Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5009, del 19-05-2005 (2005/5389)

RESOLUCIÓ de 6 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5009

Data del DOGV
:   19-05-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/5389

CVE


Data del document
:   06-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Callosa d'en Sarrià](javascript:void(0))
    * [Monòver](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [Salinas](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Alfarrasí](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 6 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/A5389]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 398/2003-AIA Salinas y Monòver, 011/2004-AIA Vall d'Alba, 356/2001-AIA Callosa d'En Sarria, 491/2001-AIA Alfarrasí, i 169/2000-AIA Rossell, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 6 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 398/2003-AIA
  
Títol: Conducció general del marge dret del riu Vinalopó a Alacant. Fase Salinas-Toscar
  
Promotor: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte: Execució de la segona fase de la conducció general que permetrà que es distribuïsquen a les entitats de reg del marge dret del riu Vinalopó les aigües procedents del transvasament Xúquer-Vinalopó
  
Localització: Municipis de Salinas i Monòver (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El projecte consisteix en una conducció, de 11.332 metres de longitud, que ha de transportar aigua des de la Boquera de Salinas fins a l'embassament de Toscar. La traça discorre entre la serra i la llacuna de Salinas.
  
La secció és circular, tancada, presenta un diàmetre d'1 metre. El material emprat per a aquest és polièster reforçat amb fibra de vidre (PRFV). Ha d'anar, en tota la longitud, soterrada en el terreny, motiu pel qual s'han d'executar rases d'1,90 metres d'ample en la base, pendent 5/1 i alçada variable, que oscil·la entre 1,96 i 3,27 metres. Des del punt de vista dels recursos emprats, cal indicar que les canonades han de descansar sobre llit d'arena de 15 cm de gruix, graveta fina embolicant el tub fins a 30 cm sobre clau i la resta, fins a la cota de rasant, farciment procedent d'excavació.
  
2. Alternatives
  
D'acord amb el que s'ha assenyalat en l'estudi, es van estudiar tres alternatives de traçat. D'aquestes la primera afectava el lloc d'interés comunitari serra de Salinas, i també implicava majors dificultats d'accés, entre altres. La segona presentava major longitud que les restants i transcorre, en gran part, per la vora del lloc d'interés comunitari Llacuna de Salinas.
  
Per tot això, finalment, s'assenyala que es va optar per l'alternativa que discorria principalment per camins rurals.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 25 de novembre de 2003 es va rebre, procedent de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte de conducció general del marge dret del riu Vinalopó a Alacant. Fase Salinas-Toscar.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de Conducció general del marge dret del riu Vinalopó a Alacant. Fase Salinas-Toscar, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, núm. 188 de data 18 d'agost de 2003, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció als camins ramaders sendera de Garrincho (20,89 m d'amplària legal) i assagador Reial de Velaire (de 75,22 m d'amplària legal).
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació. Camins ramaders.
  
La conducció discorre per terreny al·luvial-col·luvial en gran part del traçat, a excepció de l'últim tram on apareix roca calcària.
  
La franja de terreny per la qual discorre la traça es troba, des del punt de vista de la vegetació, totalment ocupada per cultius, principalment de fruiters. L'estudi s'ha detingut a analitzar els subambients representats en l'entorn més immediat, i ha caracteritzat la vegetació natural present en aquests. No obstant això, per no afectar-se aquests, no es tindrà en compte l'esmentat contingut en la present declaració.
  
Cal fer menció, d'acord amb l'estudi, a la proximitat de l'actuació que es pretén dur a terme a dos llocs d'interés comunitari, com són la Serra de Salinas i la Llacuna de Salinas. No obstant això, a pesar de la proximitat de les obres a aquests, i especialment al segon LIC, sembla que no es veuran afectats.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
Atesa la naturalesa de l'obra, i vist que quasi no hi ha valors naturals de rellevància a la franja de terreny on es circumscriu l'actuació, s'entén que els majors impactes es derivaran de la fase de construcció de la infrastructura hidràulica.
  
Així, durant la fase de construcció s'han descrit els següents impactes d'entitat:
  
- Es generaran sorolls durant les labors de construcció, derivats de l'activitat de la maquinària pesant emprada en aquestes. No obstant això, s'hi indica que les esmentades labors tindran lloc en horari diürn.
  
- Pel que fa als recursos materials, ha d'assenyalar-se que els àrids que s'han d'usar, tant en el llit granular com el material que ha d'envoltar la canonada, s'han d'obtenir de la trituració dels sobrants del moviment de terres de l'execució de l'embassament de Toscar (es trituraran 3.229 m³ per al llit i 18.959 m³ per a tapar).
  
- Del volum d'excavació, una vegada detrets aquells que es reutilitzen, quedarà un excedent de 9.632 m³ que, d'acord amb l'estudi, es disposaran sobre els terraplens de l'embassament de Toscar.
  
- S'han d'emprar, com a zones d'abassegaments, una parcel·la situada en el polígon industrial de Salinas, encara sense edificar, i la zona que ja es va usar per a l'execució de l'embassament de Toscar.
  
- L'estudi ha assenyalat, respecte a l'afecció que es donarà al camins ramaders indicats en anterior apartat, que ja s'hi han iniciat els corresponents expedients d'ocupació.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas.
  
A continuació es fa referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, a més d'entrar, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.
  
- Retirada de la terra vegetal per a posterior extensió d'aquesta sobre les parcel·les de cultiu que es puguen veure afectades.
  
- Es procedirà a l'humitejament dels abassegaments de material pulverulent.
  
El programa de vigilància només s'ha limitat a expressar aquelles accions sobre les quals es durà a terme un control, sense explicitar com es realitzarà aquest. Per això, l'esmentat programa no pot considerar-se complet.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de conducció general del marge dret del riu Vinalopó a Alacant. Fase Salinas-Toscar, promogut per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- L'estudi ha especificat l'emplaçament elegit per als inerts generats. No obstant això, en el cas que aquest no admetera la totalitat del volum generat, han de ser transportats a un abocador de residus degudament identificat i legalitzat. Si no és així, el lloc que es trie com a abocador o runam s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- D'acord amb el que s'ha expressat en l'estudi, els àrids que s'han d'emprar durant l'execució de les obres han de provenir de la trituració de l'escullera disposada actualment als talussos de la bassa de Toscar. Es desprén d'ací la necessitat d'usar una planta de trituració d'àrids, presumiblement mòbil. Així, és necessari referir-se als punts següents:
  
- La ubicació de la planta mòbil d'insistència d'àrids s'ha de decidir prèviament a l'emissió de l'acta de replantejament; per a aquesta s'han d'escollir aquells emplaçaments de menor afecció, per consegüent de tot això no ha de localitzar-se ni en l'entorn del nucli urbà de Salinas ni en el del LIC Llacuna de Salinas.
  
- La direcció ambiental de l'obra, dins del programa de vigilància ambiental que s'ha d'elaborar, ha de controlar els efluents derivats de l'operació de rentatge d'àrids, els quals, amb alta probabilitat, poden contenir tensioactius o semblants. Així, també, s'ha d'establir la necessitat d'un posterior tractament realitzat a l'aigua de llavatge, forma d'abocament i ubicació d'aquest.
  
- En línia amb l'anterior, l'efluent generat no pot arribar, sense un tractament previ suficient, a la llacuna de Salinas.
  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat de mesures correctores d'aquest, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han d'abassegar al llarg de la traça en munts, l'alçària dels quals ha de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals. Igualment, s'ha d'incorporar als esmentats volums la matèria vegetal procedent del desbrossament, prèvia trituració d'aquesta.
  
- Atesa l'afecció als camins ramaders esmentats en anterior apartat, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, amb l'obtenció de l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- Atés que el programa de vigilància ambiental està incomplet, ha de reelaborar-se atenent els punts proposats, però no desenvolupats, pel programa aportat en l'estudi, és a dir, emissió de pols, reposició de la capa de sòl fèrtil, abocaments i abassegaments, com també abocaments o abassegaments no autoritzats.
  
En aquest sentit, el programa ha d'establir aquells paràmetres, indicadors i valors llindar que permeten dur a terme el control previst, com també els informes, continguts d'aquests i freqüències de redacció amb què hagen de realitzar-se, tots els quals han de ser lliurats a la direcció ambiental d'obra.
  
Respecte al control d'emissió de pols, aquest s'ha de realitzar en l'entorn més pròxim al nucli urbà de Salinas. Ha de tenir una freqüència mínima d'una setmana, i ha d'atendre a l'existència de possibles núvols de pols vinguda tant de les obres com de la producció d'àrids.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència restes arqueològiques, s'ha d'informar la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 011/04-AIA
  
Títol: Gestor de residus perillosos. Planta de recuperació de bidons i contenidors
  
Promotor: Comercial del Envase Reciclado, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Alba
  
Localització: illa 4, carrer D, del polígon industrial Caseta Blanca, del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
Es tracta del projecte per a la instal·lació d'una activitat de gestió de residus perillosos, en concret envasos residuals procedents bàsicament del sector tèxtil.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
L'activitat industrial objecte del projecte presentat per Comercial del Envase Reciclado, SL, consisteix en la gestió de residus perillosos procedents bàsicament del sector tèxtil (aprestos i acabats), en concret bidons i contenidors residuals plàstics (polietilé i polipropilé) i bidons residuals metàl·lics.
  
La gestió proposada inclou la recollida, la classificació, l'emmagatzematge temporal i el posterior tractament dels envasos residuals. El tractament dels envasos busca la regeneració i posterior comercialització per a ser reutilitzats novament com a envasos. Segons un criteri de rendibilitat empresarial, i atés que l'envàs regenerat que s'ha de comercialitzar és un producte final de baix valor afegit, qualsevol envàs que presente dificultats per al rentatge, com també aquells que es troben en mal estat físic, són destruïts.
  
Per al desenvolupament de les activitats de gestió de residus s'ha triat una parcel·la del polígon industrial Caseta Blanca. La parcel·la, de forma rectangular, té una superfície de 975 m² i és d'ús industrial. Sobre la meitat de la parcel·la s'eleva una nau industrial, a la qual s'adossa una zona coberta d'uns 140 m², mentre que la resta queda com a pati descobert.
  
A la nau industrial, es poden diferenciar dues zones que flanquegen el corredor central:
  
- Una on es troben les unitats d'escorregut, rentatge i eixugada de contenidors, i les de rentatge automatitzat i manual de bombones.
  
- A l'altre costat del corredor central es troba una zona per a l'emmagatzematge separat d'envasos i contenidors, i les unitats d'escorregut i eixugada de bombones. annexa s'hi troba la zona de vestidors, lavabos i oficines. Juntament amb aquesta zona es troba la cabina de pintada i la secció de conformat de bidons.
  
A la zona coberta adossada a la nau industrial es troba la planta de tractament d'aigües residuals (PTAR), el molí triturador i la rentadora de gransa triturada. Finalment, al pati es disposa del sistema d'impulsió d'aigua tractada en el procés de rentada. En aparença no es projecta dur a terme cap activitat en aquest pati.
  
Pel que fa a la PTAR de llavatge, s'ha optat per un tractament fisicoquímic i filtre premsa. Amb aquesta unitat de tractament d'aigües residuals de llavat, s'aconsegueix funcionar en abocament zero, amb una aportació d'aigua per a completar les pèrdues per evaporació, humitat en els fangs, etc. No s'indica res respecte a la possible purga integral del circuit d'aigua de llavatge, encara que sobre plànol s'aprecia una arqueta general d'aigües depurades de 40x40, a la qual segueix una conducció fins a una arqueta de 60x60 per a la presa de mostres que al mateix temps es troba connectada amb l'arqueta col·lector del polígon.
  
Pel que fa a l'activitat principal objecte de projecte, la gestió d'envasos residuals, té especial importància la classificació prèvia dels envasos residuals abans del tractament d'aquests, evita l'admissió dels bidons i contenidors que no puguen tractar-se en planta, com també les mescles que puguen resultar perilloses o dificulten posteriorment la gestió. D'aquesta manera, i en base a una classificació prèvia en funció del tipus i material de fabricació de l'envàs (bidons/contenidors, plàstics/metàl·lics), tenim una classificació bàsica en funció de la destinació de l'envàs, valorització o destrucció.
  
Els envasos que es destrueixen són per un costat els que per l'estat físic de conservació d'aquests, no puguen regenerar-se, i per un altre els de plàstic que hagen contingut colorants o pigments, els metàl·lics que hagen contingut pastes i els de plàstic que hagen contingut resines seques o restes difícilment eliminables per la consistència o l'aspecte d'aquestes. Tots ells es destrueixen: premsats en el cas dels envasos metàl·lics o triturats al molí.
  
La resta dels envasos rebuts són els susceptibles de ser regenerats i posteriorment comercialitzats per a ser reutilitzats com a envasos. Per al tractament dels envasos revaloritzables, aparentment es proposen dos procediments en funció del tipus d'envàs, ja siga bidó o contenidor:
  
1) Procés de regeneració de bidons
  
Inicialment, els bidons discriminats segons el criteri anteriorment explicat, s'escorren per a eliminar el contingut residual dels productes que hagen contingut. L'escorregut es du a terme en una plataforma elevada de tramex de 6x1 m 0,6 m d'alt. Per sota d'aquesta plataforma es disposa una pantalla d'acer inoxidable que per la seua inclinació d'aquesta condueix els residus recollits fins a una fossa on se situa un contenidor de plàstic de 1.000 litres de capacitat. La mescla recollida en aquest contenidor s'emmagatzema temporalment fins a la recollida d'aquesta per un gestor extern.
  
Una vegada que s'ha extret el contingut residual dels bidons, s'efectua la neteja interior a través de dos procediments: manual, per a bidons més nets, a través de màquina tipus Karcher d'aigua a alta pressió, o automàtic en una cisterna de llavatge de 3,75 m³, on es disposen de forma invertida sobre uns suports per a posteriorment introduir l'arqueta difusora de llavatge per l'orifici o la tapa. El llavatge s'efectua a alta pressió amb una dissolució a l'1% de sosa, i disposa d'una bomba per a la recirculació d'aigües. El fluid de llavatge es recircula fins que es considere saturat, moment en què s'envia a la PTAR per al corresponent tractament. El llavatge exterior es du a terme manualment amb màquina d'aigua a pressió tipus Karcher.
  
Posteriorment, els bidons s'escorren en una plataforma per a la recollida d'escorriments disposada a l'altre costat del corredor. Finalment s'eixuguen els bidons en condicions atmosfèriques; es situa invertit i en angle en una plataforma disposada per a aquesta finalitat juntament amb l'anterior.
  
2) Procés de regeneració de contenidors
  
Per a l'escorregut dels contenidors s'usa una unitat semblant a la dels bidons, llevat que en aquest cas la plataforma incorpora un llit de corrons i canal de descàrrega lateral.
  
Una vegada que s'ha extret el contingut residual dels contenidors, es traslladen fins a una plataforma contigua d'1,5x8 m, llit de corrons i 15º d'inclinació. La neteja dels contenidors s'efectua a pressió amb una màquina Karcher. S'empra com a agent de llavatge una dissolució de sosa a 60ºC. L'aigua de neteja s'evacua per l'orifici corresponent a la vàlvula inferior del contenidor. El fluid de llavatge torna a recircular fins que es considere saturat.
  
Posteriorment, els contenidors es passen a una plataforma giratòria on es netegen exteriorment amb màquina a alta pressió d'aigua, i es repassen a mà.
  
Finalment s'efectua una eixugada forçada dels contenidors, a través d'un sistema conformat per tres electroventiladors.
  
3) Procés de destrucció
  
En una primera fase, els bidons metàl·lics defectuosos es premsen. En cas de ser necessari, en una segona fase els bidons metàl·lics susceptibles d'això són repreparats a través del conformat i posterior pintat d'aquests en una cabina de pintura.
  
Els envasos plàstics que no siguen susceptibles de ser regenerats i posteriorment comercialitzats per a ser reutilitzats com a envasos, es trituren.
  
La trituració s'efectua en un molí especial amb tremuja de càrrega, triturador pròpiament dit, cargols sense fi, cisterna de llavatge amb aigua i sosa de gransa, escorreguda, eixugada amb centrífuga i envasament per a l'expedició d'aquesta.
  
Quan siga necessari, els envasos s'han d'obrir amb serra de disc per a buidar-ne el contingut residual, que s'ha de dipositar en cisterna i gestionar en incineradora. En el cas dels contenidors tipus Tecnibox, s'ha de guardar la gàbia externa mitjançant la substitució de l'envàs plàstic interior residual per un de nou.
  
Tramitació administrativa
  
1. Remissió i contingut de l'expedient, informació pública.
  
En data 9 de febrer de 2004, es rep en aquesta Conselleria, remés per la Direcció Territorial de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques de Castelló, la documentació del projecte de referència i l'expedient municipal instruït a instància dels promotors en l'Ajuntament de la Vall d'Alba, relatiu a la sol·licitud de llicència municipal. En l'expedient municipal es troben entre altres documents:
  
- S'adjunta el Decret de l'alcaldia pel qual s'admet a tràmit la sol·licitud de llicència d'activitat presentada.
  
- S'adjunta l'anunci del projecte de referència va aparéixer al BOP de Castelló, número 9, de 20 de gener de 2004, i la notificació a confrontants. També, s'adjunta certificat del secretari de l'Ajuntament on es fa constar que transcorregut el període d'exposició pública, no s'hi han presentat al·legacions.
  
- També s'hi adjunten informes favorables de l'arquitecte municipal, i un altre informe favorable del cap local de Sanitat.
  
2. Al·legacions
  
Segons certificat firmat pel secretari de l'Ajuntament de la Vall d'Alba, transcorregut el termini d'exposició pública no s'hi van presentar al·legacions.
  
En data 20 de gener de 2004, el Servei de Residus Industrials remet la documentació de l'expedient de referència.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la llicència d'activitat concedida per l'Ajuntament de la Vall d'Alba. Igualment, l'Ajuntament ha d'autoritzar l'abocament d'aigües residuals al clavegueram municipal que projecta la indústria, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram.
  
Durant el funcionament normal i manteniment, la indústria ha de gestionar i generar nous residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les autoritzacions administratives com a productor i gestor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus són un pilar fonamental per al desenvolupament sostenible de la indústria. No obstant això, la inadequada eliminació dels residus arruïna els lloables objectius ambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volien evitar, i danyar seriosament el medi ambient que es volia protegir, com també atemptar contra la salut dels ciutadans.
  
L'activitat principal que es projecta és la valoració d'envasos residuals procedents principalment del sector tèxtil. El tractament dels envasos busca la regeneració i posterior comercialització d'aquests per a ser reutilitzats de nou com a envasos. Els procediments emprats en aquest procés generen principalment aigües residuals, encara que també residus sòlids, emissions atmosfèriques, sorolls i vibracions.
  
Com a mesura correctora per a l'efluent d'aigües residuals procedents del llavatge d'envasos residuals es projecta la instal·lació d'una planta de tractament d'aigües residuals. El tractament fisicoquímic al qual se sotmet les aigües residuals origina quantitats considerables de fangs de depuració i en molta menor proporció residus sòlids, olors i soroll. És remarcable que puntualment es genera un volum d'aigües residuals industrials procedents de la porga de l'aigua del circuit de llavatge.
  
Cal assenyalar que la indústria es troba en una parcel·la industrial implantada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, de mitjana accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Amb tot això, atesa la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc on es projecta desenvolupar l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els característics del medi inert o abiòtic, concretament l'atmosfera, el sòl i les aigües, ja que el medi biòtic, i en menor grau el perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat. Els impactes ambientals directes són sobre els quals més fàcilment es poden adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resulten mesures preventives per als impactes indirectes.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat per Comercial del Envase Reciclado, SL, per a conéixer l'impacte que el desenvolupament de les activitats projectades podria tenir en l'emplaçament elegit al terme municipal de la Vall d'Alba, s'ha analitzat la repercussió de l'activitat sobre el medi durant la fase d'operació després de l'aplicació de les mesures preventives i correctores.
  
En l'estudi d'impacte ambiental, es conclou que per l'emplaçament en una parcel·la d'ús industrial situada en el polígon industrial Caseta Blanca i les mesures preventives i correctores adoptades, ha de classificar-se l'impacte de l'activitat objecte de projecte com a compatible.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
- Contaminació acústica i vibracions
  
En aparença l'única mesura correctora adoptada al respecte és el suport del molí sobre tacs silenciadors.
  
- Contaminació atmosfèrica
  
No s'indica cap mesura correctora per a evitar l'emissió de partícules i fums procedents de les operacions de trituració. Si bé, es té coneixement que l'empresa va optar en una altra ocasió per un sistema d'extracció forçada d'aire, conduït a un cicló muntat sobre un rentador de gasos. Les aigües arreplegades s'enviarien a la PTAR.
  
- Ús de l'aigua i contaminació hídrica.
  
L'aigua potable procedeix de la xarxa municipal. Durant l'exercici de les activitats, la indústria genera aigües residuals industrials, aigües sanitàries i aigües pluvials.
  
Per al tractament de les aigües de llavatge, s'ha projectat la instal·lació d'una planta de tractament d'aigües residuals. En ella s'han de tractar, a banda de les aigües de llavatge, les procedents del sistema de depuració de gasos procedents de la trituradora. La PTAR és, al mateix temps, una mesura correctora de la contaminació generada en el procés de llavatge d'envasos residuals i una mesura correctora del consum d'aigua (ja que l'efluent es recircula al procés de llavatge, funcionant així en circuit tancat).
  
Segons això, l'únic abocament que generaria la indústria és el d'aigües residuals sanitàries i aigües pluvials. No s'indica res respecte a la possible purga integral del circuit d'aigua de llavatge, o de part d'aquest, encara que sobre plànol s'aprecia una arqueta general d'aigües depurades de 40x40, a la qual segueix una conducció fins a una arqueta de 60x60 per a la presa de mostres que al mateix temps es troba connectada amb l'arqueta col·lector del polígon.
  
4) Contaminació del sòl
  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior tot i que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que tota la zona on es gestionen envasos perillosos ha de disposar d'una solera de formigó i ha d'estar a cobert. A més, es disposa d'una xarxa de canals per a la recollida i trasbals de les aigües de procés i abocaments accidentals a la PTAR.
  
5) Residus gestionats i generats
  
Com ja s'hi ha indicat, la indústria projecta gestionar residus perillosos procedents bàsicament del sector tèxtil, en concret bidons i contenidors residuals de polietilé i bidons residuals metàl·lics.
  
Durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions es generen bàsicament els fangs generats en el procés de depuració, encara que també els residus no gestionables en planta, la purga puntual de les aigües de llavatge, els olis hidràulics residuals, els residus retinguts en la trituradora, les partícules recollides en els filtres dels sistemes d'aspiració, absorbents i peces contaminades, residus de les analítiques, envasos i embalatges dels reactius i additius de procés, etc.
  
No s'indica el lloc on es volen emmagatzemar els envasos residuals fins al tractament d'aquests, ni els residus perillosos generats durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.
  
6) Programa de vigilància ambiental
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental on es proposa vigilar la instal·lació i el manteniment es realitze segons projecte i condicions d'autorització, per a la qual cosa s'han desenvolupat diversos procediments interns per al manteniment preventiu i correctiu. També es proposa determinar l'eficàcia de les mesures de protecció i correcció proposades.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una estimació d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.d de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions d'eliminació o tractament de residus tòxics i perillosos per incineració, tractament físic o químic, o emmagatzematge en terra, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de gestor de residus perillosos, planta de recuperació de bidons i contenidors, promogut per Comercial del Envase Reciclado, SL, que s'ha de situar a l'illa 4, carrer D, del polígon industrial Caseta Blanca, del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló), en els termes que estableix el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1) Durant el funcionament normal, la indústria ha de gestionar i generar nous residus, per la qual cosa ha d'obtenir les autoritzacions administratives com a productor i gestor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
2) Pel que fa a la zona d'emmagatzematge de residus perillosos, es tracta d'una zona coberta, amb paviment impermeable, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i la recollida d'abocaments accidentals i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid puguen generar abocaments s'ha de disposar de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose un augment de la perillositat d'aquests o en dificulten la gestió. No es poden emmagatzemar residus perillosos a la intempèrie.
  
3) Les operacions de trituració i premsatge s'han de dur a terme per lots, amb la segregació dels envasos residuals, el triturat i el premsat d'aquests en funció del continent (plàstic o metall) i del que hagen contingut. La premsa i la trituradora han de disposar de sistemes per a la recollida i retenció del contingut residual dels envasos que es desprenguen durant l'operació d'aquests equips. Les restes retingudes en la trituradora, i en la premsa, com també les procedents de la neteja d'aquesta, han de ser recollides i gestionades per gestors autoritzats. La trituradora disposarà d'un sistema d'extracció forçada d'aire, que es conduïsca a un sistema de llavatge de gasos.
  
4) S'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals d'additius líquids, vessament de dipòsits, manipulació de residus líquids, etc. El contaminat absorbent s'ha de gestionar segons la naturalesa del vessament.
  
5) Els resultats del programa de vigilància ambiental han de determinar si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, s'han d'acomplir els establiments del títol IV, capítol II condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i al títol II, capítol II nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.
  
6) D'acord amb allò que s'ha establert pel promotor, l'únic abocament d'aigües residuals pot ser el d'aigües de procedència sanitària. No ha d'existir la connexió entre la PTAR i el clavegueram.
  
7) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, aquest s'ha d'implementar amb:
  
- S'han d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, amb la comprovació que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'han de completar amb les propostes en la resolució d'impacte ambiental.
  
- Una OCA ha de constatar, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada a l'any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
- El seguiment dels diversos residus gestionats i generats, inclosos els fulls d'acceptació de les aigües residuals sanitàries a la depuradora que les gestione.
  
- Els resultats del programa de vigilància ambiental s'han d'enviar anualment a l'Ajuntament de la Vall d'Alba i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
8) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també la detecció d'algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Medi Ambient, Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, que ha d'establir, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
9) Cal ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa, i d'altres imposades per altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs. sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb les disposicions de l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 356/2001-AIA.
  
Promotor: Ajuntament de Callosa d'En Sarrià.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Objecte del projecte: revisió del Pla general d'ordenació urbana.
  
Localització: terme municipal de Callosa d'En Sarrià.
  
Descripció del projecte
  
D'acord amb la documentació aprovada provisionalment el projecte de revisió de pla general d'ordenació urbana proposa:
  
- Sòl urbà: Es classifiquen 691.929 m² que inclouen aquells terrenys on està permesa l'edificació sense necessitat de planejament ulterior, amb la divisió en funció de la parcel·lació urbanística d'aquesta per tipologia, usos i aprofitaments corresponents en 6 zones d'ordenança, com també aquelles dotacions aïllades.
  
- Sòl urbanitzable: Es classifiquen un total de 2.851.867 m² dividits en tres grups:
  
Els sòls que procedeixen de plans parcials aprovats amb anterioritat i que estan en execució, respectant les delimitacions. Comprenen un total de 286.181 m² i es denominen:
  
- Urbanització Santa Clara
  
- Urbanització Serra Verda
  
- Urbanització Almeida
  
Els sòls ordenats detalladament (637.463 m²) per estar immediats al nucli urbà que es divideixen al mateix temps en ús residencial i ús industrial que són:
  
- Aixara-Fondo
  
- Arxovà
  
- Armaig
  
- Milceta-Colomer
  
- Colomer-Era+ Peita
  
- La Casilla ?Colomina
  
- Rodeta
  
Els sòls que el Pla sectoritza, amb l'establiment de les condicions de desenvolupament d'aquests, sense que estiguen ordenats detalladament (2.221.522m²):
  
- Almeida II
  
- Pinets
  
- Margequivir
  
- Anabits
  
- Planet
  
- Margeve
  
- Maus
  
- Micleta
  
Cal assenyalar que el sòl urbanitzable Anabits s'amplia (respecte de l'inicialment previst en 445.497 m²) i que inclou en l'àmbit d'aquest un sòl esportiu especial de 450.000 m² destinat a la construcció d'un camp de golf; on l'edificabilitat és de 12 habitatges/ha amb un total de 630.
  
- Sòl no urbanitzable: és aquell que el Pla considera que no ha de formar part del model d'ocupació del territori o que posseeix valors intrínsecs que aconsellen aquesta finalitat, i en distingeix dues classes:
  
- Sòl no urbanitzable agrícola (SNU) (16.678.798 m²) que al mateix temps es divideix tres categories:
  
- Tipus I (SNU-I) (3.576.432 m²) zones on mitjançant un planejament parcial és viable la modificació de la classificació a sòl urbanitzable dins del model territorial, destinats a ús residencial de baixa densitat, a excepció del situat entre la ronda exterior que uneix les carreteres d'Altea i Benidorm i el nucli urbà que ha de ser industrial.
  
- Tipus II (SNU-II) zones on s'ha de potenciar en l'explotació i ús agrícola tradicional
  
- Turístic mediambiental (SNU-TM) que ocupa tota l'extensió de la vall del riu Algar, on s'ha de redactar un pla especial dels usos significatius que són el residencial, terciari i agrícola i l'aprofitament dels recursos hídrics, tot això amb la compatibilitat d'uns valors ambientals rellevants i amb l'establiment d'unes mesures transitòries fins a l'aprovació d'aquest, superiors a un sòl d'especial protecció.
  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció (SNUP) (13.048.547 m²) que es divideix en:
  
- Protecció de llits (SNUP-C) aquells terrenys que són llits periòdics d'aigües.
  
- Protecció de forests (SNUP-M) és l'àrea del terme ocupada per forest on tenen prioritat les mesures encaminades a la conservació i repoblació de forestal.
  
- Protecció paisatgística (SNUP-P) ocupa zones estratègiques del territori on les actuacions allí realitzades comporten un fort impacte visual i donen prioritat a conservar i potenciar els valors agrícoles i forestals.
  
Amb independència de les zones qualificades en sòl no urbanitzable, el Pla estableix zones de protecció arqueològica on s'han de afegir les mesures imposades per a cada tipus amb la protecció del patrimoni arqueològic.
  
El potencial màxim del pla s'estableix en 21.848 habitants corresponent 10.501 al sòl urbà i 11.347 al sòl urbanitzable.
  
Tramitació administrativa
  
L'expedient va ser incoat mitjançant la remissió de la documentació aprovada en la sessió plenària de l'Ajuntament del 31 de maig de 2001 amb la sol·licitud de la declaració d'impacte ambiental. El 14 de setembre de 2001, es va remetre un escrit a l'Ajuntament, on s'indicava la documentació necessària per a la conclusió de l'expedient. El dia 23 d'octubre de 2002 es va completar l'expedient amb la remissió de la documentació següent:
  
- Estudi d'impacte ambiental
  
- Documentació tècnica completa de la revisió del Pla general d'ordenació urbana
  
- Còpia de l'expedient administratiu de la revisió del Pla general de Callosa
  
- Annex d'afeccions del catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana i de la proposta de llocs d'interés comunitari
  
Segons certificats inclosos en l'expedient administratiu en la sessió d'extraordinària del ple de 27 de febrer de 2001 es va aprovar la documentació del Pla general per a l'exposició pública d'aquest, amb la publicació d'un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.960, de 15 de març de 2001, i en el diari Información de 6 de març de 2001. En l'esmentat període es van presentar 41 al·legacions, i es va resoldre la incorporació de les resolucions d'aquestes i una nova exposició pública en la sessió ordinària de ple de 31 de maig de 2001.
  
La segona exposició pública es va dur a terme mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4052, de 27 de juliol de 2001, i en el periòdic Información, de 10 de juliol de 2001. En l'esmentat període es van presentar 27 al·legacions, resoltes en la sessió plenària de 29 de juliol de 2002; simultàniament es va produir l'aprovació provisional de la revisió del Pla general de Callosa d'En Sarrià i l'acord d'exposar al públic l'estudi d'Impacte ambiental corresponent a la revisió del Pla general d'ordenació urbana, durant el termini d'un mes, i es va publicar l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el diari Información, de 8 d'agost i 2 d'agost de 2002 respectivament, i es va registrar, d'acord amb el certificat de la secretària de l'Ajuntament, una al·legació per part d'Ecologistes en Acció del País Valencià.
  
Al·legacions
  
L'al·legació presentada a l'estudi d'impacte ambiental se centrava en els aspectes següents:
  
1) L'estudi d'impacte ambiental no caracteritza adequadament el projecte de PGOU.
  
2) L'estudi d'impacte ambiental no identifica, descriu ni valora els principals impactes que la realització del projecte comporta.
  
3) El PGOU introdueix una figura de classificació del sòl (sòl no urbanitzable agrícola tipus I) de dubtosa legalitat. L'estudi d'impacte ambiental no valora els impactes urbanístics d'aquesta figura.
  
4) El PGOU no classifica cap zona de sòl agrícola com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola. Aquesta situació és incoherent amb la importància econòmica, social i paisatgística de la producció agrícola local (nespres).
  
5) El PGOU no atén la proposta de llocs d'importància comunitària elevats l'11 de juliol de 2001 pel Govern Valencià al Ministeri de Medi Ambient i a la Comissió Europea, en compliment de la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats.
  
6) El PGOU no atén la proposta de Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.
  
Informes sectorials
  
Com a antecedents a l'expedient de revisió del Pla general d'ordenació urbana l'Ajuntament de Callosa d'En Sarrià va tramitar un expedient d'avaluació d'impacte ambiental de modificacions del Pla general d'ordenació urbana (expedient 005/95-AIA) entre les quals s'incloïa la modificació núm. XVI al PGOU de 1989. D'acord amb la descripció que d'aquesta en la Resolució del 23 de juliol de 1996 de la directora general de Qualitat Ambiental, la modificació consistia en la variació del règim del sòl no urbanitzable a fi d'adaptar-la a les previsions del la Llei 4/1992 segons les disposicions següents:
  
- Qualificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció tots els terrenys situats per damunt de la cota 400 m.s.n.m., els llits dels rius Algar, Bolulla i Guadalest amb una amplària mínima de 50 m, a cada part de l'eix, l'àrea on se situa el Fort de Bèrnia, com també els tossals definits en l'article 63 de les normes.
  
- Qualificar com a sòl no urbanitzable comú la resta dels sòls no regulats per cap règim d'especial protecció.
  
L'esmentada declaració d'impacte ambiental resolia la devolució de l'expedient pel que fa a la modificació núm. XVI per considerar inadmissible des del punt de vista ambiental la proposta realitzada, d'acord amb les consideracions efectuades en l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant que exposava:
  
1) L'objectiu de la present modificació és l'adaptació del planejament municipal a la Llei 4/1992, sobre sòl no urbanitzable, de la Generalitat Valenciana, aquesta es queda bàsicament en una mera requalificació del sòl no urbanitzable amb protecció agrícola i paisatgística a sòl no urbanitzable pràcticament sense alteracions.
  
2) D'aquesta manera, quedarien com a deficiències més significatives per a aconseguir una vertadera adaptació a la Llei 4/192 les següents:
  
- La delimitació de la cota 400 sobre el nivell del mar per a definir els terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de forest de la serra de Bèrnia i el turó d'Almedia, no s'adapta a criteris que atenguen valors ambientals i d'interés per a la conservació d'aquests; queda totalment obsoleta per a un planejament que pretén estar adaptat a la Llei sobre el sòl no urbanitzable.
  
- Hi ha importants extensions de terreny forestal en el municipi que queden fora de la categoria d'especial protecció. Són principalment les vessants de menor altitud de la serra de Bèrnia i el turó d'Almedia per sota de la cota de 400 m, com ja s'ha comentat, i les masses forestals que se situen a l'oest del riu Guadalest i al nord del riu Algar. En aquest sentit, la Llei 4/1992, estableix que la no-inclusió de sòls naturals, seminaturals o incultes en un règim d'especial protecció ha de ser objecte de justificació detallada.
  
- La normativa de sòl sotmés a un règim d'especial protecció no està ajustada a les determinacions de la Llei 4/1992. Queden expressament definides en l'article 9 les obres, usos i aprofitaments realitzables amb caràcter excepcional en aquest sòl.
  
- Els camins ramaders, abeuradors i descansadors del terme municipal han de qualificar-se amb alguna figura de protecció i quedar reflectits en els plans d'ordenació i en les normes urbanístiques amb una normativa de protecció.
  
- El barranc de l'Aigua hauria d'integrar-se dins del sòl especial protecció de llits.
  
- Sembla haver-hi un error en el grafisme del sòl no urbanitzable d'especial protecció forest i el sòl no urbanitzable de protecció agrícola i paisatgística en els tossals situats al sud del municipi.
  
3) Finalment cal assenyalar la falta d'integració o coordinació entre el projecte de modificació puntual i l'estudi d'impacte ambiental, sense quedar recollides les mesures correctores que aquesta proposa en la normativa urbanística.
  
Afeccions legals
  
- Xarxa Natura 2000. La major part dels terrenys naturals del terme municipal formen part d'àrees proposades com a llocs d'interés comunitari, segons Acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, com ara Aitana-Serrella Aixortà i serres de Bèrnia i Ferrer.
  
- Camins ramaders. La classificació de camins ramaders del terme municipal inclou un total de 15 camins ramaders, dos descansadors i dos abeuradors.
  
- Domini públic hidràulic. El principal curs d'aigua és el riu Algar tenint com a principals tributaris el barranc de l'Aigua i el riu Guadalest.
  
- Patrimoni cultural. En l'inventari de la Conselleria de Cultura existeixen a Callosa 5 jaciments arqueològics.
  
- Zones humides. El Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant un acord del Govern Valencià de 10 de setembre de 2002, inclou en el grup dels brolladors l'àrea Fonts de l'Algar.
  
Consideracions ambientals
  
En la documentació urbanística es fa referència a què el pla vigent és de l'any 1989 i que no hi ha plans d'ordenació urbanística o rural, o protecció del medi natural ni de cap altre tipus que condicione directament el projecte de Pla general d'ordenació urbana que ara es tramita. No obstant això, ja a l'any 1995, amb motiu de la tramitació d'una modificació puntual consistent en l'adaptació del sòl no urbanitzable a la Llei 4/92 (modificació núm. XVI), la Conselleria de Medi Ambient va emetre una declaració desfavorable de l'esmentada proposta on va comunicar a l'Ajuntament els criteris i àrees que havien de ser incloses en la qualificació d'especial protecció.
  
La proposta de revisió del Pla general que ara es tramita és, pel que fa a criteris i delimitació, molt semblant a l'efectuada l'any 1995.
  
D'altra banda en l'actualitat hi ha altres condicionants com són:
  
- La pertinença de gran part dels relleus muntanyosos del terme municipal a dos llocs d'interés comunitari aprovats mitjançant un acord del Govern Valencià de 10 de juliol de 2001 per a la formació de la xarxa Natura 2000 com són :
  
- Aitana, Serrella i Puigcampana que comprén els relleus muntanyosos del nord-oest del terme municipal.
  
- Serres de Bèrnia i el Ferrer que comprén els relleus muntanyosos del nord-est del terme municipal.
  
- La inclusió de part del terme municipal en el catàleg de zones humides en la zona denominada Fonts de l'Algar.
  
A les limitacions anteriors cal afegir les establerts en la Llei 4 /1992, del sòl no urbanitzable (article 2.4) respecte a les àrees que han patit incendis forestals. Algunes àrees de la vessant de la serra de Bèrnia proposades com a sòl urbanitzable (part dels sectors Anabits i Margequivir) i com a sòl no urbanitzable en la categoria tipus I (és a dir, reservat per a futurs sòls urbanitzables) han patit incendis forestals entre els anys 1993 i 1999.
  
La delimitació del sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística (pel que fa a les àrees forestals situades al sud del riu Guadalest) també han ignorat els criteris assenyalats l'any 1995. Cal assenyalar, a més, que una part important dels terrenys confrontants amb el terme de Guadalest (proposada com a sòl no urbanitzable comú tipus I) són terrenys predominantment forestals amb alguns enclavaments agrícoles, que en part han patit incendis forestals (entre l'any 1993 i 1999) per la qual cosa la qualificació més adequada és la d'especial protecció forestal en les àrees forestals i a les zones agrícoles que presenten continuïtat amb la de municipis confrontants que tenen la de sòl no urbanitzable comú tipus II.
  
Pel que fa a la superfície dels denominats Tossals aquesta es veu reduïda sensiblement respecte a la del planejament vigent.
  
En relació amb el sòl no urbanitzable comú turístic i mediambiental es considera factible l'elaboració d'un pla especial sempre que l'àmbit d'aquest no incloga ni terrenys inclosos en les Fonts del l'Algar (segons el Catàleg de les zones humides de la Comunitat Valenciana) ni terrenys predominantment forestals que pertanyen a la serra de Bèrnia, d'acord amb els criteris expressats en paràgrafs anteriors.
  
Independentment del desajust que hi ha entre les característiques del medi i la distribució de la classificació i qualificació del sòl en algunes àrees del terme municipal, hi ha aspectes de la normativa de regulació dels sòls no urbanitzables que no es considera apropiada des del punt de vista ambiental com ara:
  
- Pel que fa als sòls de protecció paisatgística:
  
- La protecció genèrica dels tossals amb la restricció de l'execució d'activitats impactants establerta només al cim (definit aquest com la superfície ocupada per la meitat de l'alçada total d'aquesta) es fa extensiva a la totalitat de l'àrea així delimitada.
  
- No concorda amb les característiques del sòl de protecció paisatgística la construcció d'habitatges unifamiliars aïllats encara que s'establisca una parcel·la mínima de 15.000 m².
  
- En canvi, la integració com parcs públics d'àrees amb algun tipus de protecció (paisatgística o arqueològica) que tinguen contacte vinculat a sòls urbanitzables, es considera en principi compatible sempre que els usos permesos en aquestes zones siguen acords amb la normativa de protecció específica d'aquests, amb la conseqüent restricció d'usos com ara quioscos.
  
- No es considera compatible amb la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció de forest la possibilitat d'autoritzar en l'àmbit d'aquests, activitats o usos vinculats al turisme rural, centres de salut i geriatria o semblants ja que aquests són activitats que han de situar-se en sòl no urbanitzable comú.
  
- Pel que fa al sòl no urbanitzable comú:
  
La normativa del sòl no urbanitzable de tipus I i II és idèntica per la qual cosa no se n'entén la diferenciació; i és especialment inadequat l'establiment per a ambdós tipus de sòl no urbanitzable una parcel·la mínima de 5.000 m² paràmetre que incideix directament en la definició de formació de nucli de població en sòl no urbanitzable.
  
- L'ús previst en article 18.2 B de la Llei del sòl no urbanitzable no es considera compatible amb la classificació de sòl no urbanitzable tipus I ja que es refereix a indústries la classificació de les quals per exigència de la normativa que les regula hagen de situar-se allunyades de zona residencial o urbana que és preciosament la destinació que en un futur llunyà es preveu per a aquestes zones, d'acord amb les mateixes directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana o d'ocupació del territori del Pla general. Igualment les activitats autoritzables pel procediment extraordinari (article 20) han de tenir les limitacions establertes en les subjectes al procediment ordinari, és a dir que es consideren compatibles amb la futura destinació residencial de l'àrea.
  
- La zona de policia on es requereix autorització de l'organisme de conca s'estén 100 a cada marge del llit i no 50 com s'indica en l'apartat 3 de l'article 30 de les normes urbanístiques.
  
Altres aspectes de la normativa no adequats, des del punt de vista ambiental, són:
  
- Tot i que s'estableix entre les determinacions de l'ordenació detallada que l'evacuació d'aigües pluvials i residuals s'ha d'ajustar a la capacitat de l'EDAR, els límits proposats per a l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram són insuficients, ja que únicament es refereixen a la DBO, DQO i sòlids en suspensió (article 66 punt 3).
  
Per això es considera necessari sol·licitar a l'EDAR de destinació (depuradora d'Altea) els límits per a l'abocament a la xarxa de clavegueram, o si no n'hi ha, referir-ho al model d'ordenances elaborat a aquest efecte per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana. La fixació dels esmentats límits resulta a més necessària com a referència per a exigir a les indústries un tractament previ, com s'indica en l'article 108 de les normes urbanístiques.
  
- La mitjana utilitzada per al càlcul de la quantitat de residus en àrees residencials (0,6 Kg/habitant/dia) és insuficient ja que es considera la meitat del que s'estableix com a mitjana al PIR.
  
Tenint en compte els ajustos assenyalats per al càlcul de la producció diària de residus, els projectes d'urbanització han de preveure com a serveis mínims urbanístics dels sòls urbanitzables la recollida selectiva en base als criteris establerts en el PIR, és a dir s'han de reservar les corresponents àrees d'aportació i de vorera.
  
- El control de la contaminació acústica ha de comprendre la totalitat del terme municipal, sense perjudici de concretar les limitacions per a les àrees industrials. En aquest sentit s'hi ha d'aplicar la llei sectorial aprovada recentment.
  
- Pel que fa als camins ramaders s'han grafiat en la cartografia 1:10.000 i 1:5.000 però no en els plànols d'ordenació detallada a escala 1:2.000 ni en les corresponents fitxes de gestió.
  
Consideracions jurídiques
  
10) El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
11) En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
12) L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de Pla general d'ordenació urbana de Callosa d'En Sarrià, promogut per l'Ajuntament mateix sempre que s'ajuste als condicionants establerts en el punt segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
- La delimitació del sòl no urbanitzable de protecció de forests, del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, i la categoria de sòl no urbanitzable comú en la zona situada al sud del riu Guadalest, s'ha d'ajustar a les característiques ambientals del territori, d'acord amb allò grafiat en el plànol que s'adjunta com annex I a la present declaració d'impacte ambiental.
  
- Així mateix, els terrenys pertanyents a les Fonts de l'Algar, segons delimitació del catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant un acord de 10 de setembre de 2002, del Consell de la Generalitat Valenciana, s'han d'incloure en la qualificació d'especial protecció en la categoria de sòl no urbanitzable de protecció de llits.
  
- En la normativa dels sòls no urbanitzables d'especial protecció s'han d'introduir les següents modificacions amb la finalitat que es garantisca la preservació que motiva la protecció d'aquests:
  
3.1) S'ha d'eliminar com a ús permés en la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció de forests, les activitats o usos vinculats al turisme rural, centres de salut i geriatria o semblants.
  
3.2) Pel que fa a la normativa del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística:
  
- La protecció genèrica amb la restricció de l'execució d'activitats que produïsquen una transformació de l'estat natural s'ha d'aplicar, no només al cim, sinó que s'ha d'aplicar a la totalitat de l'àrea delimitada com a de protecció paisatgística.
  
- Els usos autoritzats en terrenys amb protecció paisatgística, integrats com a parcs públics a sòls urbanitzables amb què tinguen contacte vinculat, han de ser en tot cas acords amb la normativa de protecció específica d'aquests.
  
- S'han d'eliminar dels usos permesos en la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció paisatgística l'habitatge unifamiliar aïllat.
  
3.3) S'ha de modificar l'amplària de la zona de policia, en l'apartat 3 de l'article 30 de les normes urbanístiques, ja que aquesta s'estén 100 metres a cada marge del llit.
  
4) Així mateix hi ha alguns aspectes de la normativa del sòl no urbanitzable comú que es considera necessari modificar:
  
4.1) No es considera justificada la fixació d'una parcel·la mínima de 5.000 m² per a la construcció d'un habitatge unifamiliar aïllat en la totalitat del sòl no urbanitzable comú per la qual cosa, mentre no s'haja realitzat la ponderació que estableix el preàmbul de la Llei 2/1996, de 13 de juny de la Generalitat Valenciana, s'ha de limitar la parcel·la mínima a allò que s'ha establert per la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable, és a dir 10.000 m².
  
Conseqüentment la definició de nucli de població s'ha d'adaptar a la grandària mínim de parcel·la.
  
4.2) En el sòl no urbanitzable de tipus I s'ha d'eliminar la possibilitat de l'establiment d'indústries autoritzables per declaració d'interés comunitari per ajustar-se als supòsits de l'article 18.2.B ja que no són compatibles amb zones residencials o urbanes.
  
- En les fitxes de gestió dels sòls urbanitzables que confronten o són travessats per camins ramaders, s'ha d'indicar l'obligació de mantenir el traçat i amplària legal lliure d'edificació. S'ha de grafiar, per tant, en els plànols d'ordenació detallats (escala 1:2.000) la superfície dels camins ramaders afectats en cada cas.
  
- Amb la finalitat de garantir, en qualsevol moment de desenvolupament del Pla general, una correcta gestió ambiental, s'han d'adoptar les mesures següents:
  
6.1) L'abocament a la xarxa municipal de clavegueram (article 66 punt 3 de les normes urbanístiques) s'ha de regir pel model d'ordenances elaborat a aquest efecte conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies o per aquells condicionants més restrictius que establisca l'EDAR mancomunada que realitza el tractament de les aigües residuals (EDAR d'Altea)
  
L'esmentat model ha de ser la referència per a l'exigència dels tractaments previs a les indústries (article 108 de les normes subsidiàries).
  
6.2) El desenvolupament del sòl urbanitzable queda supeditat a l'acceptació per al tractament d'aquest, per part de l'entitat gestora de l'EDAR d'Altea, de l'increment de volum de les aigües residuals que genere cadascun dels sòls urbanitzables previstos.
  
6.3) La quantitat mitjana de residus domèstics en zones residencials (article 69 de les normes subsidiàries) s'ha d'ajustar als criteris establerts en el pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, amb la previsió en els projectes d'urbanització dels sòls urbanitzables la reserva de les corresponents àrees d'aportació i de vorera per a facilitar la recollida selectiva dels residus sòlids urbans.
  
6.4) La prevenció de la contaminació acústica és exigible en tot el terme municipal, d'acord amb el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de prevenció de la contaminació acústica.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 491/2001-AIA.
  
Títol: Explotació porcina d'encebament.
  
Promotor: Elisa Ramírez Martí.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alfarrasí (València).
  
Objecte del projecte: legalització d'explotació porcina d'encebament
  
Localització: partida Carasol, polígon 1, parcel·la 190 (a, b, c) i parcel·la 191, al terme municipal d'Alfarrasí (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'objecte del projecte és obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una explotació porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està conformada per dues naus de planta rectangular i coberta a dues aigües, amb aïllament tèrmic interior. La nau construïda inicialment amb capacitat per a 576 porcs d'encebament, disposa de llicència d'activitat. La segona nau, construïda, pretén legalitzar-se.
  
L'activitat consisteix en l'engreixament de porquets deslletats d'uns 18 kg fins a assolir un pes viu mitjà d'uns 90 kg. La capacitat de l'ampliació és de 1.152 porcs, per la qual cosa la capacitat total de la granja serà de 1.728 porcs d'encebament.
  
Per a l'eliminació de cadàvers es disposa d'una fossa impermeabilitzada de 18 m³, constituïda per dos compartiments separats i estancs, on es destinaran els cadàvers que es generen en l'explotació; l'estratificació es realitzarà amb calç.
  
La capacitat d'emmagatzematge de les fosses és de 1698,48 m³. Es realitza un total de 2,2 cicles/any. Es generarà un total de 1424,4 m³ de purins a l'any. El purí es destinarà com a adob orgànic per a camps de cultiu.
  
Com a mesures higièniques i sanitàries, s'estableix, entre altres, la disposició a les finestres de tela mosquitera.
  
El proveïment d'aigua potable es realitza des de la xarxa general municipal d'Alfarrasí i Guadasequies.
  
L'explotació es localitza a menys de 800 m del nucli de població de Guadasequies.
  
Es realitza visita de camp el 14 de novembre de 2003, i es comprova que:
  
Les dues naus estan construïdes.
  
Es considera menysvalorat en volum de purins generat anualment, ja que segons el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, el volum de purins que es generarà anualment serà de 3.715,2 m³; per tant, es necessitarà una superfície agrícola de 73,69 ha per a poder aplicar-lo com a adob orgànic.
  
A més, es considera que la gestió de cadàvers és inadequada, ja que haurà de realitzar-se conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, en el qual s'indica que la retirada de cadàvers d'explotacions ramaderes ha de realitzar-se per una empresa gestora autoritzada amb aquest fi.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal van ser remesos per l'Ajuntament d'Alfarrasí, en data 15 d'octubre de 1997. En data 27 d'octubre de 1997 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. El 25 d'abril de 2000, es reitera al promotor la necessitat de remetre en un termini de tres mesos l'ampliació requerida en 1997, la qual es rep en data 26 de juny de 2000. Una vegada examinada la documentació presentada, resulta necessari sol·licitar una altra ampliació, aquesta vegada en data 12 de juliol de 2000.
  
En data 3 d'octubre de 2001 es tanca l'expedient per caducitat, ja que el promotor no ha presentat la documentació sol·licitada en el termini establert.
  
En data 5 de desembre de 2001 l'Ajuntament d'Alfarrasí remet un nou estudi d'impacte ambiental, com també una còpia de l'expedient municipal idèntic al remés en 1997 per la qual cosa es reinicia la tramitació de l'expedient. S'assumeix que el projecte d'activitat coincideix amb el remés en 1997.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 134, de 7 de juny de 1997, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 25 de novembre de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació relativa als apartats següents:
  
- Presentació d'un estudi d'impacte ambiental que complisca, pel que fa al contingut, amb els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990, d'impacte ambiental.
  
- Càlcul del purí generat conforme al Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines; com també la justificació de la disponibilitat de suficient superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic.
  
- Justificació de la disponibilitat de bassa de purins en l'explotació, com estableix el Reial decret 324/2000.
  
- Justificació de la retirada de cadàvers, amb la presentació de contracte subscrit amb una empresa gestora autoritzada a l'efecte.
  
En data 9 de març de 2004 es reitera al promotor la necessitat presentar l'ampliació sol·licitada en un termini màxim de tres mesos, i avisar del tancament de l'expedient en el cas que en aquest termini no s'hi haguera presentat l'ampliació sol·licitada, segons l'article 92 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
  
La documentació sol·licitada es rep en data 11 de març de 2004. El contingut de l'estudi d'impacte ambiental presentat aquesta vegada, segueix sense cenyir-se al contingut mínim exigit en el Decret 162/21990, d'impacte ambiental. La justificació de la gestió de cadàvers s'efectua amb l'aportació de contracte subscrit amb una empresa autoritzada per a la retirada de cadàvers. Respecte a la justificació de les parcel·les on s'aplicarà el purí, en el primer estudi d'impacte ambiental s'aporta una relació de parcel·les i propietaris que no coincideixen amb els que, en el segon lliurament es designen com a parcel·les aportades amb anterioritat (primer estudi d'impacte ambiental). Malgrat això, i amb la llista aportada de noves parcel·les, es disposa de suficient superfície agrícola on aplicar el purí. No proposa la construcció de bassa de purins. Es proposa el tractament de purí en fossa, mitjançant l'aplicació de superfosfat de calç per a evitar-hi la proliferació de paràsits i possibles infeccions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informació pública de l'expedient en el BOP núm. 134 de 7 de juny de 1997, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.
  
- Autorització prèvia de la COPUT resolta en data 20 de febrer de 1997 per a l'ampliació de la instal·lació, que constituirà un total d'1.329,76 m² de superfície construïda davant d'una superfície total de la parcel·la de 22.130 m². S'indica que no s'observa l'existència de domini públic, àrees inundables o altres fites geogràfiques fixats per reglaments o plans que exigisquen allunyar d'ells la construcció o situar-les per zones minorant l'ocupació territorial o protegint el domini públic, el paisatge o la naturalesa.
  
- Concessió de la llicència provisional d'obres (16 d'octubre de 1997).
  
No s'hi ha inclòs informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
L'explotació se situa en sòl no urbanitzable comú, segons PGOU d'Alfarrasí.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou, dins dels elements ambientals susceptibles de ser afectats per l'actuació, el sòl, la vegetació, la fauna, l'aire i l'aigua.
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'explotació se situa en una zona agrícola, on hi predominen els fruiters de pinyol i la vinya.
  
La zona no presenta valors ambientals rellevants, per la qual cosa els elements ambientals més sensibles a l'actuació, seran en aire, per emissió d'olors i el sòl i l'aigua, per contaminació associada a una gestió incorrecta del purí.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, els impactes més rellevants que pot causar l'activitat en la fase de funcionament, estan associats a la contaminació atmosfèrica per emissió d'olors i l'impacte paisatgístic. Els esmentats impactes no es consideren acceptables, ja que, en la zona agrícola on es localitza l'activitat, l'impacte paisatgístic serà de baixa consideració, mentres que l'impacte ambiental provocat per l'emissió d'olors sí que pot causar una afecció negativa si principalment, no es gestionen els purins de manera adequada. D'altra banda, no s'hi ha considerat els impactes que sobre el sòl i l'aigua pot causar la utilització inadequada de purins com a adob orgànic.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una succinta descripció dels possibles impactes que pot causar l'actuació, sense arribar a identificar-los clarament.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, en alguns casos poc justificades, inclouen les següents:
  
- Es realitzarà aireig de la massa de purins per mitjà d'injectors d'aire, amb la qual cosa es produeixen fermentacions aeròbies que no produeixen males olors.
  
- S'afegirà al purí un producte microbiològic de manera que es fomenten els processos de fermentació aerobis.
  
- En les fosses de purins s'afegirà superfosfat de calç per a evitar-hi la proliferació de paràsits i possibles infeccions.
  
- Es realitzarà plantació arbòria de fulla caduca dins de la parcel·la, de manera que es cree en l'entorn de l'edifici unes condicions de visibilitat i ambient que no desentonen amb la resta del paisatge.
  
Les mesures correctores proposades es consideren insuficients, per la qual cosa han d'ampliar-les amb les recollides a continuació:
  
- Ha d'assegurar-se la impermeabilització de les naus, com també de les fosses de purins.
  
- S'han d'adoptar mesures higièniques i sanitàries, entre les quals s'incloga el tancament perimetral de l'explotació i la construcció d'un gual sanitari.
  
- S'han d'aplicar els purins en camp prèviament tractats amb producte microbiològic per a millorar-ne les característiques amb vista a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades i considerar no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. En cap cas es poden escampar en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants. El purí s'ha de distribuir de manera adequada en la parcel·la i s'ha de soterrar per a evitar-ne l'evaporació de fraccions amoniacals.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex II apartat 1.E.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de granja porcina d'encebament, situada en el terme municipal d'Alfarrasí (València), promoguda per Elisa Ramírez Martí, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- L'explotació ha de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren de forma harmònica amb el paisatge. A més s'ha d'utilitzar al voltant de la nau, com s'ha proposat en l'estudi d'impacte ambiental, elements de mimetització natural, mitjançant la plantació d'arbratge de fulla caduca, a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.
  
- S'ha d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com malla metàl·lica o semblant.
  
- S'ha de disposar de gual sanitari en l'explotació correctament executat i situat correctament, de manera que puga tenir la utilitat per a la qual s'ha construït. Si no n'hi ha, s'ha de disposar de sistema equivalent a l'entrada de l'exportació.
  
- Ha d'assegurar-se la impermeabilització de les naus, com també de les fosses de purins.
  
- S'ha d'aplicar el purí en camps prèviament tractats amb producte microbiològic per a millorar les característiques d'aquest amb vista a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades considerant no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. En cap cas es poden escampar en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants. El purí s'ha de distribuir de manera adequada en la parcel·la i s'ha de soterrar per a evitar-ne l'evaporació de fraccions amoniacals.
  
- S'ha de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i s'ha de modificar-ne la manipulació o s'ha de substituir per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, ha de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis es presentaran davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es poden aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- S'ha de disposar de bassa de purins impermeabilitzada i tancada, amb capacitat suficient per a emmagatzemar la producció de purins d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.U. B.1. del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Ha de preveure's disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, en el 2005, any en què presumptament entraran en desús les casetes municipals de recollida de cadàvers.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 169/2000-AIA.
  
Títol: Explotació porcina d'encebament.
  
Promotor: José Luis Ulldemolins Verge.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rossell (Castelló).
  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació porcina d'encebament.
  
Localització: partida Corral de Borraina, polígon 7, parcel·la 207 i 230, del terme municipal de Rossell (Castelló).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina d'encebament les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació es dedica a l'encebament de porcs que arriben a l'explotació amb uns 20 kg de pes viu i es destinen a escorxador quan arriben aproximadament als 95 kg de pes viu. Es realitzen dos cicles/any. La capacitat de l'explotació a ple rendiment és de 2.100 porcs.
  
La granja estarà constituïda per 3 naus de 700 m² c.u., amb fosses de purins que desembocaran a través de tubs de formigó en la fossa de purins, aquesta última amb una capacitat d'emmagatzematge de 62,5 m³.
  
Es calcula que anualment es generen uns 1300 m³ de purins, amb un contingut mitjà en N de 9450 kg/any. Els purins produïts en l'explotació es destinaran com a adob orgànic en camps de cultiu, amb el soterrament en el camp mitjançant pala o semblant per a evitar pèrdues de nitrogen amoniacal per volatilització. Es disposa de 65,87 ha de superfície agrícola on aplicar els purins.
  
L'explotació està cercada perimetralment i disposa de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.
  
Els cadàvers són retirats a una caseta de recollida de cadàvers municipal.
  
L'explotació es localitza a uns 4 km del nucli urbà de Rossell.
  
Segons el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, s'ha infravalorat el volum de purins generats, ja que per a la capacitat de l'explotació el volum de purins generat anualment ascendiria a 4515 m³, la qual cosa suposaria una quantitat de 15015 kg N/any, per aquesta raó es necessitaria un total de 88 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic. D'altra banda, i en base a l'article 5.B. del Reial decret 324/2000, no es disposa de capacitat suficient en la fossa de purins, per a poder emmagatzemar la producció del menys tres mesos, que en aquest cas seria superior als 376 m³.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat i l'expedient municipal són remesos per la Direcció Territorial de Medi Ambient de Rossell en data 18 d'abril de 2000.
  
En data 27 d'abril de 2000 se sol·licita la presentació d'un estudi d'impacte ambiental, necessari per a completar l'expedient, el qual es rep el 13 de novembre de 2000.
  
La informació pública, duta a terme per l'Ajuntament, s'ha realitzat en el BOP núm. 8 de 18 de gener de 2000, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
La informació pública de l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat en el DOGV núm. 4.681, de 30 de gener de 2004, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
Revisada la documentació presentada, se sol·licita ampliació, en data 28 de novembre de 2000, relativa als apartats següents:
  
4) Duració del cicle productiu.
  
5) Justificació de la gestió de cadàvers.
  
6) Justificació de l'aplicació de purins en finques agràries.
  
7) Descripció de la fossa de purins que s'ha de construir i ubicació en l'explotació.
  
8) Descripció del tractament de purins previ a l'aplicació d'aquests el en camp.
  
En data 7 de febrer de 2001, la Comissió de Qualificació d'Activitats Qualificades, comunica la devolució de l'expedient a l'Ajuntament de Rossell per caducitat. Ja que l'Ajuntament, com a òrgan substantiu, manté la tramitació de la llicència d'activitat, es continua amb la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'ampliació sol·licitada a l'estudi d'impacte ambiental es rep en data 13 de juny de 2001, en la qual es respon parcialment a la sol·licitud d'ampliació, per la qual cosa en data 2 de novembre de 2001 se sol·licita novament ampliació a l'Ajuntament de Rossell, relativa a proposta de tractament per als purins, previ a l'aplicació d'aquests com a adob orgànic en camps de cultiu, amb la finalitat de rebaixar la càrrega contaminant que presenta, i aportar descripció del tractament proposat, i informar a més del mode d'aplicació, com també dels resultats esperats. L'ampliació sol·licitada es rep en data 12 d'abril de 2002, en la qual s'indica que previ a l'aplicació d'aquest en camp, el purí serà sotmés a tractament microbiològic en fossa de purins, sense aportar més detalls al respecte.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
9) Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.
  
10) Informe favorable de l'inspector de Sanitat.
  
11) Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
12) Autorització prèvia de la COPUT. L'informe favorable emés per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat a la dotació en les naus de:
  
13) Gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent en cada punt d'accés a la instal·lació.
  
14) Tanca perimetral de les instal·lacions.
  
15) Sistema que impedisca l'accés a l'interior de la nau d'animals que puguen ser vectors de malalties.
  
16) Fosses de purins realitzades amb materials que garantisquen l'estanquitat i de dimensions acords amb l'explotació agrària.
  
17) Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Rossell.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, on predomina l'olivera i l'ametller.
  
En general, i a causa de la forta antropització de la zona, els valors ambientals que presenta són poc rellevants; es considera que els elements ambientals en la zona susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient; hidrologia, per contaminació per purins; i de l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de purins, etc.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una identificació d'impactes, en general, es consideren poc rellevants.
  
Els impactes més rellevants que causarà l'actuació, seran els relacionats amb l'emissió d'olors, encara que la distància al nucli de població i amb el tractament que es pretén donar als purins previ a l'aplicació d'aquests en camp, es considera que l'esmentat impacte serà poc rellevant.
  
L'impacte que sobre el sòl i l'aigua pot causar l'actuació ha de prevenir-se amb l'adopció de les mesures preventives i correctores recollides a continuació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental són poc concretes i ineficaces, ja que es basen en mesures correctores que s'han d'aplicar en la fase de construcció; ja que les naus ja s'han construït i es troben en funcionament. L'única mesura correctora que s'ha d'aplicar en la fase de funcionament consisteix en l'aplicació dels purins en camps de cultiu.
  
Com a mesures preventives i correctores complementàries que s'han d'aplicar en l'explotació, s'inclouen les següents:
  
- A pesar d'haver proposat un tractament microbiològic al purí, no s'ha detallat ni la metodologia d'aplicació ni els resultats esperats. Per la qual cosa ha d'aplicar-se tractament microbiològic al purí, previ a l'aplicació d'aquest en camp, de manera que se'n milloren les propietats com a adob orgànic, i aconseguir també disminuir-ne la càrrega contaminant. Amb aquest fi, s'ha d'utilitzar qualsevol dels productes comercials que es distribueixen per a aquest fi, amb la realització a més de controls de l'eficàcia del tractament, de manera que, en cas de no obtenir els resultats esperats, s'haurà de modificar aquest tractament.
  
- Col·locar a l'entrada de l'explotació un gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent, de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a l'explotació.
  
- Ha de disposar-se de tanca perimetral a l'explotació.
  
- Ha de disposar-se de sistema que impedisca l'accés de vectors en l'explotació, consistent en la utilització de malla antiocells, o sistema semblant, en finestres i buits de les naus.
  
- Dotació de paviment impermeable tant en les naus com en les fosses de purins, amb l'objectiu d'evitar filtracions.
  
- Ha d'ampliar-se la superfície agrícola cultivada on s'aplica el purí com a adob orgànic, sent necessari ampliar l'esmentada superfície agrícola en 22 ha com a mínim.
  
- Ha de construir-se fossa de purins amb unes dimensions acords amb l'explotació agrària, i que garantisquen una autonomia mínima de tres mesos.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
 Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja porcina situada al terme municipal de Rossell (Castelló), promoguda per José L. Ulldemolins Verge, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Previ a la concessió de la llicència d'activitat, ha de presentar la justificació de la disponibilitat de 22 ha de superfície agrícola addicional a la presentada, on aplicar purins com a adob orgànic. La justificació de les esmentades parcel·les ha de dur-se a terme com s'ha realitzat per a les ja presentades.
  
- L'ampliació de la capacitat de l'explotació (per damunt dels 2.100 porcs d'encebament per als quals es tramita l'expedient) ha de suposar la sol·licitud d'una nova llicència d'activitat.
  
- S'ha d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar un gual sanitari o sistema equivalent, per a desinfecció del trànsit rodat que hi accedisca.
  
- Ha de disposar-se de tanca perimetral a l'explotació.
  
- Ha d'aplicar-se un tractament microbiològic al purí, previ a l'aplicació d'aquest en camp, de manera que se'n milloren les propietats com a adob orgànic, i aconseguir al mateix temps disminuir la càrrega contaminant. Amb aquesta intenció, s'han d'utilitzar qualsevol dels productes comercials que es distribueixen per a aquest fi, i realitzar a més controls de l'eficàcia del tractament, de manera que, en cas de no obtenir els resultats esperats, s'ha de modificar aquest tractament.
  
- Per a comprovar l'eficàcia del tractament de purins i modificar-ne la manipulació o substituir-lo per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest, ha de dur-se a terme una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc, com també altres després de l'aplicació del producte en qüestió. Aquestes anàlisis es presentaran davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar s'han de trobar com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- S'han d'aplicar els purins en camp prèviament tractats amb producte microbiològic per a millorar les característiques d'aquest amb vista a l'aplicació d'aquests com a adob orgànic en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades i considerar no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i considerar que no es poden escampar en cap cas en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants. S'han de distribuir de manera adequada en la parcel·la i soterrar-los per a evitar l'evaporació de fraccions amoniacals del purí.
  
- S'ha de disposar de bassa de purins impermeabilitzada i tancada, amb capacitat suficient per a emmagatzemar la producció de purins d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.U. B.1. del Reial decret 324/2000, de 3 de març, per la qual cosa s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- Ha de dotar-se de paviment impermeable tant en les naus com en les fosses de purins, amb l'objectiu d'evitar filtracions.
  
- S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Ha de preveure's disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, en el 2005, any quan presumptament entraran en desús les casetes municipals de recollida de cadàvers.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 de març de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5009, del 19-05-2005 (2005/5389)

RESOLUCIÓN de 6 de mayo de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5009

Fecha DOGV
:   19-05-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/5389

CVE


Fecha del documento
:   06-05-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Callosa d'en Sarrià](javascript:void(0))
    * [Monóvar](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [Salinas](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Alfarrasí](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 6 de mayo de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/A5389]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 398/2003-AIA Salinas y Monóvar, 011/2004-AIA Vall d'Alba, 356/2001-AIA Callosa d'En Sarrià, 491/2001-AIA Alfarrasí i 169/2000-AIA Rosell, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 6 de mayo de 2005.- La directora General de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 398/2003'AIA.
  
Título: conducción general de la margen derecha del río Vinalopó en Alicante. Fase Salinas-Toscar.
  
Promotor: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Objeto: Ejecución de la segunda fase de la conducción general que permitirá que se distribuya a las entidades de riego de la margen derecha del río Vinalopó, las aguas procedentes del trasvase Júcar-Vinalopó.
  
Localización: municipios de Salinas y Monóvar (Alicante)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El proyecto consiste en una conducción, de 11.332 metros de longitud, que transportará agua desde la Boquera de Salinas hasta el embalse de Toscar. La traza discurre entre la Sierra y la Laguna de Salinas.
  
Su sección es circular, cerrada, presentando un diámetro de 1 metro. El material empleado para la misma es poliéster reforzado con fibra de vidrio (PRFV). Irá, en toda su longitud, enterrada bajo el terreno, para lo que se ejecutarán zanjas de 1,90 metros de ancho en la base, pendiente 5/1 y altura variable, oscilando ésta entre 1,96 y 3,27 metros. Desde el punto de vista de los recursos empleados, cabe indicarse que las tuberías irán apoyadas sobre cama de arena de 15cm de espesor, gravín envolviendo el tubo hasta 30 cm sobre clave y el resto, hasta cota de rasante, relleno procedente de excavación.
  
2. Alternativas
  
De acuerdo con lo señalado en el estudio, se estudiaron tres alternativas de trazado. De ellas la primera afectaba al lugar de interés comunitario Serra de Salinas, al tiempo que implicaba mayores dificultades de acceso, entre otras. La segunda, asimismo, presentaba mayor longitud que las restantes y transcurre, en gran parte, por el borde del lugar de interés comunitario Laguna de Salinas.
  
Por todo ello, finalmente, se señala que se optó por la alternativa que discurría principalmente por caminos rurales.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 25 de noviembre de 2003 se recibió, procedente de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes al proyecto Conducción general de la margen derecha del río Vinalopó en Alicante. Fase Salinas-Toscar.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto Conducción general de la margen derecha del río Vinalopó en Alicante. Fase Salinas-Toscar, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante, nº188 de fecha 18 de agosto de 2003, no habiéndose presentado alegación alguna.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:
  
- En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, existe afección a las vías pecuarias Vereda de Garrincho (20.89 m de anchura legal) y Cañada Real de Velaire (de 75.22 m de anchura legal).
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación. Vías pecuarias
  
La conducción discurre por terreno aluvial-coluvial en gran parte del trazado, a excepción del último tramo en el que aparece roca calcárea.
  
La franja de terreno por la que discurrirá la traza se halla, desde el punto de vista de la vegetación, totalmente ocupada por cultivos, principalmente de frutales. El Estudio se ha detenido en analizar los subambientes representados en el entorno más inmediato, caracterizando la vegetación natural presente en ellos. No obstante, por no afectarse a los mismos, no se atenderá a tal contenido en la presente Declaración.
  
Cabe hacer mención, de acuerdo con el Estudio, a la proximidad de la actuación que se pretende llevar a cabo a dos lugares de interés comunitario, como son la Sierra de Salinas y Laguna de Salinas. Sin embargo, pese a la proximidad de las obras a éstos, y especialmente al segundo LIC, no parece que se les afectará.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
Dada la naturaleza de la obra, y visto que apenas existen valores naturales de cierta relevancia en la franja de terreno a la que se circunscribe la actuación, se entiende que los mayores impactos se derivarán de la fase de construcción de la infraestructura hidráulica.
  
Así, durante la fase de construcción se han descrito los siguientes impactos de entidad:
  
- Se generarán ruidos durante las labores de construcción, derivados de la actividad de la maquinaria pesada empleada en las mismas. No obstante, se indica que tales labores tendrán lugar en horario diurno.
  
- En cuanto a los recursos materiales, ha de señalarse que los áridos a emplear, tanto en la cama granular como el material que envolverá la tubería, se obtendrán de la trituración de los sobrantes del movimiento de tierras de la ejecución del embalse de Toscar (se triturarán 3.229 m³ para la cama y 18.959 m³ para el tapado).
  
- Del volumen de excavación, una vez detraídos aquéllos que se reutilicen, quedará un excedente de 9.632 m³ que, de acuerdo con el Estudio, se dispondrán sobre los terraplenes del embalse de Toscar.
  
- Se emplearán, como zonas de acopios, una parcela situada en el polígono industrial de Salinas, aún sin edificar, y la zona que ya se emplease para la ejecución del embalse de Toscar.
  
- El Estudio ha señalado, respecto a la afección que se dará a las vías pecuarias indicadas en anterior apartado, que ya se han iniciado los correspondientes expedientes de ocupación.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso.
  
A continuación se hará referencia a aquellas medidas correctoras derivadas de la particularidad del proyecto ahora evaluado, entrando, asimismo, a comentar sólo aquellas más significativas.
  
- Retirada de la tierra vegetal para posterior extensión sobre las parcelas de cultivo que se vieran afectadas.
  
- Se procederá al humedecimiento de los acopios de material pulverulento.
  
El Programa de vigilancia sólo se ha limitado a expresar aquellas acciones sobre las que se llevará a cabo un control, sin explicitarse cómo se realizará el mismo. Por ello, no puede considerarse, el citado Programa, como completo.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 7 del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de Octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Conducción general de la margen derecha del río Vinalopó en Alicante. Fase Salinas-Toscar, promovido por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- El Estudio ha especificado el emplazamiento elegido para los inertes generados. No obstante, en el caso de que el mismo no admitiese la totalidad del volumen generado, serán transportados a vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado. De no ser así, el lugar que se elija como vertedero o escombrera se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
- De acuerdo con lo expresado en el Estudio, los áridos que se emplearán durante la ejecución de las obras provendrán de la trituración de escollera dispuesta, actualmente, en los taludes de la balsa de Toscar. Se desprende de esto la necesidad de emplear una planta de machaqueo de áridos, presumiblemente móvil. Así, es necesario referirse a los siguientes puntos:
  
- La ubicación de la planta móvil de machaqueo de áridos se decidirá previamente a la emisión del Acta de Replanteo, eligiéndose para la misma aquellos emplazamientos de menor afección, por consecuencia de lo cual no deberá localizarse ni en el entorno del núcleo urbano de Salinas ni en el del LIC Laguna de Salinas.
  
- La Dirección Ambiental de la Obra, dentro del Programa de Vigilancia Ambiental que se deberá elaborar, controlará los efluentes derivados de la operación de lavado de áridos, los cuales, con alta probabilidad, podrán contener tensoactivos o similares. Así, también, establecerá la necesidad de posterior tratamiento realizado a tal agua de lavado, forma de vertido y ubicación de éste.
  
En línea con lo anterior, el efluente generado no podrá alcanzar, sin un tratamiento previo suficiente, la Laguna de Salinas.
  
- De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, y en su apartado de medidas correctoras, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. Igualmente, se incorporará a tales volúmenes la materia vegetal procedente del desbroce, previa trituración de la misma.
  
- Dada la afección a las vías pecuarias mencionadas en anterior apartado, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso) ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
- Dado lo incompleto del Programa de Vigilancia Ambiental, deberá reelaborarse el mismo atendiendo a los puntos propuestos, pero no desarrollados, por el programa aportado en el Estudio, a saber, emisión de polvos, reposición de la capa de suelo fértil, vertidos y acopios así como vertidos o acopios no autorizados.
  
En ese sentido, el Programa deberá establecer aquéllos parámetros, indicadores y valores umbral que permitan llevar a cabo el control previsto, así como los informes, contenidos de éstos y frecuencias de redacción con que deban realizarse, todos los cuales serán entregados a la Dirección Ambiental de Obra.
  
Respecto al control de emisión de polvos, el mismo se realizará en el entorno más próximo al núcleo urbano de Salinas. Deberá tener una frecuencia mínima de una semana, y atenderá a la existencia de posibles nubes de polvo venidas tanto de las obras como de la producción de áridos.
  
- Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 15 de marzo de 2004.- El Director General de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 011/2004-AIA
  
Título: Gestor de Residuos Peligrosos. Planta de recuperación de bidones y contenedores.
  
Promotor: Comercial del Envase Reciclado, SL.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Vall d'Alba.
  
Localización: manzana 4, calle D, del Polígono Industrial Caseta Blanca, del término municipal de Vall d'Alba (Castellón).
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del Proyecto
  
Se trata del Proyecto para la instalación de una actividad de gestión de residuos peligrosos, en concreto envases residuales procedentes básicamente del sector textil.
  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad
  
La actividad industrial objeto del proyecto presentado por Comercial del Envase Reciclado, SL, consiste en la gestión de residuos peligrosos procedentes básicamente del sector textil (aprestos y acabados), en concreto bidones y contenedores residuales plásticos (polietileno y polipropileno) y bidones residuales metálicos.
  
La gestión propuesta incluye la recogida, clasificación, almacenamiento temporal y posterior tratamiento de los envases residuales. El tratamiento de los envases persigue su regeneración y posterior comercialización para ser reutilizados de nuevo como envases. Siguiendo un criterio de rentabilidad empresarial, y dado que el envase regenerado a comercializar es un producto final de bajo valor añadido, cualquier envase que presente dificultades para su lavado, así como aquellos que se encuentren en mal estado físico, serán destruidos.
  
Para el desarrollo de las actividades de gestión de residuos se ha elegido una parcela del Polígono Industrial Caseta Blanca. La parcela, de forma rectangular, tiene una superficie de 975 m² y es de uso industrial. Sobre la mitad de la parcela se eleva una nave industrial, a la que se adosa una zona cubierta de unos 140 m², quedando el resto como patio descubierto.
  
En la nave industrial, flanqueando el pasillo central, se pueden diferenciar dos zonas:
  
- Una en la que se encuentran las unidades de escurrido, lavado y secado de contenedores, y las de lavado automatizado y manual de bombonas.
  
- Al otro lado del pasillo central, se encuentra una zona para el almacenamiento separado de envases y contenedores, y las unidades de escurrido y secado de bombonas. Anexa se encuentra la zona de vestuarios, aseos y oficinas. Junto a esta zona se encuentra la cabina de pintado y la sección de conformado de bidones.
  
En la zona cubierta adosada a la nave industrial se encuentra la Planta de Tratamiento de Aguas Residuales (PTAR), el molino triturador y la lavadora de granza triturada. Finalmente, en el patio se dispondrá el sistema de impulsión de agua tratada al proceso de lavado. En apariencia no se proyecta llevar a cabo ninguna actividad en este patio.
  
En cuanto a la PTAR de lavado, se ha optado por un tratamiento físico-químico y filtro prensa. Con esta unidad de tratamiento de aguas residuales de lavado, se consigue funcionar en vertido cero, con un aporte de agua para completar las pérdidas por evaporación, humedad en los lodos, etc. No se indica nada respecto a la posible purga integral del circuito de agua de lavado, aunque sobre plano se aprecia una arqueta general de aguas depuradas de 40x40, a la que sigue una conducción hasta una arqueta de 60x60 para la toma de muestras que a su vez se encuentra conectada con la arqueta colector del polígono.
  
En cuanto a la actividad principal objeto de proyecto, la gestión de envases residuales, cobra especial importancia la clasificación previa de los envases residuales antes de su tratamiento, evitando la admisión de los bidones y contenedores que no puedan tratarse en planta, así como las mezclas que puedan resultar peligrosas o dificulten posteriormente su gestión. De este modo, y partiendo de una clasificación previa en función del tipo y material de fabricación del envase (bidones/contenedores, plásticos/metálicos), tenemos una clasificación básica en función del destino del envase, valorización o destrucción.
  
Los envases que se destruyen serán por un lado los que por su estado físico de conservación no puedan regenerarse, y por otro los de plástico que hayan contenido colorantes o pigmentos, los metálicos que hubieran contenido pastas y los de plástico que hubieran contenido resinas secas o restos difícilmente eliminables por su consistencia o aspecto. Todos ellos serán destruidos: prensados en el caso de los envases metálicos, o triturados en el molino.
  
El resto de los envases recibidos serán los susceptibles de ser regenerados y posteriormente comercializados para ser reutilizados como envases. Para el tratamiento de los envases revalorizables, aparentemente se proponen dos procedimientos en función del tipo de envase, bien sea bidón o contenedor:
  
1) Proceso de regeneración de bidones.
  
Inicialmente, los bidones discriminados según el criterio anteriormente explicado, se escurren para eliminar el contenido residual de los productos que hubieran contenido. El escurrido se lleva a cabo en una plataforma elevada de tramex de 6x1 m y 0.6 m de alto. Por debajo de esta plataforma se dispone una pantalla de acero inoxidable que por su inclinación conduce los residuos recogidos hasta un foso en el que se ubica un contenedor de plástico de 1.000 litros de capacidad. La mezcla recogida en éste contenedor será almacenada temporalmente hasta su recogida por gestor externo.
  
Una vez que se ha extraído el contenido residual de los bidones, se procede a su limpieza interior a través de dos procedimientos: manual, para bidones más limpios, a través de máquina tipo Karcher de agua a lata presión, o automático en una cuba de lavado de 3.75 m³, donde se dispondrán de forma invertida sobre unos soportes para posteriormente introducir la boquilla difusora de lavado por el orificio o tapa. El lavado se efectúa a alta presión con una disolución al 1% de sosa, contando con una bomba para la recirculación de aguas. El fluido de lavado se recircula hasta que se considere saturado, momento en el que se envía a la PTAR para su tratamiento. El lavado exterior se lleva a cabo manualmente con máquina de agua a presión tipo Karcher.
  
Posteriormente, los bidones se escurren en una plataforma para recogida de escorrentías dispuesta al otro lado del pasillo. Finalmente se procede al secado de los bidones en condiciones atmosféricas, situándolo invertido y en ángulo en una plataforma dispuesta para tal fin junto a la anterior.
  
2) Proceso de regeneración de contenedores.
  
Para el escurrido de los contenedores se emplea una unidad similar a la de los bidones, salvo que en este caso la plataforma incorpora un lecho de rodillos y canal de descarga lateral.
  
Una vez que se ha extraído el contenido residual de los contenedores, se trasladan hasta una plataforma contigua de 1.5x8 m, lecho de rodillos y 15º de inclinación. La limpieza de los contenedores se efectúa a presión con una máquina Kärcher, empleando como agente de lavado una disolución de sosa a 60 ºC. El agua de limpieza se evacua por el orificio correspondiente a la válvula inferior del contenedor. El fluido de lavado se recircula hasta que se considere saturado.
  
Posteriormente, los contenedores se pasan a una plataforma giratoria donde se limpian exteriormente con máquina a alta presión de agua, repasándolos a mano.
  
Finalmente se procede al secado forzado de los contenedores, a través de un sistema conformado por tres electroventiladores.
  
3) Proceso de destrucción.
  
En una primera fase, los bidones metálicos defectuosos serán prensados. En caso de ser necesario, en una segunda fase los bidones metálicos susceptibles de ello serán reacondicionados a través de su conformado y posterior pintado en una cabina de pintura.
  
Los envases plásticos que no sean susceptibles de ser regenerados y posteriormente comercializados para ser reutilizados como envases, se triturarán.
  
La trituración se efectúa en un molino especial con tolva de carga, triturador propiamente dicho, tornillos sin fin, cuba de lavado con agua y sosa de la granza, escurrido, secado con centrífuga y envasado para su expedición.
  
Cuando sea necesario, los envases se abrirán con sierra de disco para vaciar su contenido residual, que será depositado en cuba y gestionado en incineradora. En el caso de los contenedores tipo tecnibox, se guardará la jaula externa sustituyendo el envase plástico interior residual por uno nuevo.
  
Tramitación administrativa
  
1. Remisión y contenido del expediente, información pública.
  
En fecha 9 de febrero de 2004, se recibe en esta Conselleria, remitido por la Dirección Territorial de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas de Castellón, la documentación del Proyecto de referencia y el expediente municipal instruido a instancia de los promotores en el Ayuntamiento de Vall d'Alba, relativo a la solicitud de licencia municipal. En el expediente municipal se encuentra entre otros documentos:
  
- Se adjunta el Decreto de la Alcaldía por el que se admite a trámite la solicitud de licencia de actividad presentada.
  
- Se adjunta el anuncio del proyecto de referencia apareció en el BOP de Castellón, número 9, de 20 de enero de 2004, y la notificación a colindantes. Asimismo, se adjunta certificado del Secretario del Ayuntamiento en el que se hace constar que transcurrido el periodo de exposición pública, no se han presentado alegaciones.
  
- También se adjuntan informes favorables del arquitecto municipal, y otro informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
2. Alegaciones.
  
Según certificado firmado por el Secretario del Ayuntamiento de Vall d'Alba, transcurrido el plazo de exposición pública no se presentaron alegaciones.
  
En fecha 20 de enero de 2004, el Servicio de Residuos Industriales remite la documentación del expediente de referencia.
  
Afecciones legales
  
La industria solicita la Licencia de Actividad concedida por el Ayuntamiento de Vall d'Alba. Igualmente, el Ayuntamiento deberá autorizar el vertido de aguas residuales al alcantarillado municipal que proyecta la industria, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado.
  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria gestionará y generará nuevos residuos, por lo que deberá solicitar las Autorizaciones Administrativas como Productor y Gestor de Residuos otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Dentro del sector servicios, las empresas del sector de la gestión de residuos, son un pilar fundamental para el desarrollo sostenible de la industria. Sin embargo, la inadecuada eliminación de los residuos arruina los loables objetivos medioambientales perseguidos en la gestión de los mismos, ya que podría contribuir a concentrar los riesgos que se querían evitar, dañando seriamente el Medio Ambiente que se quería proteger, atentando contra la salud de los ciudadanos.
  
La actividad principal que se proyecta es la valorización de envases residuales procedentes principalmente del sector textil. El tratamiento de los envases persigue su regeneración y posterior comercialización para ser reutilizados de nuevo como envases. Los procedimientos empleados en este proceso generarán principalmente aguas residuales, aunque también residuos sólidos, emisiones atmosféricas, ruidos y vibraciones.
  
Como medida correctora para el efluente de aguas residuales procedentes del lavado de envases residuales se proyecta la instalación de una Planta de Tratamiento de Aguas Residuales. El tratamiento físico-químico al que se somete a las aguas residuales origina cantidades considerables de lodos de depuración y en mucha menor proporción residuos sólidos, olores y ruido. Es remarcable que puntualmente se generará un volumen de aguas residuales industriales procedentes de la purga del agua del circuito de lavado.
  
Hay que señalar que la industria se encuentra en una parcela industrial implantado en una zona de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de media accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.
  
Con todo ello, dado la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que lo proyecta desarrollar la empresa, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, concretamente la atmósfera, el suelo y las aguas, ya que el medio biótico, y en menor medida el perceptual y social se verán muy ligeramente afectados con el normal desarrollo de la actividad. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos.
  
Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental presentado por Comercial del Envase Reciclado, SL, para conocer el impacto que el desarrollo de las actividades proyectadas podría tener en el emplazamiento elegido en el término municipal de Vall d'Alba, se ha analizado la repercusión de la actividad sobre el medio durante la fase de operación tras la aplicación de las medidas preventivas y correctoras.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental, se concluye que por el emplazamiento en una parcela de uso industrial ubicada en ubicada en el Polígono Industrial Caseta Blanca y las medidas preventivas y correctoras adoptadas, debe clasificarse el impacto de la actividad objeto de proyecto como compatible.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
1) Contaminación acústica y vibraciones.
  
En apariencia la única medida correctora adoptada al respecto es el apoyo del molino sobre silent blocks.
  
2) Contaminación atmosférica.
  
No se indica medida correctora alguna para evitar la emisión de partículas y humos procedentes de las operaciones de triturado. Si bien, se tiene conocimiento de que la empresa optó en otra ocasión por un sistema de extracción forzada de aire, conducido a un ciclón montado sobre un scrubber. Las aguas recogidas se enviarían a la PTAR.
  
3) Uso del agua y contaminación hídrica.
  
El agua potable procede de la red municipal. Durante el desarrollo de sus actividades, la industria generará aguas residuales industriales, aguas sanitarias y aguas pluviales.
  
Para el tratamiento de las aguas de lavado, se ha proyectado la instalación de una Planta de Tratamiento de Aguas Residuales. En ella se tratarán, aparte de las aguas de lavado, las procedentes del sistema de depuración de gases procedentes de la trituradora. La PTAR es, a la vez, una medida correctora de la contaminación generada en el proceso de lavado de envases residuales y una medida correctora del consumo de agua (ya que el efluente se recircula al proceso de lavado, funcionando así en circuito cerrado).
  
Según esto, el único vertido que generaría la industria es el de aguas residuales sanitarias y aguas pluviales. No se indica nada respecto a la posible purga integral del circuito de agua de lavado, o de parte de él, aunque sobre plano se aprecia una arqueta general de aguas depuradas de 40x40, a la que sigue una conducción hasta una arqueta de 60x60 para la toma de muestras que a su vez se encuentra conectada con la arqueta colector del polígono.
  
4) Contaminación del suelo.
  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se indica que toda la zona donde se gestionan envases peligrosos contará con solera de hormigón y estará a cubierto. Además, se dispone de una red de canales para la recogida y trasiego de las aguas de proceso y vertidos accidentales a la PTAR.
  
5) Residuos gestionados y generados.
  
Como ya se ha indicado, la industria proyecta gestionar residuos peligrosos procedentes básicamente del sector textil, en concreto bidones y contenedores residuales de polietileno y bidones residuales metálicos.
  
Durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones se generaran básicamente los lodos generados en el proceso de depuración, aunque también los residuos no gestionables en planta, la purga puntual de las aguas de lavado, los aceites hidráulicos residuales, los residuos retenidos en la trituradora, las partículas recogidas en los filtros de los sistemas de aspiración, absorbentes y prendas contaminadas, residuos de las analíticas, envases y embalajes de los reactivos y aditivos de proceso, etc.
  
No se indica el lugar donde se van a almacenar los envases residuales hasta su tratamiento, ni los residuos peligrosos generados durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.
  
6) Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental en el que se propone vigilar la instalación y el mantenimiento se realice según proyecto y condiciones de autorización, para lo que se han desarrollado diversos procedimientos internos para el mantenimiento preventivo y correctivo. También se propone determinar la eficacia de las medidas de protección y corrección propuestas.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Estimación de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.d del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones de eliminación y/o tratamiento de residuos tóxicos y peligrosos por incineración, tratamiento físico y/o químico, o almacenamiento en tierra, se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto Gestor de Residuos Peligrosos. Planta de recuperación de bidones y contenedores, promovido por Comercial del Envase Reciclado, SL, a ubicar en la Manzana 4, calle D, del Polígono Industrial Caseta Blanca, del término municipal de Vall d'Alba (Castellón), en los términos que establece el Proyecto y Estudio de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:
  
1) Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará nuevos residuos, por lo que deberá obtener las Autorizaciones Administrativas como Productor y Gestor de Residuos otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
2) En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos, se tratará de una zona cubierta, con pavimento impermeable, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión. No se almacenarán residuos peligrosos a la intemperie.
  
3) Las operaciones de trituración y prensado se llevarán a cabo por lotes, segregando los envases residuales, su triturado y su prensado en función del continente (plástico o metal) y de lo que hubieran contenido. La prensa y la trituradora dispondrán de sistemas para la recogida y retención del contenido residual de los envases que se desprendan durante la operación de éstos equipos. Los restos retenidos en la trituradora, y en la prensa, así como los procedentes de su limpieza, serán recogidos y gestionados por gestores autorizados. La trituradora contará con un sistema de extracción forzada de aire, que se conduzca a un sistema de lavado de gases.
  
4) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales producidos durante el trasiego de aditivos líquidos, rebose de depósitos, manipulación de residuos líquidos, etc. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.
  
5) Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica. En cualquier caso, se cumplirá lo establecido en el Título lV, capítulo ll Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios y en el Título ll, Capítulo ll Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
6) De acuerdo a lo establecido por el promotor, el único vertido de aguas residuales será el de aguas de procedencia sanitaria. No deberá existir la conexión entre la PTAR y el alcantarillado.
  
7) En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, este se implementará con:
  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Actividad y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.
  
- Una OCA constatará, mediante análisis semestrales, que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.
  
- El seguimiento de los diversos residuos gestionados y generados, incluidas las hojas de aceptación de las aguas residuales sanitarias en la depuradora que las gestione.
  
- Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental enviarán anualmente al Ayuntamiento de Vall d'Alba y a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.
  
8) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Medio Ambiente, Dirección General de Educación y Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
9) Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa, y de otras impuestas por otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 15 de marzo de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 356/2001-AIA
  
Promotor: Ayuntamiento de Callosa d'En Sarrià
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Objeto del proyecto: Revisión de Plan General de Ordenación Urbana
  
Localización: Término municipal de Callosa d'En Sarrià
  
Descripción del proyecto
  
De acuerdo con la documentación aprobada provisionalmente el proyecto de Revisión de Plan General de Ordenación Urbana propone:
  
- - Suelo Urbano: Se clasifican 691.929 m² que incluye aquellos terrenos en los que está permitido la edificación sin necesidad de planeamiento ulterior, dividiéndose en función de su parcelación urbanística por tipología, usos y aprovechamientos correspondientes en 6 zonas de ordenanza, así como aquellas dotaciones aisladas.
  
- Suelo Urbanizable: Se clasifica un total de 2.851.867 m² divididos en tres grupos:
  
Los suelos que proceden de planes parciales aprobados con anterioridad y que están en ejecución, respetando sus delimitaciones. Abarcan un total de 286.181 m² y se denominan:
  
- Urbanización Santa Clara
  
- Urbanización Sierra Verde
  
- Urbanización Almeida
  
Los suelos ordenados pormenorizadamente (637.463 m²) por estar inmediatos al casco urbano que se dividen a su vez en uso residencial y uso industrial que son:
  
- Aixara-Fondo
  
- Arxová
  
- Armaig
  
- Milceta-Colomer
  
- Colomer-Era+ Peita
  
- La Casilla -colomina
  
- Rodeta
  
 Los suelos que el Plan sectoriza, estableciendo sus condiciones de desarrollo sin que estén ordenados pormenorizadamente (2.221.522m²):
  
- Almeida II
  
- Pinets
  
- Marchequivir
  
- Anabits
  
- Planet
  
- Margeve
  
- Maus
  
- Micleta
  
Hay que señalar que el suelo urbanizable Anabits se amplía (respecto del inicialmente previsto en 445.497 m²) incluyendo en su ámbito un suelo deportivo especial de 450.000 m² destinado a la construcción de un campo de golf; siendo la edificabilidad de 12 viviendas/ha con un total de 630.
  
- Suelo No Urbanizable: es aquel que el Plan considera que no debe formar parte del modelo de ocupación del territorio o que posee valores intrínsecos que aconsejen tal fin, distinguiendo dos clases:
  
- Suelo No urbanizable Agrícola (SNU) (16.678.798 m²) que a su vez se divide tres categorías:
  
- Tipo I (SNU-I) (3.576.432 m²) zonas que las que mediante planeamiento parcial es viable la modificación de la clasificación a suelo urbanizable dentro del modelo territorial, destinados a uso residencial de baja densidad, a excepción del situado entre la ronda exterior que une las carreteras de Altea y Benidorm y el casco urbano que será industrial.
  
- Tipo II (SNU-II) zonas en las que se potenciará en la explotación y uso agrícola tradicional
  
- Turístico medioambiental (SNU-TM) que ocupa toda la extensión del valle del río Algar, en el que se redactará un Plan Especial de los usos significativos que son el residencial, terciario y agrícola y el aprovechamiento de los recursos hídricos, todo ello con la compatibilidad de unos valores ambientales relevantes y estableciendo unas medidas transitorias hasta su aprobación superiores a un suelo de especial protección.
  
- Suelo No Urbanizable de Especial Protección (SNUP) (13.048.547 m²) que se divide en:
  
- Protección de Cauces (SNUP-C) aquellos terrenos que son cauces periódicos de aguas.
  
- Protección de Montes (SNUP-M) es el área del término ocupada por monte teniendo prioridad las medidas encaminadas a la conservación y repoblación de forestal.
  
- Protección Paisajística (SNUP-P): Ocupa zonas estratégicas del territorio en las que las actuaciones allí realizadas comportan un fuerte impacto visual dando prioridad a conservar y potenciar los valores agrícolas y forestales.
  
Con independencia de las zonas calificadas en Suelo No Urbanizable el Plan establece zonas de protección arqueológica en donde se suplementarán las medidas impuestas para cada tipo con la protección del patrimonio arqueológico.
  
El potencial máximo del plan se establece en 21.848 habitantes correspondiendo 10.501 al suelo urbano y 11.347 al suelo urbanizable.
  
Tramitación Administrativa
  
 El expediente fue incoado mediante la remisión de la documentación aprobada en la Sesión Plenaria el Ayuntamiento de 31 de mayo de 2001 solicitando la Declaración de Impacto Ambiental. El 14 de septiembre de 2001, se remitió escrito al Ayuntamiento, indicando la documentación necesaria para la conclusión del expediente. El día 23 de octubre de 2002 se completó el expediente con la remisión de la siguiente documentación:
  
- Estudio de Impacto Ambiental
  
- Documentación técnica completa de la Revisión del Plan General de Ordenación Urbana.
  
- Copia del expediente administrativo de la Revisión el Plan General de Callosa
  
- Anexo de afecciones del catálogo de zonas húmedas de la Comunidad Valenciana y de la propuesta de Lugares de Interés Comunitario.
  
Según certificados incluidos en el expediente administrativo en la sesión de extraordinaria del Pleno de 27 de febrero de 2001 se aprobó la documentación del Plan General para su exposición pública, publicándose el anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº3.960, de 15 de marzo de 2001, y en el diario Información de 6 de marzo de 2001. En dicho periodo se presentaron 41 alegaciones, resolviéndose la incorporación de las resolución de las mismas y una nueva exposición pública en el sesión ordinaria de Pleno de 31 de mayo de 2001.
  
La segunda exposición pública se llevó a cabo mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº4.052, de 27 de julio de 2001, y en el periódico Información, de 10 de julio de 2001, registrándose en dicho periodo 27 alegaciones, resueltas en la sesión plenaria de 29 de julio de 2002; simultáneamente se produjo la aprobación provisional de la Revisión del Plan General de Callosa d'En Sarrià y el acuerdo de exponer al público el estudio de Impacto Ambiental correspondiente a la Revisión del Plan General de Ordenación Urbana, durante le plazo de un mes, publicándose el anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en el diario Información, de 8 de agosto y 2 de agosto de 2002 respectivamente, registrándose, de acuerdo con el certificado de la Secretaria del Ayuntamiento, una alegación por parte de Ecologistas en Acción del País Valenciano.
  
Alegaciones
  
La alegación presentada al estudio de impacto ambiental se centraba en los siguientes aspectos:
  
1) El estudio de impacto ambiental no caracteriza adecuadamente el proyecto de PGOU.
  
2) El Estudio de Impacto Ambiental no identifica, describe ni valora los principales impactos que la realización del proyecto conlleva.
  
3) El PGOU introduce una figura de clasificación del suelo (suelo no urbanizable agrícola tipo I ) de dudosa legalidad . El Estudio de Impacto Ambiental no valora los impactos urbanísticos de esa figura.
  
4) El PGOU no clasifica ninguna zona de suelo agrícola como suelo no urbanizable de especial protección agrícola. Esta situación es incoherente con la importancia económica, social y paisajística de la producción agrícola local (nísperos)
  
5) El PGOU no atiende a la propuesta de Lugares de Importancia Comunitaria elevados el 11 de julio de 2001 por el Gobierno Valenciano al Ministerio de Medio Ambiente y a la Comisión Europea, en cumplimiento de la Directiva 92/43/CEE de hábitats
  
6) El PGOU no atiende a la propuesta de Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana.
  
Informes sectoriales
  
Como antecedentes al expediente de Revisión del Plan General de Ordenación Urbana el Ayuntamiento de Callosa d'En Sarrià tramitó un expediente de Evaluación de Impacto Ambiental de Modificaciones del Plan General de Ordenación Urbana (Expediente 005/95-AIA) entre las que se incluía la modificación nº XVI al PGOU de 1989. De acuerdo con la descripción que de la misma en la Resolución de al 23 de julio de 1996 de la Directora General de Calidad Ambiental, la modificación consistía en la variación del régimen del Suelo No Urbanizable con el fin de adaptarlo a las previsiones del la Ley 4/1992 según las siguientes disposiciones:
  
- Calificar como Suelo No Urbanizable de Especial Protección todos los terrenos situados por encima de la cota 400 m.s.n.m., los lechos de los ríos Algar, Bolulla y Guadalest con una anchura mínima de 50 m, a cada parte del eje, el área donde se ubica el Fort de Bernia así como los Tossal definidos en el artículo 63 de las Normas.
  
- Calificar como suelo no urbanizable común el resto de los suelos no regulados por ningún régimen de especial protección.
  
La citada Declaración de Impacto ambiental resolvía la devolución del expediente en lo relativo a la modificación nº XVI por considerar inadmisible desde el punto de vista ambiental la propuesta realizada, de acuerdo con las consideraciones efectuadas en el informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante que exponía:
  
1) Siendo el objetivo de la presente modificación la adaptación del planeamiento municipal a la Ley 4/1992, sobre suelo no urbanizable, de la Generalitat Valenciana, ésta se queda básicamente en una mera recalificación del Suelo No urbanizable con protección Agrícola y Paisajística a Suelo No Urbanizable prácticamente inalterado.
  
2) De este modo, quedarían como deficiencias más significativas para conseguir una verdadera adaptación a la Ley 4/192 las siguientes:
  
- La delimitación de la cota 400 sobre el nivel del mar para definir los terrenos calificados como suelo No urbanizable de especial protección de monte de las Sierra de Bernia y Cerro de Almedia, no se adapta a criterios que atiendan a valores ambientales y de interés para su conservación, quedando totalmente obsoleta para un planeamiento que pretende estar adaptado a la Ley sobre el Suelo No urbanizable
  
- Existen importantes extensiones de terreno forestal en el municipio que quedan fuera de la categoría de Especial Protección. Son principalmente las laderas de menor altitud de las Sierras de Bernia y Cerro de Almedia por debajo de la cota de 400 m, como ya se ha comentado, y las masas forestales que se sitúan al oeste del río Guadalest y al Norte del río Algar. En este sentido, la Ley 4/1992 establece que la no inclusión de suelo naturales, seminaturales o incultos en un régimen de especial protección deberá ser objeto de justificación pormenorizada.
  
- La normativa de suelo sometido a un régimen de especial protección no está ajustada a las determinaciones de la Ley 4/1992, quedando expresamente definidas en su artículo 9 las obras, usos y aprovechamientos realizables con carácter excepcional en este suelo
  
- Las vías pecuarias abrevaderos y descansaderos del término municipal deberán calificarse con alguna figura de protección y quedar reflejados en los planos de Ordenación y en las Normas Urbanísticas con una normativa de protección.
  
- El barranco del Agua debería integrarse dentro del suelo especial protección de cauces.
  
- Parece existir un error en el grafismo del Suelo No urbanizable de especial protección Monte y el Suelo No urbanizable de Protección Agrícola y Paisajística en los tossals situados al sur del municipio,.
  
3) Por último señalar la falta de integración o coordinación entre el proyecto de Modificación Puntual y el Estudio de impacto Ambiental, no quedando recogidas las medidas correctoras que éste propone en la normativa urbanística.
  
Afecciones legales
  
- Red Natura 2.000. La mayor parte de los terrenos naturales del término municipal forman parte de áreas propuestas como Lugares de Interés comunitario , según Acuerdo del Consell de La Generalitat Valenciana de 10 de julio de 2001, tales como Aitana-Serrella Aixortà y Serres de Bèrnia y Ferrer.
  
- Vías Pecuarias. La clasificación de vías pecuarias del término municipal incluye un total de 15 vías pecuarias, dos descansaderos y dos abrevaderos
  
- Dominio Público Hidráulico. El principal curso de agua es el río Algar teniendo como principales tributarios el barranco del Agua y el Río Guadalest.
  
- Patrimonio cultural. En el inventario de la Conselleria de Cultura existen en Callosa 5 yacimientos arqueológicos.
  
- Zonas Húmedas. El Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, aprobado mediante acuerdo del Gobierno Valenciano de 10 de septiembre de 2002, incluye en el grupo de los manantiales el área Fonts de l'Algar.
  
Consideraciones ambientales
  
En la documentación urbanística se hace referencia a que el plan vigente es del año 1989 y que no existen planes de ordenación urbanística o rural, o protección del medio natural ni de ningún otro tipo que condicione directamente el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana que ahora se tramita. Sin embargo ya en el año 1995, con motivo de la tramitación de una modificación puntual consistente en la adaptación el Suelo No Urbanizable a la Ley 4/92 (modificación nº XVI) , la Conselleria de Medio ambiente emitió una Declaración desfavorable de dicha propuesta comunicando al Ayuntamiento los criterios y áreas que debían ser incluidas en la calificación de especial protección.
  
La propuesta de Revisión del Plan General que ahora se tramita es, en cuanto a criterios y delimitación, muy similar a la efectuada en el año 1995.
  
Por otra parte en la actualidad existen otros condicionantes como son:
  
- La pertenencia de gran parte de los relieves montañosos del término municipal a dos Lugares de Interés Comunitario aprobados mediante Acuerdo del Gobierno Valenciano de 10 de julio de 2001 para la formación de la Red Natura 2.000 como son :
  
- Aitana, Serrella y Puigcampana que abarca los relieves montañosos del noroeste del termino municipal
  
- Serres de Bèrnia y El Ferrer que abarca los relieves montañosos del nordeste del término municipal
  
- La inclusión de parte del término municipal en el Catalogo de Zonas Húmedas en el denominado Fuentes del Algar.
  
A las limitaciones anteriores hay que añadir las establecidas en la Ley 4 /1992, del Suelo No Urbanizable (art. 2.4) respecto a las áreas que han sufrido incendios forestales. Algunas áreas de la Ladera de la Sierra de Bernia propuestas como Suelo Urbanizable (parte de los sectores Anabits y Marchiquevir) y como Suelo No urbanizable en la categoría Tipo I (es decir reservado para futuros suelos urbanizables) han sufrido incendios forestales entre los años 1993 y 1999.
  
La delimitación del Suelo No Urbanizable de Especial Protección Paisajística (en lo relativo a las áreas forestales situadas al sur del río Guadalest) también han ignorado los criterios señalados en el año 1995. Hay que señalar además que una parte importante de los terrenos colindantes con el término de Guadalest (propuesta como Suelo No Urbanizable Común Tipo I) son terrenos predominantemente forestales con algunos enclaves agrícolas, que en parte han sufrido incendios forestales ( entre el año 1993 y 1999) por lo que la calificación más adecuada es la de Especial Protección Forestal en las áreas forestales y en las zonas agrícolas, que presentan, continuidad con la de municipios colindantes la de Suelo No urbanizable Común tipo II.
  
En cuanto a la superficie de los denominados Tossals se ve reducida sensiblemente respecto a la del planeamiento vigente.
  
En relación con el Suelo No Urbanizable común Turístico y Medioambiental se considera factible la elaboración de un Plan Especial siempre que el ámbito del mismo no incluya ni terrenos incluidos en les Fonts del l'Algar (según Catálogo de las Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana) ni terrenos predominantemente forestales que pertenecen a la Sierra de Bernia, de acuerdo con los criterios expresados en párrafos anteriores.
  
Independientemente del desajuste existente entre las características del medio y la distribución de la clasificación y calificación del suelo en algunas áreas del término municipal, existen aspectos de la normativa de regulación de los suelos no urbanizables que se considera inapropiada desde el punto de vista medioambiental tales como:
  
- En lo que se refiere a los suelos de protección paisajística:
  
- La protección genérica de los Tossals restringiendo la ejecución de actividades impactantes establecida solo a la cima (definida la misma la superficie ocupada por la mitad de su altura total) se hará extensiva a la totalidad del área delimitada como tal.
  
- No es acorde con las características del suelo de protección paisajística la construcción de viviendas unifamiliares aisladas aunque se establezca una parcela mínima de 15.000 m².
  
- En cambio la integración como parques públicos de áreas con algún tipo de protección (paisajística y/o arqueológica) que tengan contacto vinculado a suelos urbanizables, se considera en principio compatible siempre que los usos permitidos en estas zonas sean acordes con la normativa de protección específica de los mismos, restringiéndose por tanto los usos tales como quioscos.
  
- No se considera compatible con la calificación de Suelo No urbanizable de Especial Protección de Monte la posibilidad de autorizar en el ámbito de los mismos actividades o usos vinculados al turismo rural, centros de salud y geriatría o similares ya que estos son actividades que deben ubicarse en suelo no urbanizable común.
  
- En cuanto al suelo no urbanizable común:
  
- La normativa del suelo no urbanizable de tipo I y II es idéntica por lo que no se entiende su diferenciación, siendo especialmente inadecuado el estableciendo para ambos tipos de suelo no urbanizable una parcela mínima de 5.000 m² parámetro que incide directamente en la definición de formación de núcleo de población en suelo no urbanizable.
  
- El uso previsto en artículo 18.2 b de la ley del Suelo No urbanizable no se considera compatible con la clasificación de suelo no urbanizable tipo I ya que se refiere a industrias cuya clasificación por exigencia de la normativa que las regula deban ubicarse alejados de zona residencial o urbana que es preciosamente el destino que en un futuro lejano se prevé para estas zonas, de acuerdo a las propias DEUT del Plan General. Igualmente las actividades autorizables por el procedimiento extraordinario (artículo 20) deberán tener las limitaciones establecidas en las sujetas al procedimiento ordinario, es decir que se consideren compatibles con el futuro destino residencial del área.
  
- La zona de policía en la que se requiere autorización del Organismo de Cuenca se extiende 100 a cada margen del cauce y no 50 como se indica en el apartado 3 del artículo 30 de las normas urbanísticas.
  
Otros aspectos de la normativa no adecuados, desde el punto de vista ambiental son:
  
- Aunque se establece, entre las determinaciones de la ordenación pormenorizada, que la evacuación de aguas pluviales y residuales se debe ajustar a la capacidad de la EDAR, los límites propuestos para el vertido a la red municipal de alcantarillado son insuficientes, ya que únicamente se refieren a la DBO, DQO y sólidos en suspensión (artículo 66 punto 3)
  
Por ello se considera necesario solicitar a la EDAR de destino (depuradora de Altea) los limites para el vertido a la red de alcantarillado, o en su defecto referirlo al Modelo de Ordenanzas elaborado al efecto por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana. La fijación de dichos límites resulta además necesaria como referencia para exigir a las industrias un tratamiento previo, tal y como se indica en el artículo 108 de las normas urbanísticas.
  
- El promedio utilizado para el cálculo de la cantidad de residuos en áreas residenciales (0,6 Kg /habitante/día) es insuficiente ya que se considera la mitad del que se establece como promedio en el PIR.
  
Teniendo en cuenta los ajustes señalados para el cálculo de la producción diaria de residuos, los proyectos de urbanización deberán prever como servicios mínimos urbanísticos de los Suelos Urbanizables la recogida selectiva basándose en los criterios establecidos en el PIR, es decir se reservarán las correspondientes áreas de aportación y de acera.
  
- El control de la contaminación acústica debe abarcar la totalidad del término municipal, sin perjuicio de concretar las limitaciones para las áreas industriales. En este sentido será de aplicación la ley sectorial aprobada recientemente.
  
- En cuanto a las vías pecuarias se han grafiado en la cartografía 1:10.000 y 1:5.000 pero no en los planos de ordenación pormenorizada a escala 1:2.000 ni en las correspondientes fichas de gestión.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana de Callosa d'En Sarrià, promovido por el propio Ayuntamiento siempre que se ajuste a los condicionantes establecidos en el punto segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1) La delimitación del Suelo No Urbanizable de Protección de montes, del Suelo No Urbanizable de Protección Paisajística, y la categoría de Suelo No Urbanizable común en la zona situada al sur del Río Guadalest, se ajustará a las características ambientales del territorio, de acuerdo a lo grafiado en el plano que se adjunta como anexo I a la presente declaración de impacto ambiental.
  
2) Asimismo, los terrenos pertenecientes a les Fonts de L'Algar, según delimitación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, aprobado mediante Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell de la Generalitat Valenciana, se incluirán en la calificación de Especial Protección en la categoría de Suelo No Urbanizable de Protección de Cauces.
  
3) En la normativa de los Suelos no Urbanizables de Especial Protección se introducirán las siguientes modificaciones con a finalidad de que se garantice la preservación que motiva su protección:
  
3.1) Se eliminará como uso permitido en la calificación de Suelo No Urbanizable de Protección de Montes las actividades o usos vinculados al turismo rural, centros de salud y geriatría o similares.
  
3.2) En lo referente a la normativa del Suelo No Urbanizable de Protección Paisajística:
  
- La protección genérica restringiendo la ejecución de actividades que produzcan una transformación del estado natural se aplicará, no solo a la cima, sino que se aplicará a la totalidad del área delimitada como de protección paisajística.
  
- Los usos autorizados en terrenos con protección paisajística, integrados como parques públicos a suelos Urbanizables con los que tengan contacto vinculado, serán en todo caso acordes con su normativa de protección específica.
  
- Se eliminará de los usos permitidos en la calificación de Suelo No Urbanizable de Protección Paisajística la vivienda unifamiliar aislada.
  
3.3) Se modificará la anchura de la zona de policía, en el apartado 3 del artículo 30 de las Normas urbanísticas, ya que la misma se extiende 100 metros a cada margen del cauce.
  
4) Asimismo existen algunos aspectos de la normativa del Suelo No urbanizable Común que se considera necesario modificar:
  
4.1) No se considera justificado la fijación de una parcela mínima de 5.000 m² para la construcción de una vivienda unifamiliar aislada en la totalidad del Suelo No Urbanizable Común por lo que, en tanto no se haya realizado la ponderación que establece el preámbulo de la Ley 2/1996, de 13 de junio de la Generalitat Valenciana se limitará la parcela mínima a lo establecido por la Ley 4/1992, del Suelo No Urbanizable, es decir 10.000 m².
  
Consecuentemente la definición de núcleo de población se adaptará al tamaño mínimo de parcela.
  
4.2) En el Suelo NO urbanizable de Tipo I se eliminará la posibilidad e establecimiento de industrias autorizables por Declaración del Interés Comunitario por ajustarse a los supuestos del artículo 18.2.b ya que no son compatibles con zonas residenciales o urbanas.
  
5) En las fichas de gestión de los suelos urbanizables que colindan o son atravesados por vías pecuarias, se indicará la obligación de mantener su trazado y anchura legal libre de edificación. Se grafiará, por tanto, en los planos de ordenación detallados (escala 1:2.000) la superficie de las vías pecuarias afectadas en cada caso.
  
6) Con la fin de garantizar, en cualquier momento de desarrollo del Plan General, una correcta gestión ambiental, se adoptarán las siguientes medidas:
  
6.1) El vertido a la red municipal de alcantarillado (artículo 66 punto 3 de las NN.UU.) se regirá por el Modelo de Ordenanzas elaborado al efecto conjuntamente por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias y/o por aquellos condicionantes más restrictivos que establezca la EDAR mancomunada que realiza el tratamiento de las aguas residuales (EDAR de Altea)
  
Dicho Modelo será la referencia para la exigencia de los tratamientos previos a las industrias (artículo 108 de las NN.UU. )
  
6.2) El desarrollo del suelo urbanizable quedará supeditados a la aceptación para su tratamiento, por parte de la entidad gestora de la EDAR de Altea, del incremento de volumen de las aguas residuales que genere cada uno de los suelos Urbanizables previstos.
  
6.3) La cantidad promedio de residuos domésticos en zonas residenciales (artículo 69 de las NN.UU) se ajustará a los criterios establecidos en el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, previendo en los proyectos de urbanización de los Suelo Urbanizables la reserva de las correspondientes áreas de aportación y de acera para facilitar la recogida selectiva de los residuos sólidos urbanos.
  
 6.4) La prevención de la contaminación acústica será exigible en todo el término municipal, de acuerdo con lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Generalitat Valenciana de Prevención de la Contaminación Acústica.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 17 de marzo de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 491/2001-AIA
  
Título: Explotación porcina de cebo
  
Promotor: Elisa Ramírez Martí
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alfarrasí (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Legalización de explotación porcina de cebo
  
Localización: Partida Carasol, polígono 1, parcela 190 (a, b, c) y parcela 191, en el término municipal de Alfarrasí (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
El objeto del proyecto es obtener la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de una explotación porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está conformada por dos naves de planta rectangular y cubierta a dos aguas, con aislamiento térmico interior. La nave construida inicialmente con capacidad para 576 cerdos de cebo, dispone de licencia de actividad. La segunda nave, construida, pretende legalizarse.
  
La actividad consiste en el engorde de lechones destetados de unos 18 kg. hasta alcanzar un peso vivo medio de unos 90 kg. La capacidad de la ampliación es de 1.152 cerdos, por lo que la capacidad total de la granja será de 1728 cerdos de cebo.
  
Para la eliminación de cadáveres se dispone de una fosa impermeabilizada de 18 m³, constituida por dos compartimentos separados y estancos, donde se destinarán los cadáveres que se generen en la explotación, realizando estratificación con cal.
  
La capacidad de almacenamiento de las fosas asciende a 1698,48 m³. Se realiza un total de 2,2 ciclos/año. Se generará un total de 1424,4 m³ de purín al año. El purín se destinará como abono orgánico a campos de cultivo.
  
Como medidas higiénico-sanitarias, se establece, entre otras, la disposición en ventalas de tela mosquitera.
  
El abastecimiento de agua potable se realiza desde la red general municipal de Alfarrasí y Guadasequies.
  
La explotación se localiza a menos de 800 m. del núcleo de población de Guadasequies.
  
Se realiza visita de campo el 14 de noviembre de 2003, comprobando que:
  
Las dos naves están construidas.
  
Se considera infravalorado en volumen de purín generado anualmente, ya que según el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, el volumen de purín que se generará anualmente será de 3.715,2 m³, el que se necesitará una superficie agrícola de 73,69 ha. donde poder aplicarlo como abono orgánico.
  
Además, se considera que la gestión de cadáveres es inadecuada, ya que deberá realizarse conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, en el que se indica que la retirada de cadáveres de explotaciones ganaderas deberá realizarse por empresa gestora autorizada a tal efecto.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal fueron remitidos por el Ayuntamiento de Alfarrasí, en fecha 15 de octubre de 1997. En fecha 27 de octubre de 1997 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación al Estudio de Impacto Ambiental. El 25 de abril de 2000, se reitera al promotor la necesidad de remitir en un plazo de tres meses la ampliación requerida en 1.997, la cual se recibe en fecha 26 de junio de 2000. Una vez examinada la documentación presentada, resulta necesario solicitar otra ampliación, esta vez en fecha 12 de julio de 2000.
  
En fecha 3 de octubre de 2001 se cierra el expediente por caducidad, ya que el promotor no ha presentado la documentación solicitada en el plazo establecido.
  
En fecha 5 de diciembre de 2001 el Ayuntamiento de Alfarrasí remite un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, así como copia del Expediente Municipal, idéntico al remitido en 1997, por lo que se reinicia la tramitación del expediente. Se asume que el Proyecto de Actividad coincide con en remitido en 1997.
  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 134, de 7 de junio de 1997, sin que se haya presentado alegaciones.
  
2. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 25 de noviembre de 2003 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación relativa a los siguientes apartados:
  
- Presentación de un Estudio de Impacto Ambiental que cumpla, en cuento a contenido, con los requisitos mínimos establecidos en el Decreto 162/1990 de Impacto Ambiental.
  
- Cálculo del purín generado conforme al Real Decreto 324/2000 de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas; así como la justificación de la disponibilidad de suficiente superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico.
  
- Justificación de la disponibilidad de balsa de purines en la explotación, tal y como establece el Real Decreto 324/2000.
  
- Justificación de la retirada de cadáveres, con la presentación de contrato suscrito con empresa gestora autorizada a tal efecto.
  
En fecha 9 de marzo de 2004 se reitera al promotor la necesidad de presentar la ampliación solicitada en un plazo máximo de tres meses, avisando del cierre del expediente en caso de que en dicho plazo no se hubiera presentado la ampliación solicitada, según el artículo 92 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
  
La documentación solicitada se recibe en fecha 11 de marzo de 2004. El contenido del Estudio de Impacto Ambiental presentado esta vez, sigue sin ceñirse al contenido mínimo exigido en el Decreto 162/21990 de Impacto Ambiental. La justificación de la gestión de cadáveres se efectúa con la aportación de contrato suscrito con empresa autorizada para la retirada de cadáveres. Respecto a la justificación de las parcelas donde se aplicará purines, en el primer Estudio de Impacto Ambiental se aporta una relación de parcelas y propietarios que no coinciden con los que, en la segunda entrega se designan como Parcelas aportadas con anterioridad (primer Estudio de Impacto Ambiental). A pesar de ello, y con el listado aportado de nuevas parcelas, se dispone de suficiente superficie agrícola donde aplicar el purín. No propone la construcción de balsa de purines. Se propone tratamiento de purín en fosa, mediante la aplicación de superfosfato de cal para evitar la proliferación de parásitos y posibles infecciones.
  
Informes sectoriales
  
- El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Información pública del expediente en el BOP nº 134 de 7 de junio de 1997, sin que se haya presentado alegaciones.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.
  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Industrial.
  
- Autorización Previa de la COPUT resuelta en fecha 20 de febrero de 1997 para la ampliación de la instalación, que constituirá un total de 1.329,76 m² de superficie construida frente a una superficie total de la parcela de 22.130 m². Se indica que no se observa la existencia de dominio público, áreas inundables u otros hitos geográficos fijados por reglamentos o planes, que exijan alejar de ellos la construcción o situarlas por zonas minorando la ocupación territorial o protegiendo el dominio público, el paisaje o la naturaleza.
  
- Concesión de la licencia provisional de obras (16 de octubre de 1997).
  
No se ha incluido informe favorable del Veterinario de Area.
  
Afecciones legales
  
La explotación se ubica en un Suelo No Urbanizable Común, según PGOU de Alfarrasí.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se incluye, dentro de los elementos medioambientales susceptibles de ser afectados por la actuación, al Suelo, Vegetación, Fauna, Aire y Agua.
  
Según el Estudio de Impacto Ambiental, la explotación se ubica en una zona agrícola, en la que predomina los frutales de hueso y la viña.
  
La zona no presenta valores ambientales relevantes, por lo que los elementos ambientales más sensibles a la actuación, serán en aire, por emisión de olores y el suelo y el agua, por contaminación asociada a una gestión incorrecta del purín.
  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Según el Estudio de Impacto Ambiental, los impactos más relevantes que puede causar la actividad en la fase de funcionamiento, están asociados a la contaminación atmosférica por emisión de olores y el impacto paisajísitico. Dichos impactos no se consideran aceptables, ya que, en la zona agrícola donde se localiza la actividad, el impacto paisajístico será de baja consideración, mientras que el impacto ambiental provocado por la emisión de olores sí que puede causar una afección negativa si principalmente, no se gestiona los purines de manera adecuada. Por otro lado, no se ha considerado los impactos que sobre el suelo y el agua puede causar la utilización inadecuada de purín como abono orgánico.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha realizado una somera descripción de los posibles impactos que puede causar la actuación, sin llegar a identificarlos claramente.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del
  
programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental, en algunos casos poco justificadas, incluyen las siguientes:
  
- Se realizará aireación de la masa de purines por medio de inyectores de aire, con lo que se producen fermentaciones aerobias que no producen malos olores.
  
- Se añadirá al purín producto microbiológico de manera que se fomente los procesos de fermentación aerobios.
  
- En las fosas de purines se añadirá superfosfato de cal para evitar la proliferación de parásitos y posibles infecciones.
  
- Se realizará plantación arbórea de hoja caduca dentro de la parcela, de manera que se cree en el entorno del edificio unas condiciones de visibilidad y ambiente que no desentonen con el resto del paisaje.
  
Las medidas correctoras propuestas se consideran insuficientes, por lo que deberán ampliarle con las recogidas a continuación:
  
- Deberá asegurarse la impermeabilización de las naves, así como de las fosas de purines.
  
- Se deberá adoptar medidas higiénico-sanitarias, entre las que se incluya el vallado perimetral de la explotación y la construcción de un vado sanitario.
  
- Se deberá aplicar los purines en campo previamente tratados con producto microbiológico para mejorar las características del mismo con vistas a su aplicación como abono orgánico en parcelas agrícolas que estén cultivadas considerando no sobrepasar los 170 kg N/ha y año indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, considerando que no se esparcirán en ningún caso en las proximidades de barrancos, acuíferos, pozos o similares, distribuyéndolo de manera adecuada en la parcela y enterrándolo para evitar la evaporación de fracciones amoniacales del purín.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo II apartado 1.e.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de granja porcina de cebo, situada en el término municipal de Alfarrasí (Valencia), promovida por Elisa Ramírez Martí, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- La explotación deberá disponer de vallado perimetral construido con materiales que se integren de forma armónica con el paisaje. Además se utilizará alrededor de la nave, tal y como se ha propuesto en el Estudio de Impacto Ambiental, elementos de mimetización natural, mediante la plantación de arbolado de hoja caduca, con el fin de minimizar el impacto paisajístico creado.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- Se dispondrá de vado sanitario en la explotación correctamente ejecutado, y ubicado correctamente, de manera que pueda tener la utilidad para la cual se ha construido. En su defecto, se dispondrá de sistema equivalente a la entrada de la explotación.
  
- Deberá asegurarse la impermeabilización de las naves, así como de las fosas de purines.
  
- Se deberá aplicar los purines en campo previamente tratados con producto microbiológico para mejorar las características del mismo con vistas a su aplicación como abono orgánico en parcelas agrícolas que estén cultivadas considerando no sobrepasar los 170 kg N/ha y año indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, considerando que no se esparcirán en ningún caso en las proximidades de barrancos, acuíferos, pozos o similares, distribuyéndolo de manera adecuada en la parcela y enterrándolo para evitar la evaporación de fracciones amoniacales del purín.
  
- Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis se presentarán ante esta Dirección General y en función de los resultados se podrán aplicar, caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- Se dispondrá de balsa de purines impermeabilizada y vallada, con capacidad suficiente para almacenar la producción de purines de al menos tres meses, todo ello según el artículo 5.Uno. B.1. del Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, pro el que se establecen normas básicas de Ordenación de las Explotaciones Porcinas.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. Deberá preverse disponer de contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto, en el 2005, año en que presuntamente entrarán en desuso las casetas municipales de recogida de cadáveres.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de Octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia 30 de marzo de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 169/2000-AIA.
  
Título: Explotación porcina de cebo.
  
Promotor: José Luis Ulldemolins Verge.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Rossell (Castellón).
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la explotación porcina de cebo.
  
Localización: Partida Corral de Borraina, polígono 7, parcela 207 y 230, del término municipal de Rosell (Castellón).
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación se dedica al cebo de cerdos que llegan a la explotación con unos 20 kg de peso vivo y se destinan a matadero cuando alcanzan unos 95 kg de peso vivo. Se realizan dos ciclos/año. La capacidad de la explotación a pleno rendimiento es de 2.100 cerdos.
  
La granja estará constituida por 3 naves de 700 m² c.u., con fosas de purines que desembocarán a través de tubos de hormigón en la fosa de purines, esta última con una capacidad de almacenamiento de 62,5 m³.
  
Se calcula que anualmente se genera unos 1300 m³ de purín, con un contenido medio en N de 9450 kg/año. Los purines producidos, en la explotación se destinarán como abono orgánico en campos de cultivo, enterrándolos en el campo mediante vertedera o similar para evitar pérdidas de nitrógeno amoniacal por volatilización. Se dispone de 65,87 ha. de superficie agrícola donde aplicar el purín.
  
La explotación está cercada perimetralmente, disponiendo de vado sanitario a la entrada de la explotación.
  
Los cadáveres son retirados a caseta de recogida de cadáveres municipal.
  
La explotación se localiza a unos 4 km. del núcleo urbano de Rosell.
  
Según el Real Decreto 324/2000, de ordenación de las explotaciones porcinas, se habría infravalorado el volumen de purín generado, ya que para la capacidad de la explotación el volumen de purín generado anualmente ascendería a 4515 m³, lo cual supondría una cantidad de 15015 kg N/año, por lo que se necesitaría un total de 88 ha. de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico. Por otro lado, y en base al art. 5.b. del Real Decreto 324/2000, no se dispone de capacidad suficiente en la fosa de purines, para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que en este caso sería superior a los 376 m³.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El Proyecto de Actividad y el Expediente Municipal son remitidos por la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Rosell en fecha 18 de abril de 2000.
  
En fecha 27 de abril de 2000 se solicita la presentación de un Estudio de Impacto Ambiental, necesario para completar el expediente, el cual se recibe el 13 de noviembre de 2000.
  
La información pública, llevada a cabo por el Ayuntamiento, se ha realizado en el BOP nº 8 de 18 de enero de 2000, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.
  
La información pública del Estudio de Impacto Ambiental se ha realizado en el DOGV nº 4.681, de 30 de enero de 2004, sin que se haya presentado alegaciones.
  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
Revisada la documentación presentada, se solicita Ampliación, en fecha 28 de noviembre de 2000, relativa a los siguientes apartados:
  
- Duración del ciclo productivo.
  
- Justificación de la gestión de cadáveres.
  
- Justificación de la aplicación de purines en fincas agrarias.
  
- Descripción de la fosa de purines a construir y ubicación en la explotación.
  
- Descripción del tratamiento de purines previo a su aplicación en campo.
  
En fecha 7 de febrero de 2001, la Comisión de Calificación de Actividades Calificadas, comunica la devolución del expediente al Ayuntamiento de Rosell por caducidad. Ya que el Ayuntamiento, como órgano sustantivo, mantiene la tramitación de la licencia de actividad, se continúa con la tramitación de la Evaluación de Impacto Ambiental.
  
La Ampliación solicitada al Estudio de Impacto Ambiental, se recibe en fecha 13 de junio de 2001, en la que se responde parcialmente a la solicitud de Ampliación, por lo que en fecha 2 de noviembre de 2001 se solicita de nuevo Ampliación al Ayuntamiento de Rosell, relativa a propuesta de tratamiento para los purines, previo a su aplicación como abono orgánico en campos de cultivo, con la finalidad de rebajar la carga contaminante que presenta, aportando descripción del tratamiento propuesto, e informando además del modo de aplicación, así como de los resultados esperados. La Ampliación solicitada se recibe en fecha 12 de abril de 2002, en la que se indica que previo a su aplicación en campo, el purín será sometido a tratamiento microbiológico en fosa de purines, sin aportar más detalles al respecto.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Informe favorable del Arquitecto Técnico Municipal.
  
- Informe favorable del Inspector de Sanidad.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Autorización Previa de la COPUT. El informe favorable emitido por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, queda condicionado a la dotación en las naves de:
  
- Vado sanitario o sistema de desinfección equivalente en cada punto e acceso a la instalación.
  
- Vallado perimetral de las instalaciones.
  
- Sistema que impida el acceso al interior de la nave de animales que puedan ser vectores de enfermedades.
  
- Fosas de purines realizadas con materiales que garanticen su estanqueidad y de dimensiones acordes con la explotación agraria.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según las Normas Subsidiarias del Ayuntamiento de Rosell.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, predominando el olivo y el almendro.
  
En general, y debido a la fuerte antropización de la zona, los valores ambientales que presenta son poco relevantes, considerando que los elementos ambientales en esa zona, susceptibles de ser afectado por el proyecto son: el Suelo, por la contaminación asociada al vertido de purines o problemas de percolación por impermeabilización deficiente; Hidrología, por contaminación por purines; y del Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de purines, etc.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha realizado una identificación de impactos, considerándolos en general poco relevantes.
  
Los impactos más relevantes que causará la actuación, serán los relacionados con la emisión de olores, aunque la distancia al núcleo de población y con el tratamiento que se pretende dar a los purines previo a su aplicación en campo, se considera que dicho impacto será poco relevante.
  
El impacto que sobre el suelo y el agua puede causar la actuación deberá prevenirse con la adopción de las medidas preventivas y correctoras recogidas a continuación.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del
  
programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental son poco concretas e ineficaces, ya que se basan en medidas correctoras a aplicar en la fase de construcción, siendo que las naves ya se han construido y se encuentran en funcionamiento. La única medida correctora a aplicar en la fase de funcionamiento consiste en la aplicación de los purines en campos de cultivo.
  
Como medidas preventivas y correctoras complementarias, a aplicar en la explotación, se incluye las siguientes:
  
- A pesar de haber propuesto un tratamiento microbiológico al purín, no se ha detallado ni la metodología de aplicación ni los resultados esperados. Por lo que deberá aplicarse tratamiento microbiológico al purín, previo a su aplicación en campo, de manera que se mejore las propiedades del mismo como abono orgánico, consiguiendo asimismo disminuir su carga contaminante. Para ello, se utilizará cualquiera de los productos comerciales que se distribuyen para ese fin, realizando además controles de la eficacia del tratamiento, de manera que, en caso de no obtener los resultados esperados, se deberá modificar dicho tratamiento.
  
- Colocar a la entrada de la explotación un vado sanitario o sistema de desinfección equivalente, de desinfección del tránsito rodado que acceda a la explotación.
  
- Deberá disponerse de vallado perimetral a la explotación.
  
- Deberá disponerse de sistema que impida el acceso de vectores en la explotación, consistente en la utilización de malla pajarera, o sistema similar, en ventanas y huecos de las naves.
  
- Dotación de pavimento impermeable tanto en las naves como en las fosas de purines, con el objetivo de evitar filtraciones.
  
- Deberá ampliarse la superficie agrícola cultivada donde se aplica el purín como abono orgánico, siendo necesario ampliar dicha superficie agrícola en 22 ha. como mínimo.
  
- Deberá construirse fosa de purines con unas dimensiones acordes con la explotación agraria, y que garanticen una autonomía mínima de tres meses.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja porcina situada en el término municipal de Rosell (Castellón), promovida por José L. Ulldemolins Verge, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Previo a la concesión de la licencia de actividad, deberá presentar la justificación de la disponibilidad de 22 ha. de superficie agrícola adicional a la presentada, donde aplicar purines como abono orgánico. La justificación de dichas parcelas deberá llevarse a cabo tal y como se ha realizado para las ya presentadas.
  
- La ampliación de la capacidad de la explotación (por encima de los 2.100 cerdos de cebo para los que se tramita el expediente) deberá suponer la solicitud de una nueva licencia de actividad.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- A la entrada de la explotación se colocará un vado sanitario o sistema equivalente, para desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.
  
- Deberá disponerse de vallado perimetral a la explotación.
  
- Deberá aplicarse tratamiento microbiológico al purín, previo a su aplicación en campo, de manera que se mejore las propiedades del mismo como abono orgánico, consiguiendo asimismo disminuir su carga contaminante. Para ello, se utilizará cualquiera de los productos comerciales que se distribuyen para ese fin, realizando además controles de la eficacia del tratamiento, de manera que, en caso de no obtener los resultados esperados, se deberá modificar dicho tratamiento.
  
- Para comprobar la eficacia del tratamiento de purines y modificar su manipulación o sustituirlo por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación, deberá llevarse a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco, así como otros tras la aplicación del producto en cuestión. Estos análisis se presentarán ante esta Dirección General y en función de los resultados se podrán aplicar, caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- Se deberá aplicar los purines en campo previamente tratados con producto microbiológico para mejorar las características del mismo con vistas a su aplicación como abono orgánico en parcelas agrícolas que estén cultivadas considerando no sobrepasar los 170 kg N/ha y año indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, considerando que no se esparcirán en ningún caso en las proximidades de barrancos, acuíferos, pozos o similares, distribuyéndolo de manera adecuada en la parcela y enterrándolo para evitar la evaporación de fracciones amoniacales del purín.
  
- Se dispondrá de balsa de purines impermeabilizada y vallada, con capacidad suficiente para almacenar la producción de purines de al menos tres meses, todo ello según el artículo 5.Uno. B.1. del Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, pro el que se establecen normas básicas de Ordenación de las Explotaciones Porcinas.
  
- Deberá dotarse de pavimento impermeable tanto en las naves como en las fosas de purines, con el objetivo de evitar filtraciones.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. Deberá preverse disponer de contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto, en el 2005, año en que presuntamente entrarán en desuso las casetas municipales de recogida de cadáveres.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de Octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 31 de marzo de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML