Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9380, del 11-07-2022 (2022/6184)

RESOLUCIÓ de 5 d'abril de 2022 del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació per a reg, bassa Salse III, polígon 4, parcel·les 47, 48, 49, 54, 56, 57, 58, del terme municipal de Beneixama (Alacant). Expedient: (1518378) 57/2020-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9380

Data del DOGV
:   11-07-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/6184

CVE


Data del document
:   05-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Beneixama](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 d'abril de 2022 del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació per a reg, bassa Salse III, polígon 4, parcel·les 47, 48, 49, 54, 56, 57, 58, del terme municipal de Beneixama (Alacant). Expedient: (1518378) 57/2020-AIA. [2022/6184]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 57/2020-AIA.  
Títol: Projecte construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació per a reg, bassa Salse III.  
Promotor: Comunitat de Regants Vall de Beneixama.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Beneixama.  
Localització: Polígon 4, parcel·les 47, 48, 49, 54, 56, 57, 58 de Beneixama.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
La Comunitat de Regants Vall de Beneixama promou un projecte de construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació d'aigua de reg.   
  
La futura bassa se situarà al terme municipal de Beneixama, concretament a la pedania del Salse, comarca de l'Alt Vinalopó, província d'Alacant, prop de la confluència del terme esmentat amb el de Biar i el de Banyeres de Mariola, al costat del riu Vinalopó, pròxima a altres dues basses (Salse I, Salse II). La ubicació de la bassa es distribueix en les parcel·les següents: del polígon 4, parcel·les 47, 48, 49, 54, 55, 56, 57 i 58; i del polígon 5, parcel·les 41, 45 i 53. Amb una superfície total de 135.445 m2, dels quals, l'ocupació real de bassa, sense tindre en compte els camins i accessos, és de 71.629 m2.  
L'objecte del projecte és la implantació d'una bassa de regulació d'aigua de reg, que disposarà d'una caseta de vàlvules i una galeria visitable a través del dic, per on circularan les conduccions d'entrada i eixida, així com la valvuleria per a la regulació dels cabals.  
L'extensió de cultius amb dret a reg de la comunitat de regants és de 1.200 hectàrees i el consum d'aigua de reg oscil·la al voltant de 4.500.000 m3 l'any, amb un consum en el període estival d'1.500.000 m3. Actualment el volum d'emmagatzematge d'aigua de reg de la comunitat de regants és de 811.500 m3. Una vegada posada en funcionament la nova bassa l'emmagatzematge total serà d'1.355.287 m3, necessari per a assegurar el subministrament en els períodes més desfavorables.  
  
A part d'assegurar el subministrament en els períodes més desfavorables, el que es pretén és substituir l'extracció de l'aigua de les masses subterrànies per aigües superficials procedents de l'assut del riu Vinalopó. Actualment l'entrada es realitza per gravetat des de l'assut fins a la bassa Salse I, d'ací per vasos comunicants s'ompli la bassa Salse II fins a la cota 619,90 m sobre el nivell del mar i amb un equip de bombament s'ompli fins a la seua capacitat màxima. En el projecte hi ha previst comunicar mitjançant canonades de gravetat i impulsió la futura bassa Salse III amb les altres dues existents i substituir l'equip de bombament per un altre més eficient que preste servei a les dues basses Salse II i la futura Salse III i així poder omplir-les a la seua capacitat màxima.  
La construcció de la bassa suposa un moviment de terres considerable, que generarà un excedent de terres amb un volum de 499.378 m³. Per a gestionar aquest excedent de terres la comunitat de regants compta amb el compromís de transport a pedrera pròxima de 270.000 m3, i la resta hi ha previst depositar-los temporalment en parcel·les pròximes, llogades durant un període de 10 anys. Aquest és el temps que la comunitat de regants té per a retirar-los o aprofitar-los en l'execució d'altres obres pròximes.  
S'executarà un camí situat a l'oest de la bassa Salse III, entre les basses Salse II i Salse III i la finalitat del qual és mantindre el pas existent entre les dues parcel·les. S'executarà amb una capa de 20 cm de saorra artificial, i la rasant quedarà al nivell del terreny natural.  
S'ha projectat una bassa de materials solts, homogènia, parcialment excavada. La bassa serà executada amb els materials procedents de l'excavació del vas. Té una planta sensiblement rectangular, amb un sobreeixidor de llavi fix i paret gruixuda projectat en canal rectangular. La cota d'abocador se situa en 628,20 metres sobre el nivell del mar. Per a la construcció dels talussos de la bassa s'ha projectat els talussos interiors amb un pendent de 2,5H/1V i els talussos exteriors amb un pendent de 1,5H/1V en terraplé i 1,0H/1V en desmunt.  
  
El camí de coronació de la bassa se situa en una cota de 629,00 metres sobre el nivell del mar, el seu disseny s'ha previst amb un ferm de saorra artificial de grossària compresa entre 25 i 35 cm, de manera que tinga un pendent transversal del 2 per cent cap a l'exterior. La seua amplària serà de 6,00 metres, suficient per a poder circular amb maquinària sobre la coronació i dur a terme les tasques de construcció i manteniment.  
El sistema de drenatge, com a element de seguretat, està compost per un drenatge perimetral format per canonades de PVC ranurat 160 mm de diàmetre, amb registre de drenatge independent i sectoritzat en 6 zones diferents per a localitzar possibles avaries, i un dren ximenera en aquells trams del dic amb altura superior a 5 metres per a evitar, en cas de filtracions d'aigua, el col·lapse del dic principal.  
La impermeabilització del vas de la bassa està composta d'una superfície de pendent homogeni i totalment llis, al qual es col·loca una làmina de geotèxtil de 500 g/m2 de polipropilé no teixit de filament continu. Per damunt del geotèxtil s'instal·larà una làmina impermeabilitzant de PEAD de 2 mm de grossària, instal·lada mitjançant doble soldadura. La làmina de PEAD s'ancorarà en la coronació al cércol perimetral de formigó de 40x70 cm, amb un resguard mínim d'1,20 cm per a evitar que els dies de vent l'onatge de la bassa provoque l'eixida d'aigua per desbordament d'aquesta.  
El sistema de canonades de la bassa està format per canonades de PEAD 100 PN6 de diferents diàmetres; Una canonada d'entrada d'aigua per gravetat de 630 mm de diàmetre; Una canonada d'entrada d'aigua per impulsió de 400 mm de diàmetre; Una canonada d'eixida d'aigua de 630 mm de diàmetre; Una canonada de desguàs d'emergència de 630 mm, que en cas d'emergència funcionaria amb l'altra canonada d'entrada, que permetria el buidatge de la bassa en 40,57 hores al riu Vinalopó.   
La bassa tindrà un doble tancament: un exterior de 2,50 metres situat a peu de talús, i un altre interior sobre el muret de coronació de 60x40 cm d'1 m d'altura. Els dos tancaments estaran formats per pals tubulars d'acer de 50 mm de diàmetre i malla metàl·lica de simple torsió.   
  
Tramitació administrativa  
Actuacions prèvies.  
En data 24 d'octubre de 2017, l'òrgan substantiu (Ajuntament de Beneixama) va remetre a aquest òrgan ambiental la sol·licitud del document d'abast de l'estudi d'impacte ambiental, i va adjuntar-hi el document d'inici del projecte de construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació per a reg, bassa Salse III. En data 3 de maig de 2018, aquest òrgan ambiental va remetre a l'òrgan substantiu i al promotor (SAT aguas de Pinoso) l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 18.05.2020, l'òrgan substantiu va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. A aquesta s'adjunta:  
Projecte tècnic complet datat el març 2019. El projecte conté, entre altres annexos, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística, l'estudi d'inundabilitat i el pla d'emergència.  
  
Informe tècnic amb el resultat de l'exposició pública.   
D'acord amb l'informe tècnic, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8699, de data 17 de desembre 2019. Així mateix, es va publicar un anunci en la web municipal. Durant el termini d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació. De les consultes efectuades es va rebre informe dels organismes següents:  
En data 5 de desembre de 2019, el Servei de Planificació de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències informa que existeix risc d'incendi per la proximitat a la zona forestal del riu Vinalopó, menys de 100 m, i el risc sísmic de la zona d'actuació amb una acceleració sísmica de 0,07 g, i que ha d'assumir totes les mesures establides a aquest efecte en l'NCSR-02.  
En data 2 de març de 2018, el Servei de Vida Silvestre informa que no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, si es garanteix la instal·lació de rampes de salvament de la fauna i s'evita afectar l'entorn durant l'execució del projecte.  
El Servei Territorial de Cultura i Esport d'Alacant, en data 16 de desembre de 2019, requereix l'esmena i millora de la documentació presentada, atés que no s'inclouen les parcel·les 41, 45 i 53, del polígon 5 en l'estudi d'impacte ambiental. Posteriorment, s'han inclòs les parcel·les en l'EIA.   
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 19 de febrer de 2020, n'emet informe favorable amb subjecció a la condició que es realitze una prospecció arqueològica amb recollida total de béns mobles i seguiment dels moviments de terres que van poder afectar-la, i excavar els béns immobles si es localitzaren en aquest seguiment, en les parcel·les 48, 49 i 54 del polígon 4.  
  
En data 17 de gener de 2020, la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica n'emet un informe favorable, sempre que l'actuació siga compatible amb el planejament municipal vigent. La bassa ha d'inscriure's en el Registre de basses de reg de la Comunitat Valenciana.   
La Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica en data 14 de desembre de 2021, n'emet informe favorable; es considera que el disseny de la bassa és conforme als criteris de seguretat de basses del servei de regadius i s'ajusta a les recomanacions i pràctiques habituals per a aquesta classe de basses; tot i això es recomana la realització d'un assaig VATEN per a comprovar el bon estat de la geomembrana abans de l'ompliment.  
En data 4 de setembre de 2019, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritza la construcció de la bassa amb capacitat màxima de 0.566 Hm3 i autoritza l'anivellament i moviments de terres en la zona de policia del riu Vinalopó, amb l'execució d'apilaments per al material sobrant d'obres de 321.920 m3, limitant a dos metres l'altura dels apilaments en zona de policia i a 4,9 metres l'altura dels apilaments fora de la zona de policia. Tot condicionat al fet que els treballs siguen supervisats pel Servei de Policia d'Aigües i Llits Públics, i limita el termini d'execució a 15 mesos i respectant al llarg del marge, que ha de quedar apte i practicable, la zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic, de conformitat amb el Reglament del domini públic hidràulic. També s'autoritza l'apilament del material sobrant condicionat a la supervisió pel Servei de Policia d'Aigües i Llits Públics.  
  
En data 28 de juliol de 2021, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge n'emet informe desfavorable perquè les mesures d'integració paisatgística proposades en l'EIP són insuficients per a garantir la integració en el paisatge. Per tant, s'establiran mesures d'integració paisatgística concretes i efectives per a la correcta integració d'aquesta actuació en el paisatge, conforme a l'apartat g) de l'annex II de la LOTUP.   
  
En data 16.03.2022, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, n'emet informe favorable, sempre que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística indicades en l'informe.   
En data 9 de novembre, la Direcció General de Política Territorial i Paisatge aprova l'estudi d'inundabilitat per considerar complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
En data 2 de desembre de 2021, l'Ajuntament de Beneixama emet certificat de compatibilitat urbanística en què informa que els terrenys on es pretén construir el tercer embassament regulador són de naturalesa rústica i segons les NS vigents es tracta de sòl no urbanitzable comú.  
  
En data 14 de desembre de 2021, el Servei de Regadius considera que el disseny de la bassa és conforme als criteris de seguretat de basses del servei de Regadius i s'ajusta a les recomanacions i pràctiques habituals per a aquesta classe de bassa. Recomana la realització d'un assaig VATEN per a comprovar el bon estat de la geomembrana abans de l'ompliment.  
  
Consideracions ambientals  
La zona d'actuació on s'ha projectat la bassa i la resta de les actuacions associades a la seua construcció es troba a la pedania del Salse, al polígon 4, parcel·les 47, 48, 49, 54, 56, 57 i 58 del terme municipal de Beneixama, a la comarca de l'Alt Vinalopó de la província d'Alacant. Es troba en la conca agrícola del Vinalopó, a una distància mínima de 54 metres del marge esquerre del riu Vinalopó. La zona afectada està formada per àrees de cultiu de cereal i en els marges hi havia ametlers i oliveres, cultius dels quals encara hi ha indicis com ara soques amb rebrots. En les parcel·les on se situarà la bassa, el sòl és no urbanitzable comú (agrícola).  
La hidrologia de la zona es caracteritza per la presència de multitud de llits d'aigua de caràcter temporal, entre els quals destaca el riu Vinalopó i els tributaris següents: el barranc Fondo, el barranc de les Coves i el barranc del Pou de la Neu. El riu Vinalopó recorre la part sud de l'actuació.   
Els espais protegits de la Xarxa Natura es troben allunyats de la zona d'actuació, per la qual cosa no es preveu que les actuacions comporten una repercussió negativa sobre aquestes àrees.  
En les parcel·les 39, 41 i 45 del polígon 4, destinades a l'apilament temporal de terres sobrants es localitza la via pecuària de la Sendera de Banyeres de Mariola i Beneixama (10 metres d'amplària legal) i la via pecuària Corriol de Banyeres (20 metres d'amplària legal).  
Les parcel·les on s'ha projectat la bassa i les que han sigut arrendades per a albergar temporalment els apilaments d'excedents d'excavació es localitzen, en part, dins dels límits estimats (500 metres d'amplària) del corredor ecològic del riu Vinalopó. En aquesta zona, el llit del riu Vinalopó està uns quants metres per davall de la cota de les parcel·les afectades. Aquesta situació produeix una diferenciació pronunciada entre dos ambients: un de caràcter agrícola i un altre corresponent al llit mateix i als vessants que l'envolten.  
L'entorn de les parcel·les es troba profundament transformat per la presència de les dues basses existents i elements accessoris, per la qual cosa la qualitat del paisatge és baixa.  
Les espècies herbàcies i arbustives pròpies de la zona són: el llistó (Brachypodium retusum), la lleterola vera (Euphorbia characias), el fenoll (Foeniculum vulgare), el ginebre (Juniperus oxycedrus), la ginesta (Retama sphaerocarpa), el romer (Rosmarinus officinalis), el gavarró (Rosa canina) i el timó (Thymus vulgaris). La vegetació de ribera del riu no està molt desenvolupada en les ribes del riu al seu pas pels voltants de la parcel·la, pel fet que el llit està sec bona part de l'any.   
  
Quant a la fauna, segons les visites realitzades l'octubre de 2018 pel projectista del projecte, no va ser detectada cap espècie d'interés, únicament van ser albirats tudons (Columba palumbus), garses (Pica pica) i especialment conills (Oryctolagus cuniculus), dels quals a més es van trobar també abundants caus en la rodalia al riu.  
  
S'han localitzat restes arqueològiques en les parcel·les 48, 49 i 54 del polígon 4. Per això s'imposen mesures en les parcel·les que seran objecte d'excavació per a la construcció de la bassa, més concretament en les parcel·les de la 38 a 42, 44 a 49, i 54 a 58 del polígon es realitzarà una prospecció arqueològica amb recollida de béns mobles i seguiment dels moviments de terres que puguen afectar-la.  
L'anàlisi d'alternatives per a la selecció de la cubicació òptima d'emmagatzematge d'aigua es realitza atenent els criteris de resolució del problema de falta d'emmagatzematge, avinguda generada en cas de trencament, estalvi energètic i d'emissions de CO2, afectacions a l'entorn i operativitat i versatilitat del disseny. L'alternativa més adequada és la que redueix el dèficit d'emmagatzematge entre un 45 i un 55%, que suposa un volum entre 469.000 m3 i 573.000 m3.  
La ubicació més adequada és la que hi ha al costat de les altres dues basses, que és la més pròxima a les conduccions d'ompliment i buidatge existents, a més de ser la més pròxima a un llit natural de gran capacitat, que presenta una orografia i fisiografia acceptables i una relació longitud/amplària adequada, per la qual cosa la ubicació obtinguda és la més segura i alhora és una de les solucions més econòmiques.  
Una vegada determinada la ubicació òptima per a la construcció de la bassa, es realitza l'anàlisi d'alternatives de la cota de coronació òptima. Els criteris avaluables considerats són: Els excedents de terres; L'existència d'un punt d'abocament; Avinguda generada en cas de trencament; Viabilitat del desguàs d'emergència; Altura del talús; Operativitat del sistema d'ompliment. L'alternativa més adequada segons els criteris exposats és aquella amb la cota de coronació a 629 metres sobre el nivell del mar.  
De l'anàlisi de les alternatives d'altura de talussos es desprén que la solució més adequada compta amb un excedent de terres de 499.378,1 m3. Hi ha un compromís d'una explotació minera pròxima de recollir 270.000 m3 d'excedent de terres per al seu aprofitament. L'excedent de terres restant 229.378,1 m3 s'apilarà temporalment entorn de la bassa projectada. Els condicionants imposats a aquests apilaments són: No interferència amb els fluxos d'aigua; No afectació a les línies elèctriques; Utilització de parcel·les amb major superfície disponible. L'alternativa triada distribueix els apilaments en les parcel·les 39, 41 i 45, que no superen en cap cas els 4,90 metres d'altura.  
En la fase de replanteig s'abalisarà la zona d'afectació d'obres, les obres d'accés i ocupació temporal, així com les zones on existisquen elements del patrimoni cultural. També es realitzarà un abalisament en la servitud de pas d'aigua per a limitar els impactes sobre la xarxa hidrogràfica.  
Prèviament a l'inici dels desbrossaments i dels moviments de terres, es farà un abalisament de qualsevol formació o element vegetal sensible. Es farà una prospecció botànica per a assegurar que no existeixen espècies prioritàries i una altra prospecció amb la finalitat de determinar si existeixen pels voltants nidificacions d'espècies de fauna amenaçades. També es farà un abalisament de les vies pecuàries existents i entorn de les parcel·les destinades als apilaments temporals.  
En la fase de desbrossament de la bassa es vigilarà que no hi ha cap classe d'afectació evitable sobre la vegetació, es valora com un impacte negatiu, de magnitud mitjana per l'escassa rellevància de les formacions afectades, parcialment reversible, d'aparició a curt termini i amb possibilitat d'aplicació de mesures correctores. En la fase de funcionament, no es preveu afectació sobre la vegetació i hàbitats de la zona, excepte l'impacte residual corresponent a la reducció de la superfície ocupada per aquestes formacions vegetals, corresponents al vas de la bassa, impacte que es considera compatible.  
La instal·lació de la bassa produirà un efecte barrera per a la circulació de mamífers, que hauran de modificar els seus hàbits de trànsit. Durant la fase de construcció, l'impacte s'estima com a moderat, per tractar-se d'un procés de magnitud mitjana que requereix mesures preventives, i durant la fase de funcionament l'impacte s'estima també com a moderat, per tractar-se d'un procés de magnitud mitjana que requereix mesures preventives i correctores.  
La geomorfologia i orografia de la bassa tindrà una afectació intensa durant les obres, el relleu resultant després de l'actuació quedarà el més integrat possible. Es valora l'impacte en la fase de construcció com a negatiu, de magnitud mitjana alta, persistència temporal (apilaments temporals) i permanent (terrenys excavats i terraplens), d'aparició a curt termini i amb possibilitat d'aplicació de mesures correctores com la restauració i revegetació de talussos amb espècies autòctones. L'impacte es qualifica de moderat.  
L'impacte sobre la xarxa hidrològica superficial es valora com a moderat, per ser negatiu, de magnitud baixa, reversible en la seua major part, d'aparició a curt termini i amb possibilitat d'aplicació de mesures preventives i correctores. La principal mesura protectora per a evitar l'afectació a llits, terbolesa de les aigües i la seua contaminació per abocaments durant la fase de construcció, serà una correcta gestió dels residus de l'obra, a més s'abalisaran els barrancs per a mantindre el pas d'aigua i s'executaran cunetes provisionals de drenatge perimetral de la bassa per a evitar els escolaments i els arrossegaments de terres en la zona d'obres.   
En la qualitat d'aigües superficials es considera que durant la construcció l'impacte serà moderat, ja que és un efecte temporal, reversible i no es preveu una magnitud important, però que requereix mesures preventives i correctores específiques. En la fase de funcionament, una vegada revegetades les superfícies afectades per les obres, no es produirà una modificació significativa respecte a la situació actual, per la qual cosa l'impacte es considera compatible.  
La filtració de substàncies contaminants, si no són controlades, seria molt efectiva i podria significar un impacte alt en la qualitat de les aigües subterrànies. Existeixen aigües subterrànies en condicions de potabilitat per a usos urbans. Com a mesura de protecció es construiran basses impermealitzades per a situar el formigó sobrant, també s'habilitaran zones de retenció de contaminants. Es realitzarà una gestió de residus d'acord amb la legislació vigent.  
La bassa es troba a menys de 500 metres de terreny forestal estratègic. Es considera que aquesta afectació és no significativa, ja que no es troba en cap cas sobre terreny forestal. En tot cas s'ha de complir el que disposa el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants (decret 7/2004). Les vies pecuàries es podrien veure afectades per les actuacions previstes, encara que s'han dissenyat els apilaments de manera que no s'afecten aquestes i a més seran abalisades respectant la seua amplària real i un perímetre de seguretat. En conseqüència, el resultat és compatible.  
  
Durant les obres s'assegurarà la permeabilitat transversal i longitudinal del territori, per a garantir en tot moment el pas de persones, vehicles, maquinària agrícola i de bestiar pels camins públics o amb servituds de pas. Tots els desviaments provisionals estaran degudament senyalitzats. Es realitzarà un seguiment arqueològic durant la remoció dels primers metres de la superfície de les zones on s'ha projectat la bassa, la seua funció serà supervisar els moviments de terra per a documentar la possible aparició de restes arqueològiques desconegudes i per a vetlar per la correcta aplicació de les mesures proposades.  
  
Els principals efectes en la qualitat atmosfèrica es produiran durant la fase de construcció, fonamentalment per l'emissió de partícules a l'atmosfera derivades del moviment de terres, augment dels nivells sonors, impactes que es consideren moderats. Com a mesures de protecció, no es realitzaran obres durant el període nocturn, els camions tindran limitada la velocitat a 30 km/h, la qual cosa redueix l'afectació per soroll i per pols, la maquinària comptarà amb silenciadors homologats, adequat manteniment de la maquinària d'obres, reg de vials en accessos no asfaltats. S'ha de tindre en compte la circulació de vehicles pesants amb una adequada senyalització per a evitar el risc d'accidents i molèsties.   
  
Els residus no reutilitzables en obra hauran de ser tractats segons la seua naturalesa d'acord amb la normativa vigent i entregats a gestor autoritzat per a cada tipus de residu. Es disposaran àrees per a parcs de maquinària, instal·lacions auxiliars, serveis de personal, magatzems, oficines i àrees d'apilament de materials. Les aigües residuals procedents de les instal·lacions auxiliars i de les operacions de neteja i manteniment seran recollides per a la seua depuració o transport a zona de tractament, segons corresponga. La proposta d'ubicacions serà supervisada prèviament a l'inici de les obres per la direcció d'obra i l'equip de vigilància ambiental.  
Durant la fase d'obres es produirà un augment del risc d'erosió, que passaria a ser un impacte mitjà-alt, temporal i reversible. S'adoptaran mesures protectores i correctores, com l'execució de cunetes i canalitzacions provisionals per a evitar l'escolament i arrossegament de materials solts en període de pluges torrencials, per la qual cosa es considera un efecte moderat. Per a controlar l'erosió de tots els talussos i zones d'apilament d'excedents de terres es revegetaran segons el pla de restauració previst en l'estudi d'integració paisatgística. Com que es tracta d'una zona de cultius bastant plana, la conca de visualització de la bassa és bastant àmplia, que abasta una gran superfície dins dels límits imposats pel llindar de 3.000 metres des del contorn de la bassa. Hi ha previst la revegetació dels talussos de la bassa, que seran de terres en una zona de cultiu, per la qual cosa la bassa es trobarà integrada paisatgísticament.  
  
El programa de restauració ambiental i paisatgística té com a objectiu protegir i conservar el sòl afectat per les obres i les noves superfícies generades per a evitar processos erosius, restaurar les zones afectades amb caràcter temporal, recuperar i millorar la coberta vegetal autòctona i contribuir a la millora i integració ambiental i paisatgística de les obres, i protegir les riberes i vessants del llit del riu Vinalopó, com a compensació per l'afectació al connector biològic. S'actuarà en les següents tipologies d'unitats d'actuació, les característiques de les quals exigeixen tractaments específics diferenciats:  
Talussos de la bassa: estesa de terra vegetal prèviament apilada, en una capa d'almenys 0,3 m, hidrosembra. Es realitzaran plantacions puntuals en les zones baixes dels talussos, amb l'objectiu de fixar aquestes zones enfront de possibles fenòmens erosius. La lamina PEAD d'impermeabilització dels talussos interns de color similar al terreny existent (alber).  
Zones d'apilaments temporals: es deixarà una plataforma plana, de manera que es reduïsca l'escolament superficial, s'afavorisca la implantació d'una coberta vegetal i es reduïsquen els fenòmens erosius. L'altura dels apilaments no superarà els 4,90 m d'altura i en cap cas l'altura de la bassa.  
Superfícies afectades per instal·lacions auxiliars, apilaments i altres zones d'ocupació temporal: Escarificació per a la seua descompactació en el cas de zones del parc de maquinària, estesa de capa vegetal i sembra. Plantació de certes espècies, tant arbòries com arbustives, amb la finalitat d'establir una coberta vegetal i una restauració paisatgística.  
  
La caseta de vàlvules i elements auxiliars es realitzaran amb acabats de gamma cromàtica present en l'entorn.  
Riberes i vessants del llit del riu Vinalopó i altres àrees naturals dins del corredor biològic: Sembra i plantacions per a reforçar la vegetació d'aquestes superfícies.  
Per a l'elecció definitiva d'espècies, s'ha partit de la vegetació potencial i real de la zona, una sèrie d'espècies autòctones adaptades a les condicions climàtiques de la zona. S'han considerat únicament les espècies herbàcies i llenyoses baixes, ja que les condicions extremes del medi dificulten molt una restauració amb espècies arbustives o arbòries. Les espècies triades per a la restauració són: Lygeum spartum, Brachypodium ramosum, Brachypodium distachyon, Stipa tenacissima, Helianthemum Rubellum, Teucrium capitatum, espècies adaptades a les característiques de clima i sòl existent.  
S'ha realitzat una anàlisi per a determinar les acceleracions sísmiques bàsica i de càlcul, juntament amb l'espectre elàstic del terreny per a complir amb les especificacions de la normativa de construcció sismoresistent: part general i edificació (NCSR'02).  
Els efectes sobre el canvi climàtic en la construcció i explotació de la nova bassa, tenint en compte l'estalvi dels bombaments de l'aqüífer i la renovació de l'equip de bombament, suposarà un impacte positiu quant a les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle.  
En la fase de funcionament, amb la finalitat de limitar l'accés de fauna de grandària mitjana i gran a les instal·lacions de la bassa amb la seua possible caiguda, s'ha dissenyat un doble tancat: un envoltant totes les instal·lacions i un altre envoltant la bassa en la mateixa coronació. Com a elements de seguretat per a facilitar l'eixida de persones o animals que puguen caure accidentalment a la bassa s'instal·laran als cantons de la bassa i al centre dels talussos, estructures que permeten la fugida d'animals, compostes per bandes de geomembrana estructurada PEAD dissenyada amb tacs cònics.  
Les obres projectades contribuiran a millorar les condicions economicosocials, modernitzant el sistema de reg i garantint l'aigua de reg en períodes estivals. Contribuirà a la reducció d'aigua provinent dels pous i millor aprofitament de l'aigua provinent d'un assut al riu Vinalopó. Un dels principals efectes positius generats per l'actuació és que els agricultors disposaran d'aigua de reg i evitaran que els cultius patisquen la severitat de les sequeres estivals.  
  
Respecte als annexos continguts en la documentació tècnica del projecte, es destaca el següent:  
Estudi geològic-geotècnic: Es destaca que hi ha un material de rebliment classificat segons el PG3, com a sòl tolerable. Els coeficients de seguretat davant d'enfonsament, assentaments i lliscament són superiors als mínims exigits, per la qual cosa la conclusió de l'anàlisi d'estabilitat efectuada determina que els dics de l'embassament són estables en les condicions de projecte.  
Estudi d'inundabilitat: Cal destacar que les afectacions derivades del trencament de la bassa Salse III, siga de manera independent o encadenada amb les altres dues basses existents, no genera afectacions de rellevància atés que únicament arriba a elements que, per si mateixos, es troben en zona inundable a causa de l'orografia. Els danys generats són limitats perquè l'avinguda aconsegueix amb poca magnitud la gran majoria d'aquests elements, que es classifiquen com a danys lleus. El risc d'inundació, aplicant la metodologia del PATRICOVA, és molt baix. La conclusió de l'estudi d'inundabilitat, com a circumstància que pot ocasionar efectes negatius sobre l'ésser humà i els béns materials, és que la construcció de la bassa i els elements associats no modifiquen el risc existent d'inundació ni hi ha increment de la perillositat en el cas de trencament de la bassa. L'estudi d'inundabilitat va ser considerat amb caràcter favorable per l'òrgan competent en atenció al compliment de les diferents normatives de seguretat de preses i embassaments i, a causa d'això, al baix risc calculat.  
Classificació de la bassa en funció del seu risc potencial: Segons l'estudi d'inundabilitat, un hipotètic trencament de la bassa podria provocar una afectació greu sobre els habitatges aïllats existents. Per això, segons la guia tècnica de classificació de preses en funció del risc potencial, es proposa que la classificació de la bassa siga classificació A.   
Pla d'emergència: El pla es redacta perquè la bassa Salse III està classificada com a categoria A. Com es pot comprovar en el pla d'emergència, es produeixen 81 afectacions, si bé els danys causats en la gran majoria d'aquestes són lleus, ja que es troben en zones inundables del riu Vinalopó, per la qual cosa, en desbordar-se, l'ona d'avinguda les afectaria amb calats reduïts. A més, en la primera mitja hora des del trencament, l'aigua afectaria camps de cultiu i no vies de comunicació fins passades hora i mitja, de manera que, en cas de produir-se el trencament de la bassa, seria possible advertir la població abans que es produïra aquesta afectació.  
Els efectes previstos per la realització del projecte poden generar impactes moderats sobre els quals és factible l'aplicació de mesures preventives i correctores. L'estudi d'impacte ambiental fa una proposició de mesures en què es tenen en compte tots els aspectes possibles i en totes les fases de projecte. La proposta realitzada es considera adequada per a corregir, disminuir i compensar els efectes que la realització de l'obra causarà sobre el medi ambient.  
El programa de vigilància ambiental té com a objectiu principal comprovar l'eficàcia de les mesures correctores, així com determinar l'impacte real de les actuacions mitjançant la realització de controls periòdics en la fase de funcionament, i l'emissió d'informes durant les fases de construcció, i de controls periòdics en la fase de funcionament, durant el període de garantia d'obres i l'any posterior. Per a previndre els possibles efectes negatius en cas de trencament de la bassa, es realitzarà un control setmanal de l'eixida de les canonades de drenatge i dren ximenera, per a detectar possibles trencaments de la làmina. El programa de vigilància i seguiment ambiental es redacta en compliment de la legislació vigent d'impacte ambiental.  
A causa de l'impacte permanent en el paisatge que causa l'abandó d'aquesta classe d'infraestructures, és convenient que, si en algun moment l'embassament deixa de tindre ús, es retiren els elements artificials d'impermeabilització i es reòmpliga el buit generat.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'annex I.8 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, en concordança amb l'article 7.1 de la llei 21/2013 de 9 de desembre.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació d'aigües per al reg bassa Salse III, promogut per la Comunitat de Regants Vall de Beneixama a Beneixama, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
1. Es farà un seguiment arqueològic de les obres (moviments de terra) per a documentar la possible aparició de restes arqueològiques no catalogades, i vetlar per la correcta aplicació de les mesures proposades. Es farà una prospecció arqueològica amb recollida total de béns mobles i un seguiment dels moviments de terres que puguen afectar-la, i es procedirà a l'excavació dels béns immobles si es localitzen en aquest seguiment.  
2. Resulta d'aplicació el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3. Amb la finalitat de previndre mortaldat d'ocells, el clos de la bassa haurà de senyalitzar-se i hauran d'habilitar-se a l'interior del vas dispositius específics que permeten la seua eixida.  
4. Atés que la bassa és de categoria A segons la guia tècnica de classificació de preses en funció del risc potencial, serà condició per a la posada en explotació de la bassa l'aprovació prèvia i adequada implantació de les corresponents normes d'explotació, pla d'emergències i el nomenament d'un director d'explotació de la bassa.  
  
5. Es restauraran els talussos i desmunts generats en la construcció de la bassa, i se'n farà una vigilància ambiental durant 10 anys. En aquest temps es vigilarà l'erosió produïda, la revegetació del terreny i les mesures de correcció que s'establisquen en cas d'aparició d'impactes no previstos, i se supervisarà que els materials apilats es vagen retirant conforme al termini establit de 10 anys i de manera que no es produïsquen afectacions sobre els elements vegetals i culturals.  
  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Haurà d'incloure el registre documentat dels excedents de terra que es generaran i les seues zones de depòsit. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.   
7. En la fase d'abandó, amb la finalitat que els efectes ambientals de la bassa no siguen permanents, es procedirà a la demolició de les infraestructures inservibles, a la retirada dels elements d'impermeabilització de la bassa per un gestor autoritzat, a la neteja de l'àrea, restauració i revegetació de la zona  
8. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
   
València, 5 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9380, del 11-07-2022 (2022/6184)

RESOLUCIÓN de 5 de abril de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto construcción de una balsa de almacenamiento y regulación para riego, balsa Salse III, polígono 4, parcelas 47, 48, 49, 54, 56, 57, 58, del término municipal de Beneixama (Alicante). Expediente: (1518378) 57/2020-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9380

Fecha DOGV
:   11-07-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/6184

CVE


Fecha del documento
:   05-04-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Beneixama](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de abril de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto construcción de una balsa de almacenamiento y regulación para riego, balsa Salse III, polígono 4, parcelas 47, 48, 49, 54, 56, 57, 58, del término municipal de Beneixama (Alicante). Expediente: (1518378) 57/2020-AIA. [2022/6184]  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 57/2020-AIA.  
Título: Proyecto construcción de una balsa de almacenamiento y regulación para riego, balsa Salse III.  
Promotor: Comunidad de Regantes Valle de Beneixama.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Beneixama.  
Localización: Polígono 4, parcelas 47, 48, 49, 54, 56, 57, 58 de Beneixama.  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
La comunidad de regantes Valle de Beneixama, promueve un proyecto de construcción de una balsa de almacenamiento y regulación de agua de riego.  
La futura balsa se ubicará en el término municipal de Beneixama, concretamente en la pedanía de El Salse, comarca del Alto Vinalopó, provincia de Alicante, cerca de la confluencia del citado término con el de Biar y el de Banyeres de Mariola, junto al río Vinalopó, próxima a otras dos balsas (Salse I, Salse II). La ubicación de la balsa se distribuye en las siguientes parcelas: del polígono 4, parcelas 47, 48, 49, 54, 55, 56, 57 y 58, y del polígono 5 parcelas 41, 45 y 53. Con una superficie total de 135.445 m², de los cuales, la ocupación real de balsa, sin tener en cuenta los caminos y accesos, es de 71.629 m².  
El objeto del proyecto es la implantación de una balsa de regulación de agua de riego, que dispondrá de una caseta de válvulas y una galería visitable a través del dique, por donde circularán las conducciones de entrada y salida, así como la valvulería para la regulación de los caudales.  
La extensión de cultivos con derecho a riego de la comunidad de regantes es de 1.200 hectáreas y el consumo de agua de riego oscila alrededor de 4.500.000 m³ al año, produciéndose un consumo en el periodo estival de 1.500.000 m³. Actualmente el volumen de almacenamiento de agua de riego de la comunidad de regantes es de 811.500 m³. Una vez puesta en funcionamiento la nueva balsa el almacenamiento total será de 1.355.287 m³, necesario para asegurar el suministro en los periodos más desfavorables.  
Aparte de asegurar el suministro en los periodos más desfavorables, lo que se pretende es sustituir la extracción del agua de las masas subterráneas por aguas superficiales procedentes del azud del río Vinalopó. Actualmente la entrada se realiza por gravedad desde el azud hasta la balsa Salse I, de aquí por vasos comunicantes se llena la balsa Salse II hasta la cota 619.90 m sobre el nivel del mar y con un equipo de bombeo se llena hasta su capacidad máxima. En el proyecto está previsto comunicar mediante tuberías de gravedad e impulsión la futura balsa Salse IIl con las otras dos existentes y sustituir el equipo de bombeo por uno más eficiente que preste servicio a las dos balsas Salse II y la futura Salse III y así poder llenarlas a su capacidad máxima.  
La construcción de la balsa supone un movimiento de tierras considerable, generando un excedente de tierras con un volumen de 499.378 m³. Para gestionar este excedente de tierras la comunidad de regantes cuenta con el compromiso de transporte a cantera cercana de 270.000 m³, y el resto está previsto depositarlos temporalmente en parcelas cercanas, alquiladas durante un periodo de 10 años. Este es el tiempo que la comunidad de regantes tiene para retirarlos o aprovecharlos en la ejecución de otras obras cercanas.  
Se ejecutará un camino situado al oeste de la balsa Salse III, entre las balsas Salse II y Salse III y cuyo fin es mantener el paso existente entre ambas parcelas. Se ejecutará con una capa de 20 cm de zahorra artificial, quedando la rasante al nivel del terreno natural.  
Se ha proyectado una balsa de materiales sueltos, homogénea, parcialmente excavada. La balsa será ejecutada con los materiales procedentes de la excavación del vaso. Tiene una planta sensiblemente rectangular, con un aliviadero de labio fijo y pared gruesa proyectado en canal rectangular. La cota de vertedero se sitúa en 628,20 metros sobre el nivel del mar. Para la construcción de los taludes de la balsa se ha proyectado los taludes interiores con una pendiente de 2,5 H/1V y los taludes exteriores una pendiente de 1,5 H/1V en terraplén y 1,0 H/1V en desmonte.  
El camino de coronación de la balsa se sitúa a una cota de 629,00 metros sobre el nivel del mar, su diseño se ha previsto con un firme de zahorra artificial de espesor comprendido entre 25 y 35 cm, de forma que se tenga una pendiente transversal del 2 por ciento hacia el exterior. Su anchura será de 6,00 metros, suficiente para poder circular con maquinaria sobre la coronación y llevar a cabo las tareas de construcción y mantenimiento.  
El sistema de drenaje, como elemento de seguridad está compuesto por un drenaje perimetral, formado por tuberías de PVC ranurado 160 mm de diámetro, con registro de drenaje independiente y sectorizado en 6 zonas diferentes para localizar posibles averías, y un dren chimenea en aquellos tramos del dique con altura superior a 5 metros, para evitar en caso de filtraciones de agua, el colapso del dique principal.  
La impermeabilización del vaso de la balsa está compuesta por una superficie de pendiente homogénea y totalmente lisa, a la que se coloca una lámina de geotextil de 500 gr/m² de polipropileno no tejido de filamento continuo. Por encima del geotextil se instalará una lámina impermeabilizante de PEAD de 2 mm de espesor, instalada mediante doble soldadura. La lámina de PEAD se anclará en la coronación al zuncho perimetral de hormigón de 40x70 cm, con un resguardo mínimo de 1,20 cm para evitar que los días de viento el oleaje de la balsa provoque la salida de agua por desbordamiento de esta.  
El sistema de tuberías de la balsa está formado por tuberías de PEAD 100 PN6 de diferentes diámetros; Una tubería de entrada de agua por gravedad de 630 mm de diámetro; Una tubería de entrada de agua por impulsión de 400 mm de diámetro; Una tubería de salida de agua de 630 mm de diámetro; Una tubería de desagüe de emergencia de 630 mm, que en caso de emergencia funcionaría con la otra tubería de entrada, permitiendo el vaciado de la balsa en 40.57 horas al río Vinalopó.  
La balsa tendrá un doble cerramiento, uno exterior de 2,50 metros situado a pie de talud, y otro interior sobre el murete de coronación de 60x40 cm de 1 m de altura. Los dos cerramientos estarán formados por postes tubulares de acero de 50 mm de diámetro y malla metálica de simple torsión.  
Tramitación administrativa  
Actuaciones previas.  
En fecha 24 de octubre de 2017 el órgano sustantivo (Ayuntamiento de Beneixama) remitió a este órgano ambiental solicitud del documento de alcance del estudio de impacto ambiental, acompañando a dicha solicitud documento de inicio del proyecto de construcción de una balsa de almacenamiento y regulación para riego, balsa Salse III. En fecha 3 de mayo de 2018 este órgano ambiental remitió al órgano sustantivo y al promotor (SAT aguas de Pinoso) el informe de alcance y contenidos del estudio de impacto ambiental.  
En fecha 18.05.2020, el órgano sustantivo dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompaña de:  
Proyecto técnico completo fechado en marzo 2019. El proyecto contiene entre otros anexos el estudio de impacto ambiental, el estudio de integración paisajística, el estudio de inundabilidad y el plan de emergencia.  
Informe técnico con el resultado de la exposición pública.  
De acuerdo con el informe técnico, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8699, de fecha 17 de diciembre 2019. Asimismo, se publicó anuncio en la web municipal. Durante el plazo de información pública, no se presentó ninguna alegación. De las consultas efectuadas se recibió informe de los siguientes organismos:  
En fecha 5 de diciembre de 2019 el Servicio de Planificación de la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias informa que existe riesgo de incendio por la cercanía a la zona forestal del rio Vinalopó, menos de 100 m, y el riesgo sísmico de la zona de actuación con una aceleración sísmica de 0.07 g, teniendo que asumir todas las medidas establecidas al efecto en la NCSR-02.  
En fecha 2 de marzo de 2018 el Servicio de Vida Silvestre informa que no tendrá efectos apreciables sobre Red Natura 2000, si se garantiza la instalación de rampas de salvamento de la fauna y se evite afectar al entorno durante la ejecución del proyecto.  
El Servicio Territorial de Cultura y Deporte de Alicante en fecha 16 de diciembre de 2019, requiere la subsanación y mejora de la documentación presentada, dado que no se incluyen las parcelas 41,45 y 53, del polígono 5, en el estudio de impacto ambiental. Posteriormente se han incluido las parcelas en el EIA.  
La Dirección General de Cultura y Patrimonio en fecha 19 de febrero de 2020 emite informe favorable con sujeción a la condición de que se realice una prospección arqueológica con recogida total de bienes muebles y un seguimiento de los movimientos de tierras que pudieron afectarla, procediendo a la excavación de los bienes inmuebles si se localizasen en dicho seguimiento, en las parcelas 48, 49 y 54 del polígono 4.  
En fecha 17 de enero de 2020, la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica emite informe favorable, siempre que la actuación sea compatible con el planeamiento municipal vigente. La balsa debe inscribirse en el registro de balsas de riego de la Comunitat Valenciana.  
La Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica en fecha 14 de diciembre de 2021 emite informe favorable; se considera que el diseño de la balsa es conforme a los criterios de seguridad de balsas del servicio de regadíos y se ajusta a las recomendaciones y prácticas habituales para este tipo de balsas; aún así se recomienda la realización de un ensayo VATEN para comprobar el buen estado de la geomembrana antes del llenado.  
En fecha 4 de septiembre de 2019 la Confederación Hidrográfica del Júcar autoriza la construcción de la balsa con capacidad máxima de 0.566 Hm³ y autoriza la nivelación y movimientos de tierras en la zona de policía del rio Vinalopó, con la ejecución de acopios para el material sobrante de obras de 321.920 m³, limitando a dos metros la altura de los acopios en zona de policía y a 4,9 metros la altura de los acopios fuera de la zona de policía. Todo condicionado a que los trabajos sean supervisados por el Servicio de Policía de Aguas y Cauces Públicos, limitando el plazo de ejecución a 15 meses y respetando a lo largo de la margen, que ha de quedar apta y practicable, la zona de servidumbre de 5 metros de anchura para uso público, de conformidad con el reglamento del dominio público hidráulico. También se autoriza el acopio del material sobrante condicionado a la supervisión por el Servicio de Policía de Aguas y Cauces Públicos.  
En fecha 28 de julio de 2021 el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje. emite informe desfavorable porque las medidas de integración paisajística propuestas en el EIP son insuficientes para garantizar la integración en el paisaje. Por tanto, se establecerán medidas de integración paisajística concretas y efectivas para la correcta integración de dicha actuación en el paisaje, conforme al apartado g del anexo II de la LOTUP.  
En fecha 16.03.2022 el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, emite informe favorable, siempre y cuando se lleven a cabo las medidas de integración paisajística indicadas en el informe.   
En fecha 9 de noviembre la Dirección General de Política Territorial y Paisaje aprueba el estudio de inundabilidad, al considerar cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana. (PATRICOVA).  
En fecha 2 de diciembre de 2021 el Ayuntamiento de Beneixama emite certificado de compatibilidad urbanística informando que los terrenos donde se pretende construir el tercer embalse regulador son de naturaleza rustica y según las NNSS vigentes se trata de suelo no urbanizable común.  
En fecha 14 de diciembre de 2021 el Servicio de Regadíos considera que el diseño de la balsa es conforme a los criterios de seguridad de balsas del servicio de Regadíos y se ajusta a las recomendaciones y prácticas habituales para este tipo de balsa. Recomienda la realización de un ensayo VATEN para comprobar el buen estado de la geomembrana antes del llenado.  
  
Consideraciones ambientales  
La zona de actuación donde se ha proyectado la balsa y el resto de las actuaciones asociadas a su construcción se encuentra en la pedanía de El Salse, en el polígono 4, parcelas 47, 48, 49, 54, 56, 57 y 58 del término municipal de Beneixama, en la comarca del Alt Vinalopó de la provincia de Alicante. Se encuentra en la cuenca agrícola del Vinalopó, a una distancia mínima de 54 metros de la margen izquierda del río Vinalopó. La zona afectada está formada por áreas de cultivo de cereal y en los márgenes existían almendros y olivos, cultivos de los que aún existen indicios como tocones con rebrotes. En las parcelas donde se va a ubicar la balsa, el suelo es no urbanizable común (agrícola).  
La hidrología de la zona se caracteriza por la presencia de multitud de cauces de agua de carácter temporal, entre los que destaca el río Vinalopó y los siguientes tributarios: el barranco Hondo, el barranco de las Cuevas y el barranco del Pozo de la Nieve. El río Vinalopó recorre la parte sur de la actuación.  
Los espacios protegidos de la Red Natura se encuentran alejados de la zona de actuación, por lo que no se prevé que las actuaciones conlleven repercusión negativa sobre estas áreas.  
En las parcelas 39, 41 y 45 del polígono 4, destinadas para el acopio temporal de tierras sobrantes se localiza la vía pecuaria de la Sendera de Banyeres de Mariola i Beneixama (10 metros de anchura legal) y la vía pecuaria Vereda de Banyeres (20 metros de anchura legal).  
Las parcelas en las que se ha proyectado la balsa y las que han sido arrendadas para albergar temporalmente los acopios de excedentes de excavación, se localizan en parte dentro de los límites estimados (500 metros de anchura) del corredor ecológico del río Vinalopó. En esta zona, el cauce del río Vinalopó se encuentra varios metros por debajo de la cota de las parcelas afectadas. Esta situación produce una diferenciación pronunciada entre dos ambientes, uno de carácter agrícola y otro correspondiente al propio cauce y a las laderas que lo rodean.  
El entorno de las parcelas se encuentra profundamente transformada por la presencia de las dos balsas existentes y elementos accesorios por lo que la calidad del paisaje es baja.  
Las especies herbáceas y arbustivas propias de la zona son: el lastón (Brachypodium retusum), la lechetrezna (Euphorbia characias), el hinojo (Foeniculum vulgare), el enebro (Juniperus oxycedrus), la retama (Retama sphaerocarpa), el romero (Rosmarinus officinalis), el escaramujo (Rosa canina) y el tomillo (Thymus vulgaris). La vegetación de ribera del río no está muy desarrollada en las orillas del río a su paso por las inmediaciones de la parcela, debido a que el cauce está seco buena parte del año.  
En cuanto a la fauna, según las visitas realizadas en octubre de 2018, por el proyectista del proyecto, no fue detectada ninguna especie de interés, únicamente fueron avistadas palomas torcaces (Columba palumbus), urracas (Pica pica) y especialmente conejos (Oryctolagus cuniculus), de los que además se encontraron también abundantes madrigueras en las cercanías al río.  
Se han localizado restos arqueológicos en las parcelas 48, 49 y 54 del polígono 4. Por ello se imponen medidas en las parcelas que van a ser objeto de excavación para la construcción de la balsa, más concretamente en las parcelas de la 38 a 42, 44 a 49, y 54 a 58 del polígono se realizará una prospección arqueológica con recogida de bienes muebles y seguimiento de los movimientos de tierras que pudieran afectarla.  
El análisis de alternativas para la selección de la cubicación óptima de almacenamiento de agua se realiza atendiendo a los criterios de resolución del problema de falta de almacenamiento, avenida generada en caso de rotura, ahorro energético y de emisiones de CO2, afecciones al entorno y operatividad y versatilidad del diseño. La alternativa más adecuada es la que reduce el déficit de almacenamiento entre un 45 y un 55 %, que supone un volumen entre 469.000 m³ y 573.000 m³.  
La ubicación más adecuada es la que está junto a las otras dos balsas, siendo esta la más cercana a las conducciones de llenado y vaciado existentes, además de ser la más cercana a un cauce natural de gran capacidad, presentando una orografía y fisiografía aceptable y una relación longitud/anchura adecuada, por lo que la ubicación obtenida es la más segura y al tiempo, es una de las soluciones más económicas.  
Una vez determinada la ubicación óptima para la construcción de la balsa, se realiza el análisis de alternativas de la cota de coronación óptima. Siendo los criterios evaluables considerados: Los excedentes de tierras; La existencia de un punto de vertido; Avenida generada en caso de rotura; Viabilidad del desagüe de emergencia; Altura del talud; Operatividad del sistema de llenado. La alternativa más adecuada según los criterios expuestos es aquella con la cota de coronación a 629 metros sobre el nivel del mar.  
Del análisis de las alternativas de altura de taludes se desprende que, la solución más adecuada, cuenta con un excedente de tierras de 499.378,1 m³. Hay un compromiso de una explotación minera cercana de recoger 270.000 m³ de excedente de tierras para su aprovechamiento. El excedente de tierras restante 229.378,1 m³, se acopiarán temporalmente en el entorno de la balsa proyectada. Los condicionantes impuestos a estos acopios son; No interferencia con los flujos de agua; No afección a las líneas eléctricas; Utilización de parcelas con mayor superficie disponible. La alternativa elegida distribuye los acopios en las parcelas 39, 41 y 45, no superando en ningún caso los 4,90 metros de altura.  
En la fase de replanteo se balizará la zona de afección de obras, las obras de acceso y ocupación temporal, así como las zonas donde existan elementos del patrimonio cultural. También se realizará un balizado en la servidumbre de paso de agua para limitar los impactos sobre la red hidrográfica.  
Previo al inicio de los desbroces y de los movimientos de tierras, se realizará un balizamiento de cualquier formación o elemento vegetal sensible. Se realizará una prospección botánica para asegurar que no existen especies prioritarias y otra prospección con el fin de determinar si existen en las inmediaciones nidificaciones de especies de fauna amenazadas. También se realizará un balizado de las vías pecuarias existentes y en el entorno de las parcelas destinadas a los acopios temporales.  
En la fase de desbroce de la balsa se vigilará que no hay ningún tipo de afección evitable sobre la vegetación, se valora como un impacto negativo, de magnitud media por la escasa relevancia de las formaciones afectadas, parcialmente reversible, de aparición a corto plazo y con posibilidad de aplicación de medidas correctoras. En la fase de funcionamiento, no se prevé afección sobre la vegetación y hábitats de la zona, salvo el impacto residual correspondiente a la reducción de la superficie ocupada por estas formaciones vegetales, correspondientes al vaso de la balsa, impacto que se considera compatible.  
La instalación de la balsa producirá un efecto barrera para la circulación de mamíferos, que deberán modificar sus hábitos de tránsito. Durante la fase de construcción, el impacto se estima como moderado, por tratarse de un proceso de magnitud media que precisa de medidas preventivas, y durante la fase de funcionamiento, el impacto se estima también como moderado, por tratarse de un proceso de magnitud media que precisa de medidas preventivas y correctoras.  
La geomorfología y orografía de la balsa tendrá una afección intensa durante las obras, el relieve resultante tras la actuación quedará lo más integrado posible. Se valora el impacto en la fase de construcción como negativo, de magnitud media alta, persistencia temporal (acopios temporales) y permanente (terrenos excavados y terraplenes), de aparición a corto plazo y con posibilidad de aplicación de medidas correctoras como la restauración y revegetación de taludes con especies autóctonas. El impacto se califica como moderado.  
El impacto sobre la red hidrológica superficial se valora como moderado, por ser negativo, de magnitud baja, reversible en su mayor parte, de aparición a corto plazo y con posibilidad de aplicación de medidas preventivas y correctoras. La principal medida protectora para evitar la afección a cauces, turbidez de las aguas y su contaminación por vertidos durante la fase de construcción, será una correcta gestión de los residuos de la obra, además se balizarán los barrancos para mantener el paso de agua, y se ejecutarán cunetas provisionales de drenaje perimetral de la balsa, para evitar las escorrentías y los arrastres de tierras en la zona de obras.  
En la calidad de aguas superficiales se considera que durante la construcción el impacto será moderado, ya que es un efecto temporal, reversible y no se prevé una magnitud importante, pero que precisa de medidas preventivas y correctoras específicas. En la fase de funcionamiento, una vez revegetadas las superficies afectadas por las obras, no se producirá una modificación significativa respecto a la situación actual, por lo que el impacto se considera compatible.  
La filtración de sustancias contaminantes, de no ser controladas, sería muy efectiva y podría significar un impacto alto en la calidad de las aguas subterráneas. Existen aguas subterráneas en condiciones de potabilidad para usos urbanos. Como medida de protección se construirán balsas impermealizadas para ubicar el hormigón sobrante, también se habilitarán zonas de retención de contaminantes. Se realizará una gestión de residuos de acuerdo con la legislación vigente  
La balsa se encuentra a menos de 500 metros de terreno forestal estratégico Se considera que esta afección es no significativa, al no encontrarse en ningún caso sobre terreno forestal. En todo caso se debe cumplir con lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones (decreto 7/2004). Las vías pecuarias se podrían ver afectadas por las actuaciones previstas, aunque se han diseñado los acopios de manera que no se afecten a la mismas y además serán balizadas respetando su anchura real y un perímetro de seguridad. En consecuencia, el resultado es compatible  
Durante las obras se asegurará la permeabilidad transversal y longitudinal del territorio, garantizando en todo momento el paso de personas, vehículos, maquinaria agrícola y de ganado por los caminos públicos o con servidumbres de paso. Todos los desvíos provisionales estarán debidamente señalizados. Se realizará un seguimiento arqueológico durante la remoción de los primeros metros de la superficie de las zonas donde se ha proyectado la balsa, su función será supervisar los movimientos de tierra para documentar la posible aparición de restos arqueológicos desconocidos, y para velar por la correcta aplicación de las medidas propuestas.  
Los principales efectos en la calidad atmosférica se producirán durante la fase de construcción, fundamentalmente por la emisión de partículas a la atmósfera derivadas del movimiento de tierras, aumento de los niveles sonoros, impactos que se consideran moderados. Como medidas de protección, no se realizarán obras durante el periodo nocturno, los camiones tendrán limitada la velocidad a 30 km/h, lo que reduce la afección por ruido y por polvo, la maquinaría contará con silenciadores homologados, adecuado mantenimiento de la maquinaria de obras, riego de viales en accesos no asfaltados. Se debe de tener en cuenta la circulación de vehículos pesados con una adecuada señalización para evitar el riesgo de accidentes y molestias.  
Los residuos no reutilizables en obra deberán ser tratados según su naturaleza de acuerdo con la normativa vigente, y entregados a gestor autorizado para cada tipo de residuo. Se dispondrán áreas para parques de maquinaria, instalaciones auxiliares, servicios de personal, almacenes, oficinas y áreas de acopio de materiales. Las aguas residuales procedentes de las instalaciones auxiliares y de las operaciones de limpieza y mantenimiento, serán recogidas para su depuración o transporte a zona de tratamiento según corresponda. La propuesta de ubicaciones será supervisada previo al inicio de las obras por la dirección de obra y el equipo de vigilancia ambiental.  
Durante la fase de obras se producirá un aumento del riesgo de erosión, que pasaría a ser un impacto medio-alto, temporal y reversible. Se adoptarán medidas protectoras y correctoras como la ejecución de cunetas y canalizaciones provisionales, para evitar la escorrentía y arrastre de materiales sueltos en periodo de lluvias torrenciales por lo que se considera un efecto moderado. Para controlar la erosión de todos los taludes y zonas de acopio de excedentes de tierras se revegetarán según el plan de restauración previsto en el estudio de integración paisajística. Al tratarse de una zona de cultivos bastante llana, la cuenca de visualización de la balsa es bastante amplia, abarcando una gran superficie dentro de los límites impuestos por el umbral de 3.000 metros desde el contorno de la balsa. Está previsto la revegetación que los taludes de la balsa que serán de tierras en una zona de cultivo, por lo que la balsa se encontrará integrada paisajísticamente.  
El programa de restauración ambiental y paisajística tiene como objetivo proteger y conservar el suelo afectado por las obras y las nuevas superficies generadas evitando procesos erosivos, restaurar las zonas afectadas con carácter temporal, recuperar y mejorar la cubierta vegetal autóctona y contribuir a la mejora e integración ambiental y paisajística de las obras, proteger las riberas y laderas del cauce del río Vinalopó, como compensación por la afección al conector biológico. Se actuará en las siguientes tipologías de unidades de actuación, cuyas características exigen tratamientos específicos diferenciados:  
Taludes de la balsa: extendido de tierra vegetal previamente acopiada, en una capa de al menos 0,3 m, hidrosiembra. Se realizarán plantaciones puntuales en las zonas bajas de los taludes, con el objetivo de fijar dichas zonas frente a posibles fenómenos erosivos. La lamina PEAD de impermeabilización de los taludes internos de color similar al terreno existente (albero).  
Zonas de acopios temporales: se dejará una plataforma llana, de forma que se reduzca la escorrentía superficial, se favorezca la implantación de una cubierta vegetal y se reduzcan los fenómenos erosivos. La altura de los acopios no superará los 4.90 m de altura y en ningún caso la altura de la balsa.  
Superficies afectadas por instalaciones auxiliares, acopios y otras zonas de ocupación temporal: Escarificado para su descompactación en el caso de zonas del parque de maquinaria, extendido de capa vegetal y siembra. Plantación de ciertas especies tanto arbóreas como arbustivas con el fin de establecer una cubierta vegetal y una restauración paisajística.  
La caseta de válvulas y elementos auxiliares se realizarán con acabados de gama cromática presente en el entorno.  
Riberas y laderas del cauce del río Vinalopó y otras áreas naturales dentro del corredor biológico: Siembra y plantaciones para reforzar la vegetación de estas superficies.  
Para la elección definitiva de especies se ha partido de la vegetación potencial y real de la zona, una serie de especies autóctonas adaptadas a las condiciones climáticas de la zona. Se han considerado únicamente las especies herbáceas y leñosas bajas, ya que las condiciones extremas del medio dificultan mucho una restauración con especies arbustivas o arbóreas. Las especies elegidas para la restauración son: Lygeum spartum, Brachypodium ramosum, Brachypodium distachyon, Stipa tenacissima, Helianthemum Rubellum, Teucrium capitatum, especies adaptadas a las características de clima y suelo existente.  
Se ha realizado un análisis para determinar las aceleraciones sísmicas básica y de cálculo, junto al espectro elástico del terreno, para cumplir con las especificaciones de la normativa de construcción sismorresistente: parte general y edificación (NCSR'02).  
Los efectos sobre el cambio climático en la construcción y explotación de la nueva balsa, teniendo en cuenta el ahorro de los bombeos del acuífero y la renovación del equipo de bombeo, supondrá un impacto positivo en cuanto a las emisiones de gases de efecto invernadero.  
En la fase de funcionamiento, con el fin de limitar el acceso de fauna de mediano y gran tamaño a las instalaciones de la balsa con su posible caída se ha diseñado un doble vallado, uno rodeando todas las instalaciones y otro rodeando la balsa en la propia coronación. Como elementos de seguridad para facilitar la salida de personas o animales que puedan caer accidentalmente a la balsa se instalarán en las esquinas de la balsa y en el centro de los taludes, estructuras que permitan el escape de animales, compuestas por bandas de geomembrana estructurada PEAD diseñada con tacos cónicos.  
Las obras proyectadas contribuirán a mejorar las condiciones económico-sociales, modernizando el sistema de riego y garantizando el agua de riego en periodos estivales. Contribuirá a la reducción de agua proveniente de los pozos y mejor aprovechamiento del agua proveniente de un azud en el río Vinalopó. Uno de los principales efectos positivos generados por la actuación es que los agricultores dispondrán de agua de riego y evitarán que los cultivos padezcan la severidad de las sequías estivales.  
Respecto a los anejos contenidos en la documentación técnica del proyecto se destaca lo siguiente:  
Estudio geológico-geotécnico: Se destaca que hay un material de relleno clasificado según el PG3, como suelo tolerable. Los coeficientes de seguridad frente a hundimiento, asientos y deslizamiento son superiores a los mínimos exigidos, por lo que la conclusión del análisis de estabilidad efectuado determina que los diques del embalse son estables en las condiciones de proyecto.  
Estudio de inundabilidad: Es de destacar que las afecciones derivadas de la rotura de la balsa Salse III, ya sea de forma independiente o encadenada con las otras dos balsas existentes, no genera afecciones de relevancia dado que únicamente llega a elementos que, de por sí, se encuentran en zona inundable debido a la orografía. Los daños generados son limitados puesto que la avenida alcanza con poca magnitud a la gran mayoría de estos elementos, clasificándose estos daños como leves. El riesgo de inundación, aplicando la metodología del PATRICOVA, es muy bajo. La conclusión del estudio de inundabilidad, como circunstancia que puede ocasionar efectos negativos sobre el ser humano y los bienes materiales, es que la construcción de la balsa y elementos asociados no modifican el riesgo existente de inundación ni hay incremento de la peligrosidad en el caso de rotura de la balsa. El estudio de inundabilidad fue considerado con carácter favorable por el órgano competente en atención al cumplimiento de las distintas normativas de seguridad de presas y embalses y debido a ello, al bajo riesgo calculado.  
Clasificación de la balsa en función de su riesgo potencial: Según el estudio de inundabilidad una hipotética rotura de la balsa podría provocar una afección grave sobre las viviendas aisladas existentes. Por ello, según la guía técnica de clasificación de presas en función del riesgo potencial, se propone que la clasificación de la balsa sea clasificación A.  
Plan de emergencia: El plan se redacta puesto que la balsa Salse III está clasificada como categoría A. Como se puede comprobar en el plan de emergencia se producen 81 afecciones, si bien los daños causados en la gran mayoría de ellas son leves, ya que se encuentran en zonas inundables del río Vinalopó, por lo que, al desbordarse, la onda de avenida las alcanzaría con calados reducidos. Además, en la primera media hora desde la rotura el agua afectaría a campos de cultivo, no afectándose a vías de comunicación hasta pasadas hora y media, de forma que, en caso de producirse la rotura de la balsa, sería posible advertir a la población antes de que se produjera esta afección.  
Los efectos previstos por la realización del proyecto pueden generar impactos moderados sobre los que es factible la aplicación de medidas preventivas y correctoras. El estudio de impacto ambiental realiza una proposición de medidas contemplando todos los aspectos posibles y en todas las fases de proyecto. La propuesta realizada se considera adecuada para corregir, disminuir y compensar los efectos que la realización de la obra causará sobre el medio ambiente.  
El programa de vigilancia ambiental tiene como objetivo principal comprobar la eficacia de las medidas correctoras, así como determinar el impacto real de las actuaciones mediante la realización de controles periódicos en la fase de funcionamiento y la emisión de informes durante las fases de construcción y de controles periódicos en la fase de funcionamiento, durante el periodo de garantía de obras y año posterior. Para prevenir los posibles efectos negativos en caso de rotura de la balsa, se realizará un control semanal de la salida de las tuberías de drenaje y dren chimenea, para detectar posibles roturas de la lámina. El programa de vigilancia y seguimiento ambiental se redacta en cumplimiento de la legislación vigente de impacto ambiental.  
Debido al impacto permanente en el paisaje que causa el abandono de este tipo de infraestructuras, es conveniente que, si en algún momento el embalse deja de tener uso, se retiren los elementos artificiales de impermeabilización y se rellene el hueco generado.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el anexo I.8 del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana, en concordancia con el artículo 7.1 de la ley 21/2013 de 9 de diciembre.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de construcción de una balsa de almacenamiento y regulación de aguas para el riego balsa Salse III, promovido por la Comunidad de Regantes Valle de Beneixama en Beneixama, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Se realizará un seguimiento arqueológico de las obras (movimientos de tierra) para documentar la posible aparición de restos arqueológicos no catalogados, y velar por la correcta aplicación de las medidas propuestas. Se realizará una prospección arqueológica con recogida total de bienes muebles y un seguimiento de los movimientos de tierras que pudieron afectarla, procediendo a la excavación de los bienes inmuebles si se localizasen en dicho seguimiento.  
2. Resulta de aplicación el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
3. Con el fin de prevenir mortandad de aves, el vallado de la balsa deberá señalizarse y deberán habilitarse en el interior del vaso dispositivos específicos que permitan su salida.  
4. Dado que la balsa es de categoría A según la guía técnica de clasificación de presas en función del riesgo potencial, será condición para la puesta en explotación de la balsa la previa aprobación y adecuada implantación de las correspondientes normas de explotación, plan de emergencias y el nombramiento de un director de explotación de la balsa.  
5. Se restaurarán los taludes y desmontes generados en la construcción de la balsa, realizando una vigilancia ambiental del mismo durante 10 años. En este tiempo se vigilará la erosión producida, la revegetación del terreno y las medidas de corrección que se establezcan en caso de aparición de impactos no previstos y se supervisará que los materiales acopiados se vayan retirando conforme al plazo establecido de 10 años y de manera que no se produzcan afecciones sobre los elementos vegetales y culturales.  
6. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Deberá incluir el registro documentado de los excedentes de tierra que se van a generar y sus zonas de depósito. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
7. En la fase de abandono con el fin de que los efectos ambientales de la balsa no sean permanentes se procederá a la demolición de las infraestructuras inservibles, a la retirada de los elementos de impermeabilización de la balsa por gestor autorizado, a la limpieza del área, restauración y revegetación de la zona  
8. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 5 de abril de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML