Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5942, del 28-01-2009 (2009/584)

RESOLUCIÓ d'1 de setembre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, al terme municipal de Llíria.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5942

Data del DOGV
:   28-01-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2009/584

CVE


Data del document
:   01-09-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Llíria](javascript:void(0))
    * [ceràmica](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 de setembre de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, al terme municipal de Llíria. [2009/584]  
Vistos els documents que es troben en l'expedient 143/05 IPPC, instruït a instàncies de l'empresa Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics (teules i peces decoratives de façanes per a la construcció) per mitjà d'enfornada, s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 2 de desembre de 2005, Andrés Casanova Ramón-Borja, en nom de la mercantil Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, amb CIF A-46068599, i domicili a la carretera de Llíria-Pedralba, km 3,2 de Llíria (València), presenta en el Registre de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge una sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, en concret de teules ceràmiques i peces decoratives de façanes per a la construcció, que es detalla en l'annex I.  
A la sol·licitud s'adjunta l'informe urbanístic favorable emés per l'Ajuntament de Llíria amb data 25 de novembre de 2004.  
Segon. Amb data 2 de gener de 2006 es requereix a l'empresa perquè aporte la documentació necessària a l'efecte d'admetre a tràmit la seua sol·licitud. Una vegada esmenada aquesta, la Conselleria remet la documentació a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que emeten informe sobre la idoneïtat de la documentació aportada.  
Tercer. Amb data 16 de febrer de 2006 l'Àrea d'Avaluació Ambiental comunica que la documentació compleix els requisits d'idoneïtat i que hi ha un altre expedient en tràmit d'avaluació ambiental, a sol·licitud del Servei Territorial d'Energia, exclusiu d'una unitat de cogeneració en l'esmetada indústria.  
Posteriorment, el 20 de juny de 2006 aquesta Conselleria envia un ofici de requeriment de documentació a l'empresa, en matèria d'emissions a l'atmosfera i residus, la qual l'esmena el 5 de desembre de 2006.   
Quart. Amb data 30 de gener de 2007 se sotmet a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació i se'n publica l'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV núm. 5439).   
Durant aquest període no es presenten al·legacions al projecte, ni a aquesta Conselleria ni a l'Ajuntament de Llíria. En l'expedient consta el certificat de la informació pública.  
Cinqué. Transcorregut el termini d'informació pública, se sol·licita un nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que siguen de la seua competència.  
Sisé. La Confederació Hidrogràfica del Xúquer intervé en la tramitació de l'expedient emetent diversos informes. En el primer, de 26 de juliol de 2006, aquest organisme manifesta que les aigües residuals domèstiques generades en la indústria no són adequades per a reg segons la legislació vigent i prohibeix al titular, amb caràcter general, l'abocament d'aigües susceptibles de contaminar qualsevol element del domini públic hidràulic, llevat que s'hi dispose de la corresponent autorització administrativa.   
Posteriorment, aquest organisme emet un nou informe, el 19 de juliol de 2007, en el qual es requereix documentació en matèria d'abocament d'aigües pluvials, a l'efecte que es justifique si aquestes poden arrossegar algun contaminant o no, i en cas afirmatiu s'han d'aportar les mesures previstes per a la seua recollida i depuració.  
Seté. Amb data 31 de juliol de 2007, la directora general de Gestió del Medi Natural emet la declaració d'impacte ambiental, en la qual estima acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de fàbrica de teules ceràmiques per a la construcció (incloent-hi les instal·lacions existents i l'ampliació consistent en un equip de cogeneració i un forn de cocció), promogut per Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, ubicada a la carretera de Llíria-Pedralba, km 3,2, al terme municipal de Llíria (València), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
El titular disposa, a més, d'una declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions, de data 8 de març de 2006, exclusiva per a la instal·lació de cogeneració a gas natural de Tylmesa-3.  
Vuité. Posteriorment, en diverses dates, el titular ha presentat documentació complementària aclaridora a requeriment d'aquesta Conselleria, en la qual s'inclou l'informe preliminar de situació del sòl que ocupa l'activitat.  
Així mateix, s'han incorporat a l'expedient els informes del Servei de Residus Industrials, del Servei de Residus Urbans i del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
Nové. Amb data 25 de març de 2008 es realitza el tràmit d'audiència a l'interessat.  
Deu. Amb data 16 d'abril de 2008 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada celebra una sessió ordinària i aprova la proposta de resolució de l'expedient 143/05 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promoguda per Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA i queda pendent l'emissió de l'informe definitiu per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, després de la revisió de la documentació aportada per l'empresa justificativa de l'emmagatzemament d'argiles per al procés.  
Una vegada aportada l'esmentada justificació per part del titular del fet que les aigües pluvials no resultaran contaminades, ja que es retiraran les argiles emmagatzemades a l'aire lliure, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe el 13 de maig de 2008, en sentit favorable i condicionat al compliment de diverses prescripcions que s'han incorporat a aquesta resolució. L'informe indicat s'incorpora a l'expedient número 143/05 IPPC.  
Onze. Amb data 14 de juliol de 2008 l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet una còpia de la resolució modificativa dictada per la directora general de Gestió del Medi Natural en data 1 de juliol de 2008, després d'advertir una errada en la declaració d'impacte ambiental corresponent a la resolució de 31 de juliol de 2007.  
Als anteriors fets s'apliquen els següents  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 9 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex I de l'esmentada llei estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 3.5 de l'annex I de la Llei 16/2002.   
Segon. La tramitació de l'expedient s'ha realitzat segons el que preveuen els articles 14 i següents de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana. També s'ha tingut en compte el que preveu la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
Tercer. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2007, de 28 de juny, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 18 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 106/2008, de 18 de juliol, del Consell, correspon a la Direcció General per al Canvi Climàtic exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.  
Vist el que antecedeix, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap de l'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, resolc:  
Primer. Concedir a Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, en concret de teules ceràmiques per a la construcció i peces decoratives de façanes, situada a la carretera Llíria-Pedralba, km 3,2 de Llíria (València), d'acord amb el Projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada d'una fàbrica de teules, subscrit pel Sr. Juan Montoliu Selma i visat el 29 de novembre de 2005, la qual queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 285-08/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Emissions atmosfèriques  
1.1. Emissions canalitzades  
S'inclouen en aquesta autorització els següents focus d'emissió, que constaran en la indústria una vegada executada l'ampliació. La seua nomenclatura serà d'ara endavant la utilitzada per al millor control i comunicació de les emissions:  
  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
\* Quan es processe argila blanca, els gasos de combustió procedents d'aquest forn es canalitzaran prèviament a la seua emissió a través d'un equip de depuració de gasos consistent en un sistema d'addició de reactius (bicarbonat sòdic i hidròxid càlcic) i la posterior filtració per mitjà de filtre de mànegues.   
Cada un dels focus estarà convenientment identificat in situ, d'acord amb aquesta nomenclatura.  
Els valors límit d'emissió per als focus canalitzats descrits i la periodicitat de controls per entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMQA) seran els següents:  
(1) Per als focus d'origen en forns el cabal de gasos dels quals siga inferior a 3.000 Nm³/h, el valor límit de fluorurs podrà ser de 30 mg/Nm³, sempre que el cabal màssic de l'esmentat contaminant siga inferior a 0,1 kg/h.  
(2) Queden exclosos de mesurament d'emissió de partícules els focus d'emissió directa de turbines i motors de cogeneració que usen gas natural com a combustible.  
(3) En els casos en què es preveja la superació d'aquest valor per l'ús de determinades matèries primeres o combustibles, s'haurà de lliurar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge un estudi tècnic justificatiu que incloga balanços de massa i una proposta de valor límit.  
(4) Queden exclosos de mesurament de contaminants els focus d'evacuació de l'aire de refredament dels forns de cocció.  
(5) Queden exclosos de mesurament d'emissió de partícules els focus de preassecatge i assecatge de peces ceràmiques (crues o cuites) que utilitzen com a combustible gas natural o propà, que en el control de la posada en marxa de la instal·lació, en condicions habituals d'operació i sense utilitzar cap tipus de depuració, hagen obtingut una emissió inferior a 10 mg/Nm³ de partícules.  
S'haurà de dur a terme un pla d'acció que permeta caracteritzar de forma representativa els nivells d'emissió de clor i plom dels focus que evacuen gasos procedents de forns de cocció.  
1.2. Control de l'emissió de contaminants per focus canalitzats  
1.2.1. Sistemes de depuració de partícules   
Hauran de disposar de sistemes correctors de depuració de partícules almenys els focus que evacuen corrents de gasos provinents d'aspiracions de material pulverulent. Així mateix, disposaran també dels esmentats sistemes correctors els focus associats als forns de cocció, sempre que siguen necessaris per al compliment dels límits d'emissió de partícules establits per aquesta resolució.  
El funcionament adequat d'aquests sistemes correctors s'assegurarà per mitjà del control i registre continu almenys d'un paràmetre d'operació del sistema a opció de l'empresa entre els tècnicament reconeguts o fonamentats, com la pèrdua de càrrega del sistema de depuració, la concentració de partícules en el corrent gasós o qualsevol altre degudament justificat. La representativitat i el calibratge de l'esmentat paràmetre hauran de ser verificats per entitats col·laboradores de l'administració en matèria de qualitat ambiental i estar a la disposició de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
1.2.2. Condicions de presa de mostres i expressió de resultats  
a) Punts de presa de mostra: els focus canalitzats hauran de tenir la situació, disposició, dimensió i els accessos corresponents, d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i distribució dels focus emissors a l'atmosfera serà tal que garantisca una correcta dispersió dels contaminants emesos. Més concretament, la seua alçària no sols haurà de complir el que estableix l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que aquesta siga tal que en una distància equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'abocament d'un focus no existisquen altres estructures d'alçària superior a la del mateix focus menys dos metres, que produïsquen un apantallament, que dificulte la dispersió i es justifique tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf).  
b) Preferiblement, la temperatura dels gasos en el punt de mostratge serà menor de 200ºC.  
c) Les mesures s'han de realitzar en condicions normals d'operació de les instal·lacions, registrant els paràmetres que les determinen, i s'han de cobrir totes les diferents tipologies o grups de productes que es fabriquen en cada instal·lació.  
d) Les concentracions mesurades sempre estaran referides a condicions normals de pressió i temperatura (101.3 kPa, 273.16 K), i per als gasos de combustió en base seca i un contingut d'oxigen del 18% .  
e) Les mesures de fluor es realitzaran amb sondes de material resistent a l'atac àcid, d'acord amb la norma ISO 15.713:2006.  
1.3. Control de l'emissió de partícules per fonts difuses  
1.3.1. Emmagatzemament i manipulació de materials pulverulents  
L'emmagatzemament i manipulació de materials pulverulents s'ha de realitzar en les condicions indicades a continuació.  
D'acord amb allò que s'ha especificat en la documentació que es troba en l'expedient, l'empresa retirarà el material pulverulent (argiles) disposat en la zona de les eres d'emmagatzemament a l'aire lliure, les quals es destinaran únicament a l'emmagatzemament temporal de trossos ceràmics.   
La retirada de les argiles emmagatzemades a la intempèrie es durà a terme a través de la introducció en el procés de producció. Per a la seua completa retirada es disposa del termini d'1 any, establit conforme a l'estoc disponible en l'actualitat i al ritme de producció. No obstant això, a partir de l'1 de setembre de 2008, les argiles que resten emmagatzemades a l'aire lliure en la zona d'eres seran cobertes amb lones per a evitar l'arrossegament de partícules en època de pluges.  
Fins a l'1 de setembre de 2008, s'haurà d'assegurar que es manté constantment humitejada la superfície de les argiles recollides a l'aire lliure, per mitjà d'un sistema d'aspersors o equips mòbils de reg per polvorització que evite entollades i l'ús excessiu d'aigua, per a evitar la dispersió en l'aire de partícules.  
Segons el que s'ha indicat, les matèries primeres pulverulentes s'hauran d'emmagatzemar en la nau-graner construïda per a aquesta finalitat, completament tancada i compartimentada per a contenir els distints tipus d'argiles.  
A més, aquest graner d'emmagatzemament d'argiles haurà de disposar d'un sistema d'aspiració de la pols amb un posterior equip corrector.  
S'hauran de tancar tots els sistemes de transport de matèries primeres pulverulentes (cintes transportadores, catúfols, etc.).  
Totes les operacions indicades a continuació s'han de dur a terme en naus tancades dotades de sistemes d'aspiració amb depuració posterior:  
- Operacions de càrrega i trituració de matèries primeres a granel.  
- Operacions d'emmagatzemament del material pulverulent recuperat en els sistemes correctors, de materials mòlts i de fins.  
1.3.2. Transport de materials pulverulents  
El transport de materials pulverulents s'ha de realitzar en les condicions següents:  
a) Reducció de la resuspensió de pols deguda a la circulació interna de vehicles. Per a això, es pavimentaran els circuits adequats, es mantindran netes les zones de circulació i s'hi limitarà la velocitat.  
b) Control a l'entrada i eixida del complex que els camions van coberts i tancats per a evitar vessaments i sobreeixements. No es permetrà l'accés o eixida de la instal·lació a vehicles que no circulen coberts o tancats.  
2. Soroll  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, s'haurà de complir el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En particular, es compliran els límits sonors externs establits per a zones d'ús industrial, que són els següents:  
Diürn Nocturn  
70 dB(A) 60 dB(A)  
En un termini inferior a tres mesos després de la posada en marxa de l'ampliació projectada i almenys cada cinc anys, s'haurà de realitzar una auditoria acústica, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, al perímetre de la instal·lació. L'esmentada auditoria haurà de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica d'acord amb el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i regula el seu registre.   
El titular haurà de disposar del llibre de control, el qual estarà constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques i dels corresponents informes complets.  
3. Abocaments   
S'actuarà segons allò que s'ha especificat en el projecte, de manera que es garantisca la inexistència d'abocament d'aigües residuals, industrials i domèstiques, a domini públic hidràulic (abocament zero).  
Les aigües residuals sanitàries es depuren en la planta per mitjà de tres depuradores de tipus Biotrit, que es destinen posteriorment a la reutilització en el procés. Aquestes aigües, una vegada depurades, es depositaran en una bassa d'acumulació utilitzada com a regulació per a la incorporació de l'aigua al procés, concretament en les operacions de formació del llot en l'etapa de pastament i pintura de les teules.  
Respecte a l'aigua residual generada en el procés industrial, procedeix de la neteja de les línies d'engalba. Aquesta aigua es dirigeix per mitjà d'un sistema de canaletes fins a unes basses d'emmagatzemament estanques, proveïdes d'agitació, per a la posterior reutilització, i s'incorporen directament en l'etapa de pastament. La resta d'aigua utilitzada en el procés s'evapora en els processos d'assecatge i cocció, de forma que no es produeix cap abocament d'aigües residuals industrials.  
Les canaletes i basses d'emmagatzemament de les aigües residuals de procés han de ser perfectament impermeables i estanques.  
La línia o les línies d'aigua de l'activitat susceptibles de generar abocaments d'aigües residuals no han de disposar de cap sistema d'alleugeriment capaç de generar abocament continu o discontinu, ni directe ni indirecte, a domini públic hidràulic.  
Es recorda que, d'acord amb l'article 100 del Text refós de la llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), "queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització prèvia administrativa" i s'incoarà, si s'escau, un expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f) de l'article 116.3 de l'esmentada llei.  
Respecte a les aigües pluvials, i després del compromís adquirit per l'empresa de retirar les argiles emmagatzemades en la zona d'aplec a la intempèrie, no ha d'haver-hi aigües pluvials susceptibles de ser contaminades.   
En la part de la parcel·la on es troben ubicades les naus en què es realitza l'activitat industrial, totes les instal·lacions susceptibles de contaminar les aigües pluvials estan situades sota coberta de les naus existents o sota teulada en l'emmagatzemament de residus i les zones descobertes estan asfaltades en la seua totalitat.   
Les instal·lacions s'han de mantenir netes, lliures de qualsevol tipus de residus, en particular de restes de greixos i olis, i sense aplecs a la intempèrie de manera que no es puga produir la contaminació de les aigües pluvials, les quals seran recollides i eliminades per sistemes que asseguren la no-alteració de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament al domini públic hidràulic, si s'escau.  
D'acord amb el que disposen l'article 30 i la disposició final primera de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, el marc competencial establit amb l'autorització ambiental integrada no altera les competències que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té atribuïdes en relació al control, la inspecció i la vigilància del domini públic hidràulic ni en particular la potestat sancionadora.  
4. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
Caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
En aquest sentit, l'empresa ha emplenat l'informe preliminar de situació del sòl d'acord amb el que estableix l'article 3.1 de l'esmentat Reial decret 9/2005, tot això sense perjudici que, posteriorment, puguen demanar-se al titular de l'activitat informes complementaris o periòdics més detallats, tal com es preveu en els articles 3.3 i 3.4 d'aquest reial decret.  
Així mateix, el titular de l'activitat està obligat al que disposa el punt 5 de l'article 3 del Reial decret 9/2005, en el cas que en l'emplaçament s'ubique una activitat diferent de l'actual o canvie l'ús del sòl, i també a allò contingut en l'article 8 del mateix reial decret referit a la publicitat registral.   
No s'ha de realitzar cap abocament que puga afectar el sòl o les aigües subterrànies.  
No es podran executar pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
5. Residus  
L'activitat està subjecta als requisits establits en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i en el Reial decret 833/1988 de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
5.1. Producció de residus  
S'autoritza l'empresa Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA per a la producció dels residus següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'entorn de la magnitud que a continuació s'indica i la capacitat de producció de producte acabat en les instal·lacions del centre productiu detallat en l'annex I siga de l'entorn de 1.104 t/dia.  
  
\* \* \* \* \*  
L'esmentat centre productiu està inscrit en el Registre General de Productors Autoritzats de Residus de la Comunitat Valenciana, conforme estableix l'article 46 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
Els residus podran ser emmagatzemats durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas de perillosos, i en el cas de residus no perillosos podran emmagatzemar-se per un període d'un any quan la destinació final siga l'eliminació i de dos anys quan la destinació final siga la valorització i hauran de ser lliurats a un gestor autoritzat transcorregut aquest període. L'emmagatzemament temporal de residus perillosos es realitzarà segregat per tipus de residu, haurà d'estar convenientment senyalitzat i es realitzarà en un lloc cobert i disposat de tancaments o proteccions enfront de les aigües pluvials, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara una arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix, la zona d'emmagatzemament haurà d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria.  
Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que, pel seu alt contingut líquid, poden generar abocaments, s'ha de disposar de cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, supose un augment de la seua perillositat o en dificulte la gestió.  
Per a la recollida de possibles escapaments o vessaments accidentals de líquids, tant de residus com de matèries primeres, s'haurà de disposar de material absorbent no inflamable en quantitat suficient per a aquesta finalitat. L'absorbent, una vegada contaminat, es gestionarà com a residu perillós o no perillós, segons corresponga.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus es farà d'acord amb allò exposat en els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix, es disposarà d'un registre on conste la quantitat, naturalesa, identificació, origen i data de generació i lliurament a un gestor autoritzat com també el número de document de control i seguiment utilitzat, si s'escau, i el gestor a qui es lliura el residu.  
  
\* \* \* \* \*  
Tots els residus generats -llevat que es valoritzen en el mateix procés productiu- s'han de lliurar a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a la seua gestió.  
Cada quatre anys s'haurà d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos que es presentarà en la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
S'ha d'emplenar la declaració anual de productor de residus perillosos, que serà remesa a la Direcció General per al Canvi Climàtic abans de l'1 de març de cada any, d'acord amb el model establit en l'annex 3 del Reial decret 833/1988.  
Qualsevol modificació relacionada amb la producció de residus perillosos que implique un canvi en la seua caracterització, producció de nous residus o canvis significatius en les quantitats habituals que se'n generen, que puga alterar el que estableixen aquestes condicions, haurà de ser comunicada.  
5.2. Gestió de residus  
S'autoritza Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA per a realitzar l'operació de valorització R5 (reciclatge o recuperació d'altres matèries inorgàniques) dels residus no perillosos indicats en la taula següent i generats en el mateix centre productiu, sempre que la capacitat de tractament anual dels esmentats residus siga de l'entorn de la magnitud que a continuació es detalla. L'empresa queda inscrita en el Registre General de Gestors Autoritzats de la Comunitat Valenciana:  
El llot verd o sec procedent de les etapes de conformació i apilament es recull a través d'un sistema de cintes transportadores i s'utilitza com a matèria primera que es reintrodueix directament en el procés com a argila mòlta. Les mescladores de la planta de fabricació es dosifiquen per a formar una pasta argilosa homogeneïtzada.   
Els trossos s'emmagatzemaran en la zona d'eres a l'aire lliure, en muntons l'alçària dels quals no ha de superar la de la tanca circumdant de la planta, durant un temps màxim de 2 anys i, abans de l'esmentat període, s'haurà de reintroduir en el procés industrial. Per la seua naturalesa, l'esmentat residu no és susceptible de generar l'emissió difusa de partícules. No obstant això, es controlarà el seu depòsit temporal en les eres per a assegurar aquesta circumstància. En cas contrari, si com a conseqüència de l'emmagatzemament dels trossos es produïren emissions difuses, se'ls considerarà un aplec de material pulverulent i es gestionarà de forma semblant a l'establida per a les argiles.   
Per a la reutilització dels trossos en el procés, es traslladen fins a la tremuja de recepció, des d'on s'envia a l'esmicolador i als molins desintegradors per a la reducció de grandària i, posteriorment, es torna a introduir en l'etapa de mescla i mòlta.   
Els llots procedents de la neteja de les cabines d'engalbat es reutilitzen en l'etapa de pastament de matèria primera, per a obtenir el grau d'humitat i les òptimes condicions exigides per a la posterior extrusió.  
Respecte a l'activitat de gestió de residus no perillosos, l'empresa haurà de portar un registre documental en què figuren quantitat, naturalesa, origen i destinació dels residus.   
Així mateix, s'ha d'emplenar la memòria anual de gestió de residus no perillosos, que serà remesa a la Direcció General per al Canvi Climàtic abans de l'1 de març de cada any. En l'esmentada memòria s'especificarà l'origen i quantitat dels residus gestionats, característiques de l'emmagatzemament abans de la seua gestió, quantitat i naturalesa dels residus resultants del procés com també les incidències rellevants que s'hagen pogut produir, tot això relatiu a l'any objecte de la declaració.  
6. Mesures que s'han d'adoptar en situacions diferents a les normals que poden afectar el medi ambient  
S'han de dur a terme totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació anormal quant al funcionament de les instal·lacions.  
No obstant això, si es produeix algun incident en les instal·lacions que comporte el seu funcionament anòmal i d'això pot resultar l'incompliment dels límits imposats, s'haurà de comunicar immediatament l'esmentada situació a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Una vegada produïda la situació d'emergència, la mercantil haurà d'utilitzar tots els mitjans al seu abast per a reduir al màxim l'efecte sobre el medi ambient.  
En el termini màxim de set dies després de la incidència, la mercantil haurà de remetre a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic un informe detallat, en el qual, junt amb les dades d'identificació, hauran de figurar les següents:  
- Causes de l'incident.  
- Hora en què es va produir i la seua duració.  
- Característiques de l'emissió o abocament.  
- Mesures correctores adoptades.  
- Hora i forma en què es va comunicar el succés.  
En relació amb el possible dany ambiental ocasionat per l'activitat, s'aplicarà la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, en l'àmbit d'aplicació de la qual s'inclouen les activitats subjectes a autorització ambiental integrada. Segons aquesta llei, l'activitat haurà de disposar d'una garantia financera que li permeta afrontar la responsabilitat mediambiental inherent a l'activitat, en les modalitats previstes d'assegurança, aval o reserva tècnica, i amb les possibles exempcions derivades de la magnitud del dany potencial o de l'adhesió amb caràcter permanent i continuat, siga al sistema comunitari de gestió i auditoria mediambientals (EMAS), siga al sistema de gestió mediambiental UNE-EN ISO 14001:2004.  
Així mateix, quan es determine el tancament definitiu, es desmantellaran i clausuraran les instal·lacions, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar l'esmentada activitat i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
7. Declaració d'impacte ambiental  
S'han de complir les condicions establides en la declaració d'impacte ambiental dictada per la directora general de Gestió del Medi Natural amb data 31 de juliol de 2007.  
8. Altres condicions  
Caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'estableixen les condicions que han de reunir els equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi, i l'Ordre conjunta de 22 de febrer de 2001, de les conselleries de Medi Ambient i Sanitat, per la qual s'aprova el protocol de neteja i desinfecció dels equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi.  
S'haurà de complir el que disposa la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual es desplega el reglament per al desenvolupament de l'esmentada llei.  
La indústria i les seues instal·lacions s'hauran d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic i en els seus annexos en els aspectes no fixats en aquesta resolució.  
S'han de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la seguretat, la salut de les persones i el medi ambient.  
9. E-PRTR  
Abans de l'1 de març de cada any s'haurà de notificar a la Direcció General per al Canvi Climàtic, d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatives a l'any anterior, específicament les que figuren en l'article 3 del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades.   
Segon. L'autorització ambiental integrada es renovarà, en els aspectes mediambientals, en el termini màxim de 8 anys, llevat que es produïsquen abans de l'esmentat termini modificacions substancials que obliguen a la tramitació d'una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici recollits en l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació haurà de sol·licitar-se amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer. Abans de la posada en marxa de l'ampliació, el titular haurà d'obtenir l'autorització d'inici de l'activitat per part d'aquesta Conselleria, sense perjudici de l'obtenció de les llicències d'obres que resulten necessàries de conformitat amb la normativa municipal.   
En tot cas, el titular disposa d'un termini màxim de tres anys per a presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic la sol·licitud d'autorització d'inici, que haurà d'anar acompanyada de la documentació següent:  
- Certificat visat pel tècnic director de l'execució del projecte, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat, i a la resta de documentació tècnica presentada.  
- Certificats tècnics exigits per les normatives sectorials aplicables segons el tipus d'activitat.  
- Informe i certificat emesos per una entitat col·laboradora acreditada per al control integrat de la contaminació segons el Decret 29/2007, de 9 de març, que modifica el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i regula el seu registre, en el qual s'acredite el compliment del contingut de l'autorització ambiental integrada.  
Quart. L'Administració deixarà sense efecte aquesta resolució en el moment en què observe qualsevol incompliment de les condicions imposades, després d'audiència prèvia de l'interessat.  
Cinqué. El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, haurà de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació previstes per la legislació sectorial aplicable i per la mateixa autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Direcció General per al Canvi Climàtic qualsevol modificació, substancial o no, que es propose realitzar a la instal·lació, la transmissió de la seua titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i col·laboració necessàries als que realitzen les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Sisé. En tot allò no especificat en aquesta resolució, caldrà ajustar-se a totes i cada una de les condicions estipulades per la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus com també a qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es podrà presentar recurs d'alçada davant de la secretària autonòmica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 1 de setembre de 2008.- El director general per al Canvi Climàtic: Jorge Lamparero Lázaro.  
Annex I  
Descripció del projecte  
L'empresa es dedica a la fabricació de teules ceràmiques (crues i premsades) i peces especials (rematades i peces decoratives de la coronació de façanes, com ara ràfols, aiguafons, careners, etc.) destinades al sector de la construcció en una planta industrial a Llíria, que disposa de tres factories denominades Tylmesa-1, Tylmesa-2 i Tylmesa-3, cada una amb una línia de fabricació. Així mateix, la parcel·la comprén una zona d'eres d'emmagatzemament a l'aire lliure i una zona de cultiu disponible per a futures ampliacions de l'activitat.   
Se sol·licita l'autorització ambiental integrada per a l'activitat existent, incloent-hi una ampliació de les instal·lacions productives i auxiliars, que consisteix en la substitució d'una cogeneració antiga en la factoria Tylmesa-1 per una altra de nova de gas natural i la instal·lació en l'esmentada planta d'un nou forn per a peces especials i un preforn.   
La capacitat de producció de Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA és de 1.104 t/dia, repartides de la manera següent entre les tres factories: 157 t/dia en Tylmesa-1, 368 t/dia en Tylmesa-2 i 579 t/dia en Tylmesa-3.   
El procés comença amb la recepció de l'argila i la descàrrega en una nau d'emmagatzemament compartimentada per a la seua classificació. L'esmentada argila es rep de vegades amb dimensions grans, per la qual cosa se sotmet a un procés de desintegració en molins trituradors. Una vegada reduïda la grandària, l'argila es transporta a les tremuges d'emmagatzemament des de les quals, posteriorment, es fa la dosificació a les mescladores de la planta de fabricació, on es formarà una pasta argilosa homogeneïtzada. El llot resultant es dosifica a les pastadores, abans del procés d'extrusió, on es realitza un pastament i homogeneïtzació del llot verge amb el sobrant del procés de conformació.  
A continuació es produeix l'emmotllament plàstic de les peces en extrusores i se n'obté una barra de massa que posteriorment passa per un tallador múltiple per a conformar la grandària de les peces.   
Una vegada conformades les peces en cru, se sotmeten a un procés d'assecatge, que es realitza en dos assecadors semicontinus (Tylmesa-1 i Tylmesa-2), i un assecador accelerat (Tylmesa-3). En aquesta part del procés intervenen les plantes de cogeneració, que aporten aire calent per a l'assecatge, encara que també hi ha un aportació d'energia procedent de la recuperació de calor dels forns.  
Les peces seques que ho requerisquen, passen al procés d'engalbes, abans de la cocció. En aquesta etapa s'apliquen sobre les teules engalbes líquides o sòlides per a crear efectes estètics en la peça.  
La cocció es realitza en forns tipus túnel amb cremadors de gas natural. Les peces es disposen en vagonetes que realitzen el recorregut pel forn de forma automàtica, passant per les diferents zones on es duu a terme l'escalfament, cocció i refredament.  
Una vegada cuites, es produeix la selecció de les peces: es rebutgen aquelles que no compleixen les especificacions requerides i es paletitzen les que resulten correctes.  
Els forns i assecadors utilitzats funcionen amb gas natural com també els equips de cogeneració i s'emeten a l'atmosfera els gasos de combustió a través de xemeneies.   
Com a mesures correctores implantades en la indústria per a evitar emissions atmosfèriques, s'empren les següents:  
- Filtres de mànegues via seca, en aquelles zones on existisca emissió de pols, fonamentalment, recepció d'argiles, premsatge i línies de pintada (engalbes).  
- Es disposa d'una nau-graner compartimentada per a l'emmagatzemament de la matèria primera, argiles.  
- El forn corresponent a Tylmesa-3 disposa d'un sistema per a la depuració de gasos àcids per via seca, per mitjà d'addició de reactius (bicarbonat sòdic i hidròxid càlcic) i posterior filtratge.   
- Es produeix un aprofitament dels fums de combustió dels forns per a l'assecatge de les peces en els assecadors de boxs.  
L'abastiment d'aigua es realitza des d'un pou propi, del qual disposa de concessió d'aigües subterrànies.  
Les aigües residuals industrials es generen, principalment, en la neteja de les línies d'engalbat i s'utilitzen directament en el procés, en l'etapa de pastament. Les aigües sanitàries es depuren per a la seua reutilització en el procés i els llots generats es tracten a través d'un gestor autoritzat.  
L'empresa també realitza la valorització interna de residus generats en el procés, com ara peces crues i peces cuites defectuoses. La resta dels residus generats com a conseqüència del manteniment de les instal·lacions s'emmagatzemen temporalment en diversos punts disposats en cada factoria, per a depositar-se posteriorment en una zona (ecoparc), que constitueix el punt des d'on es produirà la retirada pels gestors autoritzats. En aquesta zona s'ha habilitat un magatzem per als residus perillosos, de 20 m², amb solera asfàltica i cubeta de recollida de vessaments.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5942, del 28-01-2009 (2009/584)

RESOLUCIÓN de 1 de septiembre de 2008, de la Dirección General para el Cambio Climático, por la que se otorga a la empresa Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, la autorización ambiental integrada para una industria de fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en el término municipal de Llíria.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5942

Fecha DOGV
:   28-01-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - A) AUTORIZACIONES Y CONCESIONES

Número del documento
:   2009/584

CVE


Fecha del documento
:   01-09-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Llíria](javascript:void(0))
    * [cerámica](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de septiembre de 2008, de la Dirección General para el Cambio Climático, por la que se otorga a la empresa Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, la autorización ambiental integrada para una industria de fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en el término municipal de Llíria. [2009/584]  
Vistos los documentos obrantes en el expediente 143/05 IPPC, instruido a instancia de la empresa Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, con el fin de obtener la autorización ambiental integrada para una industria de fabricación de productos cerámicos (tejas y piezas decorativas de fachadas, para la construcción) mediante horneado, se emite la presente resolución de conformidad con los siguientes,  
Antecedentes de hecho  
Primero. Con fecha 2 de diciembre de 2005, Andrés Casanova Ramón-Borja, en nombre de la mercantil Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, con CIF A-46.068.599 y domicilio en la carretera Llíria-Pedralba, km 3,2 de Llíria (Valencia), presenta en el registro de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda, solicitud de autorización ambiental integrada para una industria de fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en concreto de tejas cerámicas y piezas decorativas de fachadas para la construcción, que se detalla en el anexo I.  
A la solicitud se acompaña el informe urbanístico favorable emitido por el Ayuntamiento de Llíria con fecha 25 de noviembre de 2004.  
Segundo. Con fecha 2 de enero de 2006 se requiere a la empresa para que aporte documentación necesaria a efectos de admitir a trámite su solicitud. Una vez subsanada la misma, la Conselleria remite la documentación a todas aquellas administraciones públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la autorización ambiental integrada, con el fin de que informen sobre la idoneidad de la documentación aportada.  
Tercero. Con fecha 16 de febrero de 2006 el Área de Evaluación Ambiental comunica que la documentación cumple los requisitos de idoneidad y que existe otro expediente en trámite de evaluación ambiental, a solicitud del Servicio Territorial de Energía, exclusivo de una unidad de cogeneración en dicha industria.  
Posteriormente, el 20 de junio de 2006 esta Conselleria oficia un requerimiento de documentación a la empresa, en materia de emisiones a la atmósfera y residuos, que la misma subsana el 5 de diciembre de 2006.   
Cuarto. Con fecha 30 de enero de 2007 se somete a información pública el expediente de referencia, durante un periodo de 30 días hábiles, de acuerdo con lo establecido en el artículo 16 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, publicando anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV nº 5439).   
Durante el mismo no se presentan alegaciones al proyecto, ni en esta Conselleria ni en el Ayuntamiento de Llíria, constando en el expediente certificado de la información pública.  
Quinto. Transcurrido el plazo de información pública, se solicita nuevo informe a todas aquellas administraciones públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la autorización ambiental integrada sobre la adecuación del proyecto a todos aquellos aspectos que sean de su competencia.  
Sexto. La Confederación Hidrográfica del Júcar interviene en la tramitación del expediente emitiendo diversos informes; en el primero de ellos, de 26 de julio de 2006, este organismo manifiesta que las aguas residuales domésticas generadas en la industria no son adecuadas para riego según la legislación vigente, prohibiendo al titular, con carácter general, el vertido de aguas susceptibles de contaminar cualquier elemento del dominio público hidráulico, salvo que se disponga de la correspondiente autorización administrativa para ello.   
Posteriormente este organismo emite nuevo informe, el 19 de julio de 2007, en el que se requiere documentación en materia de vertido de aguas pluviales, a efectos de que se justifique si las mismas pueden o no arrastrar algún contaminante, en cuyo caso deben aportarse las medidas previstas para su recogida y depuración.  
Séptimo. Con fecha 31 de julio de 2007, la directora general de Gestión del Medio Natural emite declaración de impacto ambiental, en la que estima aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de fábrica de tejas cerámicas para la construcción (incluye las instalaciones existentes y la ampliación consistente en un equipo de cogeneración y un horno de cocción), promovido por Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, ubicada en la carretera de Llíria-Pedralba, km 3,2 en el término municipal de Llíria (Valencia), en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que consta en el expediente.  
El titular dispone, además, de una declaración de impacto ambiental favorable con condiciones, de fecha 8 de marzo de 2006, exclusiva para la instalación de cogeneración a gas natural de Tylmesa-3.  
Octavo. Posteriormente en diversas fechas, el titular ha presentado documentación complementaria aclaratoria a requerimiento de esta Conselleria, incluyéndose entre la misma el informe preliminar de situación del suelo que ocupa la actividad.  
Asimismo, se han incorporado al expediente los informes del Servicio de Residuos Industriales, del Servicio de Residuos Urbanos y del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.  
Noveno. Con fecha 25 de marzo de 2008 se realiza el trámite de audiencia al interesado.  
Décimo. Con fecha 16 de abril de 2008 la Comisión de Análisis Ambiental Integrado celebra una sesión ordinaria y aprueba la propuesta de resolución del exp. 143/05 IPPC de solicitud de autorización ambiental integrada, promovida por Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, quedando pendiente la emisión del informe definitivo por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar, tras la revisión de la documentación aportada por la empresa justificativa del almacenamiento de arcillas para el proceso.  
Una vez aportada dicha justificación por parte del titular de que las aguas pluviales no resultarán contaminadas, puesto que se va a proceder a la retirada de las arcillas almacenadas al aire libre, la Confederación Hidrográfica del Júcar emite informe el 13 de mayo de 2008, en sentido favorable y condicionado al cumplimiento de una serie de prescripciones que se han incorporado a la presente resolución. El informe indicado es incorporado al expediente nº 143/05 IPPC.  
Undécimo. Con fecha 14 de julio de 2008 se emite por el Área de Evaluación Ambiental copia de la resolución modificativa dictada por la directora general de Gestión del Medio Natural en fecha 1 de julio de 2008, tras advertir error en la declaración de impacto ambiental correspondiente a la resolución de 31 de julio de 2007.  
A los anteriores hechos son de aplicación los siguientes,  
Fundamentos de derecho  
Primero. De acuerdo con el artículo 9 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, las actividades que aparecen en el anejo 1 de dicha ley, están sujetas a autorización ambiental integrada.  
La instalación de referencia está incluida en el epígrafe 3.5 del anejo 1 de la Ley 16/2002.   
Segundo. La tramitación del expediente se ha realizado según lo previsto en los artículos 14 y siguientes de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación y en el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana. También se ha tenido en cuenta lo previsto en la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental.  
Tercero. En la Comunitat Valenciana el órgano competente para otorgar la autorización ambiental integrada es la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de acuerdo con el artículo 3.h de la Ley 16/2002 y el Decreto 7/2007, de 28 de junio, del Presidente de la Generalitat Valenciana, por el que se determinan las consellerias en que se organiza la administración de la Generalitat.  
Por otro lado, de conformidad con el artículo 18 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 106/2008, de 18 de julio, del Consell, corresponde a la Dirección General para el Cambio Climático, ejercer las competencias en materia de control integrado de la contaminación.  
Visto cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, con el visto bueno del jefe del Área de Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que me confiere el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, resuelvo:  
Primero. Conceder a Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, la autorización ambiental integrada para una industria de fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en concreto de tejas cerámicas para la construcción y piezas decorativas de fachadas, situada en la carretera Llíria-Pedralba, km 3,2 de Llíria (Valencia), de acuerdo con el proyecto básico para la autorización ambiental integrada de una fábrica de tejas, suscrito por Juan Montoliu Selma y visado el 29 de noviembre de 2005, quedando inscrita en el Registro General de Instalaciones IPPC de la Comunitat Valenciana con el número 285-08/AAI/CV, condicionada al cumplimiento de los siguientes requisitos:  
1. Emisiones atmosféricas.  
1.1. Emisiones canalizadas.  
Se incluyen en la presente autorización los siguientes focos de emisión, que constarán en la industria una vez ejecutada la ampliación. La nomenclatura de los mismos será en adelante la utilizada para el mejor control y comunicación de las emisiones:  
  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
\* Cuando se esté procesando arcilla blanca, los gases de combustión procedentes de este horno se canalizarán previamente a su emisión a través de un equipo de depuración de gases consistente en un sistema de adición de reactivos (bicarbonato sódico e hidróxido cálcico) y posterior filtración mediante filtro de mangas.   
Cada uno de los focos estará convenientemente identificado in situ, de acuerdo a esta nomenclatura.  
Los valores límite de emisión para los focos canalizados descritos y la periodicidad de controles por entidad colaboradora en materia de calidad ambiental (ECMCA) serán los siguientes:  
(1) Para los focos origen en hornos cuyo caudal de gases sea inferior a 3.000 Nm³/h, el valor límite de fluoruros podrá ser de 30 mg/Nm³, siempre y cuando el caudal másico de dicho contaminante sea inferior a 0,1 Kg/h.  
(2) Quedan excluidos de medición de emisión de partículas los focos de emisión directa de turbinas y motores de cogeneración que usen gas natural como combustible.  
(3) En los casos en que se prevea la superación de este valor por el uso de determinadas materias primas o combustibles, se deberá entregar a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda un estudio técnico justificativo que incluya balances de masa y una propuesta de valor límite.  
(4) Quedan excluidos de medición de contaminantes los focos de evacuación del aire de enfriamiento de los hornos de cocción.  
(5) Quedan excluidos de medición de emisión de partículas los focos de presecado y secado de piezas cerámicas (crudas o cocidas) que utilicen como combustible gas natural o propano, que en el control de la puesta en marcha de la instalación, en condiciones habituales de operación y sin utilizar ningún tipo de depuración, hayan obtenido una emisión inferior a 10 mg/Nm³ de partículas.  
Se deberá llevar a cabo un plan de acción que permita caracterizar de forma representativa los niveles de emisión de cloro y plomo de los focos que evacuan gases procedentes de hornos de cocción.  
1.2. Control de la emisión de contaminantes por focos canalizados.  
1.2.1. Sistemas de depuración de partículas.   
Deberán disponer de sistemas correctores de depuración de partículas, al menos, los focos que evacuen corrientes de gases provenientes de aspiraciones de material pulverulento. Asimismo, dispondrán también de dichos sistemas correctores los focos asociados a los hornos de cocción, siempre y cuando sean necesarios para el cumplimiento de los límites de emisión de partículas establecidos por esta resolución.  
El correcto funcionamiento de estos sistemas correctores se asegurará mediante el control y registro en continuo de, al menos, un parámetro de operación del sistema a opción de la empresa entre los técnicamente reconocidos o fundamentados, como la pérdida de carga del sistema de depuración, la concentración de partículas en la corriente gaseosa, o cualquier otro debidamente justificado. La representatividad y calibración de dicho parámetro deberá ser verificada por entidades colaboradoras de la administración en materia de calidad ambiental y estar a disposición de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
1.2.2. Condiciones de toma de muestras y expresión de resultados.  
a) Puntos de toma de muestra: los focos canalizados, deberán tener la situación, disposición, dimensión y accesos correspondientes de acuerdo con la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial. En particular, las características y distribución de los focos emisores a la atmósfera será tal que garantice una correcta dispersión de los contaminantes emitidos. Más concretamente, su altura no solamente deberá cumplir lo establecido en la Orden 18 de octubre de 1976, sino que se recomienda que ésta sea tal que en una distancia equivalente a diez veces la altura del punto de vertido de un foco no existan otras estructuras de altura superior a la del propio foco menos dos metros, que produzcan un apantallamiento, que dificulte la dispersión, justificando técnicamente la influencia del efecto down-wash (turbulencia o rebufo).  
b) Preferiblemente, la temperatura de los gases en el punto de muestreo será menor de 200ºC.  
c) Las medidas se realizarán en condiciones normales de operación de las instalaciones, registrando los parámetros que las determinen, y cubrirán todas las diferentes tipologías o grupos de productos que se fabriquen en cada instalación.  
d) Las concentraciones medidas siempre estarán referidas a condiciones normales de presión y temperatura (101.3 kPa, 273.16 K), y para los gases de combustión en base seca y un contenido de oxígeno del 18% de O2.  
e) Las medidas de flúor se realizarán con sondas de material resistente al ataque ácido, acordes con la norma ISO 15.713:2006.  
1.3. Control de la emisión de partículas por fuentes difusas.  
1.3.1. Almacenamiento y manipulación de materiales pulverulentos.  
El almacenamiento y manipulación de materiales pulverulentos se realizará en las condiciones indicadas a continuación.  
De acuerdo con lo especificado en la documentación obrante en el expediente, la empresa procederá a retirar el material pulverulento (arcillas) dispuesto en la zona de las eras de almacenamiento al aire libre, destinándose éstas únicamente al almacenamiento temporal de cascote cerámico.   
La retirada de las arcillas almacenadas a la intemperie se llevará a cabo a través de su introducción en el proceso de producción, disponiéndose del plazo de 1 año para la completa retirada de las mismas, establecido conforme al stock disponible en la actualidad y el ritmo de producción. No obstante el plazo indicado, a partir del 1 de septiembre de 2008, las arcillas que resten almacenadas al aire libre en la zona de eras serán cubiertas con lonas para evitar el arrastre de partículas en época de lluvias.  
Hasta el 1 de septiembre de 2008, se asegurará que se mantenga constantemente humedecida la superficie de las arcillas acopiadas al aire libre, mediante un sistema de aspersores o equipos móviles de riego por pulverización que evite encharcamientos y el uso excesivo de agua, para evitar la dispersión en el aire de partículas.  
Según lo indicado, las materias primas pulverulentas se almacenarán en la nave-granero construida para tal fin, completamente cerrada y compartimentada para albergar a los distintos tipos de arcillas.  
Además, dicho granero de almacenamiento de arcillas deberá contar con un sistema de aspiración del polvo con posterior equipo corrector.  
Se procederá al cerramiento de todos los sistemas de transporte de materias primas pulverulentas (cintas transportadoras, cangilones, etc.).  
Todas las operaciones indicadas a continuación se llevarán a cabo en naves cerradas dotadas de sistemas de aspiración con depuración posterior:  
- Operaciones de carga y trituración de materias primas a granel.  
- Operaciones de almacenamiento del material pulverulento recuperado en los sistemas correctores, de materiales molidos y de finos.  
1.3.2. Transporte de materiales pulverulentos.  
El transporte de materiales pulverulentos se realizará en las siguientes condiciones:  
a) Reducción de la resuspensión de polvo debida a la circulación interna de vehículos. Para ello se pavimentarán los circuitos adecuados, se mantendrán limpias las zonas de circulación y se limitará la velocidad en las mismas.  
b) Control a la entrada y salida del complejo de que los camiones van cubiertos y cerrados para evitar derrames y reboses. No se permitirá el acceso o salida de la instalación a vehículos que no circulen cubiertos o cerrados.  
2. Ruido.  
Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior deberá cumplirse lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de protección contra la contaminación acústica, y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
En particular, se cumplirán los límites sonoros externos establecidos para zonas de uso industrial, que son los siguientes:  
Diurno Nocturno  
70 dB(A) 60 dB(A)  
   
En un plazo inferior a tres meses tras la puesta en marcha de la ampliación proyectada y al menos cada cinco años, se deberá realizar una auditoría acústica, con objeto de comprobar que no se superan los niveles sonoros en los puntos donde se sitúa el receptor más cercano, es decir, en el perímetro de la instalación. Dicha auditoría deberá ser realizada por una entidad colaboradora en materia de contaminación acústica de acuerdo con lo establecido en el Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su registro.   
El titular deberá disponer del Libro de control, que estará constituido por los certificados de los resultados obtenidos de las auditorías acústicas, y de los informes completos de las mismas.  
3. Vertidos.   
Se actuará según lo especificado en proyecto, de forma que se garantice la inexistencia de vertido de aguas residuales, industriales y domésticas, a dominio público hidráulico (vertido cero).  
Las aguas residuales sanitarias son depuradas en la planta mediante tres depuradoras de tipo biotrit, destinándose posteriormente a su reutilización en el proceso. Estas aguas una vez depuradas se depositarán en una balsa de acumulación utilizada como regulación para la incorporación del agua al proceso, concretamente en las operaciones de formación del barro en la etapa de amasado y pintado de las tejas.  
Respecto al agua residual generada en el proceso industrial, procede de la limpieza de las líneas de engobe. Esta agua se dirige mediante un sistema de canaletas hasta unas balsas de almacenamiento estancas, provistas de agitación, para su posterior reutilización incorporándose directamente en la etapa de amasado. El resto de agua utilizada en el proceso se evapora en los procesos de secado y cocción, no produciéndose ningún vertido de aguas residuales industriales.  
Las canaletas y balsas de almacenamiento de las aguas residuales de proceso serán perfectamente impermeables y estancas.  
La línea o líneas de agua de la actividad susceptibles de generar vertidos de aguas residuales no dispondrán de ningún sistema de alivio capaz de generar vertido continuo o discontinuo, ni directo o indirecto, a dominio público hidráulico.  
Se recuerda que, de acuerdo con el artículo 100 del texto refundido de la Ley de aguas (Real decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio), «queda prohibido, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa», incoándose, en su caso, expediente sancionador por infracción tipificada en la letra f) del artículo 116.3 de la citada ley.  
Respecto a las aguas pluviales, y tras el compromiso adquirido por la empresa de retirar las arcillas almacenadas en la zona de acopio a la intemperie, no existirán aguas pluviales susceptibles de ser contaminadas.   
En la parte de la parcela donde se encuentran ubicadas las naves en las que se realiza la actividad industrial todas las instalaciones susceptibles de contaminar las aguas pluviales se encuentran situadas bajo cubierta de las naves existentes o bajo techado en el almacenamiento de residuos, encontrándose las zonas descubiertas asfaltadas en su totalidad.   
Las instalaciones se mantendrán limpias, libres de cualquier tipo de residuos, en particular de restos de grasas y aceites, y sin acopios a la intemperie de forma que no se pueda producir la contaminación de las aguas pluviales, las cuales serán recogidas y eliminadas por sistemas que aseguren la no alteración de sus características cualitativas y la inocuidad de su vertido al dominio público hidráulico, en su caso.  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 30 y en la disposición final primera de la Ley 16/2002, de prevención y control integrados de la contaminación, el marco competencial establecido con la autorización ambiental integrada no altera las competencias que la Confederación Hidrográfica del Júcar tiene atribuidas en relación al control, la inspección y la vigilancia del dominio público hidráulico ni en particular la potestad sancionadora.  
4. Protección del suelo y de las aguas subterráneas.  
Se estará a lo dispuesto en el Real decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
En este sentido, la empresa ha cumplimentado el informe preliminar de situación del suelo de acuerdo con lo establecido en el artículo 3.1 del citado Real decreto 9/2005, todo ello sin perjuicio de que con posterioridad puedan recabarse del titular de la actividad informes complementarios o periódicos más detallados, tal como se prevé en el artículo 3.3 y 3.4 del citado Real decreto.  
Asimismo, el titular de la actividad viene obligado a lo dispuesto en el punto 5 del artículo 3 del Real decreto 9/2005, en el caso de que en el emplazamiento se fuera a asentar una actividad diferente a la actual o cambiara el uso del suelo, y también a lo contenido en el artículo 8 del mismo Real decreto referido a la publicidad registral.   
No se realizará ningún vertido que pueda afectar al suelo o a las aguas subterráneas.  
No se podrán ejecutar pozos, zanjas, galerías o cualquier otro dispositivo destinado a facilitar la absorción de las aguas residuales por el terreno.  
5. Residuos.  
La actividad está sujeta a los requisitos establecidos en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos, en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, y en el Real decreto 833/1988 de 20 de julio, sobre el Reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986, modificado por el Real decreto 952/1997.  
5.1. Producción de residuos.  
Se autoriza a la empresa Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA para la producción de los residuos siguientes, siempre que su capacidad de generación anual sea del orden de magnitud de la que a continuación se detalla y la capacidad de producción de producto acabado en las instalaciones del centro productivo detallado en el anexo I sea del orden de 1.104 Tm/día.  
  
\* \* \* \* \*  
El mencionado centro productivo queda inscrito en el Registro General de Productores Autorizados de Residuos de la Comunitat Valenciana, conforme establece el artículo 46 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana.  
Los residuos podrán ser almacenados durante un periodo igual o inferior a seis meses, en el caso de peligrosos, y en el caso de residuos no peligrosos podrán almacenarse por un periodo de un año cuando el destino final sea la eliminación y de dos años cuando su destino final sea la valorización, debiendo ser entregados a gestor autorizado transcurrido ese periodo. El almacenamiento temporal de residuos peligrosos se realizará segregado por tipo de residuo, deberá estar convenientemente señalizado y se realizará en lugar techado y dispuesto de cerramientos o protecciones frente a las aguas pluviales, con suelo impermeable y sistemas de recogida de derrames accidentales, tales como arqueta ciega no conectada a la red de alcantarillado y bandejas de recogida. Asimismo la zona de almacenamiento deberá estar incluida en el sistema general de protección contra incendios de la industria.  
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos, se contará con cubetos o recipientes de recogida de posibles derrames, que deben tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla, en caso de derrame, suponga aumento de su peligrosidad o dificulte su gestión.  
Para la recogida de posibles fugas o derrames accidentales de líquidos, tanto de residuos como de materias primas, deberán disponer de material absorbente no inflamable en cantidad suficiente para tal fin. El absorbente una vez contaminado se gestionará como residuo peligroso o no peligroso, según corresponda.  
El envasado y etiquetado de los residuos será conforme a lo expuesto en los artículos 13 y 14 del Real decreto 833/1988, Reglamento de residuos tóxicos y peligrosos. Asimismo dispondrá de un registro donde conste la cantidad, naturaleza, identificación, origen y fecha de generación y entrega a gestor autorizado, así como el número de documento de control y seguimiento utilizado, en su caso, y el gestor al que se entrega el residuo.  
  
\* \* \* \* \*  
Todos los residuos generados (a excepción de los que se valorizan en el propio proceso productivo), se entregarán a gestores que dispongan de la correspondiente autorización administrativa para la gestión de estos residuos.  
Cada cuatro años se deberá elaborar un plan de prevención y reducción de residuos peligrosos que se presentará en la Dirección General para el Cambio Climático.  
Anualmente cumplimentará la declaración anual de productor de residuos peligrosos, que será remitida a la Dirección General para el Cambio Climático antes del 1 de marzo de cada año, de acuerdo con el modelo establecido en el anexo 3 del Real decreto 833/1988.  
Cualquier modificación relacionada con la producción de residuos peligrosos que implique un cambio en su caracterización, producción de nuevos residuos y/o cambios significativos en las cantidades habituales generadas de los mismos que pueda alterar lo establecido en las presentes condiciones, deberá ser comunicada.  
5.2. Gestión de residuos.  
Se autoriza a Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA para realizar la operación de valorización R5 (reciclado o recuperación de otras materias inorgánicas) de los residuos no peligrosos indicados en la tabla siguiente y generados en el propio centro productivo, siempre que la capacidad de tratamiento anual de dichos residuos sea del orden de magnitud de la que a continuación se detalla, quedando inscrita la empresa en el Registro General de Gestores Autorizados de la Comunitat Valenciana:  
El barro verde o seco procedente de las etapas de conformado y apilado se recoge a través de un sistema de cintas transportadoras, y se utilizan como materia prima que se reintroduce directamente en el proceso como arcilla molturada, dosificándose a las mezcladoras de la planta de fabricación para formar una pasta arcillosa homogeneizada.   
El cascote se almacenará en la zona de eras al aire libre, en montones cuya altura no superará la de la valla circundante de la planta, durante un tiempo máximo de 2 años, debiendo producirse antes de dicho período su reintroducción en el proceso industrial. Por su naturaleza, dicho residuo no es susceptible de generar la emisión difusa de partículas, no obstante se controlará su depósito temporal en las eras para asegurar esta circunstancia. En caso contrario, si como consecuencia del almacenamiento del cascote se produjesen emisiones difusas, se considerará un acopio de material pulverulento, aplicándole una gestión similar a la establecida para las arcillas.   
Para la reutilización del cascote en el proceso, se traslada el mismo hasta la tolva de recepción, desde donde se envía al desmenuzador y a los molinos desintegradores para la reducción de tamaño y, posteriormente, su introducción en la etapa de mezclado y molienda.   
Los lodos procedentes de la limpieza de las cabinas de engobado se reutilizan en la etapa de amasado de materia prima, para obtener el grado de humedad y las óptimas condiciones exigidas para el posterior extrusionado.  
Respecto a la actividad de gestión de residuos no peligrosos, la empresa llevará un registro documental en el que figuren cantidad, naturaleza, origen y destino de los residuos.   
Asimismo, cumplimentará la memoria anual de gestión de residuos no peligrosos, que será remitida a la Dirección General para el Cambio Climático antes del 1 de marzo de cada año. En dicha memoria se especificará el origen y cantidad de los residuos gestionados, características del almacenamiento previo a su gestión, cantidad y naturaleza de los residuos resultantes del proceso, así como las incidencias relevantes que se hayan podido producir, todo ello relativo al año objeto de la declaración.  
6. Medidas a adoptar en situaciones distintas de las normales que puedan afectar al medio ambiente.  
Se llevarán a cabo todas las medidas necesarias para que quede garantizada la protección del medio ambiente y salud de las personas ante cualquier situación fuera de la normalidad en cuanto al funcionamiento de las instalaciones.  
No obstante, si se produjese algún incidente en las instalaciones que conllevara su funcionamiento anómalo y de ello pudiera resultar el incumplimiento de los límites impuestos, deberá comunicar inmediatamente dicha situación al Ayuntamiento y a la Dirección General para el Cambio Climático.  
Una vez producida la situación de emergencia, la mercantil utilizará todos los medios a su alcance para reducir al máximo los efectos sobre el medio ambiente.  
En el plazo máximo de siete días tras la incidencia, la mercantil deberá remitir al Ayuntamiento y a la Dirección General para el Cambio Climático un informe detallado, en el que junto a los datos de identificación, deberán figurar los siguientes:  
- Causas del incidente.  
- Hora en que se produjo y duración del mismo.  
- Características de la emisión o vertido.  
- Medidas correctoras adoptadas.  
- Hora y forma en que se comunicó el suceso.  
En relación con el posible daño ambiental ocasionado por la actividad, será de aplicación la Ley 26/2007, de 23 de octubre, de responsabilidad medioambiental, en cuyo ámbito de aplicación se incluyen las actividades sujetas a autorización ambiental integrada. Según la misma, la actividad deberá disponer de una garantía financiera que les permita hacer frente a la responsabilidad medioambiental inherente a la actividad, en las modalidades previstas de seguro, aval o reserva técnica, y con las posibles exenciones derivadas de la magnitud del daño potencial o de la adhesión con carácter permanente y continuado, bien al sistema comunitario de gestión y auditoría medioambientales (EMAS), bien al sistema de gestión medioambiental UNE-EN ISO 14001:2004.  
Asimismo, cuando se determine el cierre definitivo, se procederá al desmantelamiento y clausura de las instalaciones, de acuerdo a la normativa vigente, de forma que el terreno quede en las mismas condiciones que antes de iniciar dicha actividad y no se produzca ningún daño sobre el suelo y su entorno.  
7. Declaración de impacto ambiental.  
Se cumplirán las condiciones establecidas en la declaración de impacto ambiental dictada por la directora general de Gestión del Medio Natural con fecha 31 de julio de 2007.  
8. Otras condiciones.  
Se estará a lo dispuesto en el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis, en el Decreto 173/2000, de 5 de diciembre, del Gobierno Valenciano, por el que se establecen las condiciones que deben reunir los equipos de transferencia de masa de agua en corriente de aire con producción de aerosoles, para la prevención de la legionelosis, y la Orden conjunta de 22 de febrero de 2001, de les Conselleries de Medi Ambient i Sanitat, por la que se aprueba el protocolo de limpieza y desinfección de los equipos de transferencia de masa de agua en corriente de aire con producción de aerosoles, para la prevención de la legionelosis.  
Deberá cumplir con lo dispuesto en la Ley 11/1997, de envases y residuos de envases y el Real decreto 782/1998, de 30 de abril, por el que se desarrolla el reglamento para el desarrollo de la citada ley.  
La industria y sus instalaciones se ajustarán a las condiciones indicadas en el proyecto técnico y en sus anexos en los aspectos no fijados en esta resolución.  
Se cumplirán todas las disposiciones aplicables para garantizar la seguridad, la salud de las personas y el medio ambiente.  
9. E-PRTR.  
Antes del 1 de marzo de cada año deberá notificar a la Dirección General para el Cambio Climático de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002, los datos sobre las emisiones de la instalación relativos al año anterior, específicamente los que figuran en el artículo 3 del Real decreto 508/2007, de 20 de abril, por el que se regula el suministro de información sobre emisiones del reglamento E-PRTR y de las autorizaciones ambientales integradas.   
Segundo. La autorización ambiental integrada se renovará, en los aspectos medioambientales, en el plazo máximo de 8 años, salvo que se produzcan antes de dicho plazo modificaciones sustanciales que obliguen a la tramitación de una nueva autorización o que se incurra en alguno de los supuestos de modificación de oficio recogidos en el artículo 26 de la Ley 16/2002, de 1 de julio.  
La renovación deberá solicitarse con una antelación mínima de diez meses antes del vencimiento del plazo de vigencia de la autorización ambiental integrada.  
Tercero. Con carácter previo a la puesta en marcha de la ampliación, el titular deberá obtener la autorización de inicio de la actividad por parte de esta Conselleria, sin perjuicio de la necesidad de obtención de las licencias de obras que resulten necesarias de conformidad con la normativa municipal.   
En todo caso, el titular dispone de un plazo máximo de tres años para presentar a la Dirección General para el Cambio Climático la solicitud de autorización de inicio, que deberá ir acompañada de la siguiente documentación:  
- Certificación visada del técnico director de la ejecución del proyecto, en la que se acredite que las instalaciones y la actividad se ajustan al proyecto presentado y autorizado, y al resto de documentación técnica presentada.  
- Certificados técnicos exigidos por las normativas sectoriales aplicables según el tipo de actividad.  
- Informe y certificado emitidos por una Entidad colaboradora acreditada para el control integrado de la contaminación según el Decreto 29/2007, de 9 de marzo, de modificación del Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su registro, en el que se acredite el cumplimiento del contenido de la autorización ambiental integrada.  
Cuarto. La Administración dejará sin efecto la presente resolución en el momento en que observe cualquier incumplimiento de las condiciones impuestas en la misma, previa audiencia del interesado.  
Quinto. El titular de las instalaciones objeto de la presente resolución, además de las obligaciones que con carácter general establece la Ley 16/2002, deberá:  
1. Cumplir las obligaciones de control y suministro de información previstas por la legislación sectorial aplicable y por la propia autorización ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Dirección General para el Cambio Climático cualquier modificación, sustancial o no, que se proponga realizar en la instalación, la transmisión de su titularidad o cualquier incidente o accidente que pueda afectar al medio ambiente.  
3. Prestar la asistencia y colaboración necesarias a quienes realicen las actuaciones de vigilancia, inspección y control.  
Sexto. En todo lo no especificado en esta resolución, se estará a todas y cada una de las condiciones estipuladas por la normativa vigente en materia de residuos, vertidos, contaminación atmosférica, acústica, impacto ambiental y accidentes graves, así como cualquier otra que pueda dictar la administración en el desarrollo de la actividad en materia de protección ambiental.  
Contra esta resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá presentar recurso de alzada ante la Secretaría Autonómica de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda en el plazo de un mes desde el siguiente al de la recepción de la presente notificación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.  
Valencia, 1 de septiembre de 2008.- El director general para el Cambio Climático: Jorge Lamparero Lázaro.  
Anexo I  
Descripción del proyecto  
La empresa se dedica a la fabricación de tejas cerámicas (crudas y prensadas) y piezas especiales (remates y piezas decorativas de la coronación de fachadas, tales como aleros, limatesas, limahoyas, cumbreras, etc.) destinadas al sector de la construcción, disponiendo de una planta industrial en Llíria, que cuenta con tres factorías denominadas Tylmesa-1, Tylmesa-2 y Tylmesa-3, cada una con una línea de fabricación. Asimismo la parcela comprende una zona de eras de almacenamiento al aire libre y una zona de cultivo disponible para futuras ampliaciones de la actividad.   
Se solicita la autorización ambiental integrada para la actividad existente, incluyendo una ampliación de las instalaciones productivas y auxiliares, que consiste en la sustitución de una cogeneración antigua en la factoría Tylmesa-1 por otra nueva a gas natural, y la instalación en dicha planta de un nuevo horno para piezas especiales y un prehorno.   
La capacidad de producción de Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA. es de 1.104 Tm/día, repartidas del siguiente modo entre las tres factorías: 157 Tm/día en Tylmesa-1, 368 Tm/día en Tylmesa-2 y 579 Tm/día en Tylmesa-3.   
El proceso comienza con la recepción de la arcilla y su descarga en una nave de almacenamiento compartimentada para su clasificación. Dicha arcilla se recibe en ocasiones con tamaños grandes, por lo que se somete a un proceso de desintegración en molinos trituradores. Una vez reducido el tamaño, la arcilla se transporta a las tolvas de almacenamiento desde las que, posteriormente, se hace la dosificación a las mezcladoras de la planta de fabricación, donde se formará una pasta arcillosa homogeneizada. El barro resultante se dosifica a las amasadoras, previas al proceso de extrusión, donde se realiza un amasado y homogeneizado del barro virgen con el sobrante del proceso de conformado.  
A continuación se produce el moldeo plástico de las piezas en extrusoras, obteniéndose una barra de masa que posteriormente pasa por un cortador múltiple para conformar el tamaño de las piezas.   
Una vez conformadas las piezas en crudo, se someten a un proceso de secado, que se realiza en dos secaderos semicontinuos (Tylmesa-1 y Tylmesa-2), y un secadero acelerado (Tylmesa-3). En esta parte del proceso intervienen las plantas de cogeneración aportando aire caliente para el secado, aunque también existe un aporte de energía procedente de la recuperación de calor de los hornos.  
Las piezas secas que lo requieran pasan al proceso de engobado, previo a su cocción. En esta etapa se aplican sobre las tejas engobes líquidos o sólidos para crear efectos estéticos en la pieza.  
La cocción se realiza en hornos tipo túnel con quemadores a gas natural, disponiéndose las piezas en vagonetas que realizan su recorrido por el horno de forma automática, pasando por las diferentes zonas donde se lleva a cabo su calentamiento, cocción y enfriamiento.  
Una vez cocidas se produce la selección de las piezas, despreciando aquellas que no cumplen las especificaciones requeridas, y paletizándose las que resultan correctas.  
Los hornos y secaderos utilizados funcionan con gas natural, así como los equipos de cogeneración, emitiéndose a la atmósfera los gases de combustión a través de chimeneas.   
Como medidas correctoras implantadas en la industria para evitar emisiones atmosféricas, se emplean los siguientes:  
- Filtros de mangas vía seca, en aquellas zonas donde exista emisión de polvo, fundamentalmente, recepción de arcillas, prensado y líneas de pintado (engobes).  
- Se dispone de una nave granero compartimentada para el almacenamiento de la materia prima, arcillas.  
- El horno correspondiente a Tylmesa-3 dispone de un sistema para la depuración de gases ácidos por vía seca, mediante adición de reactivos (bicarbonato sódico e hidróxido cálcico) y posterior filtrado.   
- Se produce un aprovechamiento de los humos de combustión de los hornos para el secado de las piezas en los secaderos de boxes.  
El abastecimiento de agua se realiza desde pozo propio, del que dispone de concesión de aguas subterráneas.  
Las aguas residuales industriales se generan, principalmente, en la limpieza de las líneas de engobes, y son utilizadas directamente en el proceso, en la etapa de amasado. Las aguas sanitarias se depuran para su reutilización en el proceso, tratándose los lodos generados a través de gestor autorizado.  
La empresa también realiza la valorización interna de residuos generados en el proceso, tales como piezas crudas y piezas cocidas defectuosas. El resto de los residuos generados como consecuencia del mantenimiento de las instalaciones, se almacenan temporalmente en diversos puntos dispuestos en cada factoría, para depositarse posteriormente en una zona (ecoparque), que constituye el punto desde donde se producirá su retirada por los gestores autorizados. En esta zona se ha habilitado un almacén para los residuos peligrosos, de 20 m², con solera asfáltica y cubeto de recogida de derrames.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML