Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3987, del 26-04-2001 (2001/3122)

RESOLUCIÓ de 26 de gener de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3987

Data del DOGV
:   26-04-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/3122

CVE


Data del document
:   26-01-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [Vilallonga](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 de gener de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2001/M3122]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 239/96-AIA, 303/98-AIA i 081/99-AIA, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 26 de gener de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 239/96-AIA, referent al projecte d'explotació d'una pedrera d'argila anomenada Alteret, al terme municipal de Villalonga (la Safor), promoguda per Cerámicas Alteret SL.
  
Vist que en data 22.07.96, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet un exemplar del corresponent estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, quedant pendent la remissió, en el seu moment, del resultat de la informació pública.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, van ser rebudes, en les dates indicades, els següents escrits:
  
Informe arqueològic i etnològic, remés per la Direcció General de Patrimoni Artístic (05.11.96), del qual no es desprèn l'existència de restes històriques o culturals conegudes, que es pogueren veure afectades per la realització del projecte, encara que fan constar que l'EIA no considera l'estudi d'aquestes variables.
  
Informe de la Unitat de Vies Ramaderes, remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient (23.10.96), en el qual manifesta no veure cap inconvenient en la prossecució dels tràmits, en no afectar el projecte cap via ramadera.
  
Informe de la Direcció General de Desenvolupament Forestal (25.11.99), amb caràcter favorable pel fet de no afectar a terreny forestal.
  
Informe de la Unitat d'Inspecció, remés per la Direcció General de Patrimoni Artístic (23.01.97), on dóna compte que el projecte no afecta a cap element immoble conegut.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 16, de data 20.01.99, sense que es presentara cap al·legació, segons fa constar el corresponent certificat del director territorial de la Conselleria d'Indústria i Comerç rebut en data 09.03.99.
  
Atés que en el moment de tramitar aquest expedient, la qualificació urbanística dels terrenys afectats per la pedrera era de protecció agrícola, on no estava permesa l'explotació de pedreres. Posteriorment, l'Ajuntament de Villalonga va iniciar la tramitació d'un projecte d'homologació modificativa de les Normes Subsidiàries del municipi, dins el qual es proposava, entre altres objectius, la desprotecció d'aquest tipus de sòl, passant-lo a SNU comú per tal de poder permetre les activitats extractives. En data 14/01/99 es va dictar una declaració d'impacte ambiental favorable a l'esmentada Homologació de les Normes Subsidiàries de Villalonga (expedient 616/98-AIA). El projecte va ser així aprovat, provisionalment, pel ple de l'Ajuntament en data 25.02.99, i definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme, en data d'11.03.99.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5é de la llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/199, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat municipal, l'explotació de la pedrera d'argila anomenada Alteret, al terme municipal de Villalonga, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i les modificacions introduïdes pe les condicions següents:
  
1. L'estat final de l'explotació que recullen els perfils aportats (plànol nº 7) correspon a un talús continu i sense bancs, la qual cosa entra en contradicció amb allò que s'indica al text de l'estudi d'impacte ambiental, on s'afirma que l'explotació es farà amb talussos i bancs i que l'ús final previst és el conreu de cítrics sobre el terreny anivellat. En conseqüència, abans de l'aprovació del projecte, el promotor haurà d'aportar un plànol, i els corresponents perfils, amb l'estat final abancalat i separats els bancs per talussos que no sobrepassen els 3 m d'alçada ni els 30° d'inclinació respecte a l'horitzontal. En tot cas, els bancs o les possibles bermes entre talussos consecutius hauran de mantindre una amplària mínima de 4 m, i cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració s'hauran d'adaptar, progressivament i suau, a la topografia del terreny natural circumdant, sense ocasionar contrasts ni formes excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establits per als bancs.
  
2. En repetides ocasions, dins l'estudi d'impacte ambiental, es diu que l'argila a explotar aflora directament i no hi ha sòl edàfic, per la qual cosa, en el pressupost de restauració caldrà afegir la terra vegetal necessària per a la restauració, en una capa d'almenys 1 m de gruixària. A més de la sembra prevista, els talussos hauran de ser revegetats amb la plantació d'espècies arbustives pròpies de la zona (coscoll, llentiscle, aladern, aromàtiques, etc.), amb una densitat mínima de 2500 plançons per hectàrea. També hauran de ser considerats en aquest pressupost les actuacions de manteniment, regs i substitucions necessàries per garantir un adequat desenvolupament de la vegetació implantada i sembrada.
  
3. Els treballs de restauració s'hauran d'escometre per mitjà de successives fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, de manera que es procedesca a restaurar progressivament l'espai afectat conforme es vaja produint l'esgotament dels diferents bancs d'extracció, començant a explotar-los per les cotes més altes. Els successius plans de labors a presentar anualment davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia hauran de ser plantejats donant prioritat al prompte esgotament d'aquells fronts i bancs que afavoresquen el compliment d'aquesta condició.
  
4. Se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que deuran ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb allò que disposa la Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
5. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat a mb allò que disposen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
6. El promotor queda obligat a presentar davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, por duplicat, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitats, amb els rebliments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el Pla de Restauració-Estudi d'Impacte Ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta direcció general.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 7 de setembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 303/98-AIA, referent al projecte d'explotació de la pedrera d'argiles roges anomenada Mas de la Parreta, al terme municipal de Morella (els Ports), promoguda per l'empresa Vega del Moll SA.
  
Vist que en data 22.06.98, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet els corresponents projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, així com dos documents annexos (estudi geològic del jaciment i informe de prospecció arqueològica), quedant pendent la remissió, en el seu moment, del resultat de la informació pública.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, van ser rebudes, en les dates indicades, els següents escrits:
  
Informe de l'Ajuntament de Morella (22.12.98), en el que es fan, respecte a aquest projecte, les següents consideracions:
  
Es preveu la creació de 10 a 12 llocs de treball directes per desenvolupar les tasques de la pedrera. A més a més, també possibilita l'augment en altres activitats i serveis com poden ser el transport de materials, tallers d'assistència, serveis hostalers, etc., que pot dinamitzar l'activitat econòmica en aquests sectors i la creació d'algun lloc de treball addicional. Aquest aspecte, la creació de llocs de treball i la dinamització d'altres activitats econòmiques, es valora molt positivament per part de l'Ajuntament, i per això té gran interès en què aquesta activitat es puga desenvolupar al seu terme, el més aviat possible. La falta de llocs de treball s'apunta com la causa principal del despoblament que ha sofert la zona durant tot el segle XX, i des de l'Ajuntament de Morella es vol col·laborar amb totes les entitats tant públiques com privades que ajuden a trencar aquesta tendència.
  
Un altre aspecte en el que l'Ajuntament de Morella té competència, és el referent a la situació urbanística dels terrenys on es desenvoluparà l'activitat d'extracció d'argiles. Aquests terrenys estan qualificats al Pla General d'Ordenació Urbana de Morella com: 3.3.2.) Zona d'ús prioritari agrícola i 3.3.3.) Zona d'ús prioritari en defensa del sòl.
  
Per a posar en funcionament la pedrera és necessari fer una modificació de les activitats permeses als terrenys de la zona d'explotació de la pedrera. Està previst la redacció d'una declaració d'interès comunitari conforme a l'article IV de la Llei 4/1992, en la qual s'inclourà l'activitat extractiva com una de les permeses a la zona.
  
Tant en l'estudi d'impacte ambiental com al pla de restauració de la pedrera s'han d'aportar mesures correctores i un pla de vigilància ambiental. Donat que es tracta d'una zona ampla i d'una activitat amb molta incidència sobre el medi on es desenvolupa, caldrà extremar les mesures correctores i la vigilància del compliment d'aquestes mesures. Concretament, seran de gran importància les mesures encaminades a evitar la pèrdua de sòl fèrtil i la vegetació que aquest suporta; així com, les possibles troballes de restes fòssils o arqueològiques que puguen aparèixer en el desenvolupament de les tasques d'extracció del mineral.
  
Per a protegir les possibles pèrdues de sòl, només caldrà seguir les recomanacions de l'estudi d'impacte ambiental i del pla de restauració de la pedrera, als quals es diu clarament que es retirarà la capa edàfica del sòl i es conservarà fent un viver amb les espècies vegetals que es troben a la zona d'explotació de la pedrera, així com els tractaments necessaris per mantenir les condicions físiques i químiques del sòl. Finalment, la terra vegetal s'estendrà per damunt de les zones recuperades amb estèrils i es farà la plantació definitiva d'espècies vegetals. És molt important que les parts de la pedrera visibles des de la població de Morella siguen restaurades amb urgència.
  
La possibilitat de trobar restes fòssils o arqueològiques està prevista al pla d'explotació de la pedrera. Per evitar les aturades en el desenvolupament de la pedrera, es preveu explotar diferents fronts amplis. De manera que, si es produeix alguna troballa, els equips de recuperació paleontològics o arqueològics no es vegen interferits per les tasques pròpies de la pedrera. Aquest aspecte pot ser molt important, ja que es poden fer troballes paleontològiques que d'altra manera seria molt complicat d'afrontar.
  
Finalment, cap la possibilitat de coordinar l'activitat d'extracció d'argiles de la pedrera amb l'abocador de residus sòlids urbans de Morella. S'aprofitaria l'excavació necessària per treure les argiles per a dipositar els residus i posteriorment soterrar-los amb els estèrils provinents de la part no aprofitada per la pedrera. Amb açò, s'aconseguiria tancar el problema actual dels residus a Morella que s'aboquen incontroladament a la vora del poble. Aquest abocador seria la solució provisional fins que es pose en funcionament la planta de transferència prevista al Pla Integral de Residus de la Generalitat Valenciana. Aquesta possibilitat requerirà la redacció del corresponent projecte, el qual s'estudiarà i es presentarà oportunament.
  
Informes de la Secció de Qualitat Ambiental, de la Unitat Forestal i del tècnic d'Espais Naturals, remesos per la Direcció Territorial de Medi Ambient (21.01, 03.02 i 16.02.99), els quals disposen que l'execució del projecte global pot suposar un impacte ambiental elevat, que es podria qualificar com a sever i inclús crític, sobre els factors del medi físic en aquest indret, sobretot en la vegetació i el paisatge. Per això l'informen, en principi, desfavorablement i recomanen l'estudi d'emplaçaments alternatius que comporten una qualitat paisatgística més baixa i de menor valor mediambiental. Sobre la documentació examinada ressenyen els següents aspectes
  
El projecte considerat pretén l'extracció d'argiles cretàciques en una zona d'unes 35 ha, per a la seua comercialització com a matèria prima en la indústria ceràmica. El promotor de la pedrera és l'empresa Vega del Moll SA, la qual té la propietat d'alguna de les parcel·les incloses en el perímetre de l'explotació. La zona d'actuació se situa en un medi rural, on s'incardinen les zones d'aprofitament agrícola amb zones de vegetació natural, generalment amb major pendent. La zona de la Vega del Moll és una de les principals zones agrícoles i ramaderes del terme municipal de Morella. Concretament, l'explotació se situa en el marge nord de la vall de la Vega del Moll, i afecta també els primers relleus muntanyosos anomenats El Bosc, entre la Serra de l'Àliga i la Mola Garumba. Limitant l'àrea extractiva es troben el Mas de Peteix, el Mas de la Parreta i el Mas de Querol.
  
Es preveu l'explotació a cel obert de mineral argilenc (Capes roges de Morella) mitjançant arrencament mecànic (retroexcavadora), amb una producció anual de 1.000.000 Tm, és a dir, uns 555.000 m3/any. Els fronts d'explotació estan dissenyats amb una orientació N-S, i avanç en direcció Oest. Pel damunt de la cota 910 m.s.n.m. es preveuen fronts d'explotació de 5 m d'altura i 5 m d'amplària, amb talussos de 45°. Pel davall es preveu una excavació, amb bancs de 10 m d'alçada i 5 m d'amplària de berma. La pedrera està projectada en set fases d'explotació i amb una restauració simultània en finalitzar una fase i començar la següent. Es preveu la creació d'un buit d'excavació fins a 40 m. de profunditat des del nivell de la carretera actual, que es reblirà parcialment amb els estèrils de l'explotació.
  
La vegetació potencial de la zona d'actuació correspon a un carrascar (Hedero helicis-Quercetum rotundifoliae). Aquesta vegetació potencial del bosc climàtic es troba representada en algunes parts de la zona d'actuació, com les parts mitjanes i altes de les vessants existents. Predominen la carrasca (Quercus ilex) i el ginebre o càdec (Juniperus oxycedrus) com a estrat arbori, i la ginesta (Genista scorpius), el llistó (Brachypodium retusum) i el timó (Thymus vulgaris) com a estrat arbustiu. Les altres zones (parts baixes de les vessants) estan ocupades per cultius de cereal. Segons el tècnic forestal, el matoll en la zona d'arbrat és esclarissat i no posseeix espècies protegides, endèmiques o amenaçades, coincidint l'EIA amb la inspecció realitzada, en què la varietat del matoll existent no és elevada. No obstant, el tècnic d'Espais Naturals destaca el caràcter protegit de les alzines (Quercus ilex subsp. rotundifolia), per a les que requereix autorització la seua tala o desarrelament. A la parcel·la es troben restes de parets que denoten que la finca havia estat dedicada al conreu de cereals de secà, i encara es troba en explotació en la part baixa, junt a la carretera. Encara que l'impacte sobre la flora el qualifica l'EIA com negatiu i recuperable a llarg termini, el tècnic forestal opina que seria més bé molt greu i irrecuperable, en considerar que no es pot denominar recuperació d'un bosc climàtic la plantació en número indeterminat d'exemplars de les espècies arbòries representatives, havent-se alterat amb l'explotació el sòl que la sustentava.
  
Des del punt de vista geològic, el substrat de l'àrea d'actuació està constituït per una formació d'argiles roges, margues i alguna intercalació arenosa, d'edat Bedoulià inferior, la qual té una potencia fins 80 m. (Capes Roges de Morella). Els estrats presenten una direcció N120E amb cabussament de 5° cap al Nord. Per sobre d'aquesta unitat, i aflorant a la part mitja i superior de la vessant, s'hi presenta la Unitat Margocalcàries de Xert, constituïda per un conjunt alternant de margues i margocalcàries arenoses de color grisenc. De manera discordant sobre aquest substrat cretaci s'hi presenta un recobriment discontinu de dipòsits col·luvials i de vessant que presenta un gruix variable, més abundant a la part Oest de la zona d'actuació. El sòl edàfic que s'observa a la zona on es pretén implantar l'activitat té més espessor en les zones on afloren els dipòsits quaternaris. En altres parts aflora el substrat argilós, observant-se la presencia d'un sòl més prim. Destaca també la presencia d'estructures erosives (petits xaragalls) en zones de vessant, la qual cosa impedeix el desenvolupament de sòl edàfic.
  
La morfologia de la zona d'explotació correspon a un relleu positiu que s'inicia a partir de la cota inferior de la vall de la Vega del Moll. S'hi presenten pendents del 5-15% a les parts baixes de la vessant, ocupades per cultius de cereals, fins 25% a les parts mitges i 50% a les parts altes de la vessant. Aquest relleu positiu està limitat a est i oest per dos petites valls, conformant així un turó alineat N-S.
  
La conca visual intrínseca i extrínseca de l'emplaçament és en general moderada i afecta principalment l'entorn de la Vega del Moll, i a més distancia el nucli urbà de Cinctorres, encara que la part alta del turó, és visible des de la part alta del nucli de Morella. Cal destacar, però, l'alta qualitat escènica, des del punt de vista del paisatge rural de la Vega del Moll, on s'entremesclen les zones baixes ocupades per conreus i activitats ramaderes i les parts mitges i altes de les vessants ocupades per vegetació natural, bancals de cereals i masos habitats.
  
Els impactes ambientals previsibles pel desenvolupament del projecte sobre les aigües superficials i subterrànies són d'escassa magnitud, encara la presència de petits nivells arenosos drenants dins de la formació Capes Roges de Morella. Caldria comprovar que no hi ha cap captació en aquests nivells.
  
Sobre la vegetació, l'execució del projecte suposa l'eliminació del bosc climàtic existent a les parts mitges i altes del turó, el qual es considera un impacte crític localitzat. En aquest sentit, cal considerar que la vocació del sòl on s'instal·la aquest bosc seria la de protecció-conservació, degut a l'elevat valor ambiental d'aquest tipus de vegetació. D'altra banda, cal ressenyar que les mesures correctores i restauradores proposades a l''EIA no contribuiran a la recuperació d'aquest bosc climàtic, ni tan sols a llarg termini.
  
Sobre el sòl edàfic, encara que es considera que es produirà un impacte sever, aquest és recuperable a mig-llarg termini amb les mesures correctores proposades a l'EIA, com són el decapatge selectiu i la conservació del sòl per a posterior utilització en la restauració
  
L'alteració de la morfologia i el paisatge és un dels principals impactes que s'originaran pel desenvolupament d'aquesta extracció, a causa de l'elevada modificació de la morfologia derivada del moviment de terres previst i de l'afecció a un entorn rural d'elevada qualitat escènica i harmonia del paisatge (veure plànols de planta restaurada). Cal tenir també en compte, com a efectes negatius, les molèsties que pot produir l'activitat en l'entorn, a causa de la producció de pols i els sorolls, derivats de les operacions d'arrencament, càrrega i transport del material.
  
Des del punt de vista del patrimoni geològic s'haurà de tenir molt present que la formació Capes Roges de Morella representa una de les principals formacions a nivell estatal en referència a jaciments de dinosaures del Cretaci inferior.
  
Informe arqueològic, remès per la Direcció General de Patrimoni Artístic (28.01.99), en el qual manifesta que l'explotació afecta directament els jaciments paleontològics coneguts com Barranc de la Parreta i Barranc de Macià Querol, on s'han trobat restes de dinosaures. Aquests jaciments no són més que floracions puntuals d'un estrat d'argiles roges del Bedoulià inferior que apareix per tota la vega del Moll. L'àrea de la pedrera afecta també diversos jaciments arqueològics de manera directa o indirecta:
  
Jaciments afectats indirectament Jaciments afectats directament
  
- Mas de Sabater (romà) -
  
- Mas de Macià Querol I (art rupestre)
  
- Tossalet del Mas de Sabater (ibèric)
  
- Mas de Macià Querol II (ibèric)
  
- Tossalet de la Torre Escola (Bronze final/Ferro)
  
- Tossalet de la Masia Pereu (ibèric)
  
- Mas de Macià Querol I (medieval)
  
El Mas de Macià Querol II, és BIC per ministeri de la llei, en virtut de la disposició addicional primera de la Llei 4/1998 del Patrimoni Cultural Valencià, en tenir gravats rupestres prehistòrics. Per totes aquestes qüestions informen negativament la sol·licitud.
  
Informe etnològic, també remès per la Direcció General de Patrimoni Artístic (10.02.99), en el qual destaca que l'Inventari de Béns Etnològics de la Comunitat Valenciana no abasta encara aquesta zona, per la qual cosa no es pot determinar si el projecte hi incideix.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 128, de data 24.10.98, sense que es presentara cap al·legació, segons fa constar el corresponent certificat del directortTerritorial de la Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç rebut en data 07.12.98.
  
Vist que en data 22.03.99, l'Asociación Española de Fabricantes de Azulejos, Pavimentos y Baldosas Cerámicos (ASCER) remet un escrit on manifesta conèixer que es troba en tràmit l'avaluació d'impacte ambiental del present projecte, per la qual cosa exposa el seu parer, destacant la gran importància que el sector de la indústria ceràmica castellonenca representa per a l'economia valenciana i estatal i per a l'ocupació. També manifesta la inquietud en el sector pel que fa a les argiles roges, que han donat problemes puntuals d'abastiment i de manca de qualitat mineral, per causa: a) del desfàs de la indústria minera en adaptar-se al ritme de la demanda de la indústria ceràmica, b) de l'esgotament de mines existents, c) de les dificultats per obrir noves explotacions i d) per problemes d'enteniment en algunes administracions a l'hora d'aplicar noves normatives. Per tot això, veuen amb gran interès la possibilitat d'investigació i explotació de nous recursos, com és el cas de les argiles de Morella, encara que sent conscients de la necessitat de controlar els seus impactes ambientals i adoptant totes les mesures correctores necessàries per minimitzar-los. Tot això dins el marc d'un desenvolupament sostenible que mantinga la qualitat de vida i no hipoteque el nostre futur, però també tenint en compte que l'activitat minera és el principi de la indústria taulellera de la província de Castelló.
  
Vist que en data 22.03.99, la part promotora presenta un escrit, mitjançant el qual intenta aportar aclariments i comentaris complementaris a algunes de les qüestions i arguments que hi consten en els diferents informes incorporats a l'expedient durant la fase de consultes. Per una part considera, que les possibles molèsties pel soroll i la pols produïts per la pedrera seran manifestament molt més reduïts per als vianants i residents en la vall que les que produeix l'actual conreu agrícola i, sobre tot, les actuals pràctiques de fertilització amb purina. Respecte a la visibilitat de la pedrera destaca que només les labors de la fase 3 podran ser visibles des de la part més alta del Castell de Morella i qui pretenga controlar les labors des de Cinctorres haurà d'anar proveït amb prismàtics, en ser la distància en línia recta de més de 6,5 km. Respecte al paisatge cal considerar que el territori afectat per l'explotació serà únicament la zona de labors activa (s'explotarà per fases) i que al final s'haurà produït una notable adequació en l'entorn, per la qual cosa l'afecció serà transitòria. Els bancs, talussos i arestes del nou relleu de restauració seran ?naturalitzats- millor que mostra el plànol de perspectiva. Destaca el fet que existeixen al terme de Morella 38.520 ha de sòl no urbanitzable, de les quals 21.175 són de superfície forestal ben desenvolupada, mentre que les vora 5 ha de les finques del Mas de la Parreta i Mas de Querol no tenen tanta qualitat forestal. En contra del criteri del tècnic forestal, que considera l'impacte sobre la flora de negatiu, molt greu i irrecuperable, l'opinió de l'equip redactor és que la gravetat se modera per l'escassa extensió i caràcter local. Així, a l'EIA es parla sempre de vegetació potencial, però que no es troba en el seu òptim estat i presenta escassa densitat en comparació amb altres parcel·les del terme, i per altra part, la restauració podria permetre recuperar l'escàs estrat arbustiu de l'àrea, a la qual cosa manifesten la seua predisposició. El pla de restauració preveu com recuperables o trasplantables 400 alzines, 320 ginebres i 125 savines (i reconeix que cal demanar autoritzacions per al seu desarrelament), a més dels exemplars de nova adquisició. Es pren nota de les indicacions sobre el retrasplantament, i manifesta que les cures, regs i manteniments s'estendran almenys al llarg de cinc anys. Respecte a la possible presència de nous restes de dinosaures en els fronts de l'explotació, la societat promotora, anticipant-se a tal possibilitat, compta en el seu equip amb una paleontòloga que atindrà les labors d'explotació per al control i recuperació d'aquestes restes. L'elecció de l'emplaçament s'ha fet tenint en compte l'existència del mineral i sense haver-se trobat altres emplaçaments amb més perjudicis mediambientals. Per últim, cal considerar que el PGOU de Morella, que compta amb la conformitat d'aquesta conselleria, qualifica aquest indret com a zones d'ús priorotari agrícola i de defensa del sòl, on l'explotació minera ve regulada en el capítol III d'aquest pla.
  
Vist que en data 26.05.99, la Direcció General de Patrimoni Artístic remet un nou informe motivat per un escrit del promotor, de data 27.04.99. Amb aquest, l'empresa Vega del Moll, SA reconeix que el redactor principal del projecte miner, de l'EIA i del pla de restauració, no va tenir en compte les orientacions marcades en l'informe arqueològic, signat per l'arqueòloga Pilar Ulloa, que acompanyava aleshores els esmentats documents, per la qual cosa aporta ara una nova delimitació del perímetre de l'actuació, on deixa fora d'explotació el llit del col·lector que discorre aproximadament entre els masos de Pereu i Querol. Per la seua part, el nou informe remès per la direcció general, manifesta que l'estrat de sorrenca on apareixen els gravats del jaciment de Macià Querol II s'estén al llarg de tota l'explotació en direcció E-W i és possible que n'apareguen altres gravats en aquells indrets on la roca presenta característiques similars. De tota manera, la prospecció realitzada per Pilar Ulloa ha segut negativa, per la qual cosa, d'haver-ne estarien soterrats baix d'una prima capa de sediments recents. Per altra part, els dos jaciments afectats (Mas de Macià Querol II i III) se situen a l'extrem NW de l'explotació, just a pocs metres de la fita d'aquesta, per la qual cosa és factible determinar un entorn de protecció del BIC que incloga ambdós elements i limite aquest sector de l'explotació. Per totes aquestes qüestions, els tècnics que subscriuen consideren:
  
1. Que cal documentar els estrats de sorrenca mitjançant una excavació, per si aparegueren nous petròglifs. Si n'aparegueren de nou caldria replantejar la viabilitat de l'explotació, perquè els seus entorns de protecció gairebé s'ensolaparien amb ella.
  
2. Si no n'aparegueren més, la D.G. de Patrimoni Artístic, en compliment de les seues competències, iniciarà expedient de delimitació de BIC, l'entorn del qual limitarà l'àrea d'explotació.
  
3. Si no apareixen més petròglifs, l'àrea que hauria d'excloure's de l'explotació, hauria de ser un polígon delimitat pel propi límit W de l'explotació, la carretera de la Vega del Moll i la línia irregular que transcorre pel centre del barranc del Mas de Macià Querol o de les Calaveres.
  
4. Les restes del poblat ibèric del Mas de Macià Querol III, situades junt al barranc esmentat i per tant, junt a la futura explotació d'argiles, haurien de ser excavades per tal de valorar la seua entitat. A resultes de l'excavació, podran plantejar-se dos possibilitats: a) consolidar les estructures que pogueren aparèixer si tenen prou entitat, o b) cobrir les estructures per evitar la seua destrucció. En qualsevol cas, el projecte de l'explotació haurà d'adaptar-se per garantir que es redueixen els efectes erosius en aquest indret.
  
5. Durant la fase d'explotació s'haurà de realitzar un seguiment per part d'un tècnic competent per si aparegueren restes de dinosaures, i s'haurà de preveure la possibilitat de canviar temporalment l'àrea d'extracció d'argiles per a facilitar la recuperació dels elements paleontològics, si l'entitat d'aquests ho aconsella.
  
6. Tanmateix, durant la fase d'explotació també s'haurà de realitzar un seguiment per part d'un tècnic competent per si aparegueren restes arqueològiques, prevén la possibilitat de canviar temporalment l'àrea d'extracció per facilitar el seu estudi.
  
Atés que en data 21.06.99, l'arqueòleg territorial de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, el senyor Josep Casabó, comunica que ha estat autoritzada una prospecció d'urgència en la zona, per tal de recercar la possible existència de nous petròglifs. Per altra part, no veuen major impediment a l'autorització de la pedrera, encara que condicionada als resultats d'aquesta prospecció, que podrien condicionar la reducció puntual en algun sector del nou perímetre de l'actuació.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits establits en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat municipal, l'explotació de la pedrera d'argila Mas de la Parreta, al terme municipal de Morella, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les modificacions introduïdes pe les condicions següents:
  
1. El perímetre de l'explotació haurà de ser modificat, de tal manera que el límit nord-oest de la superfície d'actuació no arribe a afectar el llit del barranc del Mas de Macià Querol o de les Calaveres en tot el seu recorregut i fins a la carretera (açò suposa un retranqueig aproximat d'entre uns 100 i uns 50 m). En arribar aquest límit a la cota de 900 m, pujarà cap a l'est pel mateix llit del barranquet del marge esquer, fins al coll de cota 977.63 m (en aquest cas la reducció suposa un desplaçament progressiu d'entre uns 140 fins a 30 m). Per altra part, queda oberta la possibilitat de tindre que reduir, encara més, aquest nou perímetre d'explotació davant la possible troballa de noves restes arqueològiques o de la futura delimitació del BIC associat als petròglifs del jaciment del Mas de Macià Querol II, en funció de la prospecció d'urgència autoritzada recentment per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
2. La tercera de les set fases programades per al desenvolupament de l'activitat suposa bàsicament l'eliminació de la muntera calcària (estèril miner) d'un turonet que culmina en la cota 986.23 m. L'explotació en aquesta zona és la que comportar majors impactes geomorfològics, per la qual cosa caldrà extremar les mesures de restauració i de control de l'avanç dels fronts extractius. Per minimitzar els impactes i preveure la prompta recuperació dels talussos resultants s'hauran de complir les següents mesures i condicions particulars:
  
2.1L'avanç general de les labors d'extracció (tant d'estèrils com d'argiles) es realitzarà en sentit nord a sud, i no d'oest a est com proposa el projecte, per a la qual cosa caldrà habilitar els accessos interiors i temporals a tot el seu sector Nord i fins a les cotes més altes (limitades pel coll de cota 977.63 m).
  
2.2 L'estat final de la vessant nord de l'àrea d'explotació corresponent a aquesta fase haurà de mantenir una morfologia arrodonida i concordant amb el relleu natural del qual formarà part una vegada restaurada. Per assolir açò, els talussos finals d'aquest sector vindran definits per un perfil N-S que, partint de la cota del coll (977.63 m), descendirà en bancs de 5 m d'alçada màxima i pendent màxim de 30°, separats per bermes d'almenys 5 m d'amplària.
  
2.3 Els treballs d'excavació en aquesta vessant hauran de realitzar-se des de les cotes més altes cap a les més baixes, amb total cura del compliment del punt anterior, i de manera que es procedeixa a restaurar-la progressivament i en el mateix sentit, amb total prioritat i el més aviat possible. Aquesta urgència en restaurar la vessant té per objecte reduir els impactes de l'actuació conforme el turonet de cota 986.23 m vaja desapareixent i permetent la vista permanent d'aquesta vessant.
  
2.4 Cap als límits laterals d'aquesta zona d'actuació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració s'hauran d'adaptar, progressivament i suau, a la topografia del terreny natural circumdant, sense ocasionar contrasts ni formes excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establerts per als bancs en el punt precedent.
  
2.5 La revegetació de tots els talussos i bermes referits en aquests apartats, i fins arribar, cap a baix, a la cota dels primers bancals (previstos cap a 905 i 910 m) s'haurà de realitzar amb sembra d'espècies herbàcies i plantació d'espècies arbustives i arbòries, totes elles concordants amb la vegetació potencial de la zona. La densitat total de la plantació d'arbustives no podrà ser inferior a 5.000 plançons/ha i abastarà tant els talussos com les bermes. La densitat d'arbòries serà d'almenys 625 exemplars/ha. La procedència dels plançons podrà ser pel trasplantament de la pròpia vegetació existent dins de l'àrea, o bé procedir del viver propi o d'altres vivers externs. En qualsevol cas, caldrà preveure les reposicions, cures i regs necessaris per garantir un desenvolupament vegetatiu adequat de tota la revegetació.
  
3. Les diverses referències que tant l'estudi d'impacte ambiental tramitat com l'informe de l'Ajuntament de Morella fan a la possibilitat d'aprofitar aquesta actuació minera per resoldre la ubicació d'un futur abocador de RSU queden és d'aquesta resolució. En conseqüència, s'ha d'entendre que no es permet la incorporació de cap tipus de residus amb els materials estèrils de la pedrera i que, en tot cas, la futura tramitació d'un possible projecte d'abocador en aquest indret requerirà l'oportuna declaració d'impacte ambiental arribat el moment.
  
4. El pressupost de restauració haurà de ser revisat per tal d'actualitzar-lo als presents condicionats.
  
5. Se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que deuran ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb allò previst en la Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
6. Les tasques d'explotació de la pedrera hauran de ser controlades periòdicament per un tècnic arqueòleg i un altre paleontòleg, per càrrec del promotor. Si al llarg de l'activitat es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb allò que disposen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d ?11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
7. El promotor queda obligat a presentar davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, por duplicat, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitats, amb els rebliments realitzats i amb l'aplicació de la resta de mesures protectores i correctores previstes en el Pla de Restauració-Estudi d'Impacte Ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta direcció general.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 6 de setembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 081/99-AIA, referent al projecte d'explotació del préstec de graves anomenat Vila d'Almudàfer, situat al terme municipal de Sagunt (el Camp de Morvedre), promogut per Geocivil SA.
  
Vist que en data 15.02.99, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet un exemplar del corresponent estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, quedant pendent la remissió, en el seu moment, del resultat de la informació pública.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, van ser rebudes, en les dates indicades, els següents escrits:
  
Informe etnològic remès per la Direcció General de Patrimoni Artístic (21.05.99), en el qual manifesta que el projecte no afecta elements etnològics coneguts.
  
Tres informes remesos pel director territorial de Medi Ambient (14.06.99), realitzats, respectivament, per les seccions d'Espais Naturals, Forestal i de Vies Ramaderes. El tres informen favorablement el projecte, tenint en compte que no afecta espais protegits i que es troba en una àrea d'entorn agrícola i exempta d'elements singulars, no afectant tampoc terreny forestal ni vies ramaderes classificades.
  
Informe arquitectònic i arqueològic, remès per la Direcció General de Patrimoni Artístic (21.06.99), el qual considera compatible i autoritzable el projecte, en no afectar jaciments ni altres elements historicoculturals coneguts.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 52, de data 03.03.99, sense que es presentara cap al·legació, segons fa constar el corresponent certificat del director territorial de la Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç rebut en data 21.04.99.
  
Atés que per a la restauració de la pedrera no es preveu l'aportació de residus ni altres materials de rebliment exteriors, sinó únicament el condicionament dels propis materials estèrils miners (previstos en un 20% del volum total de l'explotació).
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits establits en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/199, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat municipal, l'explotació del préstec Vila d'Almudàfer, al terme municipal de Sagunt, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i les modificacions introduïdes pe les condicions següents:
  
1. La morfologia final del buit restaurat no haurà de donar lloc a zones endorreiques ni topogràficament deprimides respecte a les parcel·les del seu entorn.
  
2. Els perfils finals de restauració estaran formats per bancs que no superen en cap cas els 5 m d'alçària ni els 30° de pendent, i si s'escau, separats per bermes amples, tal com les preveu l'estudi d'impacte ambiental.
  
3. No es preveu, ni queda autoritzada l'aportació de materials de procedència externa. Tanmateix, se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que deuran ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el previst en la Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
4. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb el que disposen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3987, del 26-04-2001 (2001/3122)

RESOLUCIÓN de 26 de enero de 2001, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   3987

Fecha DOGV
:   26-04-2001

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2001/3122

CVE


Fecha del documento
:   26-01-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [Villalonga](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de enero de 2001, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2001/M3122]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por el Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 239/96-AIA, 303/98-AIA y 081/99-AIA, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 26 de enero de 2001.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 239/96-AIA, referente al proyecto de explotación de una pedrera de arcilla llamada Alteret, en el término municipal de Villalonga (la Safor), promovida por Cerámicas Alteret SL.
  
Visto que en fecha 22.07.96, el Servicio Territorial de Industria y Energía remite un ejemplar del correspondiente estudio de impacto ambiental y plan de restauración, quedando pendiente la remisión, en su momento, del resultado de la información pública.
  
Visto que, en contestación a las consultas realizadas, fueron recibidas, en las fechas indicadas, los siguientes escritos:
  
Informe arqueológico y etnológico, remitido por la Dirección General de Patrimonio Artístico (05.11.96), del que no se desprende la existencia de restos históricos o culturales conocidas, que es pudieran ver afectadas por la realización del proyecto, aunque hacen constar que el EIA no considera el estudio de estas variables.
  
Informe de la Unidad de Vías Pecuarias, remitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente (23.10.96), en el que manifiesta no ver ningún inconveniente en la prosecución de los trámites, al no afectar el proyecto ninguna vía ganadera.
  
Informe de la Dirección General de Desarrollo Forestal (25.11.99), con carácter favorable por el hecho de no afectar a terreno forestal.
  
Informe de la Unidad de Inspección, remitido por la Dirección General de Patrimonio Artístico (23.01.97), donde da cuenta que el proyecto no afecta a ningún elemento inmueble conocido.
  
Visto que el estudio de impacto ambiental ha estado sometido al trámite de información pública por el Servicio Territorial de Industria y Energía, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 16, de fecha 20.01.99, sin que se presentara ninguna alegación, según hace constar el correspondiente certificado del director Territorial de la Conselleria de Industria y Comercio recibido en fecha 09.03.99.
  
Dado que en el momento de tramitar este expediente, la cualificación urbanística de los terrenos afectados por la pedrera era de protección agrícola, donde no estaba permitida la explotación de pedreras. Posteriormente, el Ayuntamiento de Villalonga va iniciar la tramitación de un proyecto de homologación modificativa de las Normas Subsidiarías del municipio, en el cual se proponía, entre otros objetivos la desprotección de este tipo de suelo, pasándolo a SNU común con el fin de poder permitir las actividades extractivas. En fecha 14.01.99 se trató una declaración de impacto ambiental favorable en la citada homologación de las Normas Subsidiarias de Villalonga (expediente 616/98-AIA). El proyecto fue aprobado así por el pleno del ayuntamiento en data 25.02.99, y definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo, en fecha de 11.03.99.
  
Visto que el proyecto examinado constituye un de los supuestos fácticos en los que es necesario formular una declaración de impacto ambiental con carácter previo a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva del proyecto, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Puesto que en el expediente han estado observados los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el cual se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en el resto de disposiciones que le son de aplicación.
  
Dado que en el artículo 5 de la Ley 2/1989 establece que corresponde al organismo ambiental la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Visto que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por el Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Per todo ello y haciendo uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formule la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, al efecto ambiental y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular de la preceptiva licencia de actividad municipal, la explotación de la pedrera de arcilla llamada Alteret, en el término municipal de Villalonga, siempre que la actividad se desarrolle de acuerdo con el cumplimiento de las medidas propuestas en el estudio de impacto ambiental y las modificaciones introducidas por las condiciones siguientes:
  
1. El estado final de la explotación que recogen los perfiles aportados (plano nº 7) corresponde a un talud continuo y sin bancos, lo que entra en contradicción con lo que se indica en el texto del estudio de impacto ambiental, donde se afirma que la explotación se hará con taludes y bancos y que el uso final previsto es el cultivo de cítricos sobre el terreno anivelado. En consecuencia, antes de la aprobación del proyecto, el promotor deberá de aportar un plano, y los correspondientes perfiles, con el estado final abancalado, y separados los bancos por taludes que no sobrepasen los 3 m de alzada ni los 30° de inclinación respecto al horizontal. En todo caso, los bancos o las posibles bermas entre taludes consecutivos deberán mantener una anchura mínima de 4 m, y hacía los límites laterales de la explotación, los taludes de los bancos y las bermas del perfil de restauración deberán adaptarse, progresivamente y de manera suave, a la topografía del terreno natural circundante, sin ocasionar contrastes ni formas excesivamente geométricas y sin superar los ángulos de pendiente máxima establecidos por los bancos.
  
2. En repetidas ocasiones, dentro del estudio del impacto ambiental, se dice que la arcilla a explotar aflora directamente y no hay suelo edáfico, por ello, en el presupuesto de restauración habrá de unir la tierra vegetal necesaria para la restauración, en una capa de al menos 1 m de espesor. Además de la siembra prevista, los taludes deben ser revegetados con la plantación de especies arbustivas propias de la zona (matarrubia, lentisco, ladierno, aromáticas, etc.), con una densidad mínima de 2500 plantones per hectárea. También deberán ser considerados en este presupuesto las actuaciones de mantenimiento, riegos y sustituciones necesarias para garantizar un adecuado desarrollo de la vegetación implantada y sembrada.
  
3. Los trabajos de restauración se habrán de realizar por medio de sucesivas fases simultáneas a les del avance de la explotación, de manera que se proceda a restaurar progresivamente el espacio afectado conforme se vaya produciendo el agotamiento de los diferentes bancos de extracción, comenzando a explotarlos por las cotas más altas. Los sucesivos planes de labores a presentar anualmente ante el Servicio Territorial de Industria y Energía deberán ser planteados dando prioridad al rápido agotamiento de aquellos frentes y bancos que favorezcan el cumplimiento de esta condición.
  
4. Se le recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado i, particularmente, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo que prevé la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.
  
5. Si durante el proceso de explotación de la cantera se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnológicos, el titular deberá comunicarlo a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a la protección y conservación y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 i 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
6. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año un informe anual, por duplicado, donde queden recogidos el balance i el estado actual de la actividad en relación con los volúmenes extraídos y aprovechados con los rellenos realizados y con la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restauración-Estudio de Impacto Ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, como también cualquier posible incidencia de carácter medioambiental surgida a lo largo de la actividad. Este servicio deberá remitir una de las copias a esta dirección general.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra esta resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no podrá interponerse ningún recurso; lo que no es inconveniente para que se puedan utilizar todos los medios que se estimen oportunos para defender su derecho y sus intereses.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana esta declaración de impacto ambiental, de acuerdo con lo que disponga el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 7 de septiembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 303/98-AIA, relativo al proyecto de explotación de la cantera de arcillas rojas denominada Mas de la Parreta, en el término municipal de Morella (els Ports), promovido por la empresa Vega del Moll SA.
  
Visto que en fecha 22.06.98, el Servicio Territorial de Industria y Energía remite los correspondientes proyectos de explotación, estudio de impacto ambiental y plano de restauración, así como dos documentos anexos (estudio geológico del yacimiento y informe de prospección arqueológica), quedando pendiente la remisión, en su momento, del resultado de la información pública.
  
Visto que, en contestación a las consultas realizadas, fueron recibidas, en las fechas indicadas, los siguientes escritos:
  
Informe del Ayuntamiento de Morella (22.12.98), en el que se hacen, respecto a este proyecto, las siguientes consideraciones:
  
Se prevé la creación de 10 a 12 puestos de trabajo directos para desarrollar las tareas de la cantera. Además, también posibilita el aumento en otras actividades y servicios como el transporte de materiales, talleres de asistencia, servicios hosteleros, etc, que puede dinamizar la actividad económica en estos sectores y la creación de algún puesto de trabajo adicional. Este aspecto, la creación de puestos de trabajo y la dinamización de otras actividades económicas, se valora muy positivamente por parte del ayuntamiento, y por eso tiene gran interés en que esta actividad se pueda desarrollar en su término, lo más pronto posible. La falta de puestos de trabajo se apunta como la causa principal de la despoblación que ha sufrido la zona durante todo el siglo XX, y desde el Ayuntamiento de Morella se quiere colaborar con todas las entidades tanto públicas como privadas que ayuden a romper esta tendencia.
  
Otro aspecto en el que el Ayuntamiento de Morella tiene competencia, es lo referente a la situación urbanística de los terrenos en donde se desarrollará la actividad de extracción de arcillas. Estos terrenos están calificados en Plano General de Ordenación Urbana de Morella como: 3.3.2.) Zona de uso prioritario agrícola y 3.3.3.) Zona de uso prioritario en defensa del suelo.
  
Para poner en funcionamiento la cantera es necesario hacer una modificación de las actividades permitidas en los terrenos de la zona de explotación de la cantera. Está prevista la redacción de una declaración de interés comunitario conforme al artículo IV de la Ley 4/1992, en la que se incluirá la actividad extractiva como una de las permitidas en la zona.
  
Tanto en el estudio de impacto ambiental como en el plano de restauración de la cantera se han de aportar medidas correctoras y un plano de vigilancia ambiental. Dado que se trata de una zona amplia y de una actividad con mucha incidencia sobre el medio donde es desarrolla, será necesario extremar las medidas correctoras y la vigilancia del cumplimiento de estas medidas. Concretamente, serán de gran importancia las medidas encaminadas a evitar la pérdida de suelo fértil y la vegetación que este soporta; así como, los posibles hallazgos de restos fósiles o arqueológicos que puedan aparecer en el desarrollo de las tareas de extracción del mineral.
  
Para proteger las posibles pérdidas de suelo, solo será necesario seguir las recomendaciones del estudio de impacto ambiental y del plan de restauración de la cantera, en los cuales dice claramente que se retirará la capa edáfica del suelo se conservará haciendo un vivero con las especies vegetales que se encuentren en la zona de explotación de la cantera, así como los tratamientos necesarios para mantener las condiciones físicas y químicas del suelo. Finalmente, la tierra vegetal se extenderá por encima de las zonas recuperadas con estériles y se hará la plantación definitiva de especies vegetales. Es muy importante que las partes de la cantera visibles desde la población de Morella sean restauradas con urgencia.
  
La posibilidad de encontrar restos fósiles o arqueológicos está prevista en plan de explotación de la cantera. Para evitar las paradas en el desarrollo de la cantera, se prevé explotar diferentes frentes amplios. De manera que, si se produce algún hallazgo, los equipos de recuperación paleontológicos o arqueológicos no se vean interferidos por las tareas propias de la cantera. Este aspecto puede ser muy importante, ja que se pueden hacer hallazgos paleontológicos que de otra manera sería muy complicado de afrontar.
  
Finalmente, cabe la posibilidad de coordinar la actividad de extracción arcillas de la cantera con el vertedero de residuos sólidos urbanos de Morella. Se aprovecharía la excavación necesaria para sacar las arcillas para depositar los residuos y posteriormente enterrarlos con los estériles provenientes de la parte no aprovechada por la cantera. Con esto, se conseguiría cerrar el problema actual de los residuos en Morella que se vierten incontroladamente a las afueras del pueblo. Este vertedero sería la solución provisional hasta que se ponga en funcionamiento la planta de transferencia prevista al Plan Integral de Residuos de la Generalitat Valenciana. Esta posibilidad requerirá la redacción del correspondiente proyecto, el cual se estudiará y se presentará oportunamente.
  
Informes de la Sección de Calidad Ambiental, de la Unidad Forestal y del técnico de Espacios Naturales, remitidos por la Dirección Territorial de Medio Ambiente (21.01, 03.02 y 16.02.99), los cuales prevén que la ejecución del proyecto global puede suponer un impacto ambiental elevado, que se podría calificar como severo y incluso crítico, sobre los factores del medio físico en este lugar, sobre todo en la vegetación y el paisaje. Por eso lo informen, en principio, desfavorablemente y recomiendan el estudio de emplazamientos alternativos que comporten una calidad paisajística más baja y de menor valor medioambiental. Sobre la documentación examinada reseñan los siguientes aspectos
  
El proyecto considerado pretende la extracción de arcillas cretácicas en una zona de unas 35 ha, para su comercialización como a materia prima en la industria cerámica. El promotor de la cantera es la empresa Vega del Moll SA., la cual tiene la propiedad de alguna de las parcelas incluidas en el perímetro de la explotación. La zona de actuación se sitúa en un medio rural, donde se incardinan las zonas de aprovechamiento agrícola con zonas de vegetación natural, generalmente con mayor pendiente. La zona de la Vega del Moll es una de las principales zonas agrícolas y ganaderas del término municipal de Morella. Concretamente, la explotación se sitúa en el margen norte del valle de la Vega del Moll, y afecta también a los primeros relieves montañosos llamados El Bosc, entre la Serra de l'Àliga y la Mola Garumba. Limitando el área extractiva se encuentran el Mas de Peteix, el Mas de la Parreta y el Mas de Querol.
  
Se prevé la explotación a cielo abierto de mineral arcilloso (Capas rojas de Morella) mediante arrancamiento mecánico (retroexcavadora), con una producción anual de 1.000.000 Tm, es decir, unos 555.000 m3/año. Los frentes de explotación están diseñados con una orientación N-S, y avance en dirección oeste. Por encima de la cota 910 m.s.n.m. se prevén frentes de explotación de 5 m de altura y 5 m de anchura, con taludes de 45°. Por debajo se prevé una excavación, con bancos de 10 m de altura y 5 m de anchura de berma. La cantera está proyectada en siete fases de explotación y con una restauración simultánea al finalizar una fase y comenzar la siguiente. Se prevé la creación de un vaciado de excavación hasta 40 m de profundidad desde el nivel de la carretera actual, que se rellenará parcialmente con los estériles de la explotación.
  
La vegetación potencial de la zona de actuación corresponde a un carrascar (Hedero helicis-Quercetum rotundifoliae). Esta vegetación potencial del bosque climático se encuentra representada en algunas partes de la zona de actuación, como las partes medianas y otras de las vertientes existentes. Predominen la carrasca (Quercus ilex) y el enebro o càdec (Juniperus oxycedrus) como a estrato arbóreo, y la aliaga parda (Genista scorpius), el lastón (Brachypodium retusum) y el tomillo (Thymus vulgaris) como a estrato arbustivo. Las otras zonas (partes bajas de las vertientes) están ocupadas por cultivos de cereal. Según el técnico forestal, el matorral en la zona de arbolado es ralo y no posee especies protegidas, endémicas o amenazadas, coincidiendo el EIA con la inspección realizada, en qué la variedad del matorral existente no es elevada. No obstante, el técnico de Espacios Naturales destaca el carácter protegido de las encinas (Quercus ilex subsp. rotundifolia), para cuya tala o desarraigar se requiere autorización. En la parcela se encuentran restos de paredes que denoten que la finca había estado dedicada al cultivo de cereales, secano, y aun se encuentra en explotación en la parte baja, junto a la carretera. Aunque el impacto sobre la flora lo califica el EIA como negativo y recuperable a largo plazo, el técnico forestal opina que sería más bien muy grave y irrecuperable, al considerar que no se puede denominar recuperación de un bosque climácico la plantación en número indeterminado de ejemplares de las especies arbóreas representativas, habiéndose alterado con la explotación el suelo que la sustentaba.
  
Desde el punto de vista geológico, el substrato del área de actuación está constituido por una formación de arcillas rojas, margas y alguna intercalación arenosa, de edad Bedouliano inferior, la cual tiene una potencia hasta 80 m. (Capas Rojas de Morella). Los estratos presentan una dirección N120E con buzamiento de 5° hacia el norte. Por encima de esta unidad, y aflorando en la parte media y superior de la vertiente, se presenta la Unidad Margocalcárias de Xert, constituida por un conjunto alternante de margas y margocalcáreas arenosas de color grisáceo. De manera discordante sobre este substrato cretáceo se presenta un recubrimiento discontinuo de depósitos coluviales y de vertiente que presenta un grosor variable, más abundante en la parte Oeste de la zona de actuación. El suelo edáfico que se observa en la zona donde se pretende implantar la actividad tiene más espesor en las zonas donde afloran los depósitos cuaternarios. En otras partes aflora el substrato arcilloso, observándose la presencia de un suelo más delgado. Destaca también la presencia de estructuras erosivas (pequeños arroyos) en zonas de vertiente, lo que impide el desarrollo de suelo edáfico .
  
La morfología de la zona de explotación corresponde a un relieve positivo que se inicia a partir de la cota inferior del valle de la Vega del Moll. Se presentan pendientes del 5-15% en las partes bajas de la vertiente, ocupadas por cultivos de cereales, hasta 25% en las partes medias y 50% en las partes altas de la vertiente. Este relieve positivo está limitado a este y oeste por dos pequeños valles, conformando así un montículo alineado N-S.
  
La cuenca visual intrínseca y extrínseca del emplazamiento es en general moderada y afecta principalmente al entorno de la Vega del Moll, y a más distancia al núcleo urbano de Cinctorres, aunque la parte alta del montículo, es visible desde la parte alta del núcleo de Morella. Es necesario destacar, sin embargo, la alta calidad escénica, desde el punto de vista del paisaje rural de la Vega de Moll, donde se entremezclan las zonas bajas ocupadas por cultivos y actividades ganaderas y las partes medias y altas de las vertientes ocupadas por vegetación natural, bancales de cereales y masías habitadas.
  
Los impactos ambientales previsibles por el desarrollo del proyecto sobre las aguas superficiales y subterráneas son de escasa magnitud, encara la presencia de pequeños niveles arenosos drenantes dentro de la formación Capas Rojas de Morella. Sería necesario comprobar que no hay ninguna captación en estos niveles.
  
Sobre la vegetación, la ejecución del proyecto supone la eliminación del bosque climácico existente en las partes medias y altas del montículo, lo cual se considera un impacto crítico localizado. En este sentido, es necesario considerar que la vocación del suelo donde se instala este bosque sería la de protección-conservación, debido al elevado valor ambiental de este tipo de vegetación. De otra parte, es necesario señalar que las medidas correctoras y restauradoras propuestas en el EIA no contribuirán a la recuperación de este bosque climácico, ni siquiera a largo plazo.
  
Sobre el suelo edáfico , aunque se considera que se producirá un impacto severo, este es recuperable a medio-largo plazo con las medidas correctoras propuestas en el EIA, como son el decapado selectivo y la conservación del suelo para posterior utilización en la restauración
  
La alteración de la morfología y el paisaje es uno de los principales impactos que se originarán por el desarrollo de esta extracción, a causa de la elevada modificación de la morfología derivada del movimiento de tierras previsto y de la afección a un entorno rural de elevada calidad escénica y armonía del paisaje (ver planos de planta restaurada). Se debe tener también en cuenta, como efectos negativos, las molestias que puede producir la actividad en el entorno, a causa de la producción de polvo y los ruidos, derivados de las operaciones de arrancamiento, carga y transporte del material.
  
Des del punto de vista del patrimonio geológico se habrá de tener muy presente que la formación Capas Rojas de Morella representa una de las principales formaciones a nivel estatal en referencia a yacimientos de dinosaurios del Cretácico inferior.
  
Informe arqueológico, remitido por la Dirección General de Patrimonio Artístico o (28.01.99), en el cual manifiesta que la explotación afecta directamente los yacimientos paleontológicos conocidos como Barranc de la Parreta y Barranc de Macià Querol, donde se han encontrado restos de dinosaurios. Estos yacimientos no son más que afloramientos puntuales de un estrato de arcillas rojas del Bedouliano inferior que aparece por toda la vega del Moll. El área de la cantera afecta también diversos yacimientos arqueológicos de manera directa o indirecta:
  
Yacimientos afectados indirectamente Yacimientos afectados directamente
  
- Mas de Sabater (romano)
  
- Mas de Macià Querol I (arte rupestre)
  
- Tossalet del Mas de Sabater (ibérico)
  
Mas de Macià Querol II (ibérico)
  
- Tossalet de la Torre Escola (Bronce final/Hierro)
  
- Tossalet de la Masia Pereu (ibérico)
  
- Mas de Macià Querol I (medieval)
  
El Mas de Macià Querol II, es BIC por ministerio de la ley, en virtud de la disposición adicional primera de la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano, al tener gravados rupestres prehistóricos. Por todas estas cuestiones informan negativamente la solicitud.
  
Informe etnológico, también remitido por la Dirección General de Patrimonio Artístico (10.02.99), en el cual destaca que el Inventario de Bienes Etnológicos de la Comunidad Valenciana no abarca todavía esta zona, por lo cual no se puede determinar si el proyecto incide en ella.
  
Visto que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido al trámite de información pública por el Servicio Territorial de Industria y Energía, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 128, de fecha 24.10.98, sin que se presentara ninguna alegación, según hace constar el correspondiente certificado del director territorial de la Conselleria de Ocupación, Industria y Comercio recibido en fecha 07.12.98.
  
Visto que en fecha 22.03.99, la Asociación Española de Fabricantes de Azulejos, Pavimentos y Baldosas Cerámicos (ASCER) remite un escrito donde manifiesta conocer que se encuentra en trámite la evaluación de impacto ambiental del presente proyecto, por lo cual expone su parecer, destacando la gran importancia que el sector de la industria cerámica castellonense representa para la economía valenciana y estatal y para la ocupación. También manifiesta la inquietud en el sector en relación con las arcillas rojas, que han dado problemas puntuales de abastecimiento y de falta de calidad mineral, por causa: a) del desfase de la industria minera para adaptarse al ritmo de la demanda de la industria cerámica, b) del agotamiento de minas existentes, c) de las dificultades para abrir nuevas explotaciones y d) por problemas de entendimiento en algunas administraciones a la hora de aplicar nuevas normativas. Por todo eso, ven con gran interés la posibilidad de investigación y explotación de nuevos recursos, como es el caso de las arcillas de Morella, aunque siendo conscientes de la necesidad de controlar sus impactos ambientales y adoptando todas las medidas correctoras necesarias para minimizarlas. Todo esto dentro del marco de un desarrollo sostenible que mantenga la calidad de vida y no hipoteque nuestro futuro, pero también teniendo en cuenta que la actividad minera es el principio de la industria azulejera de la provincia de Castellón.
  
Visto que en fecha 22.03.99, la parte promotora presenta un escrito, mediante el cual intenta aportar aclaraciones y comentarios complementarios a algunas de las cuestiones y argumentos que constan en los diferentes informes incorporados al expediente durante la fase de consultas. Por una parte considera, que las posibles molestias por el ruido y el polvo producidos por la cantera serán manifiestamente mucho más reducidos para los visitantes y residentes en el valle que las que produce el actual cultivo agrícola y, sobre todo, las actuales prácticas de fertilización con purín. Respecto a la visibilidad de la cantera destaca que solo las labores de la fase 3 podrán ser visibles desde la parte más alta del Castell de Morella y quien pretenda controlar las labores desde Cinctorres habrá de ir provisto con prismáticos, al ser la distancia en línea recta de más de 6,5 km. Respecto al paisaje es necesario considerar que el territorio afectado por la explotación será únicamente la zona de labores activa (se explotará por fases) y que al final se habrá producido una notable adecuación en el entorno, por lo cual la afección será transitoria. Los bancos, taludes y aristas del nuevo relieve de restauración serán «naturalizados» mejor que muestra el plano de Perspectiva. Destaca el hecho que existen en el término de Morella 38.520 ha de suelo no urbanizable, de las cuales 21.175 son de superficie forestal bien desarrollada, mientras que las cerca de 5 ha. de las fincas del Mas de la Parreta y Mas de Querol no tienen tanta calidad forestal. En contra del criterio del técnico forestal, que considera el impacto sobre la flora de negativo, muy grave e irrecuperable, la opinión del equipo redactor es que la gravedad se modera por la escasa extensión y carácter local. Así, en el EIA se habla siempre de vegetación potencial, pero que no se encuentra en su óptimo estado y presenta escasa densidad en comparación con otras parcelas del término, y por otra parte, la restauración podría permitir recuperar el escaso estrato arbustivo del área, a lo cual manifiestan su predisposición. El plano de restauración prevé como recuperables o trasplantables 400 encinas, 320 enebros y 125 sabinas (y reconoce que es necesario pedir autorizaciones para su desarraigo), además de los ejemplares de nueva adquisición. Se toma nota de las indicaciones sobre el retrasplantamiento, y manifiesta que los cuidados, riegos y mantenimientos se extenderán al menos a lo largo de cinco años. Respecto a la posible presencia de nuevos restos de dinosaurios en los frentes de la explotación, la sociedad promotora, anticipándose a tal posibilidad, cuenta en su equipo con una paleontóloga que atenderá las labores de explotación para el control y recuperación de estos restos. La elección del emplazamiento se ha hecho teniendo en cuenta la existencia del mineral y sin haberse encontrado otros emplazamientos con más perjuicios medioambientales. Por último, es necesario considerar que el PGOU de Morella, que cuenta con la conformidad de esta conselleria, califica este lugar como zonas de uso prioritario agrícola y de defensa del suelo, donde la explotación minera viene regulada en el capítulo III de este plan.
  
Visto que en fecha 26.05.99, la Dirección General de Patrimonio Artístico remite un nuevo informe motivado por un escrito del promotor, de fecha 27.04.99. Con esto, la empresa Vega del Moll SA reconoce que el redactor principal del proyecto minero, del EIA y del plan de restauración, no tuvo en cuenta las orientaciones marcadas en el informe arqueológico, firmado por la arqueóloga Pilar Ulloa, que acompañaba entonces los mencionados documentos, por lo que aporta ahora una nueva delimitación del perímetro de la actuación, donde deja fuera de explotación el lecho del colector que discurre aproximadamente entre las masías de Pereu y Querol. Por su parte, el nuevo informe remitido por la dirección general, manifiesta que el estrato de arenisca donde aparecen los gravados del yacimiento de Macià Querol II se extiende a lo largo de toda la explotación en dirección E-W y es posible que aparezcan otros gravados en aquellos lugares donde la roca presenta características similares. De todas maneras, la prospección realizada por Pilar Ulloa ha sido negativa, por lo cual, en caso que hubiera, estarían enterrados bajo una delgada capa de sedimentos recientes. Por otra parte, los dos yacimientos afectados (Mas de Macià Querol II y III) se sitúan al extremo NW de la explotación, justo a pocos metros del hito de esta, por lo que es factible determinar un entorno de protección del BIC que incluya ambos elementos y limite este sector de la explotación. Por todas estas cuestiones, los técnicos que subscriben consideren:
  
1. Que es necesario documentar los estratos de arenisca mediante una excavación, por si aparecieran nuevos petróglifos. Si aparecieran de nuevo se debería replantear la viabilidad de la explotación, porque sus entornos de protección prácticamente se solaparían con ella.
  
2. Si no aparecieran más, la D.G. de Patrimonio Artístico , en cumplimiento de sus competencias, iniciará expediente de delimitación de BIC, cuyo entorno limitará el área de explotación.
  
3. Si no aparecen más petróglifos, el área que habría de excluir de la explotación, habría de ser un polígono delimitado por el propio límite W de la explotación, la carretera de la Vega del Moll y la línea irregular que transcurre por el centro del barranco del Mas de Macià Querol o de les Calaveres.
  
4. Los restos del poblado ibérico del Mas de Macià Querol III, situadas junto al barranco mencionado y por tanto, junto a la futura explotación de arcillas, habrían de ser excavadas con el fin de valorar su entidad. A resultas de la excavación, podrán plantearse dos posibilidades: a) consolidar las estructuras que pudieran aparecer si tienen bastante entidad, o b) cubrir las estructuras para evitar su destrucción. En cualquier caso, el proyecto de la explotación habrá de adaptarse para garantizar que se reduzcan los efectos erosivos en este lugar.
  
5. Durante la fase de explotación se tendrá que realizar un seguimiento por parte de un técnico competente por si aparecieran restos de dinosaurios, y se tendrá que prever la posibilidad de cambiar temporalmente el área de extracción de arcillas para facilitar la recuperación de los elementos paleontológicos, si la entidad de estos lo aconseja.
  
6. Sin embargo, durante la fase de explotación también se habrá de realizar un seguimiento por parte de un técnico competente por si aparecieran restos arqueológicos, previendo la posibilidad de cambiar temporalmente el área de extracción per facilitar su estudio.
  
Considerando que en fecha 21.06.99, el arqueólogo territorial de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, don Josep Casabó, comunica que ha sido autorizada una prospección de urgencia en la zona, con el fin de buscar la posible existencia de nuevos petróglifos. Por otra parte, no ven mayor impedimento a la autorización de la cantera, aunque condicionada a los resultados de esta prospección, que podrían condicionar la reducción puntual en algún sector del nuevo perímetro de la actuación.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que se ha de formular una declaración de impacto ambiental con carácter previo a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva del proyecto, según el artículo º de la Ley de impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente han estado observados los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el cual se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en el resto de disposiciones que son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 establece que corresponde al órgano ambiental la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los cuales se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por el Decreto 90/199, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y haciendo uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular de la preceptiva licencia de actividad municipal, la explotación de la cantera de arcilla Mas de la Parreta, en el término municipal de Morella, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y las modificaciones introducidas por las condiciones siguientes:
  
1. El perímetro de la explotación habrá de ser modificado, de tal manera que el límite noroeste de la superficie de actuación no llegue a afectar el lecho del barranco del Mas de Macià Querol o de les Calaveres en todo su recorrido y hasta a la carretera (esto supone un retranqueo aproximado de entre unos 100 y unos 50 m). En arribar este límite a la cota de 900 m, subirá hacia el Este por el mismo lecho del barranquito del margen izquierdo, hasta el collado de cota 977.63 m (en este caso la reducción supone un desplazamiento progresivo de entre unos 140 hasta a 30 m). Por otra parte, queda abierta la posibilidad de tener que reducir, aun más, este nuevo perímetro de explotación ante el posible hallazgo de nuevos restos arqueológicos o de la futura delimitación del BIC asociado a los petróglifos del yacimiento del Mas de Macià Querol II, en función de la prospección de urgencia autorizada recientemente por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.
  
2. La tercera de las siete fases programadas para el desarrollo de la actividad supone básicamente la eliminación de la montera caliza (estéril minero) de un montículo que culmina en la cota 986.23 m. La explotación en esta zona es la que comporta mayores impactos geomorfológicos, por lo cual habrá que extremar las medidas de restauración y de control del avance de los frentes extractivos. Por minimizar los impactos y prever la pronta recuperación de los taludes resultantes se habrán de cumplir las siguientes medidas y condiciones particulares:
  
2.1 El avance general de las labores de extracción (tanto de estériles como de arcillas) se realizará en sentido norte a sur, y no de oeste a este como propone el proyecto, para lo cual será necesario habilitar los accesos interiores y temporales a todo su sector norte y hasta las cotas más altas (limitadas por el collado de cota 977.63 m).
  
2.2 El estado final de la vertiente norte del área de explotación correspondiente a esta fase habrá de mantener una morfología redondeada y concordante con el relieve natural del cual formará parte una vez restaurada. Para alcanzar esto, los taludes finales de este sector vendrán definidos por un perfil N-S que, partiendo de la cota del collado (977.63 m), descenderán en bancos de 5 m de altura máxima y pendiente máxima de 30°, separados por bermas de al menos 5 m de anchura.
  
2.3 Los trabajos de excavación en esta vertiente habrán de realizarse desde las cotas más altas hacia las más bajas, con total cuidado del cumplimiento del punto anterior, y de manera que se proceda a restaurarla progresivamente y en el mismo sentido, con total prioridad y lo más pronto posible. Esta urgencia en restaurar la vertiente tiene por objeto reducir los impactos de la actuación conforme el montículo de cota 986.23 m vaya desapareciendo y permitiendo la vista permanente de esta vertiente.
  
2.4 Hacia los límites laterales de esta zona de actuación, los taludes de los bancos y las bermas del perfil de restauración se habrán de adaptar, progresiva y suavemente, a la topografía del terreno natural circundante, sin ocasionar contrastes ni formes excesivamente geométricas y sin superar los ángulos de pendiente máxima establecidos por a los bancos en el punto precedente.
  
2.5 La revegetación de todos los taludes y bermas referidos en estos apartados, y hasta llegar, hacia abajo, a la cota de los primeros bancales (previstos hacia 905 y 910 m) se habrá de realizar con siembra de especies herbáceas y plantación de especies arbustivas y arbóreas, todas elles concordantes con la vegetación potencial de la zona. La densidad total de la plantación de arbustivas no podrá ser inferior a 5.000 plantones/ha y alcanzará tanto los taludes como las bermas. La densidad de arbóreas será de al menos 625 ejemplares/ha. La procedencia de los plantones podrá ser por trasplante de la propia vegetación existente dentro del área, o bien proceder del vivero propio o de otros viveros externos. En cualquier caso, será necesario prever las reposiciones, cuidados y riegos necesarios para garantizar un desarrollo vegetativo adecuado de toda la revegetación.
  
3. Les diferentes referencias que tanto el estudio de impacto ambiental tramitado como el informe del Ayuntamiento de Morella hacen a la posibilidad de aprovechar esta actuación minera para resolver la ubicación de un futuro vertedero de RSU queden fuera de esta resolución. En consecuencia, se ha de entender que no se permite la incorporación de ningún tipo de residuos con los materiales estériles de la cantera y que, en todo caso, la futura tramitación de un posible proyecto de vertedero en este lugar requerirá la oportuna declaración de impacto ambiental llegado el momento.
  
4. El presupuesto de restauración habrá de ser revisado con el fin de actualizarlo a los presentes condicionantes.
  
5. Se le recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, particularmente, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerde con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.
  
6. Las tareas de explotación de la cantera habrán de ser controladas periódicamente por un técnico arqueólogo y otro paleontólogo, a cargo del promotor. Si a lo largo de la actividad se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnológicos, el titular habrá de comunicarlo a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a la su protección y conservación, y de conformidad con lo que prevén los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
7. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde queden recogidos el balance y el estado actual de la actividad en relación con los volúmenes extraídos y aprovechados, con los rellenos realizados y con de la aplicación del resto de medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restauración-Estudio de Impacto Ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, como también cualquier posible incidencia de carácter medioambiental surgida a lo largo de la actividad. Este servicio habrá de remitir una de las copias a esta dirección general.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra esta resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer ningún recurso; lo cual no es inconveniente para que se puedan utilizar todos los medios que se estimen oportunos para defender su derecho y sus intereses.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana esta declaración de impacto ambiental, de acuerdo con el que dispone el artículo 28 del mencionado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 6 de septiembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 081/99-AIA, referente al proyecto de explotación del préstamo de cascajos llamado Vila d'Almudàfer, situado en el término municipal de Sagunto (el Camp de Morvedre), promovido por Geocivil SA.
  
Visto que en fecha 15.02.99, el Servicio Territorial de Industria y Energía remite un ejemplar del correspondiente estudio de impacto ambiental y plan de restauración, quedando pendiente la remisión en su momento del resultado de la información pública.
  
Dado que, en contestación a las consultas realizadas, fueron recibidas, en las fechas indicadas, los siguientes escritos:
  
Informe etnológico remitido por la Dirección General de Patrimonio Artístico (21.05.99), en el que manifiesta que el proyecto no afecta elementos etnológicos conocidos.
  
Tres informes remitidos por el director territorial de Medio Ambiente (14.06.99), realizados, respectivamente, por las secciones de Espacios Naturales, Forestal y de Vías Ganaderas. Los tres informan favorablemente el proyecto, teniendo en cuenta que no afecta espacios protegidos y que se encuentra en una área de entorno agrícola y exenta de elementos singulares, no afectando tampoco terreno forestal ni vías ganaderas clasificadas.
  
Informe arquitectónico y arqueológico, remitido peor la Dirección General de Patrimonio Artístico (21.06.99), el cual considera compatible y autorizable el proyecto en no afectar yacimientos ni otros elementos histórico-culturales conocidos.
  
Dado que el estudio de impacto ambiental ha estado sometido al trámite de información pública por el Servicio Territorial de Industria y Energía, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 52, de fecha 03.03.99, sin que se presentara ninguna alegación según hace constar el correspondiente certificado del director Territorial de la Conselleria de Empleo, Industria y Comercio, recibido en fecha 21.04.99.
  
Puesto que para la restauración de la cantera no se prevé la aportación de residuos ni otros materiales de rellenado exteriores, sino únicamente el acondicionamiento de los propios materiales estériles mineros (previstos en un 20% del volumen total de la explotación).
  
Dado que el proyecto examinado constituye un de los supuestos fácticos en los que es necesario formular una declaración de impacto ambiental con carácter previo a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva del proyecto, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Visto que en el expediente han estado observados los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en el resto de disposiciones que le son aplicables.
  
Puesto que el artículo 5 de la Ley 2/1989 establece que corresponde al organismo ambiental la declaración de impacto ambiental de cuyos proyectos se aplique esta ley.
  
Dado que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por el Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo esto y haciendo uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, al efecto ambiental y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular de la preceptiva licencia de actividad municipal, la explotación del préstamo Vila d'Almudàfer, en el término municipal de Sagunto , siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en el estudio de impacto ambiental y las modificaciones introducidas por las condiciones siguientes:
  
1. La morfología final del hueco restaurado no habrá de dar lugar a zonas endorreicas ni topográficamente deprimidas respecto a las parcelas de su entorno.
  
2. Los perfiles finales de restauración estarán formados per bancos que no superen en ningún caso los 5 m de altura ni los 30° de pendiente, y si procede, separados por bermas anchas, tal como las prevé el estudio de impacto ambiental.
  
3. No se prevé, ni queda autorizada la aportación de materiales de procedencia externa. Sin embargo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, particularmente, de los productos para los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.
  
4. Si durante el proceso de explotación de la pedrera, se hallasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnológicos, el titular deberá comunicarlo a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra esta resolución, per no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer ningún recurso, lo que no es inconveniente para que se puedan utilizar todos los medios que se estimen oportunos para defender su derecho y sus intereses.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana esta declaración de impacto ambiental, de acuerdo con lo que disponga el artículo 28 del mencionado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML