Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5059, del 28-07-2005 (2005/8745)

RESOLUCIÓ de 29 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5059

Data del DOGV
:   28-07-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/8745

CVE


Data del document
:   29-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Ayora](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Alcoi](javascript:void(0))
    * [Sollana](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [Cofrentes](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 29 de juny de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X8745]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 081/04-AIA Ayora, 197/03-AIA Requena, Cofrentes, 058/04-AIA Segorbe, 115/04-AIA Alcoi i 075/03-AIA Sollana, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 29 de juny de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 81/04-AIA
  
Títol: Subestació transformadora 400/132 KV.
  
Promotor: Guadalaviar Consorci Eòlic Alabe-Enerfín
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructura i Habitatge
  
Objecte del projecte: Construcció subestació transformadora 400/132 KV
  
Localització: Terme municipal d'Ayora (València).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'una subestació transformadora de 400/132 kV en el paratge Llano Palero del terme municipal d'Ayora. Aquesta subestació s'emplaça confrontant amb la subestació de 400 kV de xarxa elèctrica.
  
La justificació del projecte és la necessitat evacuar l'energia que es genere en els parcs eòlics de les zones 10, 11, 12.
  
La subestació ocuparà una superfície de 3.500 m² (70 x 50 m).
  
El parc de 132 kV es construirà en intempèrie amb la configuració de simple barra amb una posició d'autotransformador (de 450 MVA), i quatre posicions de línia.
  
Es disposarà d'un edifici de control d'una sola planta, construït a base de plafons prefabricats de formigó. En aquest edifici se situaran els quadres i equips de control, armaris de proteccions, quadres de distribució de serveis auxiliars, equips rectificador-bateria, equips de mesura i comunicacions i cel·la de maniobra i transformador de serveis auxiliars.
  
Les dimensions de l'edifici seran de 15 x 7 metres.
  
El sistema de 400 kV està format per una posició de connexió amb la subestació d'Ayora 400 kV. Aquesta posició consta de tres autovàlvules, tres transformadors de tensió inductius, tres transformadors d'intensitat.
  
Com a obres complementàries es preveuen:
  
- Millora d'accés: l'accés a la subestació es realitza a través d'un camí existent (camí de Martinejo) que comença en la carretera comarcal CV-590.
  
Aquest camí es desviarà en un tram de 250 m que serà de nova planta. De l'amplada actual de 3 metres passarà a 5 metres.
  
- Hi ha un grup de revoltes en què caldrà ampliar el radi de curvatura a un mínim de 35 m.
  
- Hi ha uns trams d'una longitud aproximada de 800 metres on el pendent és molt fort, aquest pendent es reduirà fins a un màxim del 10%.
  
Es realitzarà un tancament de la superfície de la subestació que estarà formada per una malla metàl·lica rematada en la part superior d'aquesta amb fil d'aram espinós. El tancament serà de 2, 30 metres d'alçada.
  
2. Alternatives
  
No s'han plantejat alternatives d'emplaçament per considerar que la ubicació d'aquesta està condicionada a la solució adoptada per a la ubicació de la subestació d'Ayora 400 kV de xarxa elèctrica.
  
Tramitació administrativa
  
El projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental, el resultat del període d'informació pública, l'informe de l'Ajuntament d'Ayora i contestació del peticionari han sigut remesos a través del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.
  
El període d'informació pública ha tingut lloc mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província de València de data 25 de novembre de 2003, Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 27 de novembre de 2003 i en el periòdic Levante de 25 novembre de 2003.
  
Segons escrit del director territorial durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
L'Ajuntament d'Ayora informa, entre altres qüestions, el següent:
  
- L'emplaçament proposat per a la subestació està classificat en el vigent Pla general com a sòl no urbanitzable d'ús comú.
  
- Que s'està tramitant el projecte de modificació genèrica del Pla d'ordenació urbana. En aquesta modificació la classificació del sòl on pretén situar-se la subestació transformadora passaria a ser sòl no urbanitzable de protecció agrícola. En l'article 26.2 del projecte de modificació genèrica: Les instal·lacions o construccions són autoritzables, amb excepció de les instal·lacions agropecuàries, les vinculades a activitats industrials, que hagen d'emplaçar-se en sòl no urbanitzable i les vinculades a activitats.
  
Afeccions legals
  
Encara que la zona on es planteja la construcció de la subestació elèctrica es caracteritza per l'alt valor ambienta, no s'inclou en cap espai natural protegit ni a cap instrument d'ordenació ambiental dels previstos en la Llei 11/1994, d'espais protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tampoc es veuen afectades zones incloses en la llista de llocs d'interés comunitari (zones LIC) de la Comunitat Valenciana aprovada per Acord del Govern Valencià de data 10 de juliol de 2001 per raó de la Directiva 92/43 CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres. No obstant això, la zona d'emplaçament de la subestació se situa pròxima a dues zones LIC que són: Muela de Cortes i el Caroig i la Vall d'Ayora i Sierra del Boquerón.
  
No es veuen afectades forests d'utilitat pública o consorciades gestionades per aquesta Conselleria.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els elements del medi susceptibles de veure's afectats pel projecte són: medi atmosfèric (emissió de sorolls, pols, llums, camps electromagnètics, etc.); sòls (eliminació de la coberta vegetal, abocament inert, producció de residus perillosos, increment dels processos erosius, canvi d'ús, etc.); vegetació (eliminació de la vegetació per millora de camins i construcció de nous trams, etc.); fauna; paisatge; patrimoni; camins ramaders; socioeconomia; espais protegits.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha valorat únicament com a moderat l'afecció sobre la vegetació derivada de les obres de la subestació i accessos, i com a compatible en la fase de funcionament.
  
En la fase d'obres es valora com a compatible l'afecció per emissions sonores, abocament inert, producció de residus perillosos, increment de processos erosius, afecció a la fauna, paisatge, impactes socioeconòmics.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Com a mesura preventiva es delimitaran les zones de treball i de les superfícies ocupades per les instal·lacions abans de l'inici de les obres.
  
Amb aquest fi en el replantejament es delimitarà amb estaques cadascuna de les zones de treball i instal·lacions. El desenvolupament de les obres haurà de respectar la fitació senyalitzada de manera que fora d'aquestes zones no podran circular vehicles ni maquinària, ni podran situar-se instal·lacions temporals o permanents, ni tampoc podran depositar-se materials o residus.
  
A més, es proposen les mesures següents:
  
- Els residus produïts durant la fase d'obres es recolliran i es gestionaran a través del servei municipal o es derivaran cap a tractaments específics en el cas de residus inerts.
  
- Els canvis d'oli de la maquinària i vehicles implicats en les obres es realitzaran disposant sota el vehicle una safata estanca que comprenga la major part de la projecció del vehicle sobre el sòl, que garantisca que en cap cas puga vessar-se sobre el sòl gens d'oli. Aquest residu haurà de ser envasat hermèticament en contenidors dissenyats amb aquest fi, com també etiquetats i seran lliurats a un gestor de residus perillosos autoritzat.
  
- Previ a les obres es retirarà la terra vegetal existent de les zones ocupació de les instal·lacions i la resta d'instal·lacions. La terra vegetal obtinguda s'emmagatzemarà en monticles o cordons sense sobrepassar una alçària de 2 metres per a evitar les pèrdues de les propietats orgàniques i biòtiques d'aquesta.
  
- La delimitació i senyalització de les zones d'obres i instal·lacions haurà de realitzar-se amb la presència d'un biòleg que determine si hi ha algun peu o formació vegetal d'algun interés.
  
- Restabliment de la vegetació danyada per a l'execució de les obres.
  
- Restauració dels tipus d'hàbitats afectats.
  
- Garantia de viabilitat dels elements vegetals a implantar. Utilització de plantes i llavors d'espècies pròpies de la zona i adaptades a les situacions locals.
  
- Amb caràcter previ a l'inici de les obres es farà una prospecció arqueològica. En el cas de localitzar algun tipus de resta arqueològica el promotor ho posarà en coneixement de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
Encara que les mesures protectores i correctores proposades es consideren adequades, hi ha obres accessòries del projecte que no s'han definit i, per tant, no s'han valorat els possibles efectes ni s'han proposat les mesures adequades per a evitar els impactes negatius. Concretament, no s'aporta una descripció de les obres de millora del camí d'accés que s'ha de realitzar ni es reflecteix en cap tipus de pla els trams que s'han de millorar ni els perfils resultants, etc.
  
Tampoc s'efectua una descripció de les mesures per a integrar la caseta i la resta d'instal·lacions a l'entorn.
  
A més, vistes les condicions actuals del camí d'accés, no es considera necessària, amb caràcter general, l'ampliació ni la millora d'aquest, atés que la major part del recorregut presenta una amplada adequada i sense pendents acusats. Per tant, les millores només s'haurien de plantejar en aquells trams en què les característiques actuals no permeten l'accés de la maquinària. S'haurà de justificar quins trams calga condicionar, acompanyant la corresponent valoració ambiental i la proposta de mesures protectores o correctores per a l'informe favorable d'aquesta.
  
L'edifici de control haurà de dissenyar-se amb formes constructives (cobertes a quatre aigües, teules àrabs, etc.), materials i colors propis de les construccions rurals de la zona.
  
La subestació s'integrarà en el medi on s'emplaça mitjançant tancament atapeït acompanyat d'apantallament arbori i arbustiu. Per a aquest apantallament s'aprofitarà la terra agrícola de la parcel·la que serà degudament apartada i conservada fins a l'ocupació d'aquesta.
  
Atés que la parcel·la agrícola sobre la qual s'assenta la subestació és prou àmplia com per a albergar-la sense que siga necessari afectar el terreny forestal confrontant, s'entén que s'haurà de reubicar la subestació de 132 kV de manera que no es veja afectat el terreny forestal situat al sud.
  
No s'aporta informació sobre la utilització de SF6, mecanismes de recollida, riscs, etc. No es fa cap referència al gran efecte hivernacle que té el SF6, i per tant en les mesures protectores i correctores necessàries i s'ha de fer insistència en el manteniment dels equips a fi de reduir les fugues de les instal·lacions, etc.
  
Han d'analitzar-se els riscs per a la salut i es proposa una sèrie de mesures correctores i mesures protectores en cas de descomposició de SF6 que pot donar-se després de desconnexions per curtcircuit repetides i greus o per altres raons, etc.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi són preceptives, el projecte de subestació transformadora 400/132 kV al terme municipal d'Ayora (València) el promotor del qual és Guadalaviar Consorci Eòlic Alabe-Enerfín, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, es complisquen les mesures protectores i correctores proposades en aquesta i en l'apartat segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1. No es considera necessària, amb caràcter general l'ampliació, ni la millora del camí d'accés (camí de Martinejo). El condicionament d'aquest es restringirà únicament i exclusivament a aquells trams en què les característiques actuals no permeten l'accés de maquinària.
  
Es presentarà per tant, abans de l'inici de l'obra per a l'informe i vistiplau d'aquesta, un projecte en què es justifique clarament els trams del camí d'accés que hagen de ser modificats en amplària, pendent o traçat, i s'adjuntarà la cartografia adequada, com també la valoració ambiental de les modificacions projectades i les mesures protectores o correctores per a la minimització dels impactes generats.
  
2. L'edifici de control haurà de dissenyar-se amb formes constructives (cobertes a quatre aigües, teules àrabs, etc.), materials i colors propis de les construccions rurals de la zona.
  
La subestació s'integrarà en el medi on s'emplaça mitjançant tancament atapeït acompanyat d'apantallament arbori i arbustiu. Per a aquest apantallament s'aprofitarà la terra agrícola de la parcel·la que serà degudament apartada i conservada fins a l'ús d'aquesta.
  
3. La superfície ocupada per la subestació de 132 KV no ha d'afectar el terreny forestal situat al sud, i s'haurà per tant de reubicar la superfície d'ocupació de manera que només s'afecte parcel·la agrícola.
  
4. S'adoptaran les mesures correctores i protectores per a evitar afeccions i riscs derivats dels productes tòxics o perillosos que es generen en l'exercici de l'activitat, d'acord amb el que estableix la legislació sectorial de residus. S'aplicaran mesures exhaustives en el manteniment dels diversos equips i sistemes relacionats amb l'ús del SF6.
  
5. Una vegada que es trobe en funcionament la subestació es realitzarà un seguiment sobre la creació de camps electromagnètics fonamentalment en les zones transitades a fi de garantir que es troben per sota dels límits establits en la Recomanació del Consell de la Unió Europea de 12 de juliol de 1999.
  
6. S'hauran d'aplicar les mesures protectores i correctores necessàries que eviten els possibles riscs sobre l'avifauna.
  
7. Si del desenvolupament de les obres s'observen restes d'interés per al patrimoni artístic, històric, etnològic, etc. Es comunicarà de forma immediata a la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
8. Es presentarà en aquesta Direcció General la restauració duta a terme mitjançant un informe i reportatge fotogràfic en els tres mesos següents a la finalització de l'obra.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de Tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no hi cap cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 197/03'AIA
  
Títol: Eixamplament i pavimentació del camí Cofrentes - Salto de Basta - Casas del Río
  
Promotor: Diputació Provincial de València
  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial de València
  
Objecte: Condicionament i pavimentació del camí existent
  
Localització: Requena, Cofrentes
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El tram de camí que s'ha de condicionar, de 7.230 metres, discorre a mitja vessant paral·lela al llit del riu Cabriel. La plataforma actual presenta dimensions insuficients i està exempta de paviment asfàltic.
  
Es pretén aconseguir una amplària de calçada de 5 metres, en general, que discorre quasi en la totalitat d'aquesta, a excepció d'un primer tram, sobre la traça del camí existent. Els talussos adoptats són 1H:5V en els desmunts executats en sòl, 1H:10V en aquells practicats sobre roca i 3H:2V en els terraplens.
  
La carretera, en el primer tram que abans s'indicava, interfereix amb el riu Cabriel en un punt en què s'ha projectat l'execució d'un pont de formigó que recolza sobre els estreps i una única pila. Aquesta pila, d'un metre de grossària i forma semicircular en els extrems, s'acompanyarà d'una capa d'escullera en el llit fluvial, la qual cosa es repetirà per als estreps.
  
2. Alternatives
  
No se n'hi han descrit.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 12 de juny de 2003, la Diputació Provincial d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte Eixamplament i pavimentació camí Cofrentes- Salto de Basta - Casas del Río.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic Eixamplament i pavimentació camí Cofrentes-Salto de Basta'Casas del Río, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 4731 de data 14 d'abril de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions, d'acord amb allò que s'ha expressat pel cap de Negociat d'Informació i Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge, i els secretaris dels ajuntaments de Cofrentes i Requena.
  
Afeccions legals
  
L'estudi d'impacte ambiental escassament sí que ha descrit afeccions a servituds legals de caràcter ambiental. La realitat de l'entorn en què s'emmarca l'actuació és que aquestes existeixen, i són les que s'assenyalen a continuació:
  
- D'acord amb la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, se afecta el domini públic hidràulic del riu Cabriol.
  
- Segons allò que s'ha especificat en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000, per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Directiva hàbitats (92/43/CEE), s'afecten els llocs d'interés comunitari denominats Valle de Ayora i Serra del Boquerón.
  
- D'acord amb la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, hi ha afecció a forest pública.
  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, d'acord amb la cartografia temàtica editada per la CIT, hi ha afecció a sòl no urbanitzable amb protecció en els termes municipals implicats.
  
Cal esperar afecció indirecta a la zona humida núm. 42 (catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana), la qual es troba molt pròxima a l'àmbit en què es desenvolupa l'actuació.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona per la qual discorre el camí que s'ha de condicionar es presenta molt abrupta, flanquejada a l'est pel curs del riu Cabriel. Predomina l'alternança d'algeps, dolomies i argiles versicolors en les zones més escarpades, mentre que en les més baixes destaquen depòsits quaternaris fluvials.
  
L'estudi ha assenyalat que els riscs de lliscament, col·lapse i inundació són nuls. No obstant, a partir de diversa documentació cartogràfica, s'ha pogut constatar que hi ha llargs trams afectats pel traçat que presenten risc mitjà de lliscament, i es tenen també almenys altres dos en què aquest risc és alt.
  
Igualment, d'acord amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), l'entorn immediat del riu Cabriol presenta risc d'inundació 6 (freqüència entre 100 i 500 anys; calat menor a 0,8 metres).
  
Així mateix, res es diu en l'estudi al voltant al risc d'erosió actual, quan és així que hi ha diversos trams en què aquest risc és alt, sent encara més aquells en què l'erosió potencial és molt alta.
  
La vegetació actual es compon de bosc de ribera, zones agrícoles i vegetació climatòfila (bosc mediterrani mesotèrmic) en les vessants.
  
La fauna escassament s'hi ha descrit, en dir-se poc més que està constituïda per la característica dels hàbitats de serres del sector mediterrani.
  
D'acord amb l'informe arqueològic, no cal esperar afecció directa a béns patrimonials.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els impactes més destacats entre els descrits en l'estudi se sintetitzen en els punts següents:
  
- La creació de talussos pot originar canvis en els processos d'erosió-sedimentació.
  
- Poden originar-se canvis en la qualitat de les aigües, principalment per l'augment de la càrrega sòlida i contaminants químics (...).
  
- Respecte a l'afecció al sòl es diu que més important significa l'ocupació d'altres superfícies de sòl pels terraplens generats, que recauran sobre camps de cultiu en alguns trams i en les proximitats de la ribera del riu, sobre sòl no cultivat, en altres trams.
  
- Per a les espècies de domini vital reduït (amfibis, rèptils i xicotets mamífers) es diu que l'efecte barrera quedarà corregit en tant, com vies de pas sota la via, bastarà els tubs de drenatge ja existents i els projectats. No obstant això, ha d'indicar-se que, atés el disseny previst per a les obres de drenatge, en cap cas pot admetre's que aquestes funcionen com a passos de fauna, perquè totes elles van precedides d'un bol receptor de dimensions tals que les inhabiliten per a aquest ús.
  
- El moviment de terres vingut de l'eixamplament de la calçada, juntament amb el pronunciat relleu present, generarà nombrosos desmunts i determinats terraplens d'entitat, amb la qual cosa es produirà un impacte que s'ha estimat com a moderat.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.
  
A continuació, doncs, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, entrant, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.
  
- El peu dels terraplens haurà de guardar una distància de 2 metres, mínim, als límits del llit del riu (es vol entendre que es fa referència al llit d'aquest). Es disposaran proteccions d'escullera en els casos més crítics.
  
- Es preveu la revegetació dels talussos de terraplé. Els talussos de desmunt seran sanejats.
  
- Els inerts generats s'abocaran en dues zones que es puguen reomplir definides, com també en els terraplens generats.
  
- Es retirarà el nivell edàfic existent, per a posterior ocupació en labors de restauració d'àrees afectades i revegetació.
  
Ha d'assenyalar-se, en atenció a les mesures proposades, el següent:
  
- La disposició de proteccions d'escullera tal qual no es considera apropiada, atesa la dificultat de recuperació que comporta per a les àrees poblades per vegetació ripícola que resulten afectades. S'entén que, tot i que l'estudi no ho diu, la variació de la secció del riu, juntament amb el risc d'inundabilitat abans descrit, podrà comportar un risc de soscavació de la base d'algun dels terraplens.
  
L'anterior podria implicar l'execució de mesures de defensa dels marges afectats. Així, en aquest cas, haurien d'estudiar-se aquelles actuacions correctores que siguen més respectuoses amb l'entorn (per exemple, podrà disposar-se una base d'escullera sempre que aquesta quede coberta per terra vegetal i que aquesta actuació es combine amb l'afermament de la base mitjançant estaques de Populus alba).
  
- Respecte a la mesura establida per l'estudi al voltant de la revegetació dels talussos de terraplé, cal realitzar les consideracions següents:
  
L'alteració de la morfologia dinàmica del riu, a raó dels terraplens executats sobre les riberes d'aquest, podrà generar, al seu torn, una alteració del seu estat d'equilibri, el qual, necessàriament, en variarà el règim. Això comportarà la generació de fenòmens d'erosió/sedimentació (llit i marges), atés que el riu mateix buscarà les noves condicions d'equilibri.
  
D'altra banda, l'aportació de terres vingudes d'aquests talussos comportarà un increment de la càrrega sòlida (flux màssic), la qual cosa produirà:
  
- Impacte sobre la fauna i la flora de l'ecosistema fluvial afectat, com també aigües avall de la seua ubicació (es recorda l'existència d'una zona humida).
  
- Un increment de la força del flux, la qual cosa també influirà en els processos erosius anteriorment comentats (Soil Conservation Service, 1977).
  
- D'acord amb l'equació de Simons (1975), es té que Qs'D50~Q'I0, sent Qs el cabal màssic, D50 és el diàmetre de caiguda del material del llit, Q el cabal e I0 el pendent inicial del llit. Llavors, per al cas concret que es té, la qual cosa expressa que un augment en el valor del cabal màssic comportaria un augment del pendent. Com a conseqüència d'això, els canvis en el pendent portarien a canvis en la morfologia en planta del riu (Khan, 1971).
  
Finalment, no pot obviar-se que la destrucció localitzada de la vegetació ripícola, allí on els terraplens han envaït el seu espai, té implicacions també locals que, fins i tot, impliquen una variació en la temperatura de l'aigua.
  
Tot això ha d'obligar la implementació, de forma decidida, de mesures conduents a minimitzar els processos erosius sobre els talussos, com també a restaurar els marges en els trams afectats d'aquests, i disposar mesures de defensa d'aquelles. En ambdós casos ha de garantir-se l'efectivitat d'aquestes mesures alhora que el respecte a l'entorn. Així, respecte a aquestes mesures s'estableix el següent:
  
- En l'estudi s'ha indicat que les zones que s'han de revegetar seran els talussos de terraplé, el pendent màxim dels quals és de 33,69º. S'evidencia, per contra, que aquest pendent serà difícil d'aconseguir, i es presumeixen pendents molt majors. En aquest cas, la hidrosembra, tal com és plantejada per l'estudi, s'entén que presenta grans dificultats en la viabilitat d'aquesta, principalment de cara a l'estabilització del sòl vegetal sobre els talussos.
  
És per l'anterior que, atesa la necessitat i la importància d'assegurar-ne el funcionament correcte (es remet als paràgrafs anteriors), hauran d'establir-se mesures més coincidents a la situació que es planteja, açò és, a l'exigència que impliquen uns majors pendents. Així, en els talussos de terraplé de forts pendents hauran de disposar-se mantes de fibra de coco, i s'estudiarà la necessitat que aquestes vagen reforçades amb malla de polipropilé, o altres mesures de semblant caràcter.
  
- Pel que fa a la hidrosembra, aquesta ha sigut prevista com a mesura correctora en l'estudi d'impacte ambiental. Es consideren correctes les espècies triades per a aquesta, si bé es creu més idònia la Festuca arundinacea que la Festuca roja.
  
Per a la revegetació de farciments s'ha previst la plantació únicament de Rosmarinus officinalis. S'entén que hauran d'emprar-se, per a aquestes labors de revegetació de les àrees afectades, les espècies llenyoses que s'enumeren a continuació:
  
- Rhamnus lycioides
  
- Juniperus oxycedrus
  
- Pistacia lentiscus
  
- Quercus coccifera
  
- Pinus halepensis
  
En aquelles àrees localitzades en les riberes del riu, les espècies que s'han d'emprar en la revegetació s'aconsella que siguen les següents:
  
- Salix sp.
  
- Populus alba
  
- Nerium oleander
  
- Tamarix cannariensis
  
- En els trams en què l'erosió és més evident, com també en aquells desmunts en què, atesos els materials que els constitueixen i els pendents procurats a aquests, s'afavorisca aquest fenomen, hauran d'establir-se mesures correctores, i es preferirà la disposició d'un mur d'escullera engravada enfront de les malles de fil d'aram galvanitzat o semblants, quan el risc siga el de despreniments, i cunetes de guarda sense revestir, mantes de fibra de coco o malles volumètriques, les quals admeten la projecció de substrat orgànic amb posterior revegetació, contra el de lliscaments i erosió.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar aceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'eixamplament i pavimentació camí Cofrentes - Salto de Basta - Casas del Río, promogut per la Diputació Provincial de València, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- S'elaborarà un projecte de restauració integral, que haurà de constar dels documents habituals, com són la memòria, els planòls, el plec de prescripcions tècniques particulars i el pressupost.
  
L'esmentat projecte es remetrà a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, la qual donarà, finalment i si fóra el cas, el vistiplau a aquell.
  
Les unitats d'obra que, com a mínim, hauran de quedar recollides en el pressupost seran les que s'enumeren, de forma sintètica, a continuació:
  
- m³ d'escullera, de naturalesa semblant a la de l'entorn, per a protecció de talussos.
  
- m de barrera de seguretat revestida en fusta en cara vista.
  
- m de rastell de formigó en coronació de terraplé.
  
- m de baixant de maçoneria.
  
- m de cuneta de guarda sense revestir.
  
- Unitat d'arqueta de maçoneria col·lectora de baixant.
  
- m² de llit d'escullera en la boca d'eixida de l'arqueta de maçoneria.
  
- m² malla antierosió (volumètrica o de funció semblant) constituïda per material polímer.
  
- m² hidrosembra en talussos i zones pròximes a la carretera i a restaurar, amb mescla de llavors autòctones (en la dosificació de la mescla de llavors se seguiran els criteris marcats en la NTJ 08 H: 1996).
  
- m³ terra vegetal.
  
- m² malles de fibra de coco 100%, biodegradables, amb període de degradació de 7 a 10 anys.
  
- Hora de reg de manteniment d'hidrosembres i plantacions.
  
- Hora de vigilància de mantes de fibra de coco i malles antierosió.
  
- Unitat de reposició de falles de plantacions.
  
- Unitat d'analítica periòdica (període a definir en funció de la pluviometria de la zona) de qualitat de l'aigua en el riu Cabriol, en l'entorn immediat aigües avall dels talussos dels terraplens executats, i es realitzaran, com a mínim, fins a la firma de l'acta de recepció definitiva. Els paràmetres que s'han de controlar hauran de ser, com a mínim:
  
- Terbolesa
  
- Sòlids en suspensió (sedimentables i no sedimentables)
  
- Sòlids dissolts
  
Es redactarà un complet programa de vigilància ambiental, com també els corresponents informes d'aquest, els quals hauran de contenir els resultats de les analítiques referides abans, i es remetran a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, a fi que aquesta puga emprendre actuacions addicionals a fi de protegir l'ecosistema fluvial.
  
- Així mateix, es requerirà que s'informe favorablement l'actuació per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 58/04-AIA
  
Títol: Homologació modificativa de Sector Rovira-2
  
Promotor: Ajuntament de Segorbe
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe
  
Localització: Terme municipal de Segorbe. Castelló
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és canviar la qualificació a sòl urbanitzable industrial del sector Rovira 2, situat en el paratge denominat barranc de la Rovira, de 193.263,48 m² d'extensió, per a dotar el municipi, en el termini més breu possible, de sòl d'ús industrial degudament urbanitzat.
  
L'ordenació detallada consistirà en el disseny del viari, i procurar adaptar-lo a les condicions naturals del terreny, disposant d'un vial de vora. La zona irregular, que discorre pel límit sud-oest, llit de la rambla de la Rovira, serà objecte de protecció mitjançant una zona d'espais lliures.
  
L'índex d'edificabilitat bruta és igual a l'índex d'edificabilitat industrial, i és aquest de 0,60 m²t / m²s.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 4 de febrer de 2004 l'Ajuntament de Segorbe va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a l'homologació modificativa de sector Rovira-2.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de l'homologació modificativa del sector Rovira-2, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anuncis publicats en el DOGV núm. 4578, de 2 de setembre de 2003, i en el BOP núm. 106, de 30 d'agost de 2003, i no s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'actuació urbanística afecta una zona eminentment agrícola, fortament alterada per la pressió antròpica, on actualment hi ha espècies adventícies amb marcat caràcter nitròfil i ruderal, i no hi ha cap espècie amenaçada o endèmica, ni en perill d'extinció.
  
Pel que fa a la fauna, a causa de la reducció de la zona i l'escassa diversitat paisatgística d'aquesta, juntament amb l'elevada activitat antropitzant, ha contribuït intensament a la disminució progressiva de la riquesa d'espècies.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà afectat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys, com també la pèrdua de sòl fèrtil.
  
La hidrologia superficial, podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la substitució d'aquesta per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria l'escorriment superficial.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Les aigües residuals seran tractades en l'EDAR de NPR-10, que és on aboquen les aigües fecals del polígon industrial adjacent.
  
- Les aigües pluvials seran canalitzades fins al desguàs d'aigües pluvials que desemboca al barranc de la Rovira.
  
- Es recomana utilitzar en les zones verdes espècies autòctones mediterrànies, i eliminar així el risc d'introduir plagues o malalties exòtiques.
  
- Per a reduir l'emissió de pols a l'atmosfera es procedirà a l'envelat de camions.
  
- Seria recomanable dotar les zones verdes de sistemes de reg que faciliten la supervivència de les noves plantacions.
  
- Remodelació de talussos i terraplens perquè s'adapten de manera més natural al terreny existent.
  
S'haurà d'elaborar un programa de vigilància ambiental, el qual tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi s'hi proposen els controls següents:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de l'aparició de processos erosius.
  
- Control de la permanència de les senyalitzacions d'obres.
  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
- Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, com també del correcte transport i manipulació d'aquestes en prendre les mesures oportunes per a la seua major supervivència.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals farà informe del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació modificativa del sector Rovira-2, promogut per l'Ajuntament de Segorbe, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Respecte al llit del barranc de la Rovira, s'haurà de tenir en compte la zona de servitud de cinc metres d'amplada per a ús públic, i de cent metres d'amplada en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'exercisquen, segons l'article 6.1 de la Llei d'aigües. També es prohibeix tota edificació sobre terrenys provinents de llits, fins a vint metres de l'aresta exterior d'aquests, segons l'article 69 de la Llei 6/1989 d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana.
  
2. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran en munts, de forma tal que se'n garantisca el manteniment de les propietats naturals. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquesta.
  
3. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
4. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 115/04-AIA
  
Títol: Línia aèria d'alta tensió a 132 kV, doble circuit, entre la línia Alcoi-Ontinyent-Xixona i la subestació Barxell
  
Promotor: IBERDROLA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Objecte: Millorar la qualitat del servei a la província d'Alacant
  
Localització: Terme municipal d'Alcoi. Alacant
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és augmentar la potència i la qualitat del subministrament d'energia elèctrica en la província d'Alacant, amb aquest fi es projecta la construcció d'una línia de transport d'energia elèctrica, de doble circuit a la tensió de 132 kV, entre la línia d'Alcoi-Ontinyent-Xixona i la subestació transformadora Barxell.
  
La línia elèctrica té una longitud de 0,145 km i està formada per dos trams:
  
- Tram núm. 1: té una longitud de 119 m. Arranca en el suport núm. 99 bis situat en la línia Alcoi-Ontinyent-Xixona i acaba en el suport núm. 1.
  
- Tram núm. 2: té una longitud de 26 m. Arranca en el suport núm. 1 i acaba en el pòrtic de la subestació.
  
S'instal·laran dos suports, un de 18 m i un altre de 22 m, metàl·lics, constituïts per perfils angulars de costats iguals en forma de gelosia simple, de forma troncopiramidal des de la seua base al braç inferior, prismàtica des d'aquest al superior i dos castellets en la part superior per al cable de terra.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 29 d'abril de 2004 la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de la Línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit, entre la línia Alcoi-Ontinyent-Xixona i la subestació Barxell.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de la línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit, entre la línia Alcoi-Ontinyent-Xixona i la subestació Barxell, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 66, de data 20 de març de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea d'estudi està dominada per l'ús urbà i agrícola, i per això afavoreix el creixement de comunitats nitrofiloruderals i arvenses, no pot parlar-se d'àrees naturals o seminaturals que mostren un interés singular de cara a la conservació.
  
Només l'avifauna pot veure's afectada (proximitat a la ZEPA Serres de Mariola i de la Font Roja), pel fet que durant els desplaçaments poden col·lidir contra els conductors, encara que sembla poc freqüent, ja que la grossària d'aquests cables pot facilitar-ne la detecció a distàncies segures. No obstant això, la col·lisió contra els cables de terra, més fins i menys visibles que els conductors, sembla més freqüent.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'impacte sobre la flora està lligat principalment a les actuacions per a la preparació del terreny, obertura d'accessos, instal·lació de suports i estesa de cablatge. Aquest impacte pot considerar-se d'escassa magnitud, ja que la superfície afectada no és elevada, en instal·lar-se un únic suport, que oscil·la entre 21,62 m² 28,09 m², i els accessos existents serien suficients per a escometre totes les obres, i és només necessària la seua prolongació per a accedir a la base del suport de la línia d'entroncament (suport 9 bis), però sempre d'escassa longitud.
  
Un altre possible impacte és la mort d'aus a causa de col·lisions contra la línia elèctrica, les víctimes possibles de les esmentades col·lisions serien avutardes i camallargs, principalment, encara que el risc és baix, ja que travessa terres de cultius i àrees industrials.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores següents:
  
- Aprofitament al màxim de la xarxa de camins existent, i evitar en la mesura que es puga la creació de nous accessos.
  
- Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.
  
- En el cas que s'haja d'accedir a suports per camps de cultiu, se senyalitzarà per mitjà de cintes l'accés pels mitjans, de manera que tots els vehicles circulen sempre pel mateix lloc. A més, la recollida i el trasllat de materials es realitzarà, sempre que siga viable, amb maquinària lleugera, tractor i semblant.
  
- Els canvis d'oli, reparacions i llavatges de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Es comprovarà la senyalització dels talls d'obra i les zones de moviment de la maquinària.
  
- Supervisió del traçat de la línia: es controlarà a peu d'obra que el traçat de la línia sobre el terreny discorre segons allò que s'ha establert, i s'evitarà al màxim l'eliminació de vegetació que no siga estrictament necessària.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit, entre la línia Alcoi-Ontinyent-Xixona i la subestació Barxell, promogut per IBERDROLA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Una vegada efectuada la instal·lació es recollirà la recollida de material sobrant i el trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpia de la zona.
  
- Minimització del risc de col·lisió contra el cable de terra mitjançant la senyalització d'aquest amb espirals, tires o boles de colors vistosos.
  
- Efectuar periòdicament un seguiment a fi de quantificar l'existència de danys sobre les aus i en especial sobre aquelles que presenten una protecció o interés especial i en conseqüència, adoptar, si cal, les mesures correctores proposades al respecte.
  
- Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevulla troballa arqueològica, el fet s'informarà de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 75/2003 AIA
  
Promotor: Séquia Reial del Xúquer
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sollana i Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
Objecte projecte: Trasllat de la séquia del Rec de Carrillo al terme municipal de Sollana (València)
  
Localització: Al terme municipal de Sollana al Parc Natural de l'Albufera (València)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte de les obres és el trasllat de 143 metres lineals de la séquia del Rec de Carrillo d'un costat a l'altre del camí existent en el seu talús, revestint amb blocs de formigó presos amb morter de ciment el nou llit. La nova conducció tindrà una secció de 60 cm. entre caixers i 1 metre d'alçària d'estos. S'abandonaria una longitud de la séquia existent de 295 m.
  
La finalitat de l'obra és millorar la gestió del reg, pel fet que per a actualment poder subministrar aigua a aquesta séquia és necessària la col·locació de parades que dificulta i entorpeix la resta del reg en la zona regada per la séquia des d'on pren aquesta. El nou punt de presa no entorpeix el reg en la resta de la zona i permet prendre aigua simplement alçant una comporta sense afectar la resta del sistema. D'altra banda es pretén també consolidar els marges del camí i evitar els freqüents despreniments que es produeixen amb el pas de la maquinària.
  
Els materials sobrants es portaran a un abocador autoritzat.
  
L'antic llit abandonat servirà perquè l'Ajuntament de Sollana amplie el camí. Les dimensions actuals del camí el fan intransitable per a les recol·lectores.
  
Tramitació administrativa i contingut de l'informe
  
Per part de la Séquia Reial del Xúquer es va remetre el 12 de març de 2003 el corresponent estudi d'impacte ambiental i la Resolució del consell directiu del parc natural de l'Albufera, de 12 de juny de 2002, en el qual s'acordava que havia d'elaborar-se un estudi d'impacte ambiental i presentar-se en aquesta Conselleria per a la tramitació de la corresponent avaluació de l'impacte ambiental.
  
Amb data 26 de març de 2003 se li va sol·licitar al promotor ampliació de la documentació presentada.
  
Amb data 24 de març de 2003 es va remetre pel director conservador del parc natural de l'Albufera informe al respecte on s'indica, en resum, el següent:
  
1. La zona d'actuació es troba dins de la zona de protecció especial ecològica
  
2. Segons l'apartat b) de l'article primer de l'acord de 17 d'abril de 2000, del Govern Valencià, pel qual es determina a forma d'aplicació de les mesures cautelars en l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, durant la tramitació del Pla rector d'ús i gestió, estarà permesa la realització d'activitats de neteja, netejada, desbrossament, reparació i reforç de motes, canals, séquies i els marges d'aquestes en tant les esmentades actuacions no comporten construcció d'obra nova de fàbrica.
  
3. Encara que l'actuació es troba situada fora del límit màxim d'inundació hivernal, denominat localment nivell de perellonada, el llit haurà de realitzar-se mitjançant excavació d'aquest i execució de mota de contenció amb els fangs procedents de l'excavació, o bé mitjançant pedra d'escullera sobre fangs. A més d'això es coronarà mitjançant una capa de 20 cm de terra i es procedirà a una revegetació de la mota amb espècies autòctones de la zona, és a dir, amb lliri de marjal Iris pseudoacorus, en el talús, i espècies arbòries, Salix alba, Populus alba o Ulmus minor, en la coronació de la mota de la séquia. En el llit que es pretén deixar en desús hi ha diferents mates de lliri de marjal (Iris pseudoacorus) que haurien de ser reutilitzades en la revegetació del nou llit.
  
4. Respecte del camí existent, tan sols podrà reforçar-se mitjançant tot-u compactat, i ha de quedar l'ús de runa restringit únicament i exclusivament en aquelles zones puntuals on la profunditat dels clots dificulte una correcta reparació del camí. En aquest cas la runa haurà d'estar el més triturada possible i no contenir restes asfàltiques, plàstics, metalls i en general cap tipus de fem. Així mateix, les àrees on s'use runa hauran de quedar perfectament compactades, i posteriorment cobertes de tot-u, també compactat. No es permetrà sota cap concepte l'eixamplament del camí, i ha de quedar aquest, en tot moment, en l'ample original d'aquest.
  
5. En el marge del camí que corresponga amb el llit, no es permetrà l'ús de runa per al reforç d'aquest i és permetra únicament l'ús de fangs del propi curs d'aigua, i es coronarà, si es vol, amb tot-u.
  
6. No es permetrà el depòsit de runes en la zona d'actuació.
  
7. Qualsevol alteració sobre la sol·licitud original haurà de ser notificada a aquesta oficina de gestió tècnica amb anterioritat a l'execució d'aquesta.
  
8. Segons el punt g.1 de l'acord de 17 d'abril de 2000, del Govern Valencià, pel qual es determina la forma d'aplicació de les mesures cautelars en l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, durant la tramitació del Pla rector d'ús i gestió, podran autoritzar-se en l'àmbit territorial del parc natural l'execució d'aquelles altres actuacions que per les característiques d'aquestes, no admeteren demora, o bé aquelles altres l'execució de les quals diferida puga donar lloc a les persones o als legítims interessos socials o econòmics.
  
Si s'executen les actuacions d'acord amb el present informe tècnic no es contravindrà la normativa vigent.
  
El Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera en reunió celebrada el 15 d'abril de 2003 va ratificar l'informe del director del parc natural abans referit.
  
El 9 de desembre de 2003 es va reiterar al promotor el requeriment de l'ampliació de la documentació requerida.
  
El 10 de març de 2004 es va remetre pel promotor l'ampliació de la documentació requerida.
  
En haver-se procedit al tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, se certifica pel cap de negociat d'informació i registre d'aquesta Conselleria amb data 24 de juny de 2004 que no s'ha presentat cap al·legació al respecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
La zona d'actuació afecta part d'una séquia que porta aigua ocasionalment amb vegetació característica d'aquest tipus de canals intermitents i en el que es poden observar alguns lliris de marjal (Iris pseudoacorus), d'acord amb l'informe de la direcció del parc. La zona d'ubicació de la nova séquia és en el talús del camí existent ocupat per plantes ruderals arvenses de característiques humides.
  
L'entorn de l'actuació són camps de cultiu d'arròs, però sense afectar-los.
  
Els elements que podrien veure's afectats seran la vegetació, el sòl i la fauna.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
L'impacte, tenint en compte el tram curt que s'ha d'afectar i les característiques de l'obra, es considera moderat baix, no obstant això, les característiques del nou canal realitzat mitjançant blocs de formigó no es considera adequat per a una zona que es troba dins de la zona de protecció especial ecològica.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Les correccions efectuades per la direcció del parc al projecte es consideren necessàries i adequades, i és necessària la supervisió de l'execució de l'obra pels serveis tècnics del parc natural, tenint en compte a més que l'informe del parc no permet l'eixamplament de l'actual camí.
  
De les mesures correctores indicades en l'estudi es destaca la següent: en el punt central del traçat s'executarà una xicoteta rampa o escala que permeta l'eixida de la séquia d'amfibis i xicotets mamífers.
  
Consideracions jurídiques
  
El consell directiu del parc natural de l'Albufera va acordar en reunió celebrada el 12 de juny de 2002 que s'elaborara el corresponent estudi d'impacte ambiental per a la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la vigent legislació autonòmica en la matèria.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de trasllat de la séquia del Rec de Carrillo en el terme municipal de Sollana (València) al parc natural de l'Albufera, el promotor del qual és la séquia Reial del Xúquer, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que es duga a terme d'acord amb el que s'indica en els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat
  
1. Compliment d'allò que s'ha indicat en l'informe de la direcció del Parc Natural de l'Albufera reflectit en aquesta declaració d'impacte ambiental, que comporta una modificació substancial pel que fa a la realització del nou canal, i el no eixamplament del camí adjunt. El compliment de l'esmentat informe haurà de ser supervisat pels serveis tècnics del parc natural, que podran establir qualsevol altra mesura addicional que consideren necessària per a la protecció de la fauna i flora i integració paisatgística.
  
Tercer
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5059, del 28-07-2005 (2005/8745)

RESOLUCIÓN de 29 de junio de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5059

Fecha DOGV
:   28-07-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/8745

CVE


Fecha del documento
:   29-06-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Ayora](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Alcoy](javascript:void(0))
    * [Sollana](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [Cofrentes](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 29 de junio de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X8745]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 081/04-AIA Ayora, 197/03-AIA Requena, Cofrentes, 058/04-AIA Segorbe, 115/04-AIA Alcoi y 075/03-AIA Sollana, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 29 de junio de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 81/04-AIA
  
Título: Subestación transformadora 400/132 Kv.
  
Promotor: Guadalaviar Consorcio Eólico Alabe-Enerfín
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructura y Vivienda.
  
Objeto del proyecto: Construcción subestación transformadora 400/132 Kv.
  
Localización: Término municipal de Ayora (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
El objeto del proyecto es la construcción de una subestación transformadora de 400/132 kV en el paraje Llano Palero del término municipal de Ayora. Esta subestación se emplaza colindante con la Subestación de 400 kV de Red Eléctrica.
  
La justificación del proyecto es la necesidad de evacuar la energía que se genere en los parques eólicos de las Zonas 10, 11, 12.
  
La subestación ocupará una superficie de 3.500 m² (70 x 50 m).
  
El parque de 132 kV se construirá en intemperie con la configuración de simple barra con una posición de autotransformador (de 450 MVA), y cuatro posiciones de línea.
  
Se dispondrá de un edificio de control de una sola planta, construido a base de paneles prefabricados de hormigón. En este edificio se ubicarán los cuadros y equipos de control, armarios de protecciones, cuadros de distribución de servicios auxiliares, equipos rectificador-batería, equipos de medida y comunicaciones y celda de maniobra y transformador de servicios auxiliares.
  
Las dimensiones del edificio serán de 15 x 7 metros.
  
El sistema de 400 kV está formado por una posición de conexión con la subestación de Ayora 400 kV. Esta posición consta de tres autoválvulas, tres transformadores de tensión inductivos, tres transformadores de intensidad.
  
Como obras complementarias se prevén:
  
- Mejora de acceso: el acceso a la subestación se realiza a través de un camino existente (camino de Martinejo) que comienza en la carretera comarcal CV-590.
  
Este camino se desviará en un tramo de 250 m que será de nueva planta. De la anchura actual de 3 metros pasará a 5 metros.
  
- Existe un grupo de curvas en las que habrá que ampliar el radio de curvatura a un mínimo de 35 m.
  
- Existen unos tramos de una longitud aproximada de 800 metros donde la pendiente es muy fuerte, dicha pendiente se reducirá hasta un máximo del 10%.
  
Se procederá a realizar un cerramiento de la superficie de la subestación que estará formada por una malla metálica rematada en su parte superior con alambre de espino. El cerramiento será de 2, 30 metros de altura.
  
2. Alternativas.
  
No se han planteado alternativas de emplazamiento por considerar que su ubicación está condicionada a la solución adoptada para la ubicación de la Subestación de Ayora 400 kV de Red Eléctrica.
  
Tramitación Administrativa
  
El Proyecto técnico, Estudio de Impacto Ambiental, el resultado del periodo de información pública, el informe del Ayuntamiento de Ayora y contestación del peticionario han sido remitidos a través del Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia.
  
El periodo de información pública ha tenido lugar mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de fecha 25 de noviembre de 2003, Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de fecha 27 de noviembre de 2003 y en el periódico Levante de 25 noviembre de 2003.
  
Según escrito del director territorial durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones.
  
El Ayuntamiento de Ayora informa, entre otras cuestiones, lo siguiente:
  
- El emplazamiento propuesto para la subestación está clasificado en el vigente Plan General como Suelo No Urbanizable de Uso Común.
  
- Que se está tramitando el proyecto de modificación genérica del Plan de Ordenación Urbana. En esta modificación la clasificación del suelo donde pretende ubicarse la subestación transformadora pasaría a ser Suelo no urbanizable de protección agrícola. En el artículo 26.2 del proyecto de modificación genérica ?Las instalaciones o construcciones son autorizables, exceptuando las instalaciones agropecuarias, las vinculadas a actividades industriales, que deban emplazarse en Suelo No Urbanizable y las vinculadas a actividades.
  
Afecciones legales
  
Aunque la zona donde se plantea la construcción de la subestación eléctrica se caracteriza por su alto valor ambiental, no se incluye en ningún espacio natural protegido ni a ningún instrumento de ordenación ambiental de los previstos en la Ley 11/1994 de Espacios Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Tampoco se ve afectada zonas incluidas en la lista de Lugares de Interés Comunitario (Zonas LIC) de la Comunidad Valenciana aprobada por Acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha 10 de julio de 2001 en virtud de la Directiva 92/43 CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres. No obstante, la zona de emplazamiento de la Subestación se sitúa próxima a dos zonas LIC que son: ?Muela de Cortes y el Caroche- y ?Valle de Ayora y Sierra del Boquerón?.
  
No se ven afectados montes de utilidad pública o consorciados gestionados por esta Conselleria.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el estudio de impacto ambiental se indica que los elementos del medio susceptibles de verse afectados por el proyecto son: medio atmosférico (emisión de ruidos, polvo, luces, campos electromagnéticos, etc.); suelos (eliminación de la cubierta vegetal, vertido de inertes, producción de residuos peligrosos, incremento de los procesos erosivos, cambio de uso, etc.); vegetación (eliminación de la vegetación por mejora de caminos y construcción de nuevos tramos, etc.); fauna; paisaje; patrimonio; vías pecuarias; socioeconomía; espacios protegidos.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el estudio de impacto ambiental se ha valorado únicamente como moderado la afección sobre la vegetación derivada de las obras de la subestación y accesos, y como compatible en la fase de funcionamiento.
  
En la fase de obras se valora como compatible la afección por emisiones sonoras, vertido de inertes, producción de residuos peligrosos, incremento de procesos erosivos, afección a la fauna, paisaje, impactos socioeconómicos.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Como medida preventiva se delimitarán las zonas de trabajo y de las superficies ocupadas por las instalaciones antes del inicio de las obras.
  
Para ello en el replanteo se procederá al estaquillado de cada una de las zonas de trabajo e instalaciones. El desarrollo de las obras deberá respetar el acotamiento señalizado de forma que fuera de estas zonas no podrán circular vehículos ni maquinaria, ni podrán ubicarse instalaciones temporales o permanentes, ni tampoco podrán depositarse materiales o residuos.
  
Además se proponen las siguientes medidas:
  
- Los residuos producidos durante la fase de obras se recogerán y se gestionarán a través del servicio municipal o hacia tratamientos específicos en el caso de residuos inertes.
  
- Los cambios de aceite de la maquinaria y vehículos implicados en las obras se realizarán disponiendo debajo del vehículo una bandeja estanca que abarque la mayor parte de la proyección del vehículo sobre el suelo, garantizando que en ningún caso pueda derramarse sobre el suelo cantidad alguna de aceite. Este residuo deberá ser envasado herméticamente en contenedores diseñados a tal fin, así como etiquetados y serán entregados a gestor de residuos peligrosos autorizado.
  
- Previo a las obras se retirará la tierra vegetal existente de las zonas ocupación de las instalaciones y demás instalaciones. La tierra vegetal obtenida se almacenará en montículos o cordones sin sobrepasar una altura de 2 metros para evitar las pérdidas de sus propiedades orgánicas y bióticas.
  
- La delimitación y señalización de las zonas de obras e instalaciones deberá realizarse con la presencia de un biólogo que determine si hay algún pie o formación vegetal de algún interés.
  
- Restablecimiento de la vegetación dañada por al ejecución de las obras.
  
- Restauración de los tipos de hábitats afectados.
  
- Garantía de viabilidad de los elementos vegetales a implantar. Utilización de plantas y semillas de especies propias de la zona y adaptadas a las situaciones locales.
  
- Con carácter previo al inicio de las obras se procederá a una prospección arqueológica. En el caso de localizar algún tipo de resto arqueológico se procederá por parte del promotor a ponerlo en conocimiento de la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.
  
Aunque las medidas protectoras y correctoras propuestas se consideran adecuadas, existen obras accesorias del proyecto que no se han definido y por tanto no se ha valorado los posibles efectos ni se han propuesto las medidas adecuadas para evitar los impactos negativos. Concretamente, no se aporta una descripción de las obras de mejora del camino de acceso a realizar ni se refleja en ningún tipo de plano los tramos a mejorar ni de los perfiles resultantes, etc.
  
Tampoco se efectúa una descripción de las medidas para integrar la caseta y demás instalaciones al entorno.
  
Además, vistas las condiciones actuales del camino de acceso, no se considera necesaria, con carácter general, la ampliación ni la mejora del mismo dado que la mayor parte del recorrido presenta una anchura adecuada y sin pendientes acusadas. Por lo tanto las mejoras solamente se deberían plantear en aquellos tramos en los que las características actuales no permitan el acceso de la maquinaria. Se deberá justificar que tramos haya que acondicionar, acompañado la correspondiente valoración ambiental y la propuesta de medidas protectoras y/o correctoras para su informe favorable.
  
El edificio de control deberá diseñarse con formas constructivas (cubiertas a cuatro aguas, tejas árabes, etc.), materiales y colores propias de las construcciones rurales de la zona.
  
La subestación se integrará en el medio donde se emplaza mediante cerramiento tupido acompañado de apantallamiento arbóreo y arbustivo. Para este apantallamiento se aprovechará la tierra agrícola de la parcela que será debidamente apartada y conservada hasta su empleo.
  
Dado que la parcela agrícola sobre la que se asienta la subestación es suficientemente amplia como para albergarla sin que sea necesario afectar al terreno forestal colindante, se entiende que se deberá reubicar la subestación de 132 kV de forma que no se vea afectado el terreno forestal situado al sur.
  
No se aporta información sobre la utilización de SF6, mecanismos de recogida, riesgos, etc. No se hace referencia alguna al gran efecto invernadero que tiene el SF6, y por tanto en las medidas protectoras y correctoras necesarias debiéndose hacer hincapié en el mantenimiento de los equipos con el fin de reducir las fugas de las instalaciones, etc.
  
Debe analizarse los riesgos para la salud y se proponer una serie de medidas correctoras y medidas protectoras en caso de descomposición de SF6 que puede darse después de desconexiones por cortocircuito repetidas y graves o por otras razones, etc.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto de ?Subestación Transformadora 400/132 kV- en término municipal de Ayora (Valencia) cuyo promotor es Guadalaviar Consorcio Eólico Alabe-Enerfín, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, se cumplan las medidas protectoras y correctoras propuestas en la misma y en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. No se considera necesaria, con carácter general la ampliación, ni la mejora del camino de acceso (Camino de Martinejo). Su acondicionamiento se restringirá única y exclusivamente a aquellos tramos en los que las características actuales no permitan el acceso de maquinaria.
  
Se presentará por tanto, previo al inicio de la obra para su informe y visto bueno, un proyecto en el que se justifique claramente los tramos del camino de acceso que deban ser modificados en anchura, pendiente y/o trazado, adjuntando la cartografía adecuada así como la valoración ambiental de las modificaciones proyectadas y las medidas protectoras y/o correctoras para la minimización de los impactos generados.
  
2. El edificio de control deberá diseñarse con formas constructivas (cubiertas a cuatro aguas, tejas árabes, etc.), materiales y colores propias de las construcciones rurales de la zona.
  
La subestación se integrará en el medio donde se emplaza mediante cerramiento tupido acompañado de apantallamiento arbóreo y arbustivo. Para este apantallamiento se aprovechará la tierra agrícola de la parcela que será debidamente almacenada y conservada hasta su empleo.
  
3. La superficie ocupada por la subestación de 132 Kv no debe afectar al terreno forestal situado al sur, debiéndose por tanto reubicar la superficie de ocupación de forma que solo se afecte parcela agrícola.
  
4. Se adoptarán las medidas correctoras y protectoras para evitar afecciones y riesgos derivados de los productos tóxicos y /o peligrosos que se generen en el desarrollo de la actividad, de acuerdo con lo establecido en la legislación sectorial de Resíduos. Se aplicarán medidas exhaustivas en el mantenimiento de los distintos equipos y sistemas relacionados con el uso del SF6.
  
5. Una vez que se encuentre en funcionamiento la subestación se realizará un seguimiento sobre la creación de campos electromagnéticos fundamentalmente en las zonas transitadas con el fin de garantizar que se encuentran por debajo de los límites establecidos en la ?Recomendación del Consejo de la Unión Europea de 12 de julio de 1999?.
  
6. Se deberán aplicar las medidas protectoras y correctoras necesarias que eviten los posibles riesgos sobre la avifauna.
  
7. - Si del desarrollo de las obras se observasen restos de interés para el patrimonio artístico, histórico, etnológico, etc. se comunicará de forma inmediata a la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.
  
8. Se presentará en esta Dirección General la restauración llevada a cabo mediante informe y reportaje fotográfico en los tres meses siguientes a la finalización de la obra.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite çque no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 29 de junio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 197/03'AIA
  
Título: Ensanche y pavimentación camino Cofrentes - Salto de Basta - Casas del Río
  
Promotor: Diputación Provincial de Valencia
  
Autoridad sustantiva: Diputación Provincial de Valencia
  
Objeto: Acondicionamiento y pavimentación del camino existente
  
Localización: Requena, Cofrentes
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El tramo de camino a acondicionar, de 7.230 metros, discurre a media ladera paralela al cauce del río Cabriel. La plataforma actual presenta dimensiones insuficientes y está exenta de pavimento asfáltico.
  
Se pretende alcanzar una anchura de calzada de 5 metros, en general, discurriendo casi en su totalidad, a excepción de un primer tramo, sobre la traza del camino existente. Los taludes adoptados son 1H:5V en los desmontes ejecutados en suelo, 1H:10V en aquéllos practicados sobre roca y 3H:2V en los terraplenes.
  
La carretera, en el primer tramo que antes se indicaba, interfiere con el río Cabriel en un punto en el que se ha proyectado la ejecución de un puente de hormigón que apoya sobre los estribos y una única pila. Esta pila, de un metro de espesor y forma semicircular en los extremos, se acompañará de una capa de escollera en el lecho fluvial, lo que se repetirá para los estribos.
  
2. Alternativas
  
No se han descrito.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 12 de junio de 2003, la Diputación Provincial de Alicante remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes al proyecto ?Ensanche y pavimentación camino Cofrentes- Salto de Basta - Casas del Río?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto básico ?Ensanche y pavimentación camino Cofrentes- Salto de Basta - Casas del Río?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, nº4.731 de fecha 14 de abril de 2004, no habiéndose presentado alegaciones, de acuerdo con lo expresado por la jefa de Negociado de Información y Registro de la Conselleria de Territorio y Vivienda, y los secretarios de los Ayuntamientos de Cofrentes y Requena.
  
Afecciones legales
  
El Estudio de Impacto Ambiental apenas sí ha descrito afecciones a servidumbres legales de carácter ambiental. La realidad del entorno en que se enmarca la actuación es que éstas existen, y son las que se señalan seguidamente:
  
- De acuerdo a la ley de aguas 29/1985, modificada por la ley 46/99, se afecta al dominio público hidráulico del río Cabriel.
  
- Según lo especificado en la Propuesta del Gobierno Valenciano (Acuerdo de aprobación de 10 de julio de 2000, para formar parte de la Red Natura 2000 de la Directiva ?Hábitats- (92/43/CEE), se afecta a los Lugares de Interés Comunitario denominados ?Valle de Ayora y Serra del Boquerón?.
  
- De acuerdo con la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, existe afección a Monte Público.
  
- En lo que se refiere a la Clasificación y Calificación del suelo, de acuerdo con la Cartografía Temática editada por la CIT, existe afección a suelo no urbanizable con protección en los términos municipales implicados.
  
Cabe esperar afección indirecta a la Zona Húmeda nº42 (catálogo de zonas húmedas de la Comunidad Valenciana), la cual se encuentra muy próxima al ámbito en el que se desarrolla la actuación.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La zona por la que discurre el camino a acondicionar se presenta muy abrupta, flanqueada al este por el curso del río Cabriel. Predomina la alternancia de yesos, dolomías y arcillas versicolores en las zonas más escarpadas, mientras que en las más bajas destacan depósitos cuaternarios fluviales.
  
El Estudio ha señalado que los riesgos de deslizamiento, colapso e inundación son nulos. Sin embargo, a partir de diversa documentación cartográfica, se ha podido constatar que existen largos tramos afectados por el trazado que presentan riesgo medio de deslizamiento, teniéndose también al menos otros dos en los que tal riesgo es alto.
  
Igualmente, de acuerdo con el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), el entorno inmediato del río Cabriel presenta riesgo de inundación 6 (frecuencia entre 100 y 500 años; calado menor a 0,8 metros).
  
Asimismo, nada se dice en el Estudio entorno al riesgo de erosión actual, cuando es así que existen varios tramos en los que tal riesgo es alto, siendo aún más aquéllos en los que la erosión potencial es muy alta.
  
La vegetación actual se compone de bosque de ribera, zonas agrícolas y vegetación climatófila (bosque mediterráneo mesotérmico) en las laderas.
  
La fauna apenas se ha descrito, diciéndose poco más que está constituida por la característica de los hábitats de sierras del sector mediterráneo.
  
De acuerdo con el informe arqueológico, no cabe esperar afección directa a bienes patrimoniales.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Los impactos más sobresalientes de entre los descritos en el Estudio se sintetizan en los puntos siguientes:
  
- ?La creación de taludes puede originar cambios en los procesos de erosión-sedimentación?.
  
- ?Pueden originarse cambios en la calidad de las aguas, principalmente por el aumento de la carga sólida y contaminantes químicos (...)?.
  
- Respecto a la afección al suelo se dice que ?más importante significa la ocupación de otras superficies de suelo por los terraplenes generados, que recaerán sobre campos de cultivo en algunos tramos y en las cercanías de la ribera del río, sobre suelo no cultivado, en otros tramos?.
  
- Para las especies de dominio vital reducido (anfibios, reptiles y pequeños mamíferos) se dice que el efecto barrera quedará corregido en tanto, ?como vías de paso bajo la vía, bastará con los tubos de drenaje ya existentes y los proyectados?. Sin embargo, ha de indicarse que, dado el diseño previsto para las obras de drenaje, en ningún caso puede admitirse que las mismas funcionen como pasos de fauna, pues todas ellas van precedidas de un cuenco receptor de dimensiones tales que las inhabilitan para tal uso.
  
- El movimiento de tierras venido del ensanchamiento de la calzada, juntamente con el pronunciado relieve presente, generará numerosos desmontes y ciertos terraplenes de entidad, con lo que se producirá un impacto que se ha estimado como moderado.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.
  
A continuación, pues, sólo se hará referencia a aquellas medidas correctoras derivadas de la particularidad del proyecto ahora evaluado, entrando, asimismo, a comentar sólo aquellas más significativas.
  
- El pie de los terraplenes habrá de guardar una distancia de 2 metros, mínimo, a los límites del cauce del río (se quiere entender que se hace referencia al álveo del mismo). Se dispondrán retenes de escollera en los casos más críticos.
  
- Se prevé la revegetación de los taludes de terraplén. Los taludes de desmonte serán saneados.
  
- Los inertes generados se verterán en dos zonas rellenables definidas, así como en los terraplenes generados.
  
- Se retirará el nivel edáfico existente, para posterior empleo en labores de restauración de áreas afectadas y revegetación.
  
Ha de señalarse, en atención a las medidas propuestas, lo siguiente:
  
- La disposición de retenes de escollera tal cual no se considera apropiada, dada la dificultad de recuperación que supone para las áreas pobladas por vegetación ripícola que resulten afectadas. Se entiende que, aún cuando el Estudio no lo dice, la variación de la sección del río, juntamente con el riesgo de inundabilidad antes descrito, podrá suponer un riesgo de socavación de la base de alguno de los terraplenes.
  
Lo anterior podría implicar la ejecución de medidas de defensa de los márgenes afectados. Así, en tal caso, deberían estudiarse aquellas actuaciones correctoras que sean más respetuosas con el entorno (por ejemplo, podrá disponerse una base de escollera siempre que la misma quede cubierta por tierra vegetal y que tal actuación se combine con el cosido de la base mediante estacas de Populus alba).
  
- Respecto a la medida establecida por el Estudio en torno a la revegetación de los taludes de terraplén, cabe realizar las siguientes consideraciones:
  
La alteración de la morfología dinámica del río, a razón de los terraplenes ejecutados sobre sus riberas, podrá generar, a su vez, una alteración del estado de equilibrio del mismo, el cual, necesariamente, variará su régimen. Ello supondrá la generación de fenómenos de erosión/sedimentación (lecho y márgenes), dado que el propio río buscará las nuevas condiciones de equilibrio.
  
Por otra parte, el aporte de tierras venido de tales taludes supondrá un incremento de la carga sólida (flujo másico), lo que producirá:
  
- Impacto sobre la fauna y la flora del ecosistema fluvial afectado, así como aguas abajo de su ubicación (se recuerda la existencia de una zona húmeda).
  
- Un incremento de la fuerza del flujo, lo que también influirá en los procesos erosivos anteriormente comentados (Soil Conservation Service, 1977).
  
- De acuerdo con la ecuación de Simons (1975), se tiene que Qs'D50~Q'I0, siendo Qs el caudal másico, D50 es el diámetro de caída del material del lecho, Q el caudal e I0 la pendiente inicial del cauce. Entonces, para el caso concreto que se tiene,, lo que expresa que un aumento en el valor del caudal másico supondría un aumento de la pendiente. Como consecuencia de ello, los cambios en la pendiente llevarían a cambios en la morfología en planta del río (Khan, 1971).
  
Por último, no puede obviarse que la destrucción localizada de la vegetación ripícola, allí donde los terraplenes han invadido su espacio, tiene implicaciones también locales que, incluso, suponen una variación en la temperatura del agua.
  
Todo ello ha de obligar a la implementación, de forma decidida, de medidas conducentes a minimizar los procesos erosivos sobre los taludes, así como a restaurar las márgenes en sus tramos afectados, disponiendo medidas de defensa de aquéllas. En ambos casos ha de garantizarse la efectividad de tales medidas al tiempo que el respeto al entorno. Así, respecto a tales medidas se establece lo siguiente:
  
- En el Estudio se ha indicado que las zonas a revegetar serán los taludes de terraplén, cuya pendiente máxima es de 33,69º. Se evidencia, por contra, que tal pendiente será difícil de alcanzar, presumiéndose pendientes mucho mayores. En tal caso, la hidrosiembra, tal y como es planteada por el Estudio, se entiende que presenta grandes dificultades en su viabilidad, principalmente de cara a la estabilización del suelo vegetal sobre los taludes.
  
Es por lo anterior por lo que, vista la necesidad e importancia de asegurar su correcto funcionamiento (se remite a los párrafos anteriores), habrán de establecerse medidas más acordes a la situación que se plantea, esto es, a la exigencia que suponen unas mayores pendientes. Así, en los taludes de terraplén de fuertes pendientes deberán disponerse mantas de fibra de coco, estudiándose la necesidad de que las mismas vayan reforzadas con malla de polipropileno, u otras medidas de similar carácter
  
- En cuanto a la hidrosiembra, ésta ha sido contemplada como medida correctora en el Estudio de Impacto Ambiental. Se consideran correctas las especies elegidas para la misma, si bien se cree más idónea la Festuca arundinacea que la Festuca rubra.
  
Para la revegetación de rellenos se ha previsto la plantación únicamente de Rosmarinus officinalis. Se entiende que deberán emplearse, para tales labores de revegetación de las áreas afectadas, las especies leñosas que se enumeran a continuación:
  
- Rhamnus lycioides
  
- Juniperus oxycedrus
  
- Pistacia lentiscus
  
- Quercus coccifera
  
- Pinus halepensis
  
En aquéllas áreas localizadas en las riberas del río, las especies a emplear en la revegetación se aconseja que sean las siguientes:
  
- Salix sp.
  
- Populus alba
  
- Nerium oleander
  
- Tamarix cannariensis
  
- En los tramos en los que la erosión es más evidente, así como en aquellos desmontes en los que, dados los materiales que los constituyen y las pendientes procuradas a los mismos, se favorezca este fenómeno, deberán establecerse medidas correctoras, prefiriéndose la disposición de un muro de escollera recebada frente a las mallas de alambre galvanizado o similares, cuando el riesgo sea el de desprendimientos, y cunetas de guarda sin revestir, mantas de fibra de coco o mallas volumétricas, las cuales admiten la proyección de sustrato orgánico con posterior revegetación, contra el de deslizamientos y erosión.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 3-b) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Ensanche y pavimentación camino Cofrentes - Salto de Basta - Casas del Río, promovido por la Diputación Provincial de Valencia, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- Se elaborará un proyecto de restauración integral, que habrá de constar de los documentos habituales, como son la memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas particulares y presupuesto.
  
El citado proyecto se remitirá a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, la cual dará, finalmente y si fuera el caso, el visto bueno a aquél.
  
Las unidades de obra que, como mínimo, deberán quedar recogidas en el presupuesto serán las que se enumeran, de forma sintética, a continuación:
  
- m³ de escollera, de naturaleza similar a la del entorno, para protección de taludes.
  
- m de barrera de seguridad revestida en madera en cara vista.
  
- m de bordillo de hormigón en coronación de terraplén.
  
- m de bajante de mampostería.
  
- m de cuneta de guarda sin revestir.
  
- Unidad de arqueta de mampostería colectora de bajante.
  
- m² de cama de escollera en la boca de salida de la arqueta de mampostería.
  
- m² malla antierosión (volumétrica o de función similar) constituida por material polímero.
  
- m² hidrosiembra en taludes y zonas próximas a la carretera y a restaurar, con mezcla de semillas autóctonas (en la dosificación de la mezcla de semillas se seguirán los criterios marcados en la NTJ 08 H: 1996).
  
- m³ tierra vegetal.
  
- m² mallas de fibra de coco 100%, biodegradables, con periodo de degradación de 7 a 10 años.
  
- Hora de riego de mantenimiento de hidrosiembras y plantaciones.
  
- Hora de vigilancia de mantas de fibra de coco y mallas antierosión.
  
- Unidad de reposición de marras de plantaciones.
  
- Unidad de analítica periódica (periodo a definir en función de la pluviometría de la zona) de calidad del agua en el río Cabriel, en el entorno inmediato aguas abajo de los taludes de los terraplenes ejecutados, realizándose, como mínimo, hasta la firma del acta de recepción definitiva. Los parámetros a controlar serán, como mínimo:
  
- Turbidez
  
- Sólidos en suspensión (sedimentables y no sedimentables)
  
- Sólidos disueltos
  
Se redactarán un completo Programa de Vigilancia Ambiental así como sus correspondientes informes, los cuales contendrán los resultados de las analíticas referidas antes, y se remitirán a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, al objeto de que ésta pueda emprender actuaciones adicionales a fin de proteger el ecosistema fluvial.
  
- Asimismo, se requerirá que se informe favorablemente la actuación por parte de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 30 de junio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 58/04-AIA
  
Título: Homologación modificativa de Sector ?Rovira-2?.
  
Promotor: Ayuntamiento de Segorbe.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Segorbe.
  
Localización: Término municipal de Segorbe. Castellón
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es cambiar la calificación a suelo urbanizable industrial del Sector Rovira 2, situado en el paraje denominado Barranco de ?La Rovira?, de 193.263,48 m² de extensión, para dotar al municipio, en el plazo más breve posible, de suelo de uso industrial debidamente urbanizado.
  
La ordenación pormenorizada consistirá en el diseño del viario, procurando adaptarlo a las condiciones naturales del terreno, disponiendo de un vial de borde. La zona irregular, que discurre por el límite sudoeste, cauce de la rambla de ?La Rovira?, será objeto de protección mediante una zona de espacios libres.
  
El índice de edificabilidad bruta es igual al índice de edificabilidad industrial, siendo este de 0,60 m²t/m²s.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 4 de febrero de 2004 el Ayuntamiento de Segorbe remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes a la ?Homologación modificativa de Sector ?Rovira-2??.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la ?Homologación modificativa de Sector ?Rovira-2?, ha sido sometido a información pública mediante anuncios publicados en el DOGV nº 4.578, de 2 de septiembre de 2003, y en el BOP nº 106 de 30 de agosto de 2003, no habiéndose presentado alegaciones de carácter medioambiental.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La actuación urbanística afecta a una zona eminentemente agrícola, fuertemente alterada por la presión antrópica, donde actualmente existen especies adventicias, con marcado carácter nitrófilo y ruderal, no existiendo ninguna especie amenazada o endémica ni en peligro de extinción.
  
En cuanto a la fauna, debido a lo reducido de la zona y su escasa diversidad paisajística, es escasa, junto con la elevada actividad antropizante, ha contribuido intensamente a la disminución progresiva de la riqueza de especies.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
La morfología del terreno es uno de los aspectos que más directamente se verá afectado, debido a los movimientos de tierras necesarios para la urbanización de los terrenos, así como la pérdida de suelo fértil.
  
La hidrología superficial, podría verse afectada como consecuencia de la retirada de la cubierta vegetal, y su sustitución por una superficie lisa, lo que aumentaría la escorrentía superficial.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Como medidas protectoras y correctoras que eviten o minimicen los efectos negativos causados, cabe destacar:
  
- Las aguas residuales serán tratadas en la EDAR de NPR-10, que es donde vierten las aguas fecales del Polígono Industrial adyacente.
  
- Las aguas pluviales serán canalizadas hasta el desagüe de aguas pluviales que desemboca en el Barranco de La Rovira.
  
- Se recomienda utilizar en las zonas verdes especies autóctonas mediterráneas, eliminando el riesgo de introducir plagas o enfermedades exóticas.
  
- Para reducir la emisión de polvo a la atmósfera se procederá al entoldado de camiones.
  
- Sería recomendable dotar a las zonas verdes de sistemas de riego que facilitasen la supervivencia de las nuevas plantaciones.
  
- Remodelación de taludes y terraplenes para que se adapten de manera más natural al terreno existente.
  
Se deberá elaborar un Programa de Vigilancia Ambiental, el cual tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. Para ello se proponen los siguientes controles:
  
- Control de polvo sobre la vegetación adyacente.
  
- Control de la aparición de procesos erosivos.
  
- Control de la permanencia de las señalizaciones de obras.
  
- Control de los vertidos de residuos de obras, plantaciones, etc.
  
- Control de los niveles de las emisiones de gases y partículas de los motores de combustión interna utilizados en las obras.
  
- Control del cumplimiento de las ordenanzas y normativas urbanísticas.
  
- Control de las especies arbóreas y arbustivas utilizadas en la constitución de la zona verde, así como de su correcto transporte y manipulado tomando las medidas oportunas para su mayor supervivencia.
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación modificativa de Sector ?Rovira-2?, promovido por el Ayuntamiento de Segorbe, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Respecto al cauce del barranco de La Rovira, se deberá tener en cuenta la zona de servidumbre de cinco metros de anchura para uso público, y de cien metros de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen, según el art.6.1 de la Ley de Aguas. También se prohibe toda edificación sobre terrenos provenientes de cauces, hasta veinte metros de su arista exterior, según el art.69 de la Ley 6/1989 de Ordenación del Territorio de la Comunidad Valenciana.
  
2. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán en montones, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en la misma.
  
3. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
4. Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 30 de junio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 115/04-AIA
  
Título: Línea aérea de alta tensión a 132 Kv, doble circuito, entre la línea Alcoy-Ontinyent-Jijona y la St. Barxell.
  
Promotor: IBERDROLA.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Objeto: Mejorar la calidad del servicio en la provincia de Alicante.
  
Localización: Término municipal de Alcoy. Alicante.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es aumentar la potencia y la calidad del suministro de energía eléctrica en la provincia de Alicante, para ello se proyecta la construcción de una línea de transporte de energía eléctrica, de doble circuito a la tensión de 132 kV, entre la línea de Alcoy-Ontinyent-Jijona y la subestación transformadora Barxell.
  
La línea eléctrica tiene una longitud de 0,145 km y está formada por dos vanos:
  
- Vano nº1: tiene una longitud de 119 m. Arranca en el apoyo nº99 bis situado en la línea Alcoy-Ontinyent-Jijona y termina en el apoyo nº1.
  
- Vano nº2: tiene una longitud de 26 m. Arranca en el apoyo nº1 y termina en el pórtico de la subestación.
  
Se instalarán dos apoyos, uno de 18 m y otro de 22 m, metálicos, constituidos por perfiles angulares de lados iguales en forma de celosía simple, de forma troncopiramidal desde su base al brazo inferior, prismática desde éste al superior y dos castilletes en la parte superior para el cable de tierra.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 29 de abril de 2004 la Conselleria de Infraestructuras y Transportes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de la ?Línea aérea de alta tensión a 132 Kv, doble circuito, entre la línea Alcoy-Ontinyent-Jijona y la St. Barxell?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto de la ?Línea aérea de alta tensión a 132 Kv, doble circuito, entre la línea Alcoy-Ontinyent-Jijona y la St. Barxell?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el B.O.P. nº66 de fecha 20 de marzo de 2004, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
El área de estudio está dominada por el uso urbano y agrícola, favoreciendo el crecimiento de comunidades nitrófilo-ruderales y arvenses por ello, no puede hablarse de áreas naturales o seminaturales que muestren un interés singular de cara a la conservación.
  
Sólo la avifauna puede verse afectada (proximidad a la ZEPA Sierras de Mariola y de la Font Roja), debido a que durante sus desplazamientos pueden colisionar contra los conductores, aunque parece ser poco frecuente, ya que el grosor de estos cables puede facilitar su detección a distancias seguras. Sin embargo la colisión contra los cables de tierra, más finos y menos visibles que los conductores, parece ser más frecuente.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.
  
El impacto sobre la flora está ligado principalmente a las actuaciones para la preparación del terreno, apertura de accesos, instalación de apoyos y tendido de cableado. Este impacto puede considerarse de escasa magnitud, ya que la superficie afectada no es elevada, al instalarse un único apoyo, oscilando entre 21,62 m² y 28,09 m², y los accesos existentes serían suficientes para acometer todas las obras, siendo sólo necesaria su prolongación para acceder a la base del apoyo de la línea de entronque (apoyo 9bis), pero siempre de escasa longitud.
  
Otro posible impacto es la muerte de aves debido a colisiones contra el tendido eléctrico, las víctimas posibles de dichas colisiones serían avutardas y zancudas, principalmente, aunque el riesgo es bajo, ya que atraviesa tierras de cultivos y áreas industriales.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las siguientes medidas correctoras:
  
- Aprovechamiento al máximo de la red de caminos existente, evitándose en lo posible la creación de nuevos accesos.
  
- Minimización de las zonas de acopio de materiales de montaje de la infraestructura o procedentes de la excavación.
  
- En caso de que se tenga que acceder a apoyos por campos de cultivo, se señalizará por medio de cintas el acceso por los medios, de manera que todos los vehículos circulen siempre por el mismo lugar. Además, el acopio y traslado de materiales se realizará, siempre que sea viable, con maquinaria ligera, tractor y similar.
  
- Los cambios de aceite, reparaciones y lavados de maquinaria se llevarán a cabo en zonas específicas donde no hay peligro de contaminación de las aguas por vertidos de lubricantes, hormigón u otros productos.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Se comprobará la señalización de los tajos de obra y las zonas de movimiento de la maquinaria.
  
- Supervisión del trazado de la línea: se controlará a pie de obra que el trazado de la línea sobre el terreno discurre según lo establecido, evitando al máximo la eliminación de vegetación que no sea estrictamente necesaria.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 2-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Línea aérea de alta tensión a 132 Kv, doble circuito, entre la línea Alcoy-Ontinyent-Jijona y la St. Barxell, promovido por IBERDROLA, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Una vez efectuada la instalación se procederá a la recogida de material sobrante y traslado a vertedero autorizado, y a la restauración al estado original de las zonas afectadas mediante el aporte de tierra vegetal y la plantación de especies arbustivas y herbáceas propia de la zona.
  
2. Minimización del riesgo de colisión contra el cable de tierra mediante su señalización con espirales, tiras o bolas de colores vistosos.
  
3. Efectuar periódicamente un seguimiento con el fin de cuantificar la existencia de daños sobre las aves y en especial sobre aquellas que presentan una protección o interés especial y en consecuencia, adoptar, si fueran necesario las medidas correctoras propuestas al respecto.
  
4. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 30 de junio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 75/2003AIA
  
Promotor: Acequia Real del Júcar
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Sollana y Confederación Hidrográfica del Júcar
  
Objeto proyecto: Traslado de la acequia del Rec de Carrillo en el término municipal de Sollana (Valencia).
  
Localización: En el término municipal de Sollana en el Parque Natural de la Albufera (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
El objeto de las obras es el traslado de 143 metros lineales de la acequia del Rec de Carrillo de un lado al otro del camino existente en el talud del mismo, revistiendo con bloques de hormigón tomados con mortero de cemento el nuevo cauce. La nueva conducción tendrá una sección de 60 cm. entre cajeros y 1 metro de altura de los mismos. Se abandonaría una longitud de la acequia existente de 295 m.
  
La finalidad de la obra es mejorar la gestión del riego, debido a que para actualmente poder suministrar agua a esta acequia es necesaria la colocación de paradas que dificulta y entorpece el resto del riego en la zona regada por la acequia desde donde toma ésta. El nuevo punto de toma no entorpece el riego en el resto de la zona y permite tomar agua simplemente levantando una compuerta sin afectar al resto del sistema. Por otra parte se pretende también consolidar los márgenes del camino y evitar los frecuentes desprendimientos que se producen con el paso de la maquinaria.
  
Los materiales sobrantes se llevarán a vertedero autorizado.
  
El antiguo cauce abandonado servirá para que el ayuntamiento de Sollana proceda a la ampliación del camino. Las dimensiones actuales del camino lo hacen intransitables para las cosechadoras.
  
Tramitación administrativa y contenido de informe
  
Por parte de la Acequia Real del Júcar se remitió el 12 de marzo de 2003 el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental y Resolución del Consejo Directivo del Parque Natural de la Albufera de 12 de junio de 2002 en el que se acordaba que debía elaborarse un estudio de impacto ambiental y presentarse en esta Conselleria para la tramitación de la correspondiente evaluación del impacto ambiental.
  
Con fecha 26 de marzo de 2003 se le solicitó al promotor ampliación de la documentación presentada.
  
Con fecha 24 de marzo de 2003 se remitió por el director Conservador del Parque Natural de la Albufera informe al respecto indicando en resumen lo siguiente:
  
1. La zona de actuación se encuentra dentro de la zona de protección especial ecológica
  
2. Según el apartado b) del artículo primero del acuerdo de 17 de abril de 2000, del gobierno Valenciano, por el que se determina a forma de aplicación de las medidas cautelares ene l ámbito del parc Natural de l'Albufera, durante la tramitación del Plan rector de Uso y Gestión, ?estará permitida la realización de actividades de limpieza, monda, desbroce, reparación y refuerzo de motas, canales, acequias y sus márgenes en tanto dichas actuaciones no supongan construcción de obra nueva de fábrica.
  
3. Aunque la actuación se encuentra situada fuera del límite máximo de inundación invernal, denominado localmente nivel de ?perellonà?, el cauce deberá realizarse mediante excavación del mismo y ejecución de mota de contención con los fangos procedentes de la excavación, o bien mediante piedra de escollera sobre fangos. Además de ello se coronará mediante una capa de 20 cm. de tierra y se procederá a una revegetación de la mota con especies autóctonas de la zona, es decir, con lirio de marjal Iris pseudoacorus, en el talud, y especies arbóreas, Salix alba, Populus alba o Ulmus minor, en la coronación de la mota de la acequia. En el cauce que se pretende dejar en desuso existen diferentes matas de lirio de marjal (Iris pseudoacorus) que deberían ser reutilizadas en la revegetación del nuevo cauce.
  
4. Respecto del camino existente, tan solo podrá reforzarse mediante zahorras compactadas, debiendo quedar el uso de escombro restringido única y exclusivamente en aquellas zonas puntuales donde la profundidad de los baches dificulte una correcta reparación del camino. En este caso el escombro deberá estar lo más triturado posible y no contener restos asfálticos, plásticos, metales y en general ningún tipo de basura. Así mismo, las áreas donde se use escombro deberán quedar perfectamente compactadas, y posteriormente cubiertas de zahorras, también compactadas. No se permitirá bajo ningún concepto el ensanchado del camino, debiendo quedar éste, en todo momento, en su ancho original.
  
5. En el margen del camino que corresponda con el cauce, no se permitirá el uso de escombro para su refuerzo permitiéndose únicamente el uso de fangos del propio curso de agua, coronándose si se desea con zahorras.
  
6. No se permitirá el depósito de escombros en la zona de actuación.
  
7. Cualquier alteración sobre la solicitud original deberá ser notificada a esta oficina de Gestión Técnica con anterioridad a su ejecución.
  
8.Según el punto g.1 del acuerdo de 17 de abril de 2000, del Gobierno Valenciano, por el que se determina la forma de aplicación de las medidas cautelares en el ámbito del parc Natural de l'Albufera, durante la tramitación del Plan Rector de Uso y Gestión, podrán autorizarse en el ámbito territorial del Parque Natural la ejecución de aquellas otras actuaciones que ?por sus características, no admitieran demora, o bien aquellas otras cuya ejecución diferida pudiera dar lugar a las personas o a los legítimos intereses sociales o económicos?.
  
De ejecutarse las actuaciones de acuerdo con el presente informe técnico no se contravendrá la normativa vigente.
  
El Consejo Directivo del Parque Natural de la Albufera en reunión celebrada el 15 de abril de 2003 ratificó el informe del director del parque Natural antes referido.
  
El 9 de diciembre de 2003 se reiteró al promotor el requerimiento de la ampliación de la documentación requerida.
  
El 10 de marzo de 2004 se remitió por el promotor la ampliación de la documentación requerida.
  
Habiéndose procedido al trámite de información pública del Estudio de Impacto Ambiental, se certifica por la Jefa de Negociado de Información y Registro de esta Conselleria con fecha 24 de junio de 2004 que no se ha presentado alegación alguna al respecto.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
La zona de actuación afecta a parte de una acequia que lleva agua ocasionalmente con vegetación característica de este tipo de canales intermitentes y en el que se pueden observar algunos lirios de marjal (Iris pseudoacorus), de acuerdo con el informe de la Dirección del Parque. La zona de ubicación de la nueva acequia es en el talud del camino existente ocupado por plantas ruderal arvenses de características húmedas.
  
El entorno de la actuación son campos de cultivo de arroz, pero sin afectarlos.
  
Los elementos que podrían verse afectados serán la vegetación, el suelo y la fauna.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
El impacto teniendo en cuenta el tramo corto a afectar y las características de la obra se considera moderado bajo, no obstante las características del nuevo canal realizado mediante bloques de hormigón no se considera adecuado para una zona que se encuentra dentro de la zona de protección especial ecológica.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las correcciones efectuadas por la Dirección del Parque al proyecto se consideran necesarias y adecuadas, siendo necesaria la supervisión de la ejecución de la obra por los servicios técnicos del Parque Natural, teniendo en cuenta además que el informe del Parque no permite el ensanchamiento del actual camino.
  
De las medidas correctoras indicadas en el estudio se destaca la siguiente: en el punto central del trazado se ejecutará una pequeña rampa o escalera que permita la salida de la acequia de anfibios y pequeños mamíferos.
  
Consideraciones jurídicas
  
El Consejo Directivo del Parque Natural de la Albufera acordó en reunión celebrada el 12 de junio de 2002 que se elaborase el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental para la tramitación de la evaluación de impacto ambiental de acuerdo con la vigente legislación autonómica en la materia.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de traslado de la acequia del Rec de Carrillo en el término municipal de Sollana (Valencia) en el Parque Natural de la Albufera, cuyo promotor es la Acequia Real del Júcar, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre y cuando se lleve a cabo de acuerdo con lo indicado en los condicionantes del apartado segundo.
  
Segundo
  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:
  
1. Cumplimiento de lo indicado en el informe de la Dirección del Parque Natural de la Albufera reflejado en la presente Declaración de Impacto Ambiental, que supone una modificación sustancial en cuanto a la realización del nuevo canal, y el no ensanche del camino adjunto. El cumplimiento del citado informe deberá ser supervisado por los servicios técnicos del Parque Natural, que podrán establecer cualquier otra medida adicional que consideren necesaria para la protección de la fauna y flora e integración paisajística.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML