Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5312, del 27-07-2006 (2006/9082)

ACORD de 21 de juliol de 2006, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana, en el marc del Pla Millorar.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5312

Data del DOGV
:   27-07-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/9082

CVE


Data del document
:   21-07-2006

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [administració regional](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [ramat](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [sector agrari](javascript:void(0))
    * [política agrària regional](javascript:void(0))

ACORD de 21 de juliol de 2006, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana, en el marc del Pla Millorar. [2006/9082]  
El Consell, en la reunió del dia 21 de juliol de 2006, va adoptar l'acord següent:  
La ramaderia és una activitat econòmica important en el medi rural de la Comunitat Valenciana. El present Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana, que s'ha dissenyat com a resposta a l'anàlisi de la situació actual d'este sector, forma part del Pla Millorar, que sobre el sector agroalimentari elabora la Generalitat a través de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
El sector ramader aporta a la producció final agrària de la Comunitat Valenciana prop del vint per cent del seu valor total, amb oscil·lacions que depenen de les quantitats produïdes i les seues cotitzacions. El valor anual de la producció se situa en uns 520.000.000 d'euros, xifra que creix anualment en valor absolut.  
La producció ramadera es desplega en totes les àrees rurals de la Comunitat Valenciana, especialment en les comarques d'interior, en què actua com una font fonamental en la generació de rendes. A més, té una gran capacitat de dinamització, tant en la fase d'aprovisionament de mitjans de producció, especialment pinsos, farratges i productes zoosanitaris, com per les possibilitats d'utilitzar els productes d'origen animal com a motor per al desenrotllament d'eixes àrees més deprimides del territori, en què s'ha assistit a una pèrdua contínua de la població. Un element fonamental de l'activitat ramadera, especialment l'extensiva, és la seua capacitat per a contribuir al manteniment dels ecosistemes. El pasturatge racional, i la utilització directa dels recursos naturals allí on es produïxen, faciliten la preservació del medi natural i el manteniment de la biodiversitat, així com la prevenció d'incendis i la lluita contra l'erosió.  
En els darrers anys, l'activitat de la producció animal s'ha vist sotmesa a una important pressió social i legal. D'una banda, les diferents crisis alimentàries, centrades en diverses ocasions en els productes ramaders, i la necessitat de reduir els impactes en l'entorn han portat a la publicació d'una important quantitat de normes legals, d'implantació progressiva i amb exigències creixents. Els responsables de la cria animal s'enfronten, com a conseqüència, al repte d'una actualització permanent de les seues instal·lacions i els seus sistemes de maneig. Tot això emmarcat en un procés d'alliberament dels mercats europeus, en què s'exigixen majors nivells de competitivitat.  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació és conscient del repte plantejat al sector ramader en un moment de canvis continus d'escenaris econòmics, legals i fins i tot polítics, per les diferents reformes de la política agrícola comunitària. Per a abordar el futur del conjunt del sector ramader es va constituir una Mesa de Ramaderia en què, per espècies ramaderes, els representants de les diferents organitzacions i associacions sectorials i especialistes procedents de la universitat, la investigació i l'administració van analitzar el context actual i van estudiar línies de treball. El resultat d'eixa iniciativa va ser l'elaboració del Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana.  
Este Pla, que establix actuacions i estratègies aplicables als distints components del sector ramader, té com a eixos fonamentals:  
1. El pla integral de residus ramaders.   
2. El pla d'ubicació de la ramaderia.  
3. El pla de competitivitat de la ramaderia.   
4. El pla de millora de l'estructura comercial de la producció ramadera.   
5. El pla d'eradicació i control de patologies zoonòtiques i limitadores del comerç.  
6. El pla de generacions futures i formació.  
7. El pla de millora de l'administració al servici de la ramaderia.  
8. El pla d'I+D+I en ramaderia.  
Per tot això que s'ha exposat, tenint en consideració la situació per la qual passa el sector ramader valencià i la conveniència de canviar molts dels seus plantejaments actuals, com també per l'obligació de defendre els interessos dels nostres ramaders, es considera necessari desplegar un pla estratègic del sector ramader que, dins del Pla Millorar i amb un horitzó temporal de sis anys (2006-2011), establisca les mesures per a millorar la rendibilitat de la ramaderia.  
En virtut de tot això, i a proposta del conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el Consell  
ACORDA  
Primer  
Aprovar, en el marc del Pla Millorar, el Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana, en els termes dels annexos del present acord.  
Segon  
Executar les actuacions incloses en el Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana durant el període 2006-2011.  
Tercer  
Facultar el conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a dictar totes les disposicions que requerisca el desplegament i l'execució del Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana.  
Quart  
Determinar, en els Pressuposts de la Generalitat per al període 2006-2011 la dotació per a un pla que comportarà, en termes estimatoris, uns gastos aproximats de 300 milions d'euros.  
Quint   
A l'efecte dels exercicis 2007 i següents de vigència del Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana, el conseller competent en matèria de ramaderia dictarà, en el termini màxim d'un mes des de la publicació de la llei anual de pressuposts, una resolució en què concretarà, per a cada exercici de la seua vigència, l'import total anual destinat al pla esmentat, així com el detall de les aplicacions pressupostàries que el sustenten. Esta resolució haurà de rebre l'informe previ de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació.  
Valencia, 21 de juliol de 2006.  
El vicepresident i secretari del Consell,  
VÍCTOR CAMPOS GUINOT  
ANNEX I  
ANÀLISI DEL SECTOR RAMADER VALENCIÀ  
El Pla Estratègic de la Ramaderia Valenciana sorgix de l'anàlisi exhaustiva de la realitat tècnica, econòmica i social d'este sector al territori de la Comunitat Valenciana, i es concreta en un conjunt d'estratègies que cal desplegar en diferents àmbits del procés productiu, aplicables tant per part de l'administració com del sector mateix, que configuraran les línies d'acció política ramadera que cal desplegar en els pròxims anys.  
En una primera fase, la Mesa de Ramaderia, reunida per sectors ramaders afins, va efectuar un diagnòstic de la situació actual de la producció animal, i va evidenciar les mancances, limitacions i estrangulacions que patix la ramaderia valenciana en els últims anys, i que condicionaran el seu desenvolupament a llarg termini.  
1. Gestió de subproductes  
Els sòls agrícoles constituïxen la primera i última destinació natural de les dejeccions ramaderes i la seua integració en el sistema sòl/cultiu exigix un programa ampli de gestió i control.  
Els nous reptes imposats per la legislació europea, en particular pel que fa a les zones vulnerables i la importància del sector ramader, i del seu paper en l'àmbit de l'economia de la Comunitat Valenciana, exigixen mesures per a la seua preservació que, alhora, garantisquen un desenrotllament sostenible i minimitzen el problema estructural de la generació de dejeccions, amb situacions d'excedents i zones amb dèficit de matèria orgànica en el sòl.  
L'exercici de l'activitat ramadera, pràcticament en la totalitat de les espècies, comporta la generació de dos tipus de subproductes: els fems i purins, que incorporen les restes de llits, femta i orina dels animals allotjats, i els cadàvers dels animals morts en el procés productiu.  
Els fems i purins de granja s'han utilitzat com a elements fertilitzants en els distints cultius agrícoles. N'hi ha hagut prou amb esta destinació per absorbir la producció en la major part d'espècies i comarques. Això no obstant, la incorporació del reg per goteig, que ha suposat el desplaçament de fertilitzants orgànics tradicionals, i l'augment de les dimensions de les explotacions ramaderes, que implica majors volums de dejeccions, estan dificultant la utilització tradicional d'estos subproductes. D'altra banda, l'exercici de l'activitat ramadera en qualsevol zona té com a limitació la gestió i l'ús final que es farà d'estos residus, cosa que es convertix en l'autèntic coll de botella per al creixement d'este sector.  
Els cadàvers animals tenien com a destinació el soterrament en fosses preparades a este efecte o la seua transformació en farines d'origen animal, amb destinació a l'alimentació animal. Des de l'aplicació de les primeres mesures per al control de les encefalopaties és obligatori el tractament d'estos residus en plantes especialitzades i la destrucció posterior. Això exigix l'entrada continuada de vehicles de recollida de cadàvers a les granges, cosa que incrementa el risc sanitari, i el pagament d'este servici, que en este moment té un cost elevat.  
2. Ubicació de granges  
Aigua, paisatge, sòl, espais naturals, qualitat de l'aire i molts altres recursos, servicis i activitats que permeten assentar la població rural tenen en el model d'implantació territorial de la ramaderia el seu actiu fonamental.  
La majoria de les explotacions ramaderes en funcionament es van construir els anys seixanta i setanta del segle passat. En aquell moment disposaven d'autorització de funcionament municipal, que no sempre significava comptar amb llicència d'activitat. En este temps, els nuclis urbans i les urbanitzacions han crescut, s'han estés pel territori i s'han aproximat a les granges. L'actualització administrativa de moltes instal·lacions ramaderes s'enfronta a dificultats de tipus urbanístic.  
En la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, es permet el manteniment temporal de l'activitat durant quinze anys, sempre que les instal·lacions s'adeqüen des del punt de vista mediambiental. Mentrestant, s'han de buscar solucions definitives, que passaran necessàriament per una adequació i condicionament dels edificis i equips, o pel trasllat de les instal·lacions a altres zones en què no hi haja limitacions de tipus urbanístic. Tant les reformes com el trasllat requerixen importants inversions, difícils de realitzar pels titulars de les explotacions que són, majoritàriament, explotacions familiars.  
3. Costs de producció  
La incorporació de tot el paquet de normes europees relacionades amb la reducció de l'impacte ambiental de l'activitat ramadera, amb la seguretat alimentària i amb el benestar animal, han suposat la incorporació de noves pautes de maneig dels animals i un augment dels autocontrols al llarg del procés productiu. A més, en els últims anys s'ha produït un augment del preu de l'energia i de la mà d'obra. Tot això es traduïx en un augment dels costs de producció a nivell d'explotació ramadera.   
D'altra banda, els canvis produïts en la política agrícola comunitària per adaptar-se al context acordat en l'Organització Mundial del Comerç s'han materialitzat en una liberalització del comerç i una reducció dels nivells de protecció exterior per als productes d'origen animal. La conseqüència immediata és que la cotització dels productes comercialitzats pels ramaders es manté estable, i inclús en alguns casos disminuïx, especialment quan es produïx qualsevol notícia relacionada amb la seguretat alimentària, i hi ha una retracció en el nivell de demanda.  
En este entorn, la tecnologia utilitzada a nivell de granja torna a ser un element fonamental de competitivitat: es requerix utilitzar animals millorats, sotmesos a les tècniques reproductives mes avançades, que empren eficientment els aliments consumits, i manejar-los en condicions que asseguren la màxima productivitat. A més, tots estos factors i mitjans de producció han d'estar optimitzats des del punt de vista econòmic. Per a això cal disposar d'instal·lacions ramaderes i equips compensats, i adaptats als animals i al nivell productiu.   
4. Control de malalties  
Les malalties en la cabanya ramadera poden tindre greus repercussions econòmiques, socials i sanitàries.  
Després de la creació del mercat únic en 1993 i la creixent globalització del comerç és necessari extremar les mesures tendents a minimitzar-ne els riscs, així com disposar dels instruments idonis per poder combatre les epizoòties i les zoonosis quan es presenten, a fi de garantir la salut pública i la sanitat animal.  
Les malalties presents a nivell d'explotació ramadera també contribuïxen a elevar els costs de producció. En uns casos, per les pèrdues econòmiques que deriven de la seua presència, en provocar la mort d'animals, i l'obligació d'implantar tractaments zoosanitaris. En uns altres perquè limiten l'accés a determinats mercats, la qual cosa es traduïx en preus més baixos.  
Les patologies més freqüents en les explotacions ramaderes són les lligades a problemes d'origen multifactorial, en què intervé la presència de patògens diversos, normalment de tipus respiratori i digestiu, el maneig, l'alimentació i el nivell de producció. La seua presència danya els objectius de producció i empitjora els índexs productius, tant tècnics com econòmics. La prohibició d'utilitzar additius antibiòtics, a partir de l'1 de gener de 2006, representa la pèrdua d'una ferramenta important en el control inespecífic d'este tipus de patologies lligades a l'aparell digestiu.  
Des del moment en què es va iniciar l'anàlisi sectorial per a elaborar este pla, no s'ha declarat a la Comunitat Valenciana cap malaltia que requerisca la intervenció immediata. No obstant això, hi ha patologies que condicionen el nivell productiu o l'accés a mercats i que són objecte de control o eradicació per part de l'administració. En estos casos és necessària una intensificació dels programes desplegats.  
En porcí, la presència de la malaltia d'Aujezsky, que encara es troba present en granges, limita l'accés a determinats mercats europeus d'animals per a sacrifici. En boví, la incidència de brucel·losi i tuberculosi s'ha reduït de forma significativa, encara que n'apareixen casos esporàdics. En xicotets remugants, la brucel·losi es troba present en algunes explotacions molt puntuals, en les quals ha de ser objecte d'atenció prioritària per reduir el risc de contagi a altres granges; la tuberculosi ha d'abordar-se en caprí en el marc d'un programa d'eradicació. En avicultura, preocupa la nova normativa en matèria de zoonosi que es planteja, com a objectiu a curt termini, l'eradicació de la salmonel·losi. En cuniculicultura, la mixomatosi provoca importants estralls en aquelles explotacions en què no s'ha aconseguit un nivell adequat de protecció immunitària. En apicultura, la varroasi continua sent el problema productiu més important que té el sector.  
5. Comercialització  
En el sector ramader valencià hi ha dos formes d'abordar la comercialització. El primer model, el més tradicional, en què el productor entrega directament els seus productes a la indústria o a la distribució, predomina encara en alguns sectors com l'oví, el caprí, el boví i l'avicultura de posta, i es manté en la resta, especialment el porcí. El segon model es basa en la concentració de l'oferta a través de cooperatives o empreses integradores. El cooperativisme per a la comercialització en comú té escassa implantació, i el sistema més estés és la integració vertical amb fàbriques de pinsos o amb escorxadors, especialment en avicultura de carn i porcí d'engreixament.  
En un mercat globalitzat és imprescindible accedir al mercat amb una oferta basada en la diferenciació o en el subministrament de grans quantitats de producte. En ambdós casos, la producció ha d'estar orientada a l'obtenció de carn, llet o ous, de forma continuada al llarg del temps, amb característiques homogènies, i amb qualitat reconeguda. En este context, la ramaderia valenciana ha fet només els primers passos, i hi ha per davant un gran camí per recórrer.   
La producció ha d'avançar cap a un major nivell de concentració de l'oferta. La base per a l'impuls pot ser la constitució de cooperatives o la fusió de les existents, així com la firma d'acords de comercialització, a mitjà termini, entre diferents escalons de la cadena alimentària que incorporen agents des de la producció a la distribució. Una altra de les alternatives del sector és progressar cap a una major especialització i diferenciació dels seus productes. Partint de la base que la producció ramadera valenciana no és capaç d'abastir el consum propi del nostre territori i que hi ha productes propis i àrees de la Comunitat Valenciana a què se'ls reconeix un prestigi especial, han de considerar-se les estratègies de posada en el mercat de carn, llet o ous lligats a marques paraigua de la Comunitat Valenciana, a denominacions d'origen o a indicacions d'origen. Siga com siga la via d'avanç, serà imprescindible abordar, simultàniament, programes de treball per a homogeneïtzar i estandarditzar els productes d'origen animal i acreditar-ne la qualitat.  
6. Relleu generacional  
Un dels problemes més importants en este sector, que compartix amb la resta del sector agrari, és la dificultat en el relleu generacional, especialment en les activitats ramaderes extensives que requerixen l'atenció permanent al pasturatge i les lligades a granges de dimensió xicoteta. Hi ha diverses raons que justifiquen el rebuig dels jóvens a l'activitat ramadera, entre les quals destaquen el reduït marge empresarial obtingut en les explotacions de xicoteta dimensió, les dificultats administratives per a aconseguir legalitzar les instal·lacions o desenrotllar les pràctiques tradicionals i la pressió normativa dels darrers anys, en els aspectes mediambientals i de seguretat alimentària. Com a alternativa a estes dificultats és necessari facilitar l'activitat ramadera i incorporar les tecnologies que permeten elevar la rendibilitat del procés productiu.  
7. Formació de treballadors  
El canvi en els models, sistemes i tecnologies de producció ramadera, que s'han anat perfilant en els punts anteriors, requerix una contínua atenció a la mà d'obra de les granges. Tradicionalment hi ha programes de formació de personal dedicats a incrementar els coneixements i les habilitats dels titulars d'explotacions ramaderes. No obstant això, en l'actualitat és imprescindible considerar també els treballadors que manegen directament els animals. Més encara quan, en la major part de les ocasions, el personal contractat sol procedir de fora del sector ramader i concretament de la immigració. En este context, és necessari desenvolupar programes de formació en sistemes de maneig a peu de granja, amb pràctiques en explotacions ramaderes, en tecnologia, seguretat alimentària, benestar animal, impacte ambiental i qualitat de productes.  
8. Activitat de l'administració  
La modernització i la millora de la ramaderia han d'avançar alhora que l'adaptació permanent de l'estructura i el funcionament de l'administració més d'acord amb les realitats i normatives comunitàries.  
Es tracta d'oferir les vies que donen les majors facilitats als ramaders en el compliment de les seues obligacions i en la recepció dels servicis.  
En els últims anys s'ha publicat un bon nombre de normes que afecten, directament o indirecta, la producció ramadera. Moltes d'estes se centren en el procés productiu, i entren en l'àmbit de competència de l'administració agrària. No obstant això, un nombre important té relació directa amb l'activitat de l'administració municipal, la mediambiental, la urbanística i, fins i tot, en els últims any, la de salut pública. Els ramaders, de vegades, se senten indefensos per a atendre els requeriments de cada una de les administracions. Per a resoldre esta situació, i conéixer per endavant tots els requeriments, desitgen conéixer els procediments de treball de les administracions. A més, amb esta profusió de normes, i com a conseqüència de l'organització territorial de l'Estat, de vegades es produïxen diferents ritmes en l'aplicació de les exigències legals, que es traduïxen en distorsions de la competència entre productors de diferents comunitats autònomes. Davant d'esta situació, cal una coordinació i uniformitat en l'aplicació de les exigències legals.  
9. I+D+I  
L'increment en la competitivitat del sector ramader ha de basar-se en el desenvolupament tecnològic i la innovació. La millora dels marges econòmics derivats de l'activitat ramadera només serà possible amb la utilització de tecnologies de producció, i de gestió i tractament dels residus, que garantisquen la comercialització de productes de qualitat, adaptats a la demanda, a un cost que se situe per davall del preu de venda. Això només és possible si es compta amb un suport d'investigació i transferència tecnològica capaç d'abordar el repte, així com una massa crítica que genere innovacions que permeten abordar els problemes.  
A la Comunitat Valenciana, fins ara, han sigut els departaments de la universitats els encarregats d'abordar la tasca de la investigació en ramaderia. Ara es disposa d'un centre a l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA) dedicat especialment a esta tasca, el Centre d'Investigació i Tecnologia Animal (CITA), al qual correspon el desenrotllament de línies de treball en els principals problemes que té plantejats el sector i la coordinació de la seua activitat amb altres centres d'investigació del territori de la Comunitat Valenciana. Al voltant d'este centre haurà de desplegar-se també l'estratègia de transferència de tecnologies al sector, la formació dels productors i dels treballadors de les granges, que són els destinataris finals dels resultats obtinguts en els projectes d'investigació.  
Conclusió  
Les Meses dels diferents sectors ramaders, una vegada analitzat el conjunt de l'estat actual de la ramaderia, van desenrotllar una segona fase en el seu pla de treball, destinada a determinar els objectius del Pla Estratègic. En tots els casos es va concloure la necessitat de desenvolupar uns pilars bàsics sobre els quals fixar el desenvolupament futur del sector ramader de la Comunitat Valenciana, que són els següents:  
. Consolidació i expansió de l'activitat ramadera lligada a una millora en la gestió dels residus.  
. Modernització de les tecnologies de producció.  
. Millora de les estructures comercials i l'entorn administratiu.  
. Desenvolupament de la investigació i la innovació.  
ANNEX II  
OBJECTIUS  
1. Consolidació i expansió de l'activitat ramadera lligada a una millora en la gestió dels residus, per mitjà de dos objectius parcials:  
1.1 Facilitar a les explotacions ramaderes els processos de legalització administrativa de les seues instal·lacions per mitjà de:  
1.1.1. Coordinació de l'actuació de les administracions implicades.  
1.1.2. Suport a les inversions en infraestructuras.   
1.1.3. Suport a les granges ubicades en zones urbanes o periurbanes.  
1.1.4. Suport en les tasques de tramitació administrativa.  
1.2. Promoure l'accés de les explotacions a tecnologies de reducció de l'impacte ambiental de la seua activitat per mitjà de:  
1.2.1. Construcció d'infraestructures de tractament de residus d'origen animal.  
1.2.2. Implantació de models integrals de gestió de purins.  
1.2.3. Aplicació del Codi de Bones Pràctiques per a la gestió i utilització agrícola de fems.  
1.2.4. Actualització permanent de les tecnologies de gestió i tractament disponibles.  
2. Modernització de les tecnologies de producció animal, incorporació de jóvens i formació, per mitjà de quatre estratègies:  
2.1. Incrementar la competitivitat de les explotacions ramaderes reduint els costs de producció i augmentant la qualitat del producte en els àmbits següents:  
2.1.1. Identificació i disseny de models d'explotació rendibles.  
2.1.2. Suport econòmic a les inversions en tecnologia de reducció de costs i millora de qualitat de productes.  
2.1.3. Suport a les estratègies de diversificació de productes.  
2.1.4. Promoció de l'ús de subproductes en alimentació animal.  
2.2. Reduir la incidència de malalties que limiten l'accés a mercats i incrementen els costs de producció, a través de:  
2.2.1. Eradicació de malalties limitadores del comerç en totes les espècies ramaderes.  
2.2.2. Control de les malalties amb conseqüències en salut pública.  
2.2.3. Reorganització de l'activitat i competència de les ADS.  
2.2.4. Desenvolupament d'un programa de vigilància epidemiològica.  
2.3. Incorporar jóvens al sector ramader, utilitzant les possibilitats que oferix la normativa comunitària i posant en marxa, de forma paral·lela, un pla específic de formació dirigit a jóvens ramaders.  
2.4 Desenvolupar un pla de formació continuada centrat en les noves tecnologies aplicables en granja.   
3. Millora de les estructures comercials i de l'entorn administratiu de la producció ramadera, a través de dos línies:  
3.1. Establir un pla de millora comercial dels productes ramaders, que se centrarà en:  
3.1.1. Fomentar l'associacionisme dirigit a la concentració de l'oferta i l'establiment de relacions comercials.  
3.1.2. Donar suport a la implantació i concentració de les cooperatives de comercialització.  
3.1.3. Fomentar contractes de comercialització, a mitjà termini, entre diferents escalons de la cadena alimentària.  
3.1.4. Fomentar relacions comercials dins del sistema agroalimentari valencià.  
3.2. Posar en marxa un pla de millora de l'administració relacionada amb la ramaderia, a fi de:  
3.2.1. Unificar l'aplicació de la normativa aplicable tant dins de la Comunitat com en territoris limítrofs.  
3.2.2. Mantindre al dia una pàgina web amb els procediments d'accés a documentació administrativa, especialment per al moviment comercial.  
3.2.3. Adaptar l'estructura i els servicis tècnics de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació a les necessitats del sector, especialment en matèria de diagnòstic laboratorial.  
4. Desenvolupament de la investigació i la innovació, amb tres objectius parcials:  
4.1. Establir, en el marc del Centre d'Investigació i Tecnologia Animal de l'IVIA, un procediment d'avaluació permanent de la tecnologia disponible en les explotacions ramaderes.  
4.2. Determinar i finançar línies prioritàries d'investigació en les qüestions d'interés per a la millora de la competitivitat del sector ramader i la gestió de residus i subproductes d'origen animal.  
4.3. Desenvolupar un pla de transferència tecnològica al sector que promoga la innovació, integrant en el CITA els servicis de transferència de tecnologia en matèria de ramaderia.  
ANNEX III  
ACTUACIONS  
1. Pla Integral de Residus:  
a) Es crearà una comissió de seguiment del Pla Integral de Residus, presidida pel conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació. Com a vicepresident actuarà el director general d'Investigació, Desenrotllament i Innovació Agropecuària. La comissió estarà integrada, a més, per dos representants de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per un representant de la Conselleria de Territori i Habitatge, un representant de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, i cinc representants de les entitats sense ànim de lucre més representatives del sector agrari valencià, que tinguen finalitats d'interés públic concurrents amb l'administració. Tindrà com a objecte contribuir a resoldre la problemàtica dels residus ramaders amb una estratègia de respecte al medi ambient i de desenvolupament sostenible de l'activitat agrària.  
Per a això, exercirà les funcions següents:  
. Foment de la creació d'infraestructures i inversions en plantes de tractament de purins, gallinassa, jaç, fems i altres residus, i promoció d'entitats de gestió.  
. Difusió i implantació de models de gestió de purins i fems.  
. Divulgació de codis de bones pràctiques per a la gestió i mesures de reducció de residus d'origen animal en les explotacions.  
. Promoure l'ús de fems i purins com a fertilitzants agrícoles.  
. Assessorament a ramaders en els sistemes de gestió de purins a realitzar en les seues instal·lacions, valorant la possibilitat des del punt de vista tècnic i econòmic.  
b) Es regularà normativament la declaració de fems i purins per part de les explotacions ramaderes i la seua distribució i utilització directa com a fertilitzants en les explotacions agràries.  
c) Es mantindrà un catàleg permanent de tecnologia de gestió i tractament de residus per part de l'IVIA, a través del CITA.  
d) S'establirà una línia d'ajudes a les agrupacions o entitats associatives d'explotacions ramaderes jurídicament constituïdes a este efecte, que presenten programes anuals o plurianuals de gestió comuna de fems i purins. Els gastos subvencionables comprendran tant els gastos de funcionament per al transport i tractament com les inversions en comú que permeten una reducció de l'impacte ambiental.  
e) Es realitzarà una anàlisi territorial de la producció de residus d'origen ramader i una planificació de les necessitats per a la seua gestió, tractament o valoració.  
2. Pla d'ubicació de la ramaderia:  
a) S'establirà una comissió formada per representants de les direccions generals competents de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i la Conselleria de Territori i Habitatge, i representants de la Federació de Municipis i Províncies, per a l'estudi de la ubicació de l'activitat ramadera al territori de la Comunitat Valenciana a fi de fer efectives polítiques públiques que integren la participació de totes les administracions implicades per a impulsar i coordinar els diferents esforços públics que desenrotllen les característiques i vocacions específiques de cada terreny.  
b) S'establirà una línia d'ajudes a les zones d'alta densitat ramadera per a la constitució i dotació d'infraestructures comunes necessàries per a l'activitat ramadera. Estes infraestructures estaran orientades a resoldre els problemes de tipus sanitari, productiu i inclús comercial que la concentració d'explotacions ramaderes ocasiona, com ara centres de desinfecció de vehicles, bàscules de pesada, punts de recollida de residus, abeuradors, pletes o refugis, centres de concentració d'animals, etc.  
c) S'establirà una línia d'ajudes per als titulars d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana a fi de traslladar les instal·lacions dedicades a l'allotjament i alberg dels animals i els equips que s'hi allotgen, que siguen aprofitables, a altres llocs d'assentament dins del territori de la Comunitat Valenciana, per motius d'interés públic.  
Tindran la consideració de motius d'interés públic, a tals efectes:  
1. El compliment de les condicions establides en l'article 53 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
2. Així mateix, s'entendrà este interés públic quan es realitze un trasllat de les instal·lacions d'una explotació ramadera des d'una zona no desfavorida fins a una zona desfavorida.  
d) Es crearà una comissió amb els òrgans de l'administració implicats en les autoritzacions administratives d'ampliació, instal·lació o legalització d'explotacions ramaderes per facilitar, abreujar i agilitzar els procediments administratius.  
Participaran en la comissió els representants de les direccions generals competents de la Conselleria de Territori i Habitatge, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i representants de la Federació de Municipis i Províncies.  
e) La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació elaborarà un protocol d'autorització administrativa d'ampliació, instal·lació o legalització de les granges que servisca com a guia i referència als titulars d'explotacions ramaderes.  
f) Es crearà una finestreta única gestora provincial per a l'eficiència i l'eficàcia del procediment d'autorització administrativa d'ampliació, instal·lació o legalització de les explotacions ramaderes.  
Es realitzaran convenis amb els òrgans de l'administració implicada per a impulsar els procediments en totes les seues fases.  
3. Pla de competitivitat de la ramaderia:  
a) L'IVIA, a través del CITA, dissenyarà instal·lacions tipus per a boví, oví-caprí, porcí, conills i aus, d'acord amb els models productius que optimitzen els mitjans de producció a què poden accedir de forma avantatjosa les explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana i la seua adaptació a les necessitats del mercat.  
b) S'establirà una línia d'ajudes per als titulars d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana que realitzen inversions l'objecte de les quals siga la reducció de l'impacte ambiental de les activitats ramaderes, la millora de les condicions higièniques de les explotacions i/o del benestar dels animals de l'explotació.  
Les ajudes es destinaran a subvencionar la inversió realitzada pels titulars d'explotacions ramaderes per a:  
1. El tractament i la gestió de purins i fems d'origen animal i, en general, l'adquisició d'equipaments que estiguen destinats a aconseguir una reducció de l'impacte ambiental de l'activitat ramadera;  
2. la millora de les instal·lacions existents i la incorporació d'equipaments que incrementen la bioseguretat de les granges millorant les seues condicions higienicosanitàries;  
3. la millora de les condicions de maneig i allotjament del bestiar, sempre que la inversió redunde en un increment del benestar dels animals allotjats en les instal·lacions.  
c) S'establiran línies d'ajuda per a l'adaptació de la producció ramadera a les exigències del mercat en seguretat alimentària i traçabilitat per mitjà de la implantació de Codis de Bones Pràctiques, identificació animal, sistemes de traçabilitat interna en explotacions ramaderes i sistemes d'autocontrol en les indústries d'alimentació animal.  
d) Es promocionarà una estratègia de diferenciació de productes d'acord amb el sector en:  
. Ramaderia ecològica.  
. Productes ramaders tradicionals de la Comunitat Valenciana: carn i formatge de guirra, formatges de cabra, vedella, corder, etc.  
. Marca paraigua, Sabor Mediterrani-Comunitat Valenciana, per als sectors que en demanen.  
. Denominacions que garantisquen valors afegits al producte que puguen promocionar-se.  
e) Es proposaran mesures que permeten la reducció dels costs de producció en remugants per mitjà de:  
. Promoció de l'aprofitament de subproductes d'origen agroalimentari a la Comunitat Valenciana per mitjà de:  
1. Ajudes a la inversió en infraestructures i mitjans que permeten a les explotacions ramaderes el seu ús;  
2. Convenis de col·laboració dels sectors productors de subproductes d'origen agroalimentari amb els ramaders i la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació; a este efecte, tindran la consideració d'interés públic les actuacions adoptades que permeten el desenvolupament sostenible de l'agricultura i ramaderia.  
. Promoció de centrals de compra en comú en alimentació animal.  
4. Pla de millora de l'estructura comercial:  
a) S'establiran línies d'ajudes per a l'associacionisme entre els ramaders amb l'objecte de crear plataformes de comercialització de productes d'origen animal que assumisquen funcions de:  
. Negociació de contractes de compravenda en comú.  
. Operacions comercials en comú en mercats exteriors.  
. Organitzar la seua producció en funció del mercat.  
. Assumir nous escalons comercials.  
b) Es donaran ajudes a la realització d'estudis de viabilitat que milloren l'estructura comercial dels diferents sectors ramaders.  
c) S'establiran línies d'ajudes a la constitució de noves cooperatives, la fusió de les existents o la constitució de cooperatives de segon grau, per mitjà dels punts següents:  
. Les cooperatives que hagen aconseguit un elevat nivell de concentració de l'oferta, o bé que hagen emprés processos de fusió o agrupació, tindran prioritat en l'accés a tots els règims d'ajuda, regulats i finançats per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, que se'ls apliquen.  
. Els percentatges d'ajuda per a realitzar inversions podran arribar als percentatges màxims, permesos per les normes de la Unió Europea, del valor de les inversions i gastos corrents auxiliables, tant pel que fa a inversions en actius fixos com als gastos de gestió, assessorament, substitució, etc., durant els cinc primers anys de funcionament de l'empresa resultant del procés d'integració.  
. Es bonificarà l'interés dels préstecs per a inversions acollits al conveni entre la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i les entitats financeres.  
. Se subvencionaran les aportacions a capital social i/o a altres fons, realitzades pels socis, per refermar o millorar la capitalització de l'empresa resultant del procés d'integració.  
d) Es promourà la implantació de contractes verticalitzats que faciliten la firma d'acords comercials entre els diferents vincles de la cadena alimentària.  
e) Es fomentarà una visió global dels distints sectors ramaders, la indústria transformadora i els comercialitzadors i la seua interdependència, afavorint la seua presència en tots els fòrums i, en cas necessari, donar suport als vincles intermedis per completar un sistema alimentari valencià eficient.  
f) Es crearà una comissió d'anàlisi de campanyes en què intervindran representants de totes les organitzacions sectorials, les funcions de la qual seran estudiar i informar sobre l'evolució de les campanyes, així com proposar estratègies per adaptar la producció a la demanda dels mercats.  
g) Es crearà un observatori de preus, constituït per un grup d'experts independents, la funció del qual serà el seguiment dels preus de les distintes espècies ramaderes, tant en explotació com en els mercats més representatius. Els informes de l'observatori de preus seran públics.  
5. Pla d'eradicació i control de patologies:  
a) Es mantindrà l'estatus actual de la Comunitat Valenciana lliure de malalties de declaració obligatòria, per a la qual cosa es durà a terme una vigilància activa i passiva de les explotacions ramaderes i els seus mitjans de producció.  
b) Es crearà el Centre d'Anàlisi de Sanitat Animal i Vigilància Epidemiològica, que tindrà com a funcions rebre i processar tota la informació d'interés epidemiològic.  
c) Es qualificarà la Comunitat Valenciana com a lliure de malalties de tuberculosi en boví, brucel·losi en remugants i Aujeszky en porcí, per a la qual cosa s'intensificaran els programes d'eradicació.  
d) Es dissenyaran programes específics aprovats mitjançant una orde de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i que inclouran les mesures previstes en l'esmentada Llei 6/2003 per a implantar un pla d'eradicació i/o control de la salmonel·losi aviària, la tuberculosi caprina, la mixomatosi, la malaltia vírica hemorràgica cunícola i la varroasi apícola.   
e) Es regularà normativament la constitució de xarxes de vigilància epidemiològica per a cada espècie ramadera, basades en el conjunt de mitjans humans, tècnics i informàtics dirigits a obtindre informació, de manera permanent sobre la situació sanitària i el moviment comercial del bestiar. L'estructuració de les xarxes de vigilància epidemiològica es farà sobre un major dimensionament, professionalització i solidesa de les ADS o les seues associacions i informatització del flux d'informació.  
f) Es crearà una Xarxa d'Alerta Sanitària Veterinària de la Comunitat Valenciana que integre tots els agents implicats en sanitat animal.  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació regularà els elements per a la integració i el seu funcionament i que consistiran bàsicament en:  
. Una comissió que coordinarà les actuacions en matèria de sanitat animal.  
. Un servici d'intervenció ràpida constituït per personal veterinari, operaris amb coneixements tècnics i científics precisos per a atendre situacions d'emergència.  
. Una xarxa informàtica que integrarà les bases de dades sanitàries.  
6. Pla de generacions futures i formació:  
a) S'ajudarà la incorporació de jóvens a les explotacions ramaderes dins dels màxims permesos en la normativa comunitària, facilitant la difusió d'estes ajudes i l'accés a la tramitació.  
b) Es preveurà en totes les ajudes la seua prioritat i increment per la consideració de ser jove agricultor.  
c) Programa de formació especialitzada dirigida a jóvens que incloga estades en explotacions ramaderes model, viatges per a ampliar coneixements i formació en noves tecnologies.  
d) Es convocaran beques de formació per a jóvens ramaders.  
e) Es promocionarà i s'ajudarà econòmicament la constitució i la implantació d'empreses de servicis de substitució.  
f) Pla de formació en matèria ramadera lligat a les necessitats de cada sector en tecnologia, d'acord amb les organitzacions professionals sectorials  
g) Es crearà un centre de formació del personal que treballa en les granges, tant en els aspectes productius com en aquells relatius a les implicacions del seu treball en la salut dels consumidors i el benestar animal.  
7. Pla de millora de l'administració:  
a) Es facilitarà la gestió del moviment pecuari al ramader per mitjà de la simplificació de l'accés a la documentació necessària.  
b) S'uniformitzaran els procediments de treball dels servicis veterinaris oficials per mitjà de la seua protocol·lització i l'ús d'aplicacions informàtiques.  
c) Es posarà a disposició dels ramaders la informació que els afecta per mitjà d'una pàgina web.  
d) Millorar la dotació laboratorial utilitzada en la ramaderia de la Comunitat Valenciana per mitjà de:  
. Reforma del Laboratori de Sanitat Animal de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
. Col·laboració amb els sectors implicats per al funcionament del Centre de Qualitat i Sanitat Avícola.  
. Creació d'un laboratori de referència i d'una xarxa de laboratoris apícoles al servici de l'apicultor valencià.  
e) Defendre l'aplicació uniforme de la normativa en el conjunt d'Espanya per mitjà de la participació en els mecanismes de coordinació.  
f) Reestructuració dels servicis veterinaris de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació més coincident amb la funcionalitat i realitat actual del sector ramader.  
g) Es realitzaran programes específics de formació de veterinaris.  
h) Gestió telemàtica de tramitació de documents d'interés ramader i accés a la informació.  
8. Pla d'I+D+I en ramaderia:  
a) S'establiran com a línies prioritàries de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries, i es dotaran projectes per a la seua posada en marxa en el Centre d'Investigació i Tecnologia Animal, les àrees de treball següents:  
. La gestió i tractament de residus d'origen animal: purins, fem, gallinassa, cadàvers i subproductes d'escorxador.  
. Les tecnologies de producció ramadera implicades en els costs de producció, especialment les instal·lacions i el maneig, la millora genètica i la reproducció, la utilització de subproductes de la indústria agroalimentària, com també la patologia.  
. Els programes de seguretat alimentària, traçabilitat, benestar animal i qualitat de productes finals.  
. Projectes de ramaderia sostenible en àrees de l'interior de la Comunitat Valenciana.  
b) Es crearà, en el marc del Centre d'Investigació i Tecnologia Animal, una unitat tecnicoeconòmica per a realitzar l'avaluació permanent de la tecnologia de les explotacions de la Comunitat Valenciana que permeta la identificació dels dèficits tecnològics del sector ramader, a fi de promoure les línies d'actuació següents: proposar nous projectes d'investigació, proposar programes i plans de formació adaptats a les necessitats i promoure estratègies d'actuació i línies de suport al sector.  
c) El CITA posarà a disposició de les associacions i empreses que integren el sector ramader valencià les instal·lacions ramaderes experimentals a fi de desenvolupar proves de testatge de les innovacions tecnològiques en les àrees del maneig, la producció, l'alimentació i la reproducció i la sanitat ramadera, per mitjà de la firma de convenis específics per a una o diverses fases del procés de producció animal.  
d) En el marc del programa de transferència de tecnologia es desplegaran línies específiques destinades a formació en totes les espècies del sector ramader que incorporaran mesures de formació, viatges, estades, demostracions i acords d'experimentació amb empreses.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5312, del 27-07-2006 (2006/9082)

ACUERDO de 21 de julio de 2006, del Consell, por el que se aprueba el Plan Estratégico de la Ganadería Valenciana, en el marco del Plan Millorar.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5312

Fecha DOGV
:   27-07-2006

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2006/9082

CVE


Fecha del documento
:   21-07-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [administración regional](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [ganado](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [sector agrario](javascript:void(0))
    * [política agraria regional](javascript:void(0))

ACUERDO de 21 de julio de 2006, del Consell, por el que se aprueba el Plan Estratégico de la Ganadería Valenciana, en el marco del Plan Millorar. [2006/9082]  
El Consell, en la reunión del día 21 de julio de 2006, adoptó el siguiente acuerdo:  
La ganadería es una actividad económica importante en el medio rural de la Comunitat Valenciana. El presente Plan Estratégico de la Ganadería Valenciana, que se ha diseñado como respuesta al análisis de la situación actual de este sector, forma parte del Plan Millorar que sobre el sector agroalimentario está elaborando la Generalitat a través de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
El sector ganadero aporta a la producción final agraria de la Comunitat Valenciana cerca del veinte por ciento de su valor total, con oscilaciones que dependen de las cantidades producidas y sus cotizaciones. El valor anual de la producción se sitúa en unos 520.000.000 de euros, cifra que crece anualmente en valor absoluto.  
La producción ganadera se desarrolla en todas las áreas rurales de la Comunitat Valenciana especialmente en las comarcas de interior, en las que actúa como una fuente fundamental en la generación de rentas. Además, tiene gran capacidad de dinamización, tanto en la fase de aprovisionamiento de medios de producción, especialmente piensos, forrajes y productos zoosanitarios, como por las posibilidades de utilizar los productos de origen animal como motor para el desarrollo de esas áreas más deprimidas del territorio, en las que se ha asistido a una pérdida continua de la población. Un elemento fundamental de la actividad ganadera, especialmente la extensiva, es su capacidad para contribuir al mantenimiento de los ecosistemas. El pastoreo racional, y la utilización directa de los recursos naturales allí donde se producen, facilitan la preservación del medio natural y el mantenimiento de la biodiversidad, así como la prevención de incendios y la lucha contra la erosión.  
En los últimos años la actividad de la producción animal se ha visto sometida a una importante presión social y legal. Por una parte, las diferentes crisis alimentarias, centradas en varias ocasiones en los productos ganaderos, y la necesidad de reducir los impactos en el entorno han llevado a la publicación de una importante cantidad de normas legales, de implantación progresiva y con exigencias crecientes. Los responsables de la cría animal se enfrentan, como consecuencia, al reto de una permanente actualización de sus instalaciones y sus sistemas de manejo. Todo ello enmarcado en un proceso de liberación de los mercados europeos, en el que se exigen mayores niveles de competitividad.  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación es consciente del reto planteado al sector ganadero en un momento de continuos cambios de escenarios económicos, legales e incluso políticos, por las diferentes reformas de la Política Agrícola Comunitaria. Para abordar el futuro del conjunto del sector ganadero se constituyó una Mesa de Ganadería en la que, por especies ganaderas, los representantes de las diferentes organizaciones y asociaciones sectoriales y especialistas procedentes de la Universidad, la Investigación y la administración, analizaron el contexto actual y estudiaron líneas de trabajo. El resultado de esa iniciativa fue la elaboración del Plan Estratégico de la Ganadería Valenciana.  
Este Plan, que establece actuaciones y estrategias aplicables a los distintos componentes del sector ganadero, tiene como ejes fundamentales:  
1. El plan integral de residuos ganaderos.   
2. El plan de ubicación de la ganadería.  
3. El plan de competitividad de la ganadería.   
4. El plan de mejora de la estructura comercial de la producción ganadera.   
5. El plan de erradicación y control de patologías zoonósicas y limitantes del comercio.  
6. El plan de generaciones futuras y formación.  
7. El plan de mejora de la administración al servicio de la ganadería.  
8. El plan de I+D+I en ganadería.  
Por todo lo anteriormente expuesto, teniendo en consideración la situación por la que atraviesa el sector ganadero valenciano y la conveniencia de cambiar muchos planteamientos actuales del mismo, así como por la obligación de defender los intereses de nuestros ganaderos, se considera necesario desarrollar un plan estratégico del sector ganadero que, dentro del Plan Millorar y con un horizonte temporal de seis años (2006-2011), establezca las medidas para mejorar la rentabilidad de la ganadería.  
En virtud de lo anterior, y a propuesta del conseller de Agricultura, Pesca y Alimentación, el Consell  
ACUERDA  
Primero  
Aprobar, en el marco del Plan Millorar, el Plan Estratégico de la Ganadería Valenciana, en los términos de los anexos del presente Acuerdo.  
Segundo  
Ejecutar las actuaciones incluidas en el Plan Estratégico de la Ganadería Valenciana durante el periodo 2006-2011.  
Tercero  
Facultar al conseller de Agricultura, Pesca y Alimentación para dictar cuantas disposiciones requiera el desarrollo y ejecución del Plan Estratégico de la Ganadería Valenciana.  
Cuarto  
Determinar en los Presupuestos de la Generalitat para el período 2006-2011 la dotación para un Plan que comportará, en términos estimatorios, unos gastos aproximados de 300 millones de euros.  
Quinto   
A los efectos de los ejercicios 2007 y siguientes de vigencia del Plan Estratégico de la Ganadería Valenciana, el conseller competente en materia de ganadería dictará, en el plazo máximo de un mes, desde la publicación de la Ley anual de Presupuestos, una resolución en la que concretará, para cada ejercicio de su vigencia, el importe total anual destinado al citado Plan, así como el detalle de las aplicaciones presupuestarias que lo soportan. La citada resolución deberá ser informada previamente por la Conselleria de Economía, Hacienda y Empleo.  
Valencia, a 21 de julio de 2006.  
El vicepresidente y secretario del Consell,  
VÍCTOR CAMPOS GUINOT  
ANEXO I  
ANÁLISIS DEL SECTOR GANADERO VALENCIANO  
El Plan Estratégico de la Ganadería Valenciana surge del análisis exhaustivo de la realidad técnica, económica y social de este sector en el territorio de la Comunitat Valenciana, y se concreta en un conjunto de estrategias a desarrollar en diferentes ámbitos del proceso productivo, aplicables tanto por parte de la administración como del propio sector, que configurarán las líneas de acción política ganadera a desarrollar en los próximos años.  
En una primera fase, la Mesa de Ganadería, reunida por sectores ganaderos afines, efectuó un diagnóstico de la situación actual de la producción animal, evidenciando las carencias, limitaciones y estrangulamientos que viene sufriendo la ganadería valenciana en los últimos años, y que condicionarán el desarrollo del mismo a largo plazo.  
1. Gestión de subproductos  
Los suelos agrícolas constituyen el primer y último destino natural de las deyecciones ganaderas y su integración en el sistema suelo/cultivo exige un programa amplio de gestión y control.  
Los nuevos retos impuestos por la legislación europea, en particular en lo concerniente a las zonas vulnerables y la importancia del sector ganadero, y de su papel en el ámbito de la economía de la Comunitat Valenciana, exigen medidas para su preservación que, al mismo tiempo, garanticen un desarrollo sostenible y minimicen el problema estructural de la generación de deyecciones, con situaciones de excedentes y zonas con déficit de materia orgánica en el suelo.  
El ejercicio de la actividad ganadera, en la práctica totalidad de las especies, comporta la generación de dos tipos de subproductos: los estiércoles y purines, que incorporan los restos de camas, heces y orina de los animales alojados, y los cadáveres de los animales muertos en el proceso productivo.  
Los estiércoles y purines de granja se han utilizado como elementos fertilizantes en los distintos cultivos agrícolas. Este destino ha sido suficiente para absorber la producción en la mayor parte de especies y comarcas. Sin embargo, la incorporación del riego por goteo, que ha supuesto el desplazamiento de fertilizantes orgánicos tradicionales, y el aumento del tamaño de las explotaciones ganaderas, que implica mayores volúmenes de deyecciones, están dificultando la utilización tradicional de estos subproductos. Por otra parte, el desarrollo de la actividad ganadera en cualquier zona tiene como limitación la gestión y el uso final que se va a dar a estos residuos, convirtiéndose en el auténtico cuello de botella para el crecimiento de este sector.  
Los cadáveres animales tenían como destino su enterramiento en fosas preparadas al efecto o su transformación en harinas de origen animal, con destino a la alimentación animal. Desde la aplicación de las primeras medidas para el control de las encefalopatías es obligatorio el tratamiento de estos residuos en plantas especializadas, y su destrucción posterior. Esto exige la entrada continuada de vehículos de recogida de cadáveres a las granjas, incrementando el riesgo sanitario, y el pago de este servicio, que en este momento tiene un coste elevado.  
2. Ubicación de granjas  
Agua, paisaje, suelo, espacios naturales, calidad del aire y otros muchos recursos, servicios y actividades que permiten asentar la población rural tienen en el modelo de implantación territorial de la ganadería su activo fundamental.  
La mayoría de las explotaciones ganaderas en funcionamiento se construyeron en los años sesenta y setenta del siglo pasado. En aquel momento contaban con la autorización de funcionamiento municipal, que no siempre significaba disponer de licencia de actividad. En este tiempo los cascos urbanos y las urbanizaciones han crecido y se han extendido por el territorio, aproximándose a las granjas. La actualización administrativa de muchas instalaciones ganaderas se enfrenta a dificultades de tipo urbanístico.  
La Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunitat Valenciana, permite el mantenimiento temporal de la actividad durante quince años, siempre que las instalaciones se adecuen desde el punto de vista medioambiental. Mientras tanto, se deben buscar soluciones definitivas, que pasarán necesariamente por una adecuación y acondicionamiento de los edificios y equipos, o por el traslado de las instalaciones a otras zonas en las que no existan limitaciones de tipo urbanístico. Tanto las reformas como el traslado requieren importantes inversiones, difíciles de realizar por los titulares de las explotaciones que son, en su mayoría, explotaciones familiares.  
3. Costes de producción  
La incorporación de todo el paquete de normas europeas relacionadas con la reducción del impacto ambiental de la actividad ganadera, con la seguridad alimentaria y con el bienestar animal, han supuesto la incorporación de nuevas pautas de manejo de los animales y un aumento de los autocontroles a lo largo del proceso productivo. Además, en los últimos años se ha producido un aumento del precio de la energía y de la mano de obra. Todo ello se traduce en un aumento de los costes de producción a nivel de explotación ganadera.   
Por otra parte, los cambios producidos en la Política Agrícola Comunitaria para adaptarse al contexto acordado en la Organización Mundial del Comercio se han materializado en una liberalización del comercio y una reducción de los niveles de protección exterior para los productos de origen animal. La consecuencia inmediata es que la cotización de los productos comercializados por los ganaderos se mantiene estable, e incluso en algunos casos disminuye, especialmente cuando se produce cualquier noticia relacionada con la seguridad alimentaria, y hay una retracción en el nivel de demanda.  
En este entorno la tecnología utilizada a nivel de granja vuelve a ser un elemento fundamental de competitividad: se requiere utilizar de animales mejorados, sometidos a las técnicas reproductivas mas avanzadas, que empleen eficientemente los alimentos consumidos, manejándolos en condiciones que aseguren la máxima productividad. Además, todos estos factores y medios de producción deben estar optimizados desde el punto de vista económico. Para eso hay que contar con instalaciones ganaderas y equipos compensados, y adaptados a los animales y al nivel productivo.   
4. Control de enfermedades  
Las enfermedades en la cabaña ganadera pueden tener graves repercusiones económicas, sociales y sanitarias.  
Tras la creación del Mercado Único en 1993 y la creciente globalización del comercio es necesario extremar las medidas tendentes a minimizar los riesgos, así como disponer de los instrumentos idóneos para poder combatir las epizootías y las zoonosis cuando se presenten, a fin de garantizar la salud pública y la sanidad animal.  
Las enfermedades presentes a nivel de explotación ganadera también contribuyen a elevar los costes de producción. En unos casos por las pérdidas económicas que derivan de su presencia, al provocar la muerte de animales, y la obligación de implantar tratamientos zoosanitarios. En otros porque limitan el acceso a determinados mercados, lo que se traduce en precios más bajos.  
Las patologías más frecuentes en las explotaciones ganaderas son las ligadas a problemas de origen multifactorial, en los que interviene la presencia de patógenos diversos, normalmente de tipo respiratorio y digestivo, el manejo, la alimentación y el nivel de producción. Su presencia daña los objetivos de producción y empeora los índices productivos, tanto técnicos como económicos. La prohibición de utilizar aditivos antibióticos, a partir del 1 de enero de 2006, representa la pérdida de una herramienta importante en el control inespecífico de este tipo de patologías ligadas al aparato digestivo.  
Desde el momento en el que se inició el análisis sectorial para elaborar este Plan no se ha declarado en la Comunitat Valenciana ninguna enfermedad que requiera la intervención inmediata. No obstante, existen patologías que condicionan el nivel productivo o el acceso a mercados y que son objeto de control y o erradicación por parte de la administración. En estos casos es precisa una intensificación de los programas desarrollados.  
En porcino, la presencia de la enfermedad de Aujezsky, que todavía está presente en granjas, limita el acceso a determinados mercados europeos de animales para sacrificio. En vacuno, la incidencia de brucelosis y tuberculosis se ha reducido de forma significativa, aunque aparecen casos esporádicos. En pequeños rumiantes, la brucelosis está presente en algunas explotaciones muy puntuales, en las que debe ser objeto de atención prioritaria para reducir el riesgo de contagio a otras granjas; la tuberculosis debe abordarse en caprino en el marco de un programa de erradicación. En avicultura, preocupa la nueva normativa en materia de zoonosis que se plantea, como objetivo a corto plazo, la erradicación de la salmonelosis. En cunicultura, la mixomatosis provoca importantes estragos en aquellas explotaciones en las que no se ha conseguido un nivel adecuado de protección inmunitaria. En apicultura, la varroosis continua siendo el problema productivo más importante que tiene el sector.  
5. Comercialización  
En el sector ganadero valenciano existen dos formas de abordar la comercialización. El primer modelo, el más tradicional, en el que el productor entrega directamente sus productos a la industria o a la distribución, predomina todavía en algunos sectores como el ovino, caprino, vacuno y avicultura de puesta, y se mantiene en el resto, especialmente el porcino. El segundo modelo se basa en la concentración de la oferta a través de cooperativas o empresas integradoras. El cooperativismo para la comercialización en común tiene escasa implantación, siendo la integración vertical con fábricas de piensos o con mataderos el sistema más extendido, especialmente en avicultura de carne y porcino de engorde.  
En un mercado globalizado es imprescindible acceder al mercado con una oferta basada en la diferenciación o en el suministro de grandes cantidades de producto. En ambos casos, la producción debe estar orientada a la obtención de carne, leche o huevos, de forma continuada a lo largo del tiempo, con características homogéneas, y con calidad reconocida. En este contexto, la ganadería valenciana ha dado sólo los primeros pasos, quedando por delante un gran camino por recorrer.   
La producción debe avanzar hacia un mayor nivel de concentración de la oferta. La base para el impulso puede ser la constitución de cooperativas o la fusión de las existentes, así como la firma de acuerdos de comercialización, a medio plazo, entre diferentes escalones de la cadena alimentaria que incorporen agentes desde la producción a la distribución. Otra de las alternativas del sector es progresar hacia una mayor especialización y diferenciación de sus productos. Partiendo de la base de que la producción ganadera valenciana no es capaz de abastecer el consumo propio de nuestro territorio y que existen productos propios y áreas de la Comunitat Valenciana las que se les reconoce un prestigio especial, deben considerarse las estrategias de puesta en el mercado de carne, leche o huevos ligados a marcas paraguas de la Comunitat Valenciana, a denominaciones de origen o a indicaciones de origen. Cualquiera que sea la vía de avance será imprescindible abordar, simultáneamente, programas de trabajo para homogeneizar y estandarizar los productos de origen animal y acreditar su calidad.  
6. Relevo generacional  
Uno de los problemas más importantes en este sector, que comparte con el resto del sector agrario, es la dificultad en el relevo generacional, especialmente en las actividades ganaderas extensivas que requieren la atención permanente al pastoreo y las ligadas a granjas de pequeña dimensión. Hay varias razones que justifican el rechazo de los jóvenes a la actividad ganadera. Entre ellas destacan el reducido margen empresarial obtenido en las explotaciones de pequeña dimensión, las dificultades administrativas para conseguir legalizar las instalaciones o desarrollar las prácticas tradicionales, y la presión normativa de los últimos años, en los aspectos medioambientales y de seguridad alimentaria. Como alternativa a estas dificultades es necesario facilitar la actividad ganadera e incorporar las tecnologías que permitan elevar la rentabilidad del proceso productivo.  
7. Formación de trabajadores  
El cambio en los modelos, sistemas y tecnologías de producción ganadera, que se han ido perfilando en los puntos anteriores, requiere una continua atención a la mano de obra de las granjas. Tradicionalmente existen programas de formación de personal dedicados a incrementar los conocimientos y habilidades de los titulares de explotaciones ganaderas. Sin embargo, en la actualidad es imprescindible considerar también a los trabajadores que manejan directamente los animales. Máxime cuando, en la mayor parte de las ocasiones, el personal contratado suele proceder de fuera del sector ganadero y concretamente de la inmigración. En este contexto es necesario desarrollar programas de formación en sistemas de manejo a pie de granja, con prácticas en explotaciones ganaderas, en tecnología, seguridad alimentaria, bienestar animal, impacto ambiental y calidad de productos.  
8. Actividad de la administración  
La modernización y mejora de la ganadería ha de ir pareja a la adaptación permanente de la estructura y funcionamiento de la administración más acorde a las realidades y normativas comunitarias.  
Se trata de ofertar los cauces que den las mayores facilidades a los ganaderos en el cumplimiento de sus obligaciones y en la recepción de los servicios.  
En los últimos años se han publicado un buen número de normas que afectan, directa o indirectamente, a la producción ganadera. Muchas de ellas se centran en el proceso productivo, y entran en el ámbito de competencia de la administración agraria. Sin embargo, un número importante tiene relación directa con la actividad de la administración municipal, la medioambiental, la urbanística e incluso, en los últimos año, la de salud pública. Los ganaderos, en ocasiones, se sienten indefensos para atender los requerimientos de cada una de las Administraciones. Para resolver esta situación, y conocer de antemano todos los requerimientos, desean conocer los procedimientos de trabajo de las Administraciones. Además, con esta profusión de normas, y como consecuencia de la organización territorial del Estado, en ocasiones se producen diferentes ritmos en la aplicación de las exigencias legales, que se traducen en distorsiones de la competencia entre productores de diferentes Comunidades Autónomas. Ante esta situación se precisa una coordinación y uniformidad en la aplicación de las exigencias legales.  
9. I+D+I  
El incremento en la competitividad del sector ganadero debe basarse en el desarrollo tecnológico y la innovación. La mejora de los márgenes económicos derivados de la actividad ganadera sólo será posible con la utilización de tecnologías de producción, y de gestión y tratamiento de los residuos, que garanticen la comercialización de productos de calidad, adaptados a la demanda, a un coste que se sitúe por debajo del precio de venta. Esto sólo es posible si se cuenta con un soporte de investigación y transferencia tecnológica capaz de abordar el reto, así como una masa crítica que genere innovaciones que permitan abordar los problemas.  
En la Comunitat Valenciana, hasta ahora, han sido los departamentos de la Universidades los encargados de abordar la tarea de la investigación en ganadería. Ahora se dispone de un centro en el Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA) dedicado especialmente a esta tarea, el Centro de Investigación y Tecnología Animal (CITA), al que le corresponde el desarrollo de líneas de trabajo en los principales problemas que tiene planteados el sector y la coordinación de su actividad con otros centros de investigación del territorio de la Comunitat Valenciana. En torno a este centro deberá desarrollarse también la estrategia de transferencia de tecnologías al sector, la formación de los productores y de los trabajadores de las granjas, que son los destinatarios finales de los resultados obtenidos en los proyectos de investigación.  
Conclusión  
Las Mesas de los diferentes sectores ganaderos, una vez analizado el conjunto del estado actual de la ganadería, desarrollaron una segunda fase en su plan de trabajo, destinada a determinar los objetivos del Plan Estratégico. En todos los casos se concluyó la necesidad de desarrollar unos pilares básicos sobre los que asentar el desarrollo futuro del sector ganadero de la Comunitat Valenciana, que son los siguientes:  
. Consolidación y expansión de la actividad ganadera ligada a una mejora en la gestión de los residuos.  
. Modernización de las tecnologías de producción.  
. Mejora de las estructuras comerciales y el entorno administrativo.  
. Desarrollo de la investigación y la innovación.  
ANEXO II  
OBJETIVOS  
1. Consolidación y expansión de la actividad ganadera ligada a una mejora en la gestión de los residuos, mediante dos objetivos parciales:  
1.1 Facilitar a las explotaciones ganaderas los procesos de legalización administrativa de sus instalaciones mediante:  
1.1.1. Coordinación de la actuación de las Administraciones implicadas.  
1.1.2. Apoyo a las inversiones en infraestructuras.   
1.1.3. Apoyo a las granjas ubicadas en zonas urbanas o periurbanas.  
1.1.4. Apoyo en las labores de tramitación administrativa.  
1.2. Promover el acceso de las explotaciones a tecnologías de reducción del impacto ambiental de su actividad mediante:  
1.2.1. Construcción de infraestructuras de tratamiento de residuos de origen animal.  
1.2.2. Implantación de modelos integrales de gestión de purines.  
1.2.3. Aplicación del código de buenas prácticas para la gestión y utilización agrícola de estiércoles.  
1.2.4. Actualización permanente de las tecnologías de gestión y tratamiento disponibles.  
2. Modernización de las tecnologías de producción animal, incorporación de jóvenes y formación, mediante cuatro estrategias:  
2.1. Incrementar la competitividad de las explotaciones ganaderas, reduciendo los costes de producción y aumentando la calidad del producto, en los siguientes ámbitos:  
2.1.1. Identificación y diseño de modelos de explotación rentables.  
2.1.2. Apoyo económico a las inversiones en tecnología de reducción de costes y mejora de calidad de productos.  
2.1.3. Apoyo a las estrategias de diversificación de productos.  
2.1.4. Promoción del empleo de subproductos en alimentación animal.  
2.2. Reducir la incidencia de enfermedades que limitan el acceso a mercados e incrementan los costes de producción, a través de:  
2.2.1. Erradicación de enfermedades limitantes del comercio en todas las especie ganaderas.  
2.2.2. Control de las enfermedades con consecuencias en salud pública.  
2.2.3. Reorganización de la actividad y competencia de las ADS.  
2.2.4. Desarrollo de un programa de vigilancia epidemiológica.  
2.3. Incorporar jóvenes al sector ganadero, utilizando las posibilidades que ofrece la normativa comunitaria y poniendo en marcha, de forma paralela, un plan específico de formación dirigido a jóvenes ganaderos.  
2.4. Desarrollar un plan de formación continuada centrado en las nuevas tecnologías aplicables en granja.   
3. Mejora de las estructuras comerciales y del entorno administrativo de la producción ganadera, a través de dos líneas:  
3.1. Establecer un plan de mejora comercial de los productos ganaderos, que se centrará en:  
3.1.1. Fomentar el asociacionismo dirigido a la concentración de la oferta y el establecimiento de relaciones comerciales.  
3.1.2. Apoyar la implantación y concentración de las cooperativas de comercialización.  
3.1.3. Fomentar contratos de comercialización, a medio plazo, entre diferentes escalones de la cadena alimentaria.  
3.1.4. Fomentar relaciones comerciales dentro del sistema agroalimentario valenciano.  
3.2. Poner en marcha un plan de mejora de la administración relacionada con la ganadería, con objeto de:  
3.2.1. Unificar la aplicación de la normativa aplicable tanto dentro de la Comunitat como en territorios limítrofes.  
3.2.2. Mantener al día una página web con los procedimientos de acceso a documentación administrativa, especialmente para el movimiento comercial.  
3.2.3. Adaptar la estructura y los servicios técnicos de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación a las necesidades del sector, especialmente en materia diagnóstico laboratorial.  
4. Desarrollo de la investigación y la innovación, con tres objetivos parciales:  
4.1. Establecer, en el marco del Centro de Investigación y Tecnología Animal del IVIA, un procedimiento de evaluación permanente de la tecnología disponible en las explotaciones ganaderas.  
4.2. Determinar y financiar líneas prioritarias de investigación en las cuestiones de interés para la mejora de la competitividad del sector ganadero y la gestión de residuos y subproductos de origen animal.  
4.3. Desarrollar un plan de transferencia tecnológica al sector que promueva la innovación, integrando en el CITA los servicios de transferencia de tecnología en materia de ganadería.  
ANEXO III  
ACTUACIONES  
1. Plan Integral de Residuos:  
a) Se creará una Comisión de seguimiento del Plan Integral de Residuos, presidida por el conseller de Agricultura, Pesca y Alimentación. Como Vicepresidente actuará el director general de Investigación, Desarrollo e Innovación Agropecuaria. La Comisión estará integrada, además, por dos representantes de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por un representante de la Conselleria de Territorio y Vivienda, un representante de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, y cinco representantes de las entidades sin ánimo de lucro más representativas del sector agrario valenciano, que tengan finalidades de interés público concurrentes con la administración. Tendrá como objeto contribuir a resolver la problemática de los residuos ganaderos en una estrategia de respeto al medio ambiente y de desarrollo sostenible de la actividad agraria.  
Para lo cual desempeñará las siguientes funciones:  
. Fomento de la creación de infraestructuras e inversiones en plantas de tratamiento de purines, gallinaza, yacija, estiércoles y otros residuos, y promoción de entidades de gestión.  
. Difusión e implantación de modelos de gestión de purines y estiércoles.  
. Divulgación de Códigos de Buenas Prácticas para la Gestión y medidas de reducción de residuos de origen animal en las explotaciones.  
. Promover el uso de estiércoles y purines como fertilizantes agrícolas.  
. Asesoramiento a ganaderos en los sistemas de gestión de purines a realizar en sus instalaciones, valorando la posibilidad desde el punto de vista técnico y económico.  
b) Se regulará normativamente la declaración de estiércoles y purines por parte de las explotaciones ganaderas y su distribución y utilización directa como fertilizantes en las explotaciones agrarias.  
c) Se mantendrá un catálogo permanente de tecnología de gestión y tratamiento de residuos por parte del IVIA, a través del CITA.  
d) Se establecerá una línea de ayudas a las agrupaciones o entidades asociativas de explotaciones ganaderas jurídicamente constituidas a estos efectos, que presenten programas anuales o plurianuales de gestión común de estiércoles y purines. Los gastos subvencionables comprenderán tanto los gastos de funcionamiento para el transporte y tratamiento como las inversiones en común que permitan una reducción del impacto ambiental.  
e) Se realizará un análisis territorial de la producción de residuos de origen ganadero y una planificación de las necesidades para su gestión, tratamiento o valorización.  
2. Plan de ubicación de la ganadería:  
a) Se establecerá una Comisión formada por representantes de las Direcciones Generales competentes de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y la Conselleria de Territorio y Vivienda, y representantes de la Federación de Municipios y Provincias, para el estudio de la ubicación de la actividad ganadera en el territorio de la Comunitat Valenciana con objeto de hacer efectivas políticas públicas que integren la participación de todas las Administraciones implicadas para impulsar y coordinar los diferentes esfuerzos públicos que desarrollen las características y vocaciones específicas de cada terreno.  
b) Se establecerá una línea de ayudas en las zonas de alta densidad ganadera para la constitución y dotación de infraestructuras comunes necesarias para la actividad ganadera. Dichas infraestructuras estarán orientadas a resolver los problemas de tipo sanitario, productivo e incluso comercial que la concentración de explotaciones ganaderas ocasiona como son centros de desinfección de vehículos, básculas de pesaje, puntos de recogida de residuos, abrevaderos, apriscos o refugios, centros de concentración de animales, etc.  
c) Se establecerá una línea de ayudas para los titulares de explotaciones ganaderas de la Comunitat Valenciana con objeto de trasladar las instalaciones dedicadas al alojamiento y albergue de los animales y los equipos alojados en ellas, que sean aprovechables, a otros lugares de asentamiento dentro del territorio de la Comunitat Valenciana, por motivos de interés público.  
Tendrán la consideración de motivos de interés público, a tales efectos:  
1. Cumplimiento de las condiciones establecidas en el artículo 53 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunitat Valenciana.  
2. Asimismo, se entenderá dicho interés público cuando se realice un traslado de las instalaciones de una explotación ganadera desde una zona no desfavorecida hasta una zona desfavorecida.  
d) Se creará una Comisión con los órganos de la administración implicados en las autorizaciones administrativas de ampliación, instalación o legalización de explotaciones ganaderas para facilitar, abreviar y agilizar los procedimientos administrativos.  
Participarán en la Comisión los representantes de las Direcciones Generales competentes de la Conselleria de Territorio y Vivienda, Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, y representantes de la Federación de Municipios y Provincias.  
e) La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación elaborará un protocolo de autorización administrativa de ampliación, instalación o legalización de las granjas que sirva como guía y referencia a los titulares de explotaciones ganaderas.  
f) Se creará una ventanilla única gestora provincial para la eficiencia y eficacia del procedimiento de autorización administrativa de ampliación, instalación o legalización de las explotaciones ganaderas.  
Se realizarán convenios con los órganos de la administración implicada para impulsar los procedimientos en todas sus fases.  
3. Plan de competitividad de la ganadería:  
a) El IVIA, a través del CITA, diseñará instalaciones-tipo para vacuno, ovino-caprino, porcino, conejos y aves, conforme a los modelos productivos que optimicen los medios de producción a los que pueden acceder de forma ventajosa las explotaciones ganaderas de la Comunitat Valenciana y su adaptación a las necesidades del mercado.  
b) Se establecerá una línea de ayudas para los titulares de explotaciones ganaderas de la Comunitat Valenciana que realicen inversiones cuyo objeto sea la reducción del impacto ambiental de las actividades ganaderas, la mejora de las condiciones higiénicas de las explotaciones y/o del bienestar de los animales de la explotación.  
Las ayudas se destinarán a subvencionar la inversión realizada por los titulares de explotaciones ganaderas para:  
1. El tratamiento y la gestión de purines y estiércoles de origen animal y, en general, la adquisición de equipamientos que estén destinados a conseguir una reducción del impacto ambiental de la actividad ganadera.  
2. La mejora de las instalaciones existentes e incorporación de equipamientos que incrementen la bioseguridad de las granjas, mejorando sus condiciones higiénico-sanitarias.  
3. La mejora de las condiciones de manejo y alojamiento del ganado, siempre y cuando la inversión redunde en un incremento del bienestar de los animales alojados en las instalaciones.  
c) Se establecerán líneas de ayuda para la adaptación de la producción ganadera a las exigencias del mercado en seguridad alimentaria y trazabilidad mediante la implantación de Códigos de Buenas Prácticas, identificación animal, sistemas de trazabilidad interna en explotaciones ganaderas y sistemas de autocontrol en las industrias de alimentación animal.  
d) Se promocionará una estrategia de diferenciación de productos de acuerdo con el sector en:  
. Ganadería ecológica.  
. Productos ganaderos tradicionales de la Comunitat Valenciana: carne y queso de guirra, quesos de cabra, ternera, cordero, etc.  
. Marca paraguas, Sabor Mediterráneo-Comunitat Valenciana, para los sectores que lo demanden.  
. Denominaciones que garanticen valores añadidos al producto que puedan promocionarse.  
e) Se propondrán medidas que permitan la reducción de los costes de producción en rumiantes mediante:  
. Promoción del aprovechamiento de subproductos de origen agroalimentario en la Comunitat Valenciana por medio de:  
1. Ayudas a la inversión en infraestructuras y medios que permitan a las explotaciones ganaderas su uso.  
2. Convenios de colaboración de los sectores productores de subproductos de origen agroalimentario con los ganaderos y la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación. A estos efectos tendrán la consideración de interés público las actuaicones adoptadas que permitan el desarrollo sostenible de la agricultura y ganadería.  
. Promoción de centrales de compra en común en alimentación animal.  
4. Plan de mejora de la estructura comercial:  
a) Se establecerán líneas de ayudas para el asociacionismo entre los ganaderos, con el objeto de crear plataformas de comercialización de productos de origen animal que asuman funciones de:  
. Negociación de contratos de compra-venta en común.  
. Operaciones comerciales en común en mercados exteriores.  
. Organizar su producción en función del mercado.  
. Asumir nuevos escalones comerciales.  
b) Se darán ayudas a la realización de estudios de viabilidad que mejoren la estructura comercial de los diferentes sectores ganaderos.  
c) Se establecerán líneas de ayudas a la constitución de nuevas cooperativas, la fusión de las existentes o la constitución de cooperativas de segundo grado, mediante los siguientes puntos:  
. Las cooperativas que hayan alcanzado un elevado nivel de concentración de la oferta, o bien que hayan emprendido procesos de fusión o agrupación, tendrán prioridad en el acceso a todos los regímenes de ayuda, regulados y financiados por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, que les sean de aplicación.  
. Los porcentajes de ayuda para realizar inversiones podrán alcanzar los porcentajes máximos, permitidos por las normas de la Unión Europea, del valor de las inversiones y gastos corrientes auxiliables, tanto en lo referente a inversiones en activos fijos como a los gastos de gestión, asesoramiento, sustitución, etc., durante los cinco primeros años de funcionamiento de la empresa resultante del proceso de integración.  
. Se bonificará el interés de los préstamos para inversiones acogidos al convenio entre la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y las entidades financieras.  
. Se subvencionarán las aportaciones a capital social y/o a otros fondos, realizadas por los socios, para afianzar o mejorar la capitalización de la empresa resultante del proceso de integración.  
d) Se promoverá la implantación de contratos verticalizados que faciliten la firma de acuerdos comerciales entre los distintos eslabones de la cadena alimentaria.  
e) Se fomentará una visión global de los distintos sectores ganaderos, la industria transformadora y los comercializadores y su interdependencia, favoreciendo su presencia en todos los foros y, en caso necesario, apoyar los eslabones intermedios para completar un sistema alimentario valenciano eficiente.  
f) Se creará una Comisión de Análisis de Campañas en la que intervendrán representantes de todas las organizaciones sectoriales cuyas funciones serán estudiar e informar sobre la evolución de las campañas, así como proponer estrategias para adaptar la producción a la demanda de los mercados.  
g) Se creará un Observatorio de Precios, constituido por un grupo de expertos independientes, cuya función será el seguimiento de los precios de las distintas especies ganaderas, tanto en explotación como en los mercados más representativos. Los informes del Observatorio de Precios serán públicos.  
5. Plan de erradicación y control de patologías:  
a) Se mantendrá el estatus actual de la Comunitat Valenciana libre de enfermedades de declaración obligatoria, para lo cual se llevará a cabo una vigilancia activa y pasiva de las explotaciones ganaderas y sus medios de producción.  
b) Se creará el Centro de Análisis de Sanidad Animal y Vigilancia Epidemiológica, que tendrá como funciones recibir y procesar toda la información de interés epidemiológico.  
c) Se calificará la Comunitat Valenciana como libre de enfermedades de tuberculosis en vacuno, brucelosis en rumiantes y Aujezky en porcino, para lo cual se intensificarán los programas de erradicación.  
d) Se diseñarán programas específicos aprobados mediante Orden de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y que incluirán las medidas previstas en la citada Ley 6/2003 para implantar un plan de erradicación y/o control de la salmonelosis aviar, la tuberculosis caprina, la mixomatosis, la enfermedad vírica hemorrágica cunícola y la varroasis apícola.   
e) Se regulará normativamente la constitución de redes de vigilancia epidemiológica para cada especie ganadera, basadas en el conjunto de medios humanos, técnicos e informáticos dirigidos a obtener información, de modo permanente, sobre la situación sanitaria y movimiento comercial del ganado. La estructuración de las redes de vigilancia epidemiológica se hará sobre un mayor dimensionamiento, profesionalización y solidez de las ADS o sus asociaciones e informatización del flujo de información.  
f) Se creará una Red de Alerta Sanitaria Veterinaria de la Comunitat Valenciana que integre todos los agentes implicados en Sanidad Animal.  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación regulará los elementos para la integración y su funcionamiento y que consistirá básicamente en:  
. Una Comisión que coordinará las actuaciones en materia de sanidad animal.  
. Un servicio de intervención rápida constituido por personal veterinario, operarios con conocimientos técnicos y científicos precisos para atender situaciones de emergencia.  
. Una red informática que integrará las bases de datos sanitarios.  
6. Plan de generaciones futuras y formación:  
a) Se ayudará a la incorporación de jóvenes a las explotaciones ganaderas dentro de los máximos permitidos en la normativa comunitaria, facilitando la difusión de estas ayudas y el acceso a la tramitación.  
b) Se contemplará en todas las ayudas la prioridad y el incremento de las mismas por la consideración de ser joven agricultor.  
c) Programa de formación especializada dirigida a jóvenes que incluya estancias en explotaciones ganaderas modelo, viajes para ampliar conocimientos y formación en nuevas tecnologías.  
d) Se convocarán becas de formación para jóvenes ganaderos.  
e) Se promocionará y ayudará económicamente la constitución y la implantación de empresas de servicios de sustitución.  
f) Plan de formación en materia ganadera ligado a las necesidades de cada sector en tecnología, de acuerdo con las organizaciones profesionales sectoriales  
g) Se creará un centro de formación del personal que trabaja en las granjas, tanto en los aspectos productivos como en aquellos relativos a las implicaciones de su trabajo en la salud de los consumidores y el bienestar animal.  
7. Plan de mejora de la administración:  
a) Se facilitará la gestión del movimiento pecuario al ganadero mediante la simplificación del acceso a la documentación necesaria.  
b) Se uniformizarán los procedimientos de trabajo de los servicios veterinarios oficiales mediante su protocolización y el uso de aplicaciones informáticas.  
c) Se pondrá a disposición de los ganaderos la información que les atañe mediante una página web.  
d) Mejorar la dotación laboratorial empleada en la ganadería de la Comunitat Valenciana mediante:  
. Reforma del Laboratorio de Sanidad Animal de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
. Colaboración con los sectores implicados para el funcionamiento del Centro de Calidad y Sanidad Avícola.  
. Creación de un laboratorio de referencia y de una red de laboratorios apícolas al servicio del apicultor valenciano.  
e) Defender la aplicación uniforme de la normativa en el conjunto de España mediante la participación en los mecanismos de coordinación.  
f) Reestructuración de los servicios veterinarios de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación más acorde con la funcionalidad y realidad actual del sector ganadero.  
g) Se realizarán programas específicos de formación de veterinarios.  
h) Gestión telemática de tramitación de documentos de interés ganadero y acceso a la información.  
8. Plan de I+D+I en ganadería:  
a) Se establecerán como líneas prioritarias del Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias, y se dotarán proyectos para su puesta en marcha en el Centro de Investigación y Tecnología Animal, las siguientes áreas de trabajo:  
. La gestión y tratamiento de residuos de origen animal: purines, estiércol, gallinaza, cadáveres y subproductos de matadero.  
. Las tecnologías de producción ganadera implicadas en los costes de producción, especialmente las instalaciones y el manejo, la mejora genética y la reproducción, la utilización de subproductos de la industria agroalimentaria, así como la patología.  
. Los programas de seguridad alimentaria, trazabilidad, bienestar animal y calidad de productos finales.  
. Proyectos de ganadería sostenible en áreas del interior de la Comunitat Valenciana.  
b) Se creará, en el marco del Centro de Investigación y Tecnología Animal, una unidad técnico-económica para realizar la evaluación permanente de la tecnología de las explotaciones de la Comunitat Valenciana que permita la identificación de los déficit tecnológicos del sector ganadero, al objeto de promover las líneas de actuación siguientes: proponer nuevos proyectos de investigación, proponer programas y planes de formación adaptados a las necesidades y promover estrategias de actuación y líneas de apoyo al sector.  
c) El CITA pondrá a disposición de las asociaciones y empresas que integran el sector ganadero valenciano las instalaciones ganaderas experimentales, al objeto de desarrollar pruebas de testaje de las innovaciones tecnológicas en las áreas del manejo, la producción, la alimentación y la reproducción y la sanidad ganadera, mediante la firma de convenios específicos para una o varias fases del proceso de producción animal.  
d) En el marco del programa de transferencia de tecnología se desarrollarán líneas específicas destinadas a formación en todas las especies del sector ganadero que incorporarán medidas de formación, viajes, estancias, demostraciones y acuerdos de experimentación con empresas.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML