Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4610, del 17-10-2003 (2003/11071)

ORDRE de 13 d'octubre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Massís de Penyagolosa.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4610

Data del DOGV
:   17-10-2003

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2003/11071

CVE


Data del document
:   13-10-2003

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Llucena](javascript:void(0))
    * [Xodos](javascript:void(0))
    * [Villahermosa del Río](javascript:void(0))
    * [Vistabella del Maestrat](javascript:void(0))
    * [Castillo de Villamalefa](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

ORDRE de 13 d'octubre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Massís de Penyagolosa. [2003/X11071]
  
El massís de Penyagolosa, localitzat a l'oest de la província de Castelló, es caracteritza per una orografia abrupta, sobretot en el vessant de la mar Mediterrània. Dominen els forts pendents, amb angosts i profunds barrancs llaurats sobre els afloraments calcaris predominants.
  
Sobre aquest imponent massís destaca el pic de Penyagolosa, que s'alça fins als 1.814 m, la qual cosa el converteix en la segona muntanya més alta de la Comunitat Valenciana. Representa una fita en la nostra geografia i un referent cultural arrelat molt profundament en la tradició valenciana.
  
L'origen del topònim Penyagolosa es perd en el temps, però sembla que prové de l'evolució amb metàtesi del terme ?pinna'(muntanya) i ?lucosa'(boscosa), segons diuen alguns documents com el relatiu a la donació de Culla a l'Orde del Tremp el 1213.
  
Hi ha multitud de vestigis dels pobles que van habitar i van passar per aquest lloc; així es localitzen poblats ibers, restes de calçades romanes i, sobretot, s'aprecien signes manifests del despoblament actual, la qual cosa es tradueix en una pèrdua de valor cultural i històric del conjunt territorial.
  
El santuari de Sant Joan de Penyagolosa, antic convent de Cenobites, està integrat per un conjunt arquitectònic d'estil neoclàssic amb origen en el segle XIV, encara que la confraria de Sant Joan data del segle XVII. Tots els anys se celebren esdeveniments amb centre en el Santuari, el més conegut dels quals és l'antiga romeria dels Pelegrins de les Useres.
  
El massís de Penyagolosa presenta importants aspectes geològics, tals com la interessant seqüència estratigràfica, representativa de bona part del període cretaci, i els notables traços estructurals i geomorfològics. Entre aquests últims destaquen formes típiques de periglacialisme, com espectaculars formacions kàrstiques com el poljé de Vistabella, el canó del riu de Montlleó i distintes coves d'interés.
  
La vegetació que es desenvolupa en el massís varia en funció de l'altitud. Per sota dels 1.000 m dominen les formacions vegetals de carrasques (Quercus ilex ssp rotundifolia) i pi blanc (Pinus halepensis), ben estructurades i amb una rica vegetació arbustiva. Per damunt de la cota anterior, els pinars de pi blanc són substituïts per pinassa (Pinus nigra) i pinastre (Pinus pinaster), aquest últim sobre sòls descarbonatats. En aquestes altituds és freqüent observar formacions de savina turífera (Juniperus thurifera), indicatives d'un clima més continental. Ha de destacar-se així mateix la presència de roure valencià (Quercus faginea), teix (Taxus bacata) i til·ler (Tilia platyphyllos), com també les interessants formacions de roure reboll (Quercus pyrenaica) sobre sòls silicis.
  
Entre la fauna associada a aquest riquíssim ecosistema forestal i als seus cingles hi destaca l'ornitofauna de grans rapaces diürnes i nocturnes, com l'àguila reial (Aquila chrysaetos) i l'àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus), objecte aquesta última d'un seguiment específic de les poblacions durant els últims anys. També és rellevant la presència del trencapinyes (Loxia curvirrostra) i de la gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax). Entre els mamífers és important la presència de gat salvatge (Felix silvestris), cabra salvatge (Capra pyrenaica), geneta (Genetta genetta) i teixó (Meles meles). Menció a banda mereix la major població valenciana del rata penada de cova (Miniopterus schreibersii). Entre la fauna invertebrada sobreïxen les palometes graèlsia (Graellsia isabelae) i apol·lo (Parnassius apollo), objecte d'una investigació científica patrocinada per la Conselleria de Territori i Habitatge. Aquesta gran riquesa biològica ha justificat la consideració del massís com a lloc d'interés comunitari (LIC), i també ha sigut declarat zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA).
  
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, preveu la figura de pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) com a instrument específic per a l'ordenació d'aquests recursos en el territori de la Comunitat Valenciana, i en els articles 32 a 36 estableix les característiques, l'abast, el contingut i la tramitació d'aquests plans, els quals són aprovats per decret del Govern Valencià.
  
Des del punt de vista ambiental i paisatgístic, com també atenent les potencialitats d'ús social del medi en relació amb l'estudi, l'ensenyament i el gaudi ordenat de la naturalesa, la part central o nuclear de l'àmbit territorial del PORN, amb centre en el mateix pic de Penyagolosa i els contraforts immediats, reuneix mèrits objectius indiscutibles per a la futura habilitació en aquest d'una de les figures jurídiques de protecció dels espais naturals previstes en la citada Llei 11/1994.
  
D'acord amb aquest criteri, l'àmbit del PORN coincideix, en el dit sector central del seu àmbit, amb una part substancial de l'àrea LIC / ZEPA denominada ?Penyagolosa?, definida per la presència d'hàbitats de flora i fauna d'interés comunitari europeu. Sembla adequat considerar aquest sector central, en principi, com a base per a la futura delimitació de l'espai natural protegit a què fa referència el paràgraf anterior.
  
L'àmbit del PORN es completa amb altres sectors perimetrals a la zona LIC, en els termes municipals de Vistabella del Maestrat i Xodos. Aquests sectors es consideren d'interés per una combinació de valors biòtics, geològics, paisatgístics, socioeconòmics i culturals, complementaris dels valors específicament naturalístics associats a la zona LIC / ZEPA i que, en el conjunt, són totalment adequats com a objecte de protecció i ordenació per part d'un PORN, entés aquest com a instrument per a la planificació integral dels recursos naturals i culturals del territori rural. Aquestes àrees més externes del PORN, per tant, poden, en principi, reunir les condicions previstes en l'article 29 de la citada Llei 11/1994 per a les àrees d'esmortiment d'impactes d'un futur espai natural protegit.
  
L'article 28 de la citada Llei 11/1994 articula un règim de protecció preventiva aplicable als àmbits territorials dels projectes de PORN, amb caràcter cautelar durant el període transitori fins a l'aprovació definitiva d'aquests. Aquest règim habilita l'administració per a adoptar les mesures necessàries, les quals poden incloure la prohibició de determinats actes, la suspensió de l'atorgament de llicències i autoritzacions per a l'execució de determinades activitats o la suspensió de la tramitació del planejament urbanístic amb incidència sobre els valors naturals. La forma d'aplicació d'aquestes mesures cautelars s'estableix per acord del Govern Valencià.
  
Per tot això, en exercici de les competències i atribucions conferides per la Constitució, l'Estatut d'Autonomia i el conjunt de la legislació ambiental estatal i autonòmica d'aplicació al cas, correspon iniciar l'expedient d'elaboració i aprovació del Pla d'ordenació dels recursos naturals del massís de Penyagolosa, i a l'efecte
  
ORDENE
  
Article 1
  
S'acorda iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'ordenació dels recursos naturals del massís de Penyagolosa, l'àmbit territorial provisional del qual figura com a annex a aquesta ordre. El dit àmbit, l'extensió del qual és de 26.491,7 hectàrees, comprén la totalitat dels termes municipals de Vistabella del Maestrat i Xodos, com també part de Villahermosa, Llucena i Castillo de Villamalefa, municipis tots ells situats a la província de Castelló.
  
Article 2
  
1. De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 11/1994, de 27 de març, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, dins del dit àmbit tampoc podrà atorgar-se cap autorització, llicència o concessió per part de les administracions públiques, que habilite per a la realització d'actes de transformació de la realitat física i biològica sense haver-hi, amb caràcter previ, informe favorable de la Conselleria de Territori i Habitatge. El dit informe serà de caràcter preceptiu i vinculant, i haurà de ser emés per l'administració actuant en el termini màxim de 90 dies.
  
2. Les mesures cautelars a què fa referència l'anterior apartat 1, de conformitat així mateix amb el citat article 28 de la Llei 11/1994, tindran una vigència màxima de tres anys i podran ser complementades i especificades, per a un millor compliment dels objectius del pla, mitjançant un acord del Govern Valencià a proposta del conseller de Territori i Habitatge.
  
Article 3
  
Es faculta la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge per a realitzar les actuacions tendents a l'elaboració i aprovació del Pla d'ordenació dels recursos naturals del massís de Penyagolosa, amb la tramitació prèvia de l'oportú expedient, d'acord amb el procediment legalment previst.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
La present ordre entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 13 d'octubre de 2003
  
El conseller de Territori i Habitatge,



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4610, del 17-10-2003 (2003/11071)

ORDEN de 13 de octubre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se acuerda iniciar el procedimiento de elaboración y aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Macizo de Penyagolosa.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4610

Fecha DOGV
:   17-10-2003

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2003/11071

CVE


Fecha del documento
:   13-10-2003

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Lucena del Cid](javascript:void(0))
    * [Chodos](javascript:void(0))
    * [Villahermosa del Río](javascript:void(0))
    * [Vistabella del Maestrat](javascript:void(0))
    * [Castillo de Villamalefa](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

ORDEN de 13 de octubre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se acuerda iniciar el procedimiento de elaboración y aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Macizo de Penyagolosa. [2003/X11071]
  
El Macizo de Penyagolosa, localizado al Oeste de la provincia de Castellón, se caracteriza por una orografía abrupta, sobre todo en la vertiente asomada al mar Mediterráneo. Dominan las fuertes pendientes, con angostos y profundos barrancos labrados sobre los afloramientos calizos predominantes.
  
Sobre este imponente macizo destaca el pico de Penyagolosa, que se alza hasta los 1.814 m, lo que la convierte en la segunda montaña más alta de la Comunidad Valenciana. Representa un hito en nuestra geografía y un referente cultural arraigado muy profundamente en la tradición valenciana.
  
El origen del topónimo Penyagolosa se pierde en el tiempo, pero parece que procede de la evolución metatética del término pinna (montaña) y lucosa (boscoso), según rezan algunos documentos como el relativo a la Donación de Culla a la Orden del Temple en 1213.
  
Existen multitud de vestigios de los pueblos que moraron y pasaron por este lugar; así se localizan poblados íberos, restos de calzadas romanas y, sobre todo, se aprecian signos manifiestos del despoblamiento actual, lo que se traduce en una pérdida de valor cultural e histórico del conjunto territorial.
  
El Santuario de San Joan de Penyagolosa, antiguo convento de Cenobitas, está integrado por un conjunto arquitectónico de estilo neoclásico con origen en el siglo XIV, aunque la cofradía de San Joan data del siglo XVII. Todos los años se celebran eventos con centro en el Santuario, el más conocido de los cuales es la antigua romería dels Pelegrins de les Useres.
  
El macizo de Penyagolosa presenta importantes aspectos geológicos, tales como la interesante secuencia estratigráfica, representativa de buena parte del período Cretácico, y los notables rasgos estructurales y geomorfológicos. Entre estos últimos destacan formas típicas de periglaciarismo, así como espectaculares formaciones kársticas como el poljé de Vistabella, el cañón del Riu Montlleó y distintas cuevas de interés.
  
La vegetación que se desarrolla en el macizo varía en función de la altitud. Por debajo de los 1.000 m dominan las formaciones vegetales de carrascas (Quercus ilex ssp rotundifolia) y pino carrasco (Pinus halepensis), bien estructuradas y con una rica vegetación arbustiva. Por encima de la cota anterior, los pinares de pino carrasco son sustituidos por el pino negral (Pinus nigra) y el pino rodeno (Pinus pinaster), este último sobre suelos descarbonatados. En estas altitudes es frecuente observar formaciones de sabina albar (Juniperus thurifera), indicativas de un clima más continental. Debe destacarse asimismo la presencia de roble valenciano (Quercus faginea), tejo (Taxus bacata) y tilo (Tilia platyphyllos), así como las interesantes formaciones de rebollo o melojo (Quercus pyrenaica) sobre suelos silíceos.
  
Entre la fauna asociada a este riquísimo ecosistema forestal y a sus escarpes destaca la ornitofauna de grandes rapaces diurnas y nocturnas, como el águila real (Aquila chrysaetos) y el águila perdicera (Hieraetus fasciatus), objeto esta última de un seguimiento específico de sus poblaciones durante los últimos años. También es relevante la presencia del piquituerto (Loxia curvirrostra) y de la chova piquirroja (Pyrrhocorax pyrrhocorax). Entre los mamíferos es importante la presencia de gato montés (Felix silvestris), cabra montés (Capra pyrenaica), jineta (Genetta genetta) y tejón (Meles meles). Mención aparte merece la mayor población valenciana del murciélago troglodita (Miniopterus schreibersii). De entre la fauna invertebrada sobresalen las mariposas isabelina (Graellsia isabelae) y apolo (Parnassius apollo), objeto de una investigación científica patrocinada por la Conselleria de Territorio y Vivienda. Esta gran riqueza biológica ha justificado la consideración del macizo como Lugar de Interés Comunitario (LIC), habiendo sido declarado asimismo Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA)
  
La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, contempla la figura de Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) como instrumento específico para la ordenación de estos recursos en el territorio de la Comunidad Valenciana, estableciendo en sus artículos 32 a 36 las características, alcance, contenido y tramitación de estos Planes, los cuales son aprobados por Decreto del Gobierno Valenciano.
  
Desde el punto de vista medioambiental y paisajístico, así como atendiendo a las potencialidades de uso social del medio en relación con el estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado de la naturaleza, la parte central o nuclear del ámbito territorial del PORN, con centro en el propio pico Penyagolosa y sus estribaciones inmediatas, reúne méritos objetivos indiscutibles para la futura habilitación en el mismo de una de las figuras jurídicas de protección de los espacios naturales previstas en la citada Ley 11/1994.
  
De acuerdo con este criterio, el ámbito del PORN coincide, en dicho sector central de su ámbito, con una parte sustancial del área LIC / ZEPA denominada ?Penyagolosa?, definida por la presencia de hábitats de flora y fauna de interés comunitario europeo. Parece adecuado considerar este sector central, en principio, como base para la futura delimitación del espacio natural protegido a que hace referencia el párrafo anterior.
  
El ámbito del PORN se completa con otros sectores perimetrales a la zona LIC, en los términos municipales de Vistabella del Maestrazgo y Xodos. Estos sectores se consideran de interés por una combinación de valores bióticos, geológicos, paisajísticos, socioeconómicos y culturales, complementarios de los valores específicamente naturalísticos asociados a la zona LIC / ZEPA y que, en su conjunto, son totalmente adecuados como objeto de protección y ordenación por parte de un PORN, entendido éste como instrumento para la planificación integral de los recursos naturales y culturales del territorio rural. Estas áreas más externas del PORN, por tanto, pueden en principio reunir las condiciones previstas en el artículo 29 de la citada Ley 11/1994 para las Áreas de Amortiguación de Impactos de un futuro espacio natural protegido.
  
El artículo 28 de la citada Ley 11/1994 articula un régimen de protección preventiva aplicable a los ámbitos territoriales de los proyectos de PORN, con carácter cautelar durante el periodo transitorio hasta la aprobación definitiva de los mismos. Dicho régimen habilita a la administración para adoptar las medidas necesarias, las cuales pueden incluir la prohibición de determinados actos, la suspensión del otorgamiento de licencias y autorizaciones para la ejecución de ciertas actividades o la suspensión de la tramitación del planeamiento urbanístico con incidencia sobre los valores naturales. La forma de aplicación de dichas medidas cautelares se establece por Acuerdo del Gobierno Valenciano.
  
Por todo ello, y en ejercicio de las competencias y atribuciones conferidas por la Constitución, el Estatuto de Autonomía y el conjunto de la legislación ambiental estatal y autonómica de aplicación al caso, procede iniciar el expediente de elaboración y aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Macizo de Penyagolosa, y a tal efecto
  
ORDENO
  
Artículo 1
  
Se acuerda iniciar el procedimiento de elaboración y aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Macizo de Penyagolosa, cuyo ámbito territorial provisional figura como Anexo a la presente orden. Dicho ámbito, cuya extensión es de 26.491,7 hectáreas, comprende la totalidad de los términos municipales de Vistabella del Maestrazgo y Xodos, así como parte de Villahermosa del Río, Lucena del Cid y Castillo de Villamalefa, municipios todos ellos situados en la provincia de Castellón.
  
Artículo 2
  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 11/1994, de 27 de marzo, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, dentro de dicho ámbito tampoco podrá otorgarse ninguna autorización, licencia o concesión por parte de las Administraciones Públicas, que habilite para la realización de actos de transformación de la realidad física y biológica sin mediar, con carácter previo, informe favorable de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Dicho informe será de carácter preceptivo y vinculante, y deberá ser emitido por la administración actuante en el plazo máximo de 90 días.
  
2. Las medidas cautelares a que hace referencia el anterior apartado 1, de conformidad asimismo con el citado artículo 28 de la Ley 11/1994, tendrán una vigencia máxima de tres años y podrán ser complementadas y especificadas, para un mejor cumplimiento de los objetivos del Plan, mediante Acuerdo del Gobierno Valenciano a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda.
  
Artículo 3
  
Se faculta a la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda para realizar las actuaciones tendentes a la elaboración y aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Macizo de Penyagolosa, previa la tramitación del oportuno expediente con arreglo al procedimiento legalmente previsto.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
La presente orden entrará en vigor el mismo día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 13 de octubre de 2003
  
El conseller de Territorio y Vivienda,



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML