Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8585, del 05-07-2019 (2019/5654)

Notificació de la sentència dictada en el procediment de divorci contenciós número 600/2019.
--------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8585

Data del DOGV
:   05-07-2019

Secció del DOGV
:   IV. ADMINISTRACIÓ DE JUSTÍCIA

Número del document
:   2019/5654

CVE


Data del document


Organisme emissor
:   Jutjat de Primera Instància Número 6 d'Elx

Tipus de document
:   Edicte

Notificació de la sentència dictada en el procediment de divorci contenciós número 600/2019. [2019/5654]  
Part demandant: María del Mar Rodríguez Avenza.  
Part demandada: Juan Ucles García.  
Sobre divorci.  
En el judici esmentat s'ha dictat la resolució que té la part dispositiva del tenor literal següent:  
  
«Dispositiva  
Estime parcialment la demanda interposada per M.ª del Mar Rodríguez Avenza, representada per la procuradora senyora Martínez Brufal, contra el seu espós Juan Uclés García, en situació processal de rebel·lia, i declare dissolt el matrimoni de Juan Ucles García i María del Mar Rodríguez Avenza per divorci amb tots els efectes legals inherents, i especialment, els següents:  
1) Queden revocats els consentiments i poders que els cònjuges s'hagueren atorgat entre si i cessa, excepte pacte en contrari, la possibilitat de vincular béns privatius de l'altre cònjuge en l'exercici de la potestat domèstica i es dissol, si escau, la societat a guanys.  
  
2) L'exercici de la pàtria potestat sobre el fill menor de la parella serà conjunt per tots dos progenitors, si bé quedarà sota la guarda i custòdia del seu pare Juan Uclés. L'exercici conjunt de la pàtria potestat implica la participació de tots dos progenitors en les decisions rellevants que afecten el seu fill, especialment, en l'àmbit educatiu, sanitari, religiós i social. Per això, tots dos hauran d'intervindre necessàriament en l'elecció o canvi de centre o model educatiu o activitats extraescolars a realitzar; en l'autorització de qualsevol intervenció quirúrgica, tractament mèdic no banal o tractament psicològic, tant si comporta alguna despesa com si està cobert pel sistema públic de sanitat o per alguna assegurança privada, sempre que no siga suficient el mer consentiment del menor; en la decisió sobre la realització o no d'un acte religiós o social rellevant, així com en la manera de dur-lo a terme, sense que sobre aquest tema tinga prioritat el progenitor amb qui es trobe el menor en el moment de ser realitzat; en el canvi de domicili, sempre que aquest siga rellevant, en el sentit de dificultar o impedir el compliment del règim de visites vigent; i en l'autorització per a l'eixida del territori nacional. A falta d'acord, haurà de sotmetre's la decisió a l'autoritat judicial corresponent.  
  
No obstant això, el progenitor que es trobe en companyia del seu fill podrà adoptar decisions respecte a aquest, sense prèvia consulta a l'altre progenitor, en els casos en què existisca una situació d'urgència o es tracte de qüestions poc transcendents o rutinàries, que en el normal discórrer de la vida amb un menor poden produir-se. Tots dos progenitors tenen el deure d'informar-se, mútuament, de totes les qüestions rellevants que afecten el seu fill, sempre que el coneixement d'aquelles no el puga obtindre per si mateix el progenitor que no estiga en companyia del menor en el moment en què aquestes es produïsquen (per exemple, malaltia), la qual cosa no succeeix en el cas de qüestions escolars, extraescolars o mèdiques ordinàries, entre altres, en les que els professionals que s'ocupen del menor tenen l'obligació de subministrar, tant al pare com a la mare, qualsevol informació que els sol·liciten sobre el seu fill, per ser tots dos titulars de la pàtria potestat.  
Per a l'adequat exercici dels drets i obligacions derivats de l'exercici conjunt de la pàtria potestat, el menor haurà de ser entregat per un progenitor a l'altre acompanyat de la seua documentació personal (DNI/NIE o passaport, en el cas d'eixida a l'estranger) i sanitària (targeta sanitària), així com de la medicació que haja de ser-li subministrada i instruccions necessàries per a això.  
3) Sense perjudici dels acords que puguen aconseguir els progenitors per al desenvolupament d'un règim de visites ampli i flexible, el règim de visites mínim establit a favor de la progenitora no custòdia senyora Rodríguez Avenza amb el seu fill menor consistirà en:  
- Caps de setmana alterns des de l'eixida del col·legi o institut el divendres a la vesprada i reintegrant-lo al domicili patern a les 20.00 hores del diumenge.  
  
Els períodes vacacionals pel que fa al seu repartiment s'entén que comencen el dia següent de l'últim dia lectiu i finalitzen el dia anterior al començament de les activitats escolars. Conclòs el període vacacional, el següent cap de setmana li correspondrà al progenitor que no haja tingut el menor l'últim període vacacional i així de forma successiva i alterna.  
- Durant les vacances de Nadal el període vacacional es dividirà en dos subperíodes: des de les 11.00 hores de l'endemà de la finalització del col·legi fins a les 18.00 hores del 30 de desembre i des de les 18.00 hores del 30 de desembre fins a les 20.00 hores del dia immediatament anterior a l'inici de les activitats escolars, començant la mare per gaudir el primer subperíode durant el Nadal dels anys parells i el pare el segon i així successivament i alternativament amb els anys imparells.  
  
- Quant a les vacances d'estiu, s'entendrà dividit aquest lapse temporal vacacional en dos períodes comprensius, d'una banda, des de les 11.00 hores del dia immediatament posterior al de conclusió de les activitats escolars i el mes de juliol i, d'una altra, el mes d'agost fins a les 20.00 hores del dia immediatament anterior al reintegrament a l'activitat escolar, corresponent el dret deure de la mare de comunicar-se amb el seu fill i tindre'l en la seua companyia el primer dels períodes citats els anys parells i el segon en els anys imparells; correspondrà al pare, per tant, i referit a aquests períodes vacacionals, el dret deure de gaudir de la companyia del seu fill el segon dels períodes citats els anys parells i el primer en els anys imparells.  
  
I respecte a les vacances de Setmana Santa, durant els anys parells tindrà al xiquet la mare durant la primera meitat: des de les 11.00 hores de l'endemà de la finalització del col·legi (normalment dijous sant) fins a les 18.00 hores del dimarts següent i la segona (des de les 18.00 hores d'aquest dimarts fins a les 20.00 hores del dia immediatament anterior a l'inici de les classes) al pare i viceversa durant els imparells.  
  
En el cas que el menor gaudisca de la Setmana Blanca en el col·legi i no realitze cap activitat amb el centre escolar, passarà aquesta setmana un any amb cadascun dels progenitors, així mateix de forma alternativa, i correspondrà, en cas de desacord, a la mare en els anys parells i al pare en els anys imparells.  
En cas de malaltia del menor o símptomes que s'advertisquen d'aquesta, caldrà comunicar-los a l'altre progenitor amb la immediatesa que el cas permeta i el progenitor que no es trobe en la seua companyia podrà visitar-lo en el domicili de l'altre, avisant amb la deguda antelació i preservant la intimitat d'aquest progenitor i igualment en cas d'ingrés hospitalari podrà visitar el menor on es trobe sense cap limitació de temps i amb les úniques restriccions que determinen el seu estat o lloc de permanència. Cadascun dels progenitors podrà contactar telefònicament tots els dies amb el menor, informant cada progenitor a l'altre del número de telèfon en què el puga localitzar durant els períodes vacacionals i procurant en cas contrari el contacte telefònic amb l'altre progenitor mitjançant l'oportuna telefonada.  
  
La mare podrà comunicar telefònicament amb el seu fill, de manera racional, també sempre que respecte l'horari escolar, i les hores de descans, menjars i estudi del menor.  
En els supòsits d'aniversaris del menor, el progenitor que no el tinga en la seua companyia podrà visitar-lo durant una hora, respectant la celebració que es poguera efectuar en commemoració de l'aniversari.  
4. M.ª del Mar Ródríguez abonarà a Juan Uclés, a partir de març de 2019 inclusivament, 180 euros mensuals en concepte d'aliments a favor del seu fill. Tal quantitat serà abonada a compte en els cinc primers dies de cada mes, en el compte que a aquest efecte es designe pel beneficiari, i actualitzat anualment conforme a l'índex de preus de consum amb l'expressa prevenció que, en cas d'impagament, es podrà fer efectiu el seu pagament directament per la via de constrenyiment, sense perjudici de la possibilitat d'incórrer en el delicte previst en l'article 227 del Codi Penal.  
5. Cadascun dels progenitors haurà de fer-se càrrec del 50 % de les despeses extraordinàries reportades per l'educació i criança del menor. A l'efecte d'evitar futures discrepàncies entre els progenitors, ha d'indicar-se que la pensió alimentària cobreix exclusivament les necessitats bàsiques ordinàries i normals dels fills assenyalades en l'article 142 del Codi Civil, en relació amb l'article 154 del Codi Civil, és a dir, tot allò que cal per al manteniment, habitació, vestit, assistència mèdica, educació i instrucció i, en definitiva, formació integral, tot això entés conforme a l'estatus familiar. Així, a títol d'exemple, són despeses ordinàries els uniformes, llibres escolars, matrícula, menjador escolar, despeses mèdiques i farmacèutics habituals, etc.  
  
Les despeses extraordinàries integren també l'obligació alimentària, però naixen de necessitats dels fills de naturalesa excepcional, són eventuals, difícilment previsibles i d'un muntant econòmic considerable, raó per la qual no poden incloure's en la pensió ordinària alhora que no poden ser costejades només per un dels progenitors sense desequilibrar en el seu perjudici l'equivalència de les seues respectives contribucions. Això no significa que hagen de ser sempre imprescindibles i necessàries (cadira de rodes, elements ortopèdics, assistència de terceres persones en cas de malaltia, etc.), és possible també que siguen accessòries (operacions quirúrgiques en centres privats encara que estiguen cobertes per la Seguretat Social, etc.), o simplement complementàries (viatges d'estudis, classes particulars, etc.). No obstant això, l'obligació de tots dos progenitors de contribuir a mitges al pagament de les despeses extraordinàries, serà pressuposat previ per a la reclamació per un progenitor a l'altre, que, prèviament a la seua realització, excepte supòsits d'urgència, haja sol·licitat el seu consentiment, en qualsevol forma que permeta acreditar-lo documentalment, amb informació a aquest del cost que implica. La falta d'oposició expressa, en el termini de 10 dies naturals, o l'obstaculització acreditada a la recepció de la comunicació serà equivalent a un consentiment tàcit.  
Tot això sense fer especial condemna en les costes causades en la tramitació de la present causa.  
Notifiqueu la present resolució a les parts personades i al Ministeri Fiscal i feu-los saber que aquesta és susceptible de ser recorreguda en apel·lació en els 20 dies hàbils següents a la seua notificació per a la seua resolució per l'Audiència Provincial d'Alacant i de conformitat amb el que es preveu en l'article 774, paràgraf 5, en relació amb els articles 457 i següents de la Llei 1/2000, de 7 de gener, d'enjudiciament civil, aquest recurs no suspendrà l'eficàcia de les mesures acordades en aquesta. Així mateix, per a interposar recurs d'apel·lació caldrà consignar en el compte de depòsits d'aquest jutjat la quantitat de 50 euros que serà reintegrada al recurrent en el cas que el recurs fora totalment o parcialment estimat.  
Aquesta és la meua sentència, de la qual es portarà un testimoniatge a les actuacions i s'inclourà en el llibre de sentències, definitivament jutjant en primera instància, que pronuncia, mana i signa M.ª Luisa Carrascosa Medina, magistrada jutgessa de reforç del Jutjat de Primera Instància número 6 d'Elx.»  
Atés el desconeixement de l'actual domicili o residència de la part demandada, de conformitat amb el que es disposa en els articles 156.4 i 164 de la Llei 1/2000, d'enjudiciament civil, ha acordat la publicació del present edicte en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana per a portar a efecte la diligència de notificació de sentència.  
  
Elx, 25 de març de 2019.- El lletrat de l'Administració de justícia: Jesús Larrosa Abellán.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8585, del 05-07-2019 (2019/5654)

Notificación de la sentencia dictada en el procedimiento de divorcio contencioso número 600/2019.
-------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8585

Fecha DOGV
:   05-07-2019

Sección del DOGV
:   IV. ADMINISTRACIÓN DE JUSTICIA

Número del documento
:   2019/5654

CVE


Fecha del documento


Organismo emisor
:   Juzgado de Primera Instancia Número 6 de Elx

Tipo de documento
:   Edicto

Notificación de la sentencia dictada en el procedimiento de divorcio contencioso número 600/2019. [2019/5654]  
Parte demandante: María del Mar Rodríguez Avenza.  
Parte demandada: Juan Ucles García.  
Sobre divorcio.  
En el juicio referenciado se ha dictado la resolución cuya parte dispositiva es del tenor literal siguiente:  
  
«Fallo  
Que estimando parcialmente la demanda interpuesta por M.ª del Mar Rodríguez Avenza, representada por la procuradora señora Martínez Brufal, contra su esposo Juan Uclés García, en situación procesal de rebeldía, debo declarar y declaro disuelto el matrimonio de Juan Ucles García y María del Mar Rodríguez Avenza por divorcio con todos los efectos legales inherentes, y en especial, los siguientes:  
1) Quedan revocados los consentimientos y poderes que los cónyuges se hubieran otorgado entre sí y cesa, salvo pacto en contrario, la posibilidad de vincular bienes privativos del otro cónyuge en el ejercicio de la potestad doméstica y disolviéndose en su caso la sociedad de gananciales.  
2) El ejercicio de la patria potestad sobre el hijo menor de la pareja será conjunto por ambos progenitores, si bien quedará bajo la guarda y custodia de su padre Juan Uclés. El ejercicio conjunto de la patria potestad implica la participación de ambos progenitores en cuantas decisiones relevantes afecten a su hijo, especialmente, en el ámbito educativo, sanitario, religioso y social. Por ello, ambos deberán intervenir necesariamente en la elección o cambio de centro o modelo educativo o actividades extraescolares a realizar; en la autorización de cualquier intervención quirúrgica, tratamiento médico no banal o tratamiento psicológico, tanto si entraña algún gasto como si está cubierto por el sistema público de sanidad o por algún seguro privado, siempre que no sea suficiente el mero consentimiento del menor; en la decisión sobre la realización o no de un acto religioso o social relevante, así como en el modo de llevarlo a cabo, sin que al respecto tenga prioridad el progenitor con quien se encontrara el menor en el momento de ser realizado; en el cambio de domicilio, siempre que el mismo sea relevante, en el sentido de dificultar o impedir el cumplimiento del régimen de visitas vigente; y en la autorización para la salida del territorio nacional. En defecto de acuerdo, deberá someterse la decisión a la autoridad judicial correspondiente.  
No obstante, el progenitor que se encuentre en compañía de su hijo podrá adoptar decisiones respecto al mismo, sin previa consulta al otro progenitor, en los casos en que exista una situación de urgencia o se trate de cuestiones poco trascendentes o rutinarias, que en el normal transcurrir de la vida con un menor pueden producirse. Ambos progenitores tienen el deber de informarse, mutuamente, de todas las cuestiones relevantes que afecten a su hijo, siempre que el conocimiento de aquellas no lo pueda obtener por sí mismo el progenitor que no esté en compañía del menor en el momento en que las mismas se produzcan (por ejemplo, enfermedad), lo que no sucede en el caso de cuestiones escolares, extraescolares o médicas ordinarias, entre otras, en las que los profesionales que se ocupan del menor tienen la obligación de suministrar, tanto al padre como a la madre, cualquier información que les soliciten sobre su hijo, por ser ambos titulares de la patria potestad.  
Para el adecuado ejercicio de los derechos y obligaciones derivados del ejercicio conjunto de la patria potestad, el menor deberá ser entregado por un progenitor al otro acompañado de su documentación personal (DNI/NIE o pasaporte, en el caso de salida al extranjero) y sanitaria (tarjeta sanitaria), así como de la medicación que tuviese que serle suministrada e instrucciones necesarias para ello.  
3) Sin perjuicio de los acuerdos que puedan alcanzar los progenitores en aras al desarrollo de un régimen de visitas amplio y flexible, el régimen de visitas mínimo establecido a favor de la progenitora no custodia señora Rodríguez Avenza con su hijo menor consistirá en:  
- Fines de semana alternos desde la salida del colegio o instituto el viernes por la tarde y reintegrándolo al domicilio paterno a las 20.00 horas del domingo.  
Los periodos vacacionales a fin de su reparto se entiende que comienzan el día siguiente al último día lectivo y finalizan el día anterior al comienzo de las actividades escolares. Concluido el periodo vacacional, el siguiente fin de semana le corresponderá al progenitor que no haya tenido al menor el último periodo vacacional y así de forma sucesiva y alterna.  
- Durante las vacaciones de Navidad el período vacacional se dividirá en dos subperiodos: desde las 11.00 horas del día siguiente a la finalización del colegio hasta las 18.00 horas del 30 de diciembre y desde las 18.00 horas del 30 de diciembre a las 20.00 horas del día inmediatamente anterior al inicio de las actividades escolares, comenzando la madre por disfrutar el primer subperiodo durante las Navidades de los años pares y el padre el segundo y así sucesiva y alternativamente con los años impares.  
- En cuanto a las vacaciones de verano, se entenderá dividido dicho lapso temporal vacacional en dos periodos comprensivos, por un lado, desde las 11.00 horas del día inmediatamente posterior al de conclusión de las actividades escolares y el mes de julio y, por otro, el mes de agosto hasta las 20.00 horas del día inmediatamente anterior al reintegro a la actividad escolar, correspondiendo el derecho-deber de la madre de comunicar con su hijo y tenerlo en su compañía el primero de los periodos citados los años pares y el segundo en los años impares; corresponderá al padre, por tanto, y referido a dichos periodos vacacionales, el derecho-deber de disfrutar de la compañía de su hijo el segundo de los periodos citados los años pares y el primero en los años impares.  
  
Y respecto a las vacaciones de Semana Santa, durante los años pares tendrá al niño la madre durante la primera mitad: desde las 11.00 horas del día siguiente a la finalización del colegio (normalmente jueves santo) hasta las 18.00 horas del martes siguiente y la segunda (desde las 18.00 horas de dicho martes hasta las 20.00 horas del día inmediatamente anterior al inicio de las clases) al padre y viceversa durante los impares.  
En el supuesto de que el menor disfrute de la Semana Blanca en el colegio y no realice ninguna actividad con el centro escolar, pasará la misma un año con cada uno de los progenitores, asimismo de forma alternativa, correspondiendo, en caso de desacuerdo, a la madre en los años pares y al padre en los años impares.  
En caso de enfermedad del menor o síntomas que de ello se adviertan, los mismos deberán ser puestos en conocimiento del otro progenitor con la inmediatez que el caso permita y el progenitor que no se encuentre en su compañía podrá visitarlo en el domicilio del otro, avisando con la debida antelación y preservando la intimidad de este progenitor e igualmente en caso de ingreso hospitalario podrá visitar al menor donde se encuentre sin ninguna limitación de tiempo y con las únicas restricciones que determinen su estado o lugar de permanencia. Cada uno de los progenitores, podrá contactar telefónicamente todos los días con el menor, informando cada progenitor al otro del número de teléfono en que lo pueda localizar durante los periodos vacacionales y procurando en caso contrario el contacto telefónico con el otro progenitor mediante la oportuna llamada.  
La madre podrá comunicar telefónicamente con su hijo, de manera racional, también siempre que respete el horario escolar, y las horas de descanso, comidas y estudio del menor.  
En los supuestos de cumpleaños del menor, el progenitor que no lo tuviera en su compañía podrá visitarlo durante una hora, respetando la celebración que se pudiera efectuar en conmemoración del aniversario.  
4. M.ª del Mar Ródríguez abonará a Juan Uclés, a partir de marzo de 2019 inclusive, 180 euros mensuales en concepto de alimentos a favor de su hijo. Tal cantidad será abonada por anticipado dentro de los cinco primeros días de cada mes, en la cuenta que al efecto se designe por el beneficiario, y actualizada anualmente conforme al índice de precios al consumo con el expreso apercibimiento de que, en caso de impago, se podrá hacer efectivo su pago directamente por la vía de apremio, sin perjuicio de la posibilidad de incurrir en el delito previsto en el artículo 227 del Código Penal.  
5. Cada uno de los progenitores habrá de hacerse cargo del 50 % de los gastos extraordinarios devengados por la educación y crianza del menor. A los efectos de evitar futuras discrepancias entre los progenitores, ha de indicarse que la pensión alimenticia cubre exclusivamente las necesidades básicas ordinarias y normales de los hijos señaladas en el artículo 142 del Código Civil, en relación con el artículo 154 del Código Civil, es decir, todo aquello que es preciso para el sustento, habitación, vestido, asistencia médica, educación e instrucción y, en definitiva, formación integral, todo ello entendido conforme al estatus familiar. Así, a título de ejemplo, son gastos ordinarios los uniformes, libros escolares, matrícula, comedor escolar, gastos médicos y farmacéuticos habituales, etc.  
Los gastos extraordinarios integran también la obligación alimenticia, pero nacen de necesidades de los hijos de naturaleza excepcional, son eventuales, difícilmente previsibles y de un montante económico considerable, razón por la cual no pueden incluirse en la pensión ordinaria a la vez que no pueden ser costeados por uno solo de los progenitores sin desequilibrar en su perjuicio la equivalencia de sus respectivas contribuciones. Ello no significa que hayan de ser siempre imprescindibles y necesarios (silla de ruedas, elementos ortopédicos, asistencia de terceras personas en caso de enfermedad, etc.), cabe también que sean accesorios (operaciones quirúrgicas en centros privados aunque estén cubiertas por la Seguridad Social, etc.), o simplemente complementarios (viajes de estudios, clases particulares, etc.). No obstante, la obligación de ambos progenitores de contribuir por mitad al pago de los gastos extraordinarios, será presupuesto previo para la reclamación por un progenitor al otro, que, previamente a su realización, salvo supuestos de urgencia, haya recabado su consentimiento, en cualquier forma que permita acreditarlo documentalmente, con información al mismo del coste que implica. La falta de oposición expresa, en el plazo de 10 días naturales, o la obstaculización acreditada a la recepción de la comunicación será equivalente a un consentimiento tácito.  
Todo ello sin hacer especial condena en las costas causadas en la tramitación de la presente causa.  
Notifíquese la presente resolución a las partes personadas y al Ministerio Fiscal haciéndoles saber que la misma es susceptible de ser recurrida en apelación dentro de los 20 días hábiles siguientes a su notificación para su resolución por la Audiencia Provincial de Alicante y de conformidad con lo previsto en el artículo 774, párrafo 5, en relación con los artículos 457 y siguientes de la Ley 1/2000, de 7 de enero, de enjuiciamiento civil, dicho recurso no suspenderá la eficacia de las medidas acordadas en la misma. Asimismo, para interponer recurso de apelación será preciso consignar en la cuenta de depósitos de este juzgado la cantidad de 50 euros que será reintegrada al recurrente en el supuesto de que el recurso fuera total o parcialmente estimado.  
Así, por esta mi sentencia, de la que se llevará testimonio a las actuaciones y se incluirá en el libro de sentencias, definitivamente juzgando en primera instancia, la pronuncia, manda y firma M.ª Luisa Carrascosa Medina, magistrada juez de refuerzo del Juzgado de Primera Instancia número 6 de Elche.»  
En atención al desconocimiento del actual domicilio o residencia de la parte demandada, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 156.4 y 164 de la Ley 1/2000, de enjuiciamiento civil, ha acordado la publicación del presente edicto en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana para llevar a efecto la diligencia de notificación de sentencia.  
  
Elche, 25 de marzo de 2019.- El letrado de la Administración de justicia: Jesús Larrosa Abellán.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML