Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7873, del 14-09-2016 (2016/7000)

RESOLUCIÓ de 2 de setembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 80/15-AIA Sinarcas.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7873

Data del DOGV
:   14-09-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/7000

CVE


Data del document
:   02-09-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 de setembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 80/15-AIA Sinarcas. [2016/7000]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 980/15-AIA Sinarcas.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 80/15-AIA.  
Títol: concessió d'explotació de recursos de la secció C), denominada Los Gemelos, derivada del permís d'investigació Monterde.  
Promotor: Arenas y Gravas Sáez Monterde, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.  
Referència òrgan substantiu: MIEXCD/2013/4/46.  
Localització: parcel·les 190, 191 i 194 del polígon 6, del terme municipal de Sinarcas (València).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte.  
L'objecte del projecte és sol·licitar la concessió d'explotació de recursos de la secció C) denominada Los Gemelos, derivada del permís d'investigació Monterde 2.993 a la localitat de Sinarcas (València).  
  
2n. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
L'activitat a desenvolupar consisteix en l'explotació d'arenes caoliníferes per a l'obtenció de caolí d'ús en la indústria ceràmica.  
La ubicació de la futura explotació està a uns 2,5 km al nord-est de Sinarcas, entre els paratges d'El Rodenillo i Unciel. L'altura sobre el nivell del mar en la part inferior dels terrenys és de l'ordre dels 860 m.  
  
Localització i accessos.  
Les parcel·les que es pretenen afectar seran part de la 190, 191 i 194 del polígon 6; les dues primeres estan ocupades parcialment per un camp de cultiu. La resta dels terrenys té la consideració de terreny forestal de titularitat privada.  
L'accés als terrenys es fa des de la carretera N-330. Uns 300 m després de l'eixida de Sinarcas en direcció a Salvacañete s'agafa una desviació a la dreta que correspon a una pista forestal de 6 m d'amplària, en bon estat. Després de recórrer per aquest camí 2,7 km, deixant a la dreta l'explotació minera El Rodenillo, s'arriba a la ubicació de l'explotació.  
  
  
Superfícies i límits.  
La superfície cadastral que correspon a les parcel·les 190, 191 i 194 del polígon 6, sobre les quals s'exercirà l'activitat és de 6,4204 ha. No obstant això, únicament s'explotaran 1,9996 ha. Dins de la dita superfície, correspon a terreny forestal un total d'1,729 ha.  
Les coordenades UTM ETRS89 del perímetre de l'explotació són les següents:  
  
Punt X I Punt X I  
1 654263.00 4400329.49 16 654268.48 4400179.65  
2 654245.47 4400302.38 17 654276.09 4400177.48  
3 654217.00 4400333.20 18 654289.21 4400166.81  
4 654191.07 4400292.58 19 654293.64 4400164.23  
5 654187.39 4400272.15 20 654304.54 4400164.57  
6 654187.85 4400265.25 21 654312.57 4400162.92  
7 654198.08 4400255.46 22 654319.85 4400163.06  
8 654212.21 4400245.82 23 654331.37 4400174.77  
9 654212.49 4400242.14 24 654333.99 4400176.34  
10 654223.94 4400221.68 25 654341.09 4400178.48  
11 654229.35 4400217.83 26 654346.06 4400178.04  
12 654242.29 4400216.10 27 654357.87 4400170.42  
13 654253.34 4400206.37 28 654392.60 4400212.73  
14 654253.85 4400200.07 29 654367.02 4400233.79  
15 654262.61 4400184.84 30 654369.85 4400257.52  
  
La superfície forestal afectada és la delimitada per les coordenades UTM30 ETRS89 següents:  
  
Punt X I Punt X I  
1 654249.41 4400308.45 16 654268.48 4400179.65  
2 654245.47 4400302.38 17 654276.09 4400177.48  
3 654217.00 4400333.20 18 654289.21 4400166.81  
4 654191.07 4400292.58 19 654293.64 4400164.23  
5 654187.39 4400272.15 20 654304.54 4400164.57  
6 654187.85 4400265.25 21 654312.57 4400162.92  
7 654198.08 4400255.46 22 654319.85 4400163.06  
8 654212.21 4400245.82 23 654331.37 4400174.77  
9 654212.49 4400242.14 24 654333.99 4400176.34  
10 654223.94 4400221.68 25 654341.09 4400178.48  
11 654229.35 4400217.83 26 654346.06 4400178.04  
12 654242.29 4400216.10 27 654357.87 4400170.42  
13 654253.34 4400206.37 28 654392.60 4400212.73  
14 654253.85 4400200.07 29 654367.02 4400233.79  
15 654262.61 4400184.84  
  
D'altra banda, s'establirà una zona d'amuntegament annexa amb les coordenades següents en el mateix sistema de referència UTM30 ETRS89:  
  
Punt X I  
1 654364.17 4400261.33  
2 654366.31 4400281.80  
3 654293.15 4400351.52  
4 654263.81 4400375.08  
5 654243.65 4400345.52  
6 654262.98 4400329.49  
  
Situació actual.  
La futura explotació s'ubicarà sobre un xicotet fons de vall i el seu vessant sud ocupat per terreny forestal. Un camí rural particular travessa les parcel·les en direcció oest-est, i separa la zona forestal, al sud d'aquest, d'uns terrenys de cultiu.  
A escassos metres a l'oest de l'emplaçament triat està el buit actiu de l'explotació minera El Rodenillo, que aprofita les arenes i argiles presents en la zona com a continuació del jaciment que es pretén explotar en Los Gemelos.  
La vegetació que configura la massa forestal de l'entorn alterna Pinus halepensis i Pinus pinaster (pinastre) amb una certa predominança d'aquest últim, la qual cosa ha donat nom a la partida d'El Rodenillo. La massa forestal en general presenta bon estat de conservació. El sotabosc combina 3 hàbitats:  
- Hàbitat 5210: matolls arborescents de Juniperus spp.  
- Hàbitat 5330: matolls termomediterranis i preestèpics.  
- Hàbitat 6220\*: zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (d'interés comunitari).  
  
Recursos a explotar.  
El jaciment a explotar inclou un filó d'arenes riques en caolí explotable per a les indústries ceràmiques de Castelló i una altra zona d'arenes amb inferior contingut en caolí aprofitables per a la construcció.  
Les arenes riques en caolí es transportaran fins a la instal·lació de llavada i garbellament que el promotor té en l'explotació denominada Lobos Lobos, situada aproximadament a 1,5 km al sud-est, on es tractaran per al seu posterior trasllat a les fàbriques de ceràmica.  
Quant a les arenes no aptes per al seu ús en les empreses del taulell pel seu menor contingut en caolí, una part s'aprofitarà per a la construcció després del seu tractament en les instal·lacions de Lobos Lobos, i la resta s'utilitzaran directament per al rebliment parcial del buit d'explotació.  
S'han estimat les reserves d'arenes riques en caolins (amb destinació a empreses del taulell) i arenes amb baix contingut en caolí (destinades a la construcció).  
Arenes brutes riques en caolins (descomptat el recobriment d'estèril): 43.087,50 m³.  
Arenes brutes pobres en caolins (ídem): 45.725,00 m³.  
Total arenes explotables a extraure: 88.812,50 m³.  
  
Estèril recobriment jaciment destinat al rebliment d'explotació: 24.721,25 m³.  
Arenes pobres en caolins destinades al rebliment d'explotació: 23.666,25 m³.  
Total material per a rebliment buit: 48.387,50 m³.  
  
Arenes brutes riques en caolins per a la seua venda: 43.087,50 m³.  
Arenes brutes amb baix contingut en caolins per a la seua venda: 22.058,75 m³.  
  
Total arenes brutes per a la seua comercialització: 65.146,25 m³.  
Total fins estèril de la llavada de les arenes: (5 %) 3.257,00 m³.  
  
Total arenes útils per a la seua comercialització 61.889,25 m³.  
  
Així doncs, les reserves estimades suposen 88.812,5 m³. Les labors d'explotació es prolongaran durant uns 5 anys a raó d'uns 17.800 m³/any (28.500 t).  
  
L'explotació projectada afectarà en la seua part més elevada la cota 878 m.s.n.m. del vessant sud, i en la inferior, la 861 m.n.m. del fons de tàlveg descrit, arribant a aconseguir una cota mínima d'explotació de 851 m.s.n.m. només en la zona d'extracció de caolins ubicada al fons de vall. A causa del relleu descrit, la conca visual de l'explotació es redueix al seu entorn immediat.  
  
L'estèril d'explotació estarà constituït, d'una banda per les capes de material que cobreixen les arenes, i d'altra banda, pels fins generats en la llavada de l'arena en les instal·lacions de l'explotació Lobos Lobos. El percentatge de fins suposa al voltant del 5% de l'arena tractada. En definitiva, l'estèril previsiblement produït durant la vida de l'explotació serà el següent:  
  
Estèril recobriment jaciment zona caolins (grossària mitjana 2 m) destinat al rebliment del buit d'explotació 11.715,00 m³  
Estèril recobriment jaciment zona arenes (grossària mitjana 1 m) destinat al rebliment del buit d'explotació 13.006,25 m³  
Arenes amb baix contingut en caolins destinades al rebliment del buit d'explotació (no és estèril però es quantifica, ja que ha de ser explotat per a la seua utilització en el rebliment del buit d'explotació) 23.666,25 m³  
Estèril procedent dels fins de la llavada de les arenes en les instal·lacions de la pedrera Lobos Lobos (5%) 3.257,00 m³  
Total estèril generat en l'explotació 51.644,50 m³  
  
  
  
Mètode d'explotació.  
El sistema d'explotació a emprar serà el d'extracció a cel obert per mitjà de bancs de 7 m d'alçada i bermes de 3 m entre bancs. L'explotació comprendrà des de la cota 878 m.s.n.m. fins a la 851 m.s.n.m. Els bancs tindran una inclinació de talús màxima de 30 respecte a l'horitzontal.  
El sistema d'explotació que s'ha de seguir serà per arrancada mecànica, amb retroexcavadora o pala frontal, i comprendrà les fases següents:  
1. Preparació de les labors. Es retirarà la capa superficial de terra vegetal o horitzó fèrtil (0,20 m) i la capa d'estèril terres arenoses argiloses que recobreix el jaciment (té una grossària mitjana de 2 m en la zona de caolins i d'1 m en la zona d'arenes), que es depositaran per al seu posterior ús en la restauració, en muntons d'uns 2 m d'alt, i en la zona més a cobert dels vents. Ambdós tipus de material, sòl fèrtil i material estèril per a rebliment, s'arreplegaran per separat.  
El volum previst d'horitzó fèrtil puja a uns 4.000 m³ (20.000 m² x 20 cm).  
La fase de preparació de les labors inclourà l'eliminació de la coberta vegetal que puga haver-hi en cada moment, bé siga de bosc baix o pins.  
2. Arrancada del material: l'extracció es farà amb pala retroexcavadora o frontal i càrrega directa del material sobre camió.  
Així, anirà rebaixant-se la zona d'arenes, configurant bancs d'explotació de 7 m d'alçària. En aqueix moment es deixarà una berma o banc de 3 m d'amplària i continuarà rebaixant-se en profunditat.  
D'aquesta manera, afectant successivament nous terrenys, anirà configurant-se l'estat final del buit per a la seua restauració amb bancs de 6 m d'alçària i 25 de pendent i bermes de 3 m d'amplària.  
3. Càrrega del material: per mitjà de la maquinària de l'explotació es carregaran els camions que transportaran el material fins a la instal·lació de llavada i garbellament ubicada en la pedrera Lobos Lobos.  
4. Rebliment de buits: part del material extret (estèrils i arenes amb baix contingut en caolí) es carregarà i depositarà directament en el buit d'explotació que quede per davall de la rasant final del terreny restaurat.  
  
Els camions descarregaran en la part baixa del buit a omplir, i realitzaran successives capes que s'estendran formant capes horitzontals d'una grossària màxima d'1,5 m. L'única compactació que patirà el material, una vegada depositat en la zona a omplir, serà la derivada del pes propi del dit material i de la maquinària d'estesa.  
Així, partint de la cota inferior d'explotació, el rebliment guanyarà altura uniformement fins a configurar l'estat final projectat.  
Planificació de l'explotació:  
L'explotació combina l'extracció del filó ric en caolí, amb l'extracció d'arenes pobres en el mineral i el rebliment progressiu del buit amb els estèrils d'explotació i part de les arenes. S'ha dividit l'explotació de la pedrera en 5 zones la representació alfanumèrica de les quals està relacionada amb la seua ordre d'explotació. El número correspon a l'any previst d'explotació i la lletra al material a explotar (A, per a caolins, i B, per a arenes).  
  
Any Zona Material explotat Mineral m³ Estèril m³ Superfície aproximada  
m²  
1 Única Caolins 14.250,0 3.720,00 1.938  
2 2 - A Caolins 9.450,0 2.686,00 1.421  
 2 - B Arenes 9.087,5 3.508,75 3.848  
3 3 - A Caolins 10.432,5 3.196,00 1.676  
 3 - B Arenes 8.125,0 2.070,00 1.923  
4 4 - A Caolins 8.955,0 2.113,00 1.157  
 4 - B Arenes 7.637,5 2.112,50 2.187  
5 Única Arenes 20.875,0 5.315,00 5.816  
Totals: 88.812,5 24.721,25 19.966  
  
  
  
D'aquesta manera l'any 1 es realitza el desmunt d'estèril en tota la zona 1 i comença l'extracció de caolins. L'any 2 continua l'extracció dels caolins en la zona 2-A i s'inicia l'extracció d'arenes en la zona 2-B, alhora que s'inicia el rebliment de la zona 1. Aquest esquema es repeteix en els anys següents per a la resta de zones fins que l'any 5 es fa extracció només d'arenes, ja que el caolí s'haurà esgotat. Finalment, l'any 6 s'acaben les labors de rebliment i revegetació de les últimes zones pendents de regenerar.  
La justificació de la disponibilitat i procedència del material per al rebliment és la següent.  
  
Any Zona a omplir Necessitats rebliment m³ Procedència del material de rebliment  
 Estèril capa caolins (m³) Estèril capa arenes (m³) Arenes (m³)  
2 Zona 1 9.914,75 (Zona 1) 3.720 (Zona 2B) 3.508,75 €  
 (Zona 2A) 2.686   
3 Zona 1 6.010,25 (Zona 3A) 3.196 (Zona 3B) 2.070,00 744,25  
4 Zona 2A 11.455,00 (Zona 4A) 2.113 (Zona 4B) 2.112,50 7.229,50  
5 Zona 3A 11.557,50 € (Zona 5)5.315,00 6.242,50  
6 Zona 4A 9.450,00 € - 9.450,00  
Totals: 48.387,50 11.715 13.006,25 23.666,25  
  
  
  
Calendari d'execució.  
D'acord amb la documentació aportada, el desenvolupament de les fases esmentades es prolongarà al llarg de 6 anys amb el resum d'actuacions següent:  
  
Zones Any  
Etapes 1 2 3 4 5 6  
Extracció d'arenes i perfilada de talussos 1 2A  
2B 3A  
3B 4A  
4B 5   
Rebliment de buits 1 1 2A 3A 4A  
Revegetació 2B 3B 4B 1  
2A 3A 4A  
5  
Labors de  
manteniment 2B 2B  
3B 2B  
3B  
4B Totes les zones  
  
  
  
Sistema de drenatge.  
A fi d'evitar que entren en el buit d'explotació aigües d'escolament procedent de terrenys situats a cotes superiors, es realitzarà una rasa en el perímetre superior del banc que dóna al sud i es desviaran les aigües pluvials cap a l'oest buscant el tàlveg natural.  
Les rases de drenatge longitudinals s'excavaran en el terreny, amb secció trapezoïdal, i disposaran de dissipadors d'energia cada 50 m de recorregut, formats per trams rugosos en la mateixa cuneta de 4 m de longitud.  
Abans del desaigüe final de les aigües procedents de les cunetes perimetrals, s'ubicaran dues basses de decantació de fins.  
  
Maquinària.  
Per a la realització de les labors indicades, l'explotació comptarà amb la maquinària següent:  
- Pala carregadora frontal sobre rodes.  
- Pala retroexcavadora sobre erugues.  
- Camió basculant.  
  
Instal·lacions.  
L'explotació no comptarà amb instal·lacions ni construccions fixes, ja que tant el tractament del mineral extret com la resta de serveis seran prestats per l'explotació Lobos Lobos, de la qual també és titular Arenas y Gravas Sáez Monterde, SL, ubicada 1,5 km al sud-est de l'activitat ara sol·licitada.  
Quant a les operacions de manteniment de la maquinària, en alguns apartats de la documentació s'indica que es faran, així mateix, en la pedrera Lobos Lobos, sobre solera de formigó i/o fossat, de manera que no hi haja possibilitat de vessament de fluids sobre el terreny.  
  
No obstant això, en altres apartats de la documentació s'assenyala que determinades operacions com el canvi d'olis es faran en la mateixa explotació sobre cubeta impermeable de material plàstic, i s'arreplegaran els fluids en bidons per al seu trasllat posterior a l'explotació Lobos Lobos, on es produiria l'arreplega per un gestor autoritzat.  
  
Els residus generats en aquestes tasques (filtres, olis,[...]) s'entregaran a gestors autoritzats per al correcte tractament posterior.  
- Condicionament d'accessos: l'accés a l'explotació ja existeix i està en bon estat d'ús. D'altra banda, es proposa la desviació d'un camí rural particular que travessa les parcel·les i el desplaça cap al nord d'aquestes.  
  
Pla de restauració integral.  
Atés que l'explotació afecta terreny forestal, es presenta el corresponent pla de restauració integral d'acord amb el que exigeix el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana. El pla de restauració integral proposa una topografia final de les parcel·les semblant a l'original, amb les operacions següents:  
1. Amuntegament de la capa de recobriment (sòl fèrtil).  
Per a la retirada de la capa superficial del sòl, es tindrà en compte la grossària de sòl amb les propietats més adequades (aproximadament 20 cm), procurant la separació d'aquesta capa dels horitzons subjacents més pobres.  
L'amuntegament de l'horitzó fèrtil es farà en muntons no superiors a 2 m d'alçària, i s'ubicaran en la part baixa de l'explotació, al resguard de vents.  
Com es preveu emmagatzemar la terra per un període superior als 6 mesos, se sembrarà la superfície d'amuntegament, a fi d'impedir l'arrossegament de materials per la pluja i el vent i mantenir les seues propietats. Per a això, s'utilitzarà una mescla de llavors de gramínies i lleguminoses, a una dosi de 125 gr/m².  
2. Restauració geomorfològica.  
L'objectiu és integrar l'aspecte final de l'explotació en la topografia de la zona. Per a això, la restauració geomorfològica es basarà en dues actuacions:  
a) Es pretén aconseguir una transició suau des de la part alta del vessant explotat (cota 878 msnm), fins al fons de vall que en constitueix el peu. Per a això, es conformaran talussos de pendent 25 i 6 m d'alçària, amb bermes intermèdies de 3 m d'amplària.  
b) S'omplirà parcialment el buit d'explotació amb materials procedents de la mateixa extracció, fins a aconseguir la rasant projectada, per a recuperar i donar continuïtat al fons de vall explotat. El material a utilitzar per al rebliment estarà format per la capa d'estèril superficial (terres arenoses-argiloses) i part de les arenes amb baix contingut en caolí, i ambdós procediran de la mateixa explotació Los Gemelos.  
  
Aquests materials no patiran cap tractament excepte la seua extracció, la seua arreplega en la part baixa de l'explotació i la seua reubicació en el moment de la restauració.  
El rebliment anirà realitzant-se conforme s'aconsegueixen les cotes finals d'explotació, confinat entre les parets del terreny natural, circumstància que garanteix la seua estabilitat. També s'assegura la protecció de les aigües subterrànies en realitzar-se el rebliment amb residus miners inerts, no susceptibles de generar lixiviats contaminants.  
3. Aportació i estesa de la terra vegetal arreplegada a l'inici sobre la superfície a restaurar.  
La capa a aportar tindrà una grossària de 0,20 m. Prèviament a l'aportació de la terra vegetal, si la compactació del material subjacent ho fera necessari, s'escarificarà el terreny fins una profunditat de 20-30 cm.  
A fi de millorar les característiques fisicoquímiques de la capa de sòl, s'aportarà una esmena orgànica. Dels càlculs realitzats en el PRI, es desprén que l'aportació necessària serà de 49 t d'esmena seca a mesclar amb 3.458 m³ de material.  
4. Restauració de la coberta vegetal.  
En la selecció de les espècies vegetals a implantar s'ha considerat l'adaptació al clima de la regió i la concordança amb la vegetació de l'entorn, composta principalment per bosc baix i pineda. Totes les espècies triades s'han observat en la zona. Es proposa:  
- Implantar sobre els talussos, bermes i replaça, bosc baix a base de les espècies arbustives Rosmarinus officinalis i Juniperus oxicedrus, i l'herbàcia Brachypodium retusum.  
- Implantar en les bermes i replaça d'explotació l'espècie arbòria Pinus pinaster, que permetrà ocultar els talussos i poblar la zona d'una manera conforme amb l'entorn.  
La plantació serà manual en els talussos i les bermes, i mecanitzada en la plaça de pedrera, amb el marc de plantació següent:  
  
Pinus pinaster Marc 4x4 m (edat 2 sabes)  
Brachypodium retusum Sembra a raó de 150 kg/ha  
Juniperus oxicedrus 150 plantes/ha (port mínim 0,30 cm)  
Rosmarinus off. 1.500 plantes/ha (port mínim 0,20 cm)  
  
Reg d'implantació: en un termini inferior a 24 hores des de l'operació de plantació, s'aportarà el reg d'implantació, la dosi del qual variarà des dels 80 l/clot per a les espècies arbòries, fins als 20 l/clot per a les espècies arbustives i helòfites.  
5. Operacions de manteniment.  
- Reg: en el PRI es consideren les necessitats de reg de manteniment per a les espècies implantades. Basant-se en els resultats obtinguts, s'indica que les necessitats anuals de reg de la superfície de repoblació suposen 1.054 m³ d'aigua. Aquestes necessitats es distribuiran durant els mesos de juny, juliol, agost i setembre.  
- Fertilització: s'aportarà fertilitzant tipus NPK d'alliberament lent a l'inici del període de creixement, amb una dosi de 0,5 kg/100 m² sobre la totalitat de les superfícies.  
- Realç: el realç o calçat ha de corregir-se periòdicament, en especial després de períodes de forts vents. Aquesta operació serà necessària almenys dues vegades durant els dos primers anys.  
- Reposició de falles: consisteix en la substitució de plantes mortes en els 2 anys immediats a la repoblació.  
- Eliminació de competències: durant el primer any després de la plantació, és essencial suprimir la vegetació espontània que creix al voltant dels exemplars plantats.  
- Vigilància: el PRI estableix un manteniment posterior durant dos anys. Per a això, es contractarà un responsable que estarà a càrrec del control de l'erosió, de la xarxa de drenatge i de la vegetació i, si és el cas, del reg de la plantació.  
  
Tramitació administrativa.  
L'expedient s'inicia el 6 de juliol de 2015, amb la remissió pel Servei Territorial d'Energia de València de la documentació tècnica i del resultat del tràmit d'informació pública per a iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'explotació de recursos de la secció C) denominada Los Gemelos, derivada del permís d'investigació Monterde, al terme municipal de Sinarcas (València), promogut per Arenas y Gravas Sáez Monterde, SL.  
La documentació tècnica s'adjunta únicament en format digital, per la qual cosa, a fi de facilitar el seu maneig, el 22 de juliol de 2015, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental requereix la remissió d'un exemplar en format paper de cada un dels documents tècnics inclosos en l'expedient.  
El 21 de setembre de 2015 es rep, procedent del Servei Territorial d'Energia de València, la documentació requerida en format paper.  
  
  
Informació pública.  
El Servei Territorial d'Energia de València va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i ho va anunciar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 7318, de 16 de juliol de 2014.  
El cap del Servei Territorial d'Energia de València, en data 29 de juny de 2015, certifica que durant el termini concedit no s'hi van presentar al·legacions.  
  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient, s'han considerat els informes remesos pel Servei Territorial d'Energia de València, emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i per la Direcció General de Patrimoni Cultural, així com l'informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal relatiu al pla de restauració integral.  
Així mateix, en atenció a les possibles afeccions detectades es van sol·licitar informes de l'Ajuntament de Sinarcas i dels serveis següents de la llavors Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient:  
  
- Serveis d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Servei de Vida Silvestre.  
- Servei de Caça i Pesca.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (22.11.2013).  
L'organisme de conca indica que en l'entorn de l'actuació no s'ubica cap llit.  
La confederació recomana l'adopció de mesures per a evitar l'alteració del règim de corrents i l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, han de limitar-se els pendents dels talussos i l'alçària dels bancs per a afavorir la infiltració i reduir la velocitat de l'aigua a fi d'evitar pèrdues de sòl.  
Quant a la disponibilitat de recursos hídrics, la demanda indicada en la documentació (2.000 m³/any) no es considera significativa. Respecte d'això, es recorda que:  
- Es podrà fer ús, dins de les llindes de la finca, de les aigües pluvials que vagen per aquesta. Aquest ús haurà d'inscriure's prèviament en el registre d'aigües de l'organisme.  
- En cas d'abastir-se amb camions cisterna, l'origen de l'aigua haurà d'estar emparat per un dret al seu ús privatiu ja que, en cas contrari, es produiria una infracció administrativa.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable l'actuació.  
- Informe de patrimoni cultural (07.03.2014).  
L'informe indica que el projecte no afecta el patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
S'indica que l'informe favorable es contrau a la memòria d'impacte patrimonial presentada, amb l'advertiment exprés que variacions respecte a la proposta sobre la qual s'ha emés informe hauran de sotmetre's novament a informe.  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal relatiu al pla de restauració integral (11.06.2015).  
El Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, després de descriure el pla de restauració integral proposat, n'emet un informe favorable, ja que garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, i estableix una fiança en matèria de restauració ambiental de cinquanta-nou mil quatre euros amb set cèntims (59.004,07 ?).  
- Informe del Servei de Vida Silvestre (17.08.2015).  
El Servei de Vida Silvestre, consultat en relació amb l'afecció del projecte a l'hàbitat 1:50.000 153900 i a la seua proximitat respecte de la zona d'especial protecció per a les aus Alt Túria i Serra del Negrete, informa que les parcel·les sobre les quals es desenvolupa el projecte no estan en cap espai natural inclòs en la Xarxa Natura 2000.  
  
Així mateix, d'acord amb el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, en la quadrícula 1x1 km que conté el projecte no apareix cap registre d'espècies prioritàries de flora o fauna.  
En conseqüència, es conclou que el projecte analitzat no tindrà repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 ni sobre hàbitats i espais prioritaris.  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient (caça i pesca) (20.10.2015).  
Consultat sobre la compatibilitat de l'explotació amb el vedat V-10103, el Servei Territorial de Medi Ambient informa que, tenint en compte que el projecte s'ubica en una zona de transició entre terrenys agrícoles i forestals, i que el vedat té una superfície aproximada de 6.385 ha, no es considera que l'activitat minera, que només ocuparà unes 0,64 ha, puga incidir de manera significativa sobre el seu aprofitament cinegètic.  
Tot això, sense perjudici de les al·legacions que, si és el cas, poguera efectuar el titular del vedat de caça.  
- Informe de l'Ajuntament de Sinarcas (23.10.2015).  
L'arquitecte de l'ajuntament, consultat en relació amb la presència als voltants de la ubicació del projecte de la senda PR-CV-124.4 el promotor de la qual és l'ajuntament de la localitat, confirma aquesta circumstància i informa que, en el cas que es resolga favorablement l'expedient de concessió minera i s'inicie l'activitat, no hi ha impediment tècnic per a modificar el traçat de la senda.  
S'afig que no hi ha inconvenient des del punt de vista municipal perquè es continue la tramitació de l'expedient.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (21.03.2016).  
  
L'informe assenyala que la futura explotació se situa dins del paisatge de rellevància regional PRRR 15, Goles del Túria i entorn de Chera, en la seua confluència amb el PRR 28, Vinyes d'Utiel-Requena, definits en la directriu 53 de l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, i indica que caldria, amb caràcter general, l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística.  
No obstant això, s'afig que, atés que l'actuació se situa molt pròxima a una altra mina existent i que la seua conca visual és mínima, i a partir de la documentació relativa al paisatge inclosa en l'estudi d'impacte ambiental, cal considerar assumible l'afecció generada per l'activitat sobre el paisatge.  
En definitiva, es considera suficient la documentació elaborada en matèria de paisatge, i s'han de dur a terme, en tot cas, les mesures d'integració paisatgística proposades en el corresponent apartat de l'EIA, especialment les que es refereixen a l'obtenció d'una superfície d'acord amb l'entorn i la revegetació de la superfície final resultant.  
  
Consideracions ambientals.  
1r. Emplaçament del projecte.  
L'explotació minera es desenvoluparà en les parcel·les 190, 191 i 194 del polígon 6 de la localitat de Sinarcas.  
D'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística del tècnic de l'Ajuntament de Sinarcas amb el vistiplau del secretari, de data 4 de novembre de 2013, el sòl en què s'emplaça l'activitat té la qualificació urbanística de sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
  
En aquest tipus de sòl es permeten les pedreres i explotacions a cel obert amb una extensió d'explotació, en cada moment, igual o inferior a 2 hectàrees i sempre que, al mateix temps, s'execute o s'haja executat el projecte de restauració paisatgística dels afectats.  
El certificat indica que no s'està elaborant cap modificació del planejament municipal que afecte l'emplaçament de l'activitat.  
  
El certificat finalitza considerant que l'actuació proposada és compatible amb el planejament municipal sempre que la superfície de l'actuació siga inferior a 2 hectàrees.  
2n. Contrastades les parcel·les en què es pretén ubicar l'activitat amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que:  
- Part de la superfície a explotar correspon a terreny forestal, d'acord amb el vigent PATFOR.  
En conseqüència, és aplicable el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix, atenent la possible incidència sobre incendis, haurà de considerar-se el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o als seus voltants.  
  
- L'explotació proposada està dins de l'espai cinegètic V-10103, corresponent a vedat de caça esportiu.  
- Als voltants del projecte està la senda PR-CV-1244, denominada Sinarcas-Las Palomarejas, l'entitat promotora de la qual és l'Ajuntament de Sinarcas.  
- Si bé l'emplaçament de l'activitat no està inclòs dins de cap espai classificat com a Xarxa Natura 2000, està a una distància inferior a 300 m de la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete.  
  
- La localització del projecte no afecta vies pecuàries ni altres espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altre tipus d'espai natural protegit.  
- La ubicació proposada no està sotmesa a riscos per inundació, lliscaments o despreniments, i presenta una baixa vulnerabilitat d'aqüífers. Tampoc presenta afeccions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals o d'infraestructures humanes.  
3r. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar.  
A) Afecció a l'atmosfera: en l'estudi d'impacte ambiental de l'activitat es realitza un càlcul del gasos i les partícules en suspensió generats per l'explotació minera.  
- Gasos: l'activitat produirà una mínima emissió de fums, derivada dels motors de combustió de la maquinària mòbil d'aquesta.  
El combustible a emprar serà gasoil tipus B, amb un consum anual estimat de 17 t. D'acord amb aquest consum, les emissions gasoses a l'atmosfera seran:  
NO2 = 12 kg/t = 204 kg/any  
SO2= 03 kg/t = 5,1 kg/any  
Emissions acceptables, tenint en compte que s'emeten al llarg de tot un any, d'una manera progressiva que permet que els corrents d'aire de la zona el dissipen sense major problema.  
- Partícules en suspensió: la pols generada en l'activitat procedirà de les distintes operacions d'arrancada, càrrega i descàrrega de material, el seu transport en camions fins a la planta de tractament i l'eventual arrossegament pel vent del material amuntegat.  
S'inclou un càlcul de la distància màxima recorreguda per les partícules en suspensió abans de la seua deposició que per a grandàries inferiors a 300 microns resulta de 30,76 metres. Per a grandàries de partícula superiors, les distàncies de recorregut seran notablement inferiors.  
La determinació de partícules emeses, tant en les operacions realitzades en la mateixa explotació com en el transport a les instal·lacions de tractament en Lobos Lobos, resulta: 27,88 kg/dia de partícules en suspensió.  
Per a la minimització de l'impacte generat per l'emissió de partícules en suspensió, el promotor proposa la humectació per reg d'amuntegaments i de pistes de rodament, que suposa una reducció, segons ell del 90% de les emissions. En conseqüència, les emissions de partícules en suspensió resulten 2,78 kg/dia.  
Els resultats obtinguts es consideren acceptables per a l'activitat. No obstant això, com a mesures complementàries al reg amb aigua per a evitar alçament de pols, es proposa la realització de bones pràctiques com:  
- Reducció de la velocitat de circulació dels vehicles.  
- Obligació de cobrir la càrrega dels camions durant el transport.  
  
D'altra banda, l'activitat s'inclou dins del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, actualitzat pel Reial Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació. En concret, l'explotació projectada s'emmarca en el grup C, amb el codi 04 06 16 02: activitats primàries de mineria no energètica que comporten l'extracció o el tractament de productes minerals quan la capacitat és <= 200.000/t any, sempre que la instal·lació no estiga a menys de 500 m d'un nucli de població.  
  
En conseqüència, d'acord amb el que estableix l'article 5.3 del Reial Decret 100/2011 l'exercici de l'activitat queda sotmés a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de Qualitat de l'Aire i Protecció de l'Atmosfera, que es remetrà a l'òrgan competent en matèria de contaminació atmosfèrica de la comunitat autònoma.  
  
B) Sorolls.  
Quant al soroll provocat per les labors extractives i pel transport de materials, la documentació destaca que els sorolls generats en l'explotació no s'estendran a molta distància, en primer lloc, perquè es vetlarà per mantenir-se dins dels límits que marca la legislació per mitjà del correcte manteniment de la maquinària i, en segon lloc, pel fet que les mateixes parets del buit creat i l'abundant vegetació de pineda de l'entorn funcionaran com a barrera per a la propagació del so.  
  
  
C) Afecció a sòls.  
a) Pèrdua de sòl: el promotor proposa la retirada de la capa de sòl fèrtil prèvia a l'explotació de les parcel·les i el seu emmagatzematge en condicions adequades per al seu ús en la restauració. Ja que la terra vegetal romandrà amuntegada per períodes superiors a sis mesos abans del seu ús en les operacions de restauració, se sembrarà amb una mescla de gramínies i lleguminoses per a evitar pèrdues de material i mantenir les propietats del sòl.  
La mesures proposades es consideren suficients per a evitar pèrdues de sòl, tant en quantitat per processos erosius, com en qualitat.  
b) Contaminació de sòls: les possibles contaminacions de sòls es deuen a abocaments eventuals de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Considerat allò que s'ha indicat en els distints documents del projecte es produeix confusió respecte al lloc i les característiques tècniques de l'emplaçament en què es realitzaran les operacions de manteniment.  
Així, en el projecte d'explotació s'indica que les operacions de manteniment de la maquinària de l'explotació es realitzaran en les instal·lacions de què disposa el titular en l'explotació minera Lobos Lobos, encara que no s'especifica si les dites instal·lacions consten de solera de formigó o fossat. D'altra banda, l'EIA assenyala que el canvi d'olis es farà en la mateixa explotació sobre cubeta impermeable de material plàstic, i els fluids s'arreplegaran en bidons per al seu trasllat posterior a l'explotació Lobos Lobos.  
Davant de la discrepància indicada, i davant de la possibilitat real que es produïsquen labors de manteniment incontrolades, es considera que la centralització de totes les operacions de manteniment de maquinària en les instal·lacions de Lobos Lobos garanteix de manera més eficient que s'eviten possibles infiltracions al subsòl de fugues de fluids. L'explotació esmentada disposa de concessió minera i de la corresponent declaració d'impacte ambiental favorable.  
No obstant això, hauran de concretar-se les característiques del lloc habilitat per a la realització d'aquestes labors, que haurà de disposar de solera impermeable dotada dels pendents adequats per a l'arreplega d'abocaments i d'aigües pluvials en un depòsit estanc. El contingut del dit depòsit l'haurà de retirar periòdicament un gestor autoritzat. Així mateix, amb l'objecte de garantir que aquest tipus d'operacions se circumscriu a aquesta àrea, s'haurà de dimensionar adequadament, i abalisar el seu perímetre.  
  
D) Afecció a la vegetació: l'efecte sobre la vegetació existent en els terrenys a explotar serà important en la zona de caràcter forestal poblada per pins i bosc baix, atés que s'eliminarà per complet per a l'extracció del mineral. No obstant això, l'explotació per fases limitarà l'efecte, en no afectar-se tota la massa forestal simultàniament i aconseguir amb la revegetació progressiva proposada recuperar les zones abans de finalitzar l'explotació.  
Es considera que les labors de manteniment hauran de prolongar-se 2 anys més dels proposats (fins a arribar a l'any 8) a fi de garantir l'arrelament adequat dels exemplars implantats.  
La documentació assenyala la presència d'un grup d'exemplars de Quercus ilex ssp. rotundifolia, de gran port i perfecte estat de conservació en la zona limítrofa entre el terreny forestal i el camp de cultiu de la parcel·la 190. Es confirma que aquesta xicoteta arbreda queda fora del perímetre d'explotació proposat i no patirà cap alteració, i s'haurà de posar especial atenció a no danyar-ne ni les arrels ni la copa. No obstant això, per a major garantia d'evitar danys a les alzines, abans de realitzar qualsevol operació d'extracció, hauran de marcar-se adequadament i realitzar un jalonament entorn d'aquestes, i mantenir-lo en bones condicions de visibilitat durant tota la fase de funcionament de l'activitat.  
  
Quant a la vegetació de l'entorn, l'efecte sobre aquesta serà baix, derivat de l'emissió de pols produïda en les labors d'extracció i en el trànsit de camions. Aquesta afecció es mitigarà amb regs periòdics de les pistes. En cas de ser necessari, es regarà la copa d'aquestes espècies vegetals per a eliminar-hi possibles acumulacions de pols.  
  
  
E) Afecció a la fauna: l'efecte de l'activitat sobre la fauna serà mínim, ja que migrarà sense més inconvenient a les parcel·les contigües.  
Respecte a la proximitat del projecte a la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, l'actuació projectada no incidirà directament en aquesta.  
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que, a pesar que en les visites de camp realitzades no s'ha detectat la presència d'avifauna prioritària, atesa la proximitat de la ZEPA, es tindrà especial atenció durant les tasques de tala d'arbratge a comprovar que no hi ha nius d'espècies d'interés. Si és el cas, es detindran les labors de tala i es reclamarà la presència d'un tècnic de la Conselleria de Medi Ambient per a estudiar les mesures a adoptar.  
  
F) Afecció paisatgística: les afeccions al paisatge es deuen a l'eliminació de la vegetació, la creació de fronts d'explotació, la presència de maquinària i equips i l'existència d'amuntegaments de diversa naturalesa.  
El projecte no inclou un estudi d'integració paisatgística, encara que analitza aquest aspecte ambiental en l'estudi d'impacte ambiental i en el pla de restauració integral. D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 21 de març de 2016, encara que seria necessària, amb caràcter general, l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística, atés que l'actuació se situa molt pròxima a una altra mina existent i que la seua conca visual és mínima, i a partir de la documentació elaborada, es considera assumible l'afecció generada per l'activitat sobre el paisatge.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge considera suficient la documentació elaborada en matèria de paisatge, i s'hauran de dur a terme, en tot cas, les mesures d'integració paisatgística proposades en l'EIA, especialment les referides a l'obtenció d'una superfície conforme amb l'entorn i la revegetació de la superfície final resultant. En aquest sentit, les premisses en el disseny de l'explotació restauració projectada considerades per a aconseguir una integració paisatgística el més elevada possible són les següents:  
1r. No afectar la zona de fons de vall qualificada com a forestal i més humida, pel seu major valor ecològic, renunciant a les arenes caoliníferes d'aquesta zona.  
2n. Recuperar la topografia del fons de vall explotat, per mitjà del rebliment de la zona excavada davall del seu rasant.  
3r. Disseny de talussos finals de restauració molt estesos (25), i de formes suaus en el buit d'explotació restaurat, que permeten adaptar-se a l'entorn natural.  
4t. Revegetació amb espècies autòctones, que faciliten la integració en l'entorn.  
  
G) Afecció a les aigües.  
a) Alteració de les aigües superficials: no va pròxim a l'emplaçament del projecte cap llit, barranc o rambla en què circulen aigües de manera contínua o esporàdica, per la qual cosa no es produirà efecte sobre les seues aigües.  
La modificació del relleu canviarà el recorregut de les aigües superficials, però l'impacte serà escàs a causa de la reduïda extensió de la zona modificada, i sobre els terrenys contigus no incidirà de cap manera.  
L'extracció de caolins generarà un buit tancat per davall dels terrenys circumdants, la qual cosa pot ocasionar entollades. El disseny de la rasa perimetral en el banc que dóna al sud per a desviar les aigües pluvials cap a l'oest i evitar la seua entrada en el buit d'explotació, així com els dispositius de dissipació d'energia i de decantació es consideren adequats i suficients.  
b) Afecció d'aqüífers: la documentació aportada indica que l'aqüífer subjacent té, d'acord amb els estudis publicats per l'IGME, en la zona de l'explotació, un nivell piezomètric de l'ordre dels 800 a 810 m sobre el nivell del mar, per la qual cosa tenint en compte la cota mínima dels terrenys que ronda els 860 m.s.n.m., la capacitat d'enllumenament d'aigües subterrànies és baixa. S'afig, no obstant això, que hi ha un aqüífer penjat, procedent dels escolaments, que aflora en la base del contacte concordant entre les arenes caoliníferes a explotar i unes argiles inferiors. En època de pluges, es podrà trobar la dita surgència a uns 14-15 m per davall de la rasant del terreny al fons de la vall i arribar a formar entollades superficials en el cas de tallar l'aqüífer, com s'ha produït en l'explotació El Rodenillo.  
  
Atés que l'explotació projectada deixarà part de les arenes caoliníferes sense extraure, no arribarà al nivell de les argiles i, per tant, l'aqüífer penjat quedarà protegit i s'hi evitaran repercussions.  
  
c) Consum d'aigua: la documentació aportada no indica les necessitats totals d'aigua per als dos usos de l'explotació: reg de pistes com a mesura correctora per a evitar la emissió de partícules en suspensió i reg de la revegetació. No obstant això, l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer al·ludeix a una demanda anual de 2000 m³.  
  
Quant al reg de manteniment, en el PRI s'estableixen unes necessitats de 1.054 m³/any, distribuïdes en diversos regs entre juny i setembre.  
  
En contraposició amb aquesta proposta, es considera que el reg sistemàtic de les espècies a implantar pot arribar a resultar contraproduent. Les espècies seleccionades per a la revegetació de l'explotació són adequades quant a rusticitat i adaptació a la pluviometria de la regió. Per això, hauria de ser suficient realitzar un reg a la plantació i, en cas de resultar necessari, un reg de suport en estiu. Regs addicionals perjudicarien la plantació perquè les plantes es desenvoluparien més fràgils i inadaptades, en disposar de sistemes radicals més superficials i menys potents. D'aquesta manera, després del cessament dels regs de manteniment, les plantes decaurien amb més facilitat. Per tant, es considera més adequat ampliar el seguiment de la revegetació, i en cas de resultar necessari, realitzar més fases de reposició de falles de les considerades. L'ampliació del període de seguiment suposaria, així mateix, que en cas d'observar que les espècies implantades no mostren l'arrelament adequat, podria replantejar-se la revegetació proposada.  
  
Quant al reg com a mesura correctora per a evitar l'emissió de partícules en suspensió, ha d'estimar-se la demanda per a aquest ús, si bé es considera que les necessitats indicades en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer són raonables.  
En tot cas, tal com recorda en el seu informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tota l'aigua utilitzada en l'explotació haurà d'estar emparada per un dret a l'ús privatiu d'aquesta.  
  
H) Afecció a infraestructures existents: camí d'accés: l'accés a l'explotació es farà per una pista forestal que hi ha amb amplària suficient i en bon estat, que ja utilitza l'explotació El Rodenillo. En conseqüència, encara que l'exercici de l'activitat extractiva a Los Gemelos suposarà un increment de trànsit en el camí, el tipus de vehicle que hi transitarà no serà diferent del que ja circula en l'actualitat.  
  
D'altra banda, la documentació tècnica exposa que el camí d'ús particular que travessa transversalment les tres parcel·les afectades per l'explotació minera es desplaçarà cap al nord dins d'aquestes parcel·les, i així ho reflecteix en els plans corresponents. No obstant això, d'una banda, no s'indiquen les operacions de reposició del camí que es realitzaran, i d'altra banda i més important, encara que el nou traçat del camí respecta el límit parcel·lari, s'aproxima excessivament al dit límit.  
  
El desplaçament del camí en cap cas ha de comportar afecció als terrenys forestals que hi ha al nord-est de l'explotació i que confronten amb les parcel·les. En conseqüència, a fi d'evitar afeccions sobre la massa forestal contigua, el nou traçat s'haurà de recular almenys 1,5 m cap a l'interior de les parcel·les respecte al traçat proposat pel titular. A més, hauran de definir-se adequadament les operacions a realitzar per a l'execució del nou camí a fi d'evitar eventuals afeccions a la massa forestal.  
  
4t. Programa de vigilància ambiental (PVA).  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el corresponent PVA dividit en dues fases: la primera al·lusiva al període de funcionament i restauració morfològica de l'activitat minera, i la segona referida a la revegetació i al manteniment després de la finalització d'aquestes labors.  
S'especifica que l'explotador es comprometrà a presentar davant de l'Administració un informe anual en què done compte de l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència mediambiental que poguera produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.  
Els controls a realitzar durant la fase d'explotació de la pedrera se centren en:  
- La qualitat atmosfèrica: controls de l'emissió de pols i partícules.  
  
- Els nivells acústics de les obres.  
- La qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
- Les operacions de retirada i amuntegament de terra vegetal.  
- La protecció de la fauna: abans de les labors de desbrossament, es reconeixerà el terreny per a detectar possibles niuades d'aus, ventrades de mamífers o postes d'amfibis i rèptils per a evitar-ne la destrucció.  
- La protecció dels recursos culturals.  
- Altres actuacions com control del replantejament i control del moviment de la maquinària.  
Després de la fase d'explotació de la pedrera:  
- Control de la restauració de la coberta vegetal: tant sembres com plantacions.  
- Seguiment de l'efectivitat de la restauració de la coberta vegetal: es faran dues inspeccions anuals durant tota la duració de la segona fase.  
En cas de detectar-se una cobertura inadequada en sembres (inferior al 80%), o uns alts percentatges de falles en plantacions (15%), es faran ressembres i reposicions de falles. Prèviament, s'analitzaran les possibles causes dels mals resultats obtinguts, i es modificaran si fóra necessari les espècies a utilitzar.  
El programa de vigilància ambiental haurà de comprendre el total de la vida de l'explotació i restauració, incloent-hi dos anys addicionals que es proposen per a les labors de manteniment. En definitiva, tant el calendari d'execució com el programa de vigilància ambiental hauran de comprendre huit anys. Hauran de modificar-se tots els apartats de la documentació tècnica que establisquen una duració distinta per al programa de vigilància ambiental.  
D'altra banda, el PVA haurà de completar-se incloent-hi la comprovació periòdica de l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació, en especial en la zona contigua a terreny forestal, així com del jalonament entorn de les alzines que hi ha en les parcel·les de la propietat.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 2.a.5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, un dels supòsits fàctics objecte d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, segons es desprén de l'article 7é apartat 1.a de la dita llei d'avaluació ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de «concessió d'explotació de recursos de la secció C), denominada Los Gemelos, derivada del permís d'investigació Monterde, promogut per Arenas y Gravas Sáez Monterde, SL, i ubicada en les parcel·les 190, 191 i 194 del polígon 6 del terme municipal de Sinarcas (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableixen l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i el projecte de restauració integral, així com els condicionants del punt segon de la present resolució.  
Aquesta declaració d'impacte ambiental no empara la instal·lació de benefici del material extret en l'explotació, ja que la dita instal·lació està en un altre emplaçament.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. A fi de protegir el grup d'exemplars de Quercus ilex ssp. rotundifolia present en la zona limítrofa entre el terreny forestal i el camp de cultiu de la parcel·la 190, abans de la realització de qualsevol operació, es farà un jalonament entorn d'aquests.  
2. A fi d'evitar afeccions a la massa forestal que hi ha al nord-est de la propietat, el nou traçat del camí d'ús particular que travessa d'oest a est les tres parcel·les es recularà, almenys 1,5 m cap a l'interior de les parcel·les respecte al traçat proposat pel promotor.  
  
Tots els plànols de la documentació tècnica en què es reflecteix el dit camí hauran de modificar-se en aquest sentit (projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i PRI). A més, els tres documents tècnics definiran adequadament totes les operacions a realitzar per a l'execució del nou camí a fi de mantenir la seua funcionalitat però evitar eventuals afeccions a la massa forestal.  
3. Encara que es concreta en la documentació tècnica, es recorda que tot el material utilitzat per al rebliment del buit generat per davall de rasant consistirà en estèrils i arenes pobres en caolí de la mateixa pedrera Los Gemelos. En cap cas serà admissible material que no tinga aquest origen.  
4. El pla de restauració integral es modificarà en els termes següents:  
4.1. Les plantes forestals utilitzades per a la revegetació hauran de complir les disposicions de qualitat i procedència especificades en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
4.2. Es mantindrà, només en cas que siga necessari, un reg de manteniment de la vegetació a l'estiu.  
4.3. S'ampliarà el període de seguiment de la vegetació durant dos anys més. En cas de resultar necessari, es faran més fases de reposició de falles de les considerades. Així mateix, en cas d'observar-se que les espècies implantades no mostren l'arrelament adequat, es replantejarà la revegetació proposada.  
5. Tota l'aigua consumida en l'explotació haurà d'estar emparada per un dret al seu ús privatiu.  
6. El desenvolupament de l'activitat queda sotmés a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de Qualitat de l'Aire i Protecció de l'Atmosfera, que es remetrà a l'òrgan competent en matèria de contaminació atmosfèrica de la Generalitat Valenciana.  
Com a mesures complementàries per a evitar l'emissió de partícules en suspensió, s'establiran les bones pràctiques en l'explotació següents:  
- Reducció de la velocitat de circulació dels vehicles (màxim 20 km/h).  
- Obligació de cobrir la càrrega dels camions durant el transport del material a les instal·lacions de benefici.  
7. Durant l'activitat de la pedrera, s'observarà el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
8. Totes les operacions rutinàries de manteniment de la maquinària de l'explotació es duran a terme en les instal·lacions de la pedrera Lobos Lobos.  
- En el termini de dos mesos des de la notificació d'aquesta resolució, es remetrà a aquesta direcció general un annex amb plànol d'ubicació i descripció de les característiques tècniques del lloc habilitat en la pedrera Lobos Lobos per a la realització d'aquestes tasques.  
En tot cas, el dit lloc disposarà de solera impermeable amb els pendents adequats per a l'arreplega d'abocaments i d'aigües pluvials en un depòsit estanc. El contingut del dit depòsit serà retirat periòdicament per un gestor autoritzat. Així mateix, amb l'objecte de garantir que aquest tipus d'operacions se circumscriu a aquesta àrea, s'haurà de dimensionar adequadament, i abalisar el seu perímetre.  
  
- Es prohibeix expressament la realització del canvi d'olis i altres fluids en la pedrera Los Gemelos.  
9. Quant al programa de vigilància ambiental:  
9.1. En concordança amb la prolongació durant dos anys de les labors de manteniment, el programa de vigilància ambiental es prolongarà dos anys, i comprendrà un total de huit anys.  
9.2. El programa de vigilància ambiental es completarà incloent-hi la revisió periòdica de l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació, en especial en la zona contigua a terreny forestal, així com del jalonament entorn de les alzines que hi ha en les parcel·les de la propietat.  
10. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç de les labors mineres, per la seua condició d'espais naturals protegits, serà comunicat immediatament a la Direcció General del Medi Natural, a fi que siguen inspeccionats, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
11. L'eventual troballa de restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'exercici de l'activitat s'haurà de comunicar immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural i s'haurà de complir el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com la detecció d'impactes ambientals no previstos en l'estudi d'impacte ambiental, es comunicaran immediatament a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de mesures correctores addicionals.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 5 de juliol de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 2 de setembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7873, del 14-09-2016 (2016/7000)

RESOLUCIÓN de 2 de septiembre de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 80/15-AIA Sinarcas.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7873

Fecha DOGV
:   14-09-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/7000

CVE


Fecha del documento
:   02-09-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de septiembre de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 80/15-AIA Sinarcas. [2016/7000]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 980/15-AIA Sinarcas.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 80/15-AIA.  
Título: concesión de explotación de recursos de la sección C), denominada Los Gemelos, derivada del permiso de investigación Monterde.  
Promotor: Arenas y Gravas Sáez Monterde, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXCD/2013/4/46.  
Localización: parcelas 190, 191 y 194 del polígono 6, del término municipal de Sinarcas (Valencia).  
  
Descripción del proyecto.  
1.º Objeto del proyecto.  
El objeto del proyecto es solicitar la concesión de explotación de recursos de la sección C) denominada Los Gemelos, derivada del permiso de investigación Monterde 2.993, en la localidad de Sinarcas (Valencia).  
2.º Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
La actividad a desarrollar consiste en la explotación de arenas caoliníferas para la obtención de caolín, de uso en la industria cerámica.  
La ubicación de la futura explotación se encuentra a unos 2,5 km al nordeste de Sinarcas, entre los parajes de El Rodenillo y Unciel. Su altura sobre el nivel del mar en la parte inferior de los terrenos es del orden de los 860 m.  
Localización y accesos.  
Las parcelas que se pretenden afectar serán parte de la 190, 191 y 194 del polígono 6, estando ocupadas parcialmente las dos primeras por un campo de cultivo. El resto de los terrenos tiene la consideración de terreno forestal de titularidad privada.  
El acceso a los terrenos se hace desde la carretera N-330. Unos 300 m después de la salida de Sinarcas en dirección a Salvacañete, se toma un desvío a la derecha que corresponde a una pista forestal de 6 m de anchura, en buen estado. Tras recorrer por este camino 2.7 km, dejando a la derecha la explotación minera El Rodenillo, se llega a la ubicación de la explotación.  
  
Superficies y límites.  
La superficie catastral que corresponde a las parcelas 190, 191 y 194 del polígono 6, sobre las que se se desarrollará la actividad es de 6,4204 ha. Sin embargo, únicamente se explotarán 1,9996 ha. Dentro de dicha superficie, corresponde a terreno forestal un total de 1,729 ha.  
Las coordenadas UTM ETRS89 del perímetro de la explotación son las siguientes:  
  
Punto X I Punto X I  
1 654263.00 4400329.49 16 654268.48 4400179.65  
2 654245.47 4400302.38 17 654276.09 4400177.48  
3 654217.00 4400333.20 18 654289.21 4400166.81  
4 654191.07 4400292.58 19 654293.64 4400164.23  
5 654187.39 4400272.15 20 654304.54 4400164.57  
6 654187.85 4400265.25 21 654312.57 4400162.92  
7 654198.08 4400255.46 22 654319.85 4400163.06  
8 654212.21 4400245.82 23 654331.37 4400174.77  
9 654212.49 4400242.14 24 654333.99 4400176.34  
10 654223.94 4400221.68 25 654341.09 4400178.48  
11 654229.35 4400217.83 26 654346.06 4400178.04  
12 654242.29 4400216.10 27 654357.87 4400170.42  
13 654253.34 4400206.37 28 654392.60 4400212.73  
14 654253.85 4400200.07 29 654367.02 4400233.79  
15 654262.61 4400184.84 30 654369.85 4400257.52  
  
La superficie forestal afectada es la delimitada por las siguientes coordenadas UTM30 ETRS89:  
  
Punto X I Punto X I  
1 654249.41 4400308.45 16 654268.48 4400179.65  
2 654245.47 4400302.38 17 654276.09 4400177.48  
3 654217.00 4400333.20 18 654289.21 4400166.81  
4 654191.07 4400292.58 19 654293.64 4400164.23  
5 654187.39 4400272.15 20 654304.54 4400164.57  
6 654187.85 4400265.25 21 654312.57 4400162.92  
7 654198.08 4400255.46 22 654319.85 4400163.06  
8 654212.21 4400245.82 23 654331.37 4400174.77  
9 654212.49 4400242.14 24 654333.99 4400176.34  
10 654223.94 4400221.68 25 654341.09 4400178.48  
11 654229.35 4400217.83 26 654346.06 4400178.04  
12 654242.29 4400216.10 27 654357.87 4400170.42  
13 654253.34 4400206.37 28 654392.60 4400212.73  
14 654253.85 4400200.07 29 654367.02 4400233.79  
15 654262.61 4400184.84  
  
Por otra parte, se establecerá una zona de acopios anexa con las siguientes coordenadas en el mismo sistema de referencia UTM30 ETRS89:  
  
Punto X I  
1 654364.17 4400261.33  
2 654366.31 4400281.80  
3 654293.15 4400351.52  
4 654263.81 4400375.08  
5 654243.65 4400345.52  
6 654262.98 4400329.49  
  
Situación actual.  
La futura explotación se ubicará sobre un pequeño fondo de valle y su ladera sur ocupada por terreno forestal. Un camino rural particular atraviesa las parcelas en dirección oeste-este, y separa la zona forestal, al sur del mismo, de unos terrenos de cultivo.  
A escasos metros al Oeste del emplazamiento escogido, se encuentra el hueco activo de la explotación minera El Rodenillo, que aprovecha las arenas y arcillas presentes en la zona, como continuación del yacimiento que se pretende explotar en Los Gemelos.  
La vegetación que configura la masa forestal del entorno alterna Pinus Halepensis y Pinus Pinaster (rodeno) con cierta predominancia de este último, lo que ha dado nombre a la partida del Rodenillo. La masa forestal en general presenta buen estado de conservación. El sotobosque combina 3 hábitats:  
- hábitat 5210: matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
- hábitat 5330: matorrales termomediterráneos y pre-estépicos.  
- hábitat 6220\*: zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea (de interés comunitario).  
  
Recursos a explotar.  
El yacimiento a explotar incluye un filón de arenas ricas en caolín explotable para las industrias cerámicas de Castellón y otra zona de arenas con inferior contenido en caolín aprovechables para la construcción.  
Las arenas ricas en caolín se transportarán hasta la instalación de lavado y cribado que el promotor dispone en la explotación denominada Lobos Lobos, situada aproximadamente a 1,5 km al sudeste, donde se tratarán para su posterior traslado a las fábricas de cerámica.  
En cuanto a las arenas no aptas para su uso en las azulejeras por su menor contenido en caolín, una parte se aprovechará para la construcción tras su tratamiento en las instalaciones de Lobos Lobos, y el resto se utilizarán directamente para el relleno parcial del hueco de explotación.  
Se han estimado las reservas de arenas ricas en caolines (con destino a azulejeras) y arenas con bajo contenido en caolín (con destino a construcción).  
Arenas brutas ricas en caolines (descontado el recubriendo de estéril): 43.087,50 m³  
Arenas brutas pobres en caolines (idem): 45.725,00 m³  
Total arenas explotables a extraer: 88.812,50 m³  
  
Estéril recubrimiento yacimiento destinado al relleno de explotación: 24.721,25 m³  
Arenas pobres en caolines destinadas al relleno de explotación: 23.666,25 m³  
Total material para relleno hueco: 48.387,50 m³  
  
Arenas brutas ricas en caolines para su venta: 43.087,50 m³  
Arenas brutas con bajo contenido en caolines para su venta 22.058,75 m³  
  
Total arenas brutas para su comercialización: 65.146,25 m³  
Total finos-estéril del lavado de las arenas: (5%) 3.257,00 m³  
  
Total arenas útiles para su comercialización 61.889,25 m³  
  
Así pues, las reservas estimadas suponen 88.812,5 m³. Las labores de explotación se prolongarán durante unos 5 años a razón de unos 17.800 m³/año (28.500 tn).  
  
La explotación proyectada afectará en su parte más elevada a la cota 878 m.s.n.m. de la ladera sur y en la inferior a la 861 m.n.m. del fondo de vaguada descrito, llegando a alcanzar una cota mínima de explotación de 851 m.s.n.m. solo en la zona de extracción de caolines ubicada en el fondo de valle. Debido al relieve descrito, la cuenca visual de la explotación se reduce a su entorno inmediato.  
  
El estéril de explotación estará constituido, por un lado por las capas de material que cubren las arenas, y por otro lado, por los finos generados en el lavado de la arena en las instalaciones de la explotación Lobos Lobos. El porcentaje de finos supone alrededor del 5% de la arena tratada. En definitiva, el estéril previsiblemente producido durante la vida de la explotación será el siguiente:  
  
Estéril recubrimiento yacimiento zona caolines (espesor medio 2 m) destinado al relleno del hueco de explotación 11.715,00 m³  
Estéril recubrimiento yacimiento zona arenas (espesor medio 1 m) destinado al relleno del hueco de explotación 13.006,25 m³  
Arenas con bajo contenido en caolines destinadas al relleno del hueco de explotación (No es estéril pero se cuantifica ya que debe ser explotado para su utilización en el relleno del hueco de explotación) 23.666,25 m³  
Estéril procedente de los finos del lavado de las arenas en las instalaciones de la cantera Lobos Lobos (5%) 3.257,00 m³  
Total estéril generado en la explotación 51.644,50 m³  
  
  
  
Método de explotación.  
El sistema de explotación a emplear será el de extracción a cielo abierto mediante bancos de 7 m de altura y bermas de 3 m entre bancos. La explotación abarcará desde la cota 878 m.s.n.m. hasta la 851 m.s.n.m. Los bancos tendrán una inclinación de talud máxima de 30º respecto a la horizontal.  
El sistema de explotación a seguir será por arranque mecánico, con retroexcavadora o pala frontal, y comprenderá las siguientes fases:  
1. Preparación de las labores. Se retirará la capa superficial de tierra vegetal u horizonte fértil (0,20 m) y la capa de estéril tierras arenosas-arcillosas que recubre el yacimiento (tiene un espesor medio de 2 m en la zona de caolines y 1 m en la zona de arenas), que se depositarán para su posterior uso en la restauración, en montones de unos dos metros de alto, y en la zona más a cubierto de los vientos. Ambos tipos de material, suelo fértil y material estéril para relleno, se acopiarán por separado.  
El volumen previsto de horizonte fértil asciende a unos 4.000 m³ (20.000 m² x 20 cm).  
La fase de preparación de las labores incluirá la eliminación de la cubierta vegetal que pueda haber en cada momento, bien sea de monte bajo o pinos.  
2. Arranque del material: la extracción se realizará con pala retroexcavadora o frontal y carga directa del material sobre camión.  
Así, se irá rebajando la zona de arenas, configurando bancos de explotación de 7 m de altura. En ese momento se dejará una berma o banco de 3 m de anchura y se continuará rebajando en profundidad.  
De esta forma, afectando sucesivamente nuevos terrenos, se irá configurando el estado final del hueco para su restauración con bancos de 6 m de altura y 25º de pendiente y bermas de 3 m de anchura.  
3. Carga del material: por medio de la maquinaria de la explotación se cargarán los camiones que transportarán el material hasta la instalación de lavado y cribado ubicada en la cantera Lobos Lobos.  
4. Relleno de huecos: parte del material extraído (estériles y arenas con bajo contenido en caolín) se cargará y depositará directamente en el hueco de explotación que quede por debajo de la rasante final del terreno restaurado.  
Los camiones descargarán en la parte baja del hueco a rellenar, realizando sucesivas tongadas que se extenderán formando capas horizontales de un espesor máximo de 1,5 m. La única compactación que sufrirá el material, una vez depositado en la zona a rellenar, será la derivada del peso propio de dicho material y de la maquinaria de extendido.  
Así, partiendo de la cota inferior de explotación, el relleno ganará altura uniformemente hasta configurar el estado final proyectado.  
Planificación de la explotación:  
La explotación combina la extracción del filón rico en caolín, con la extracción de arenas pobres en el mineral y el relleno progresivo del hueco con los estériles de explotación y parte de las arenas. Se ha dividido la explotación de la cantera en 5 zonas cuya representación alfanumérica está relacionada con su orden de explotación. El número corresponde al año previsto de explotación y la letra al material a explotar (A, para caolines y B para arenas).  
  
Año Zona Material explotado Mineral m³ Estéril m³ Superficie aproximada  
m²  
1 Única Caolines 14.250,0 3.720,00 1.938  
2 2 - A Caolines 9.450,0 2.686,00 1.421  
 2 - B Arenas 9.087,5 3.508,75 3.848  
3 3 - A Caolines 10.432,5 3.196,00 1.676  
 3 - B Arenas 8.125,0 2.070,00 1.923  
4 4 - A Caolines 8.955,0 2.113,00 1.157  
 4 - B Arenas 7.637,5 2.112,50 2.187  
5 Única Arenas 20.875,0 5.315,00 5.816  
Totales: 88.812,5 24.721,25 19.966  
  
  
  
De esta forma el año 1 se realiza el desmonte de estéril en toda la zona 1 y comienza la extracción de caolines. En el año 2 continúa la extracción de los caolines en la zona 2-A y se inicia la extracción de arenas en la zona 2-B, al tiempo que se inicia el relleno de la zona 1. Este esquema se repite en los años siguientes, para el resto de zonas hasta que en el año 5, se realiza extracción solo de arenas ya que el caolín se habrá agotado. Finalmente en el año 6 se terminan las labores de relleno y revegetación de las últimas zonas pendientes de regenerar.  
La justificación de la disponibilidad y procedencia del material para el relleno es la siguiente.  
  
Año Zona a rellenar Necesidades relleno m³ Procedencia del material de relleno  
 Estéril capa caolines (m³) Estéril capa arenas (m³) Arenas (m³)  
2 Zona 1 9.914,75 (Zona 1) 3.720 (Zona 2B) 3.508,75 €  
 (Zona 2A) 2.686   
3 Zona 1 6.010,25 (Zona 3A) 3.196 (Zona 3B) 2.070,00 744,25  
4 Zona 2A 11.455,00 (Zona 4A) 2.113 (Zona 4B) 2.112,50 7.229,50  
5 Zona 3A 11.557,50 € (Zona 5)5.315,00 6.242,50  
6 Zona 4A 9.450,00 € - 9.450,00  
Totales: 48.387,50 11.715 13.006,25 23.666,25  
  
  
  
Calendario de ejecución  
De acuerdo con la documentación aportada, el desarrollo de las fases citadas se prolongará a lo largo de 6 años con el siguiente resumen de actuaciones.  
  
Zonas Año  
Etapas 1 2 3 4 5 6  
Extracción de arenas y perfilado de taludes 1 2A  
2B 3A  
3B 4A  
4B 5   
Relleno de huecos 1 1 2A 3A 4A  
Revegetación 2B 3B 4B 1  
2A 3A 4A  
5  
Labores de  
mantenimiento 2B 2B  
3B 2B  
3B  
4B Todas las zonas  
  
  
  
Sistema de drenaje.  
Con el fin de evitar que entren en el hueco de explotación aguas de escorrentía procedentes de terrenos situados a cotas superiores, se realizará una zanja en el perímetro superior del banco que da al sur y se desviarán las aguas pluviales hacia el oeste buscando la vaguada natural.  
Las zanjas de drenaje longitudinales se excavarán en el terreno, con sección trapezoidal, y dispondrán de disipadores de energía cada 50 m de recorrido, formados por tramos rugosos en la propia cuneta de 4 m de longitud.  
Antes del desagüe final de las aguas procedentes de las cunetas perimetrales, se ubicarán dos balsas de decantación de finos.  
  
Maquinaria.  
Para la realización de las labores indicadas la explotación contará con la siguiente maquinaria:  
- Pala cargadora frontal sobre ruedas.  
- Pala retroexcavadora sobre orugas.  
- Camión basculante.  
  
Instalaciones.  
La explotación no contará con instalaciones ni construcciones fijas, ya que tanto el tratamiento del mineral extraído como el resto de servicios se prestarán por la explotación Lobos Lobos, de la que también es titular Arenas y Gravas Sáez Monterde, SL, ubicada 1,5 km al sudeste de la actividad ahora solicitada.  
En cuanto a las operaciones de mantenimiento de la maquinaria, en algunos apartados de la documentación se indica que se realizarán, asimismo, en la cantera Lobos Lobos, sobre solera de hormigón y/o foso, de forma que no exista posibilidad de derrame de fluidos sobre el terreno.  
Sin embargo, en otros apartados de la documentación se señala que determinadas operaciones como el cambio de aceites se realizarán en la propia explotación sobre cubeto impermeable de material plástico, recogiéndose los fluidos en bidones para su traslado posterior a la explotación Lobos Lobos, donde se produciría la recogida por gestor autorizado.  
Los residuos generados en estas tareas (filtros, aceites,[...]) se entregarán a gestores autorizados para su correcto tratamiento posterior.  
- Acondicionamiento de accesos: El acceso a la explotación ya existe y se encuentra en buen estado de uso. Por otra parte, se propone el desvío de un camino rural particular que atraviesa las parcelas, desplazándolo hacia el norte de las mismas.  
  
Plan de restauración integral.  
Dado que la explotación afecta a terreno forestal, se presenta el correspondiente plan de restauración integral conforme a lo exigido por el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunidad Valenciana. El plan de restauración integral propone una topografía final de las parcelas similar a la original, con las siguientes operaciones:  
1. Acopio de la capa de montera (suelo fértil).  
Para la retirada de la capa superficial del suelo, se tendrá en cuenta el espesor de suelo con las propiedades más adecuadas (aproximadamente 20 cm), procurando la separación de esta capa de los horizontes subyacentes más pobres.  
El acopio del horizonte fértil se realizará en montones no superiores a 2 m de altura, y se ubicarán en la parte baja de la explotación, al resguardo de vientos.  
Como se prevé almacenar la tierra por un periodo superior a los 6 meses, se sembrará la superficie de acopio, con el fin de impedir el arrastre de materiales por la lluvia y el viento y mantener sus propiedades. Para ello, se utilizará una mezcla de semillas de gramíneas y leguminosas, a una dosis de 125 gr/m².  
2. Restauración geomorfológica.  
El objetivo es integrar el aspecto final de la explotación en la topografía de la zona. Para ello, la restauración geomorfológica se basará en dos actuaciones:  
a) Se pretende alcanzar una suave transición desde la parte alta de la ladera explotada (cota 878 m.s.n.m.), hasta el fondo de valle que constituye el pie de la misma. Para ello se conformarán taludes de pendiente 25º y 6 m de altura, con bermas intermedias de 3 m de anchura.  
b) Se rellenará parcialmente el hueco de explotación con materiales procedentes de la propia extracción, hasta alcanzar la rasante proyectada, para recuperar y dar continuidad al fondo de valle explotado. El material a utilizar para el relleno estará formado por la capa de estéril superficial (tierras arenosas-arcillosas) y parte de las arenas con bajo contenido en caolín y ambos procederán de la propia explotación Los Gemelos.  
Estos materiales no sufrirán tratamiento alguno salvo su extracción, su acopio en la parte baja de la explotación y su reubicación en el momento de la restauración.  
El relleno se irá realizando conforme se alcancen las cotas finales de explotación, confinado entre las paredes del terreno natural, circunstancia que garantiza su estabilidad. También se asegura la protección de las aguas subterráneas al realizarse el relleno con residuos mineros inertes, no susceptibles de generar lixiviados contaminantes.  
3. Aporte y extendido de la tierra vegetal acopiada al inicio, sobre la superficie a restaurar.  
La capa a aportar tendrá un espesor de 0,20 m. Previamente al aporte de la tierra vegetal, si la compactación del material subyacente lo hiciera preciso, se escarificará el terreno hasta una profundidad de 20-30 cm.  
Al objeto de mejorar las características físico-químicas de la capa de suelo, se aportará una enmienda orgánica. De los cálculos realizados en el PRI se desprende que el aporte necesario será de 49 tn de enmienda seca a mezclar con 3458 metros cúbicos de material.  
4. Restauración de la cubierta vegetal  
En la selección de las especies vegetales a implantar se ha considerado la adaptación al clima de la región y la concordancia con la vegetación del entorno, compuesta principalmente por monte bajo y pinar. Todas las especies elegidas se han observado en la zona. Se propone:  
- Implantar sobre los taludes, bermas y replaza, monte bajo a base de las especies arbustivas Rosmarinus officinalis y Juniperus oxicedrus, y la herbácea Brachypodium retusum.  
- Implantar en las bermas y replaza de explotación la especie arbórea Pinus pinaster, que permitirá ocultar los taludes y poblar la zona de una forma acorde con el entorno.  
La plantación será manual en los taludes y bermas, y mecanizada en la plaza de cantera, con el siguiente marco de plantación:  
  
Pinus Pinaster Marco 4x4 m (edad 2 savias)  
Brachypodium retusum Semillado a razón de 150 Kg/Ha  
Juniperus oxicedrus 150 plantas/ha (porte mínimo 0,30 cm)  
Rosmarinus Off. 1.500 plantas/ha (porte mínimo 0,20 cm)  
  
Riego de implantación: en un plazo inferior a 24 horas desde la operación de plantación se aportará el riego de implantación, cuya dosis variará desde los 80 l/hoyo para las especies arbóreas, hasta los 20 l/hoyo para las especies arbustivas y helófitas.  
5. Operaciones de mantenimiento.  
- Riego: en el PRI se estiman las necesidades de riego de mantenimiento para las especies implantadas. En base a los resultados obtenidos, se indica que las necesidades anuales de riego de la superficie de repoblación suponen 1054 m³ de agua. Estas necesidades se distribuirán durante los meses de junio, julio, agosto y septiembre.  
- Fertilización: se aportará fertilizante tipo NPK de liberación lenta al inicio del periodo de crecimiento, con una dosis de 0,5 kg/100 m² sobre la totalidad de las superficies.  
- Realce: el realce o aporcado debe corregirse periódicamente, en especial tras periodos de fuertes vientos. Esta operación será necesaria al menos dos veces durante los dos primeros años.  
- Reposición de marras: consiste en la sustitución de plantas muertas en los 2 años inmediatos a la repoblación.  
- Eliminación de competencias: durante el primer año después de la plantación, es esencial suprimir la vegetación espontánea que crece alrededor de los ejemplares plantados.  
- Vigilancia: el PRI establece un mantenimiento posterior durante dos años. Para ello se contratará a un responsable que estará a cargo del control de la erosión, de la red de drenaje y de la vegetación, y en su caso, del riego de la plantación.  
  
Tramitación administrativa.  
El expediente se inicia el 6 de julio de 2015, con la remisión, por el Servicio Territorial de Energía de Valencia, de la documentación técnica y del resultado del trámite de información pública para iniciar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental del proyecto de explotación de recursos de la sección C), denominada Los Gemelos, derivada del permiso de investigación Monterde, en el término municipal de Sinarcas (Valencia) promovido por Arenas y Gravas Sáez Monterde, SL.  
La documentación técnica se adjunta únicamente en formato digital, por lo que, al objeto de facilitar su manejo, el 22 de julio de 2015, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental requiere la remisión de un ejemplar en formato papel de cada uno de los documentos técnicos incluidos en el expediente.  
El 21 de septiembre de 2015 se recibe, procedente del Servicio Territorial de Energía de Valencia, la documentación requerida en formato papel.  
  
Información pública.  
El Servicio Territorial de Energía de Valencia sometió el expediente a información pública durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 7318, de 16 de julio de 2014.  
El jefe del Servicio Territorial de Energía de Valencia, en fecha 29 de junio de 2015, certifica que durante el plazo concedido no se presentaron alegaciones.  
  
Consultas a administraciones e informes recibidos  
En el expediente se han considerado los informes remitidos por el Servicio Territorial de Energía de Valencia emitidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar y por la Dirección General de Patrimonio Cultural, así como el informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal relativo al plan de restauración integral.  
Asimismo, en atención a las posibles afecciones detectadas, se solicitaron informes del Ayuntamiento de Sinarcas y de los siguientes servicios de la entonces Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente:  
- Servicios de Infraestructura Verde y Paisaje.  
- Servicio de Vida Silvestre.  
- Servicio de Caza y Pesca.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (22.11.2013).  
El organismo de cuenca indica que en el entorno de la actuación no se ubica ningún cauce.  
La confederación recomienda la adopción de medidas para evitar la alteración del régimen de corrientes y la salida de aguas pluviales contaminadas. Asimismo, deben limitarse las pendientes de los taludes y la altura de los bancos, para favorecer la infiltración y reducir la velocidad del agua al objeto de evitar pérdidas de suelo.  
En cuanto a la disponibilidad de recursos hídricos, la demanda indicada en la documentación (2.000 m³/año) no se considera significativa. Al respecto se recuerda que:  
- Se podrá hacer uso, dentro de los linderos de la finca, de las aguas pluviales que discurran por ella. Este uso deberá inscribirse previamente en el registro de aguas del organismo.  
- En caso de abastecerse con camiones cisterna, el origen del agua deberá estar amparado por un derecho al uso privativo de la misma ya que, en caso contrario, se produciría una infracción administrativa.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente la actuación.  
- Informe de patrimonio cultural (07.03.2014).  
El informe indica que el proyecto no afecta al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones.  
Se indica que el informe favorable se contrae a la memoria de impacto patrimonial presentada, con la expresa advertencia de que variaciones respecto a la propuesta informada deberán someterse de nuevo a informe.  
- Informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal relativo al plan de restauración integral (11.06.2015).  
El Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, tras describir el plan de restauración integral propuesto, lo informa favorablemente ya que garantiza una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada, y establece una fianza en materia de restauración ambiental de cincuenta y nueve mil cuatro euros con siete céntimos (59.004,07 ?).  
- Informe del Servicio de Vida Silvestre (17.08.2015).  
El Servicio de Vida Silvestre, consultado en relación a la afección del proyecto al hábitat 1:50.000 153900 y a su proximidad respecto de la zona de especial protección para las aves Alto Turia y Sierra del Negrete, informa que las parcelas sobre las que se desarrolla el proyecto no se encuentran en ningún espacio natural incluido en la Red Natura 2000.  
Asimismo, de acuerdo con el banco de datos de biodiversidad de la Comunidad Valenciana, en la cuadrícula 1x1 km que contiene el proyecto no aparece registro alguno de especies prioritarias de flora o fauna.  
En consecuencia, se concluye que el proyecto analizado no tendrá repercusiones sobre la Red Natura 2000 ni sobre hábitats y espacios prioritarios.  
- Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente (caza y pesca) (20.10.2015).  
Consultado sobre la compatibilidad de la explotación con el coto V-10103, el Servicio Territorial de Medio Ambiente informa que, teniendo en cuenta que el proyecto se ubica en una zona de transición entre terrenos agrícolas y forestales, y que el coto tiene una superficie aproximada de 6.385 ha, no se considera que la actividad minera, que solo ocupará unas 0,64 ha, pueda incidir de forma significativa sobre su aprovechamiento cinegético.  
Todo ello sin perjuicio de las alegaciones que, en su caso, pudiera realizar el titular del coto de caza.  
- Informe del Ayuntamiento de Sinarcas (23.10.2015).  
El arquitecto del ayuntamiento, consultado en relación a la presencia en las inmediaciones de la ubicación del proyecto del sendero PR-CV-124.4, cuyo promotor es el ayuntamiento de la localidad, confirma esta circunstancia e informa que, en el caso de que se resuelva favorablemente el expediente de concesión minera y se inicie la actividad, no existe impedimento técnico para modificar el trazado del sendero.  
Se añade que no existe inconveniente desde el punto de vista municipal para que se continúe la tramitación del expediente.  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (21.03.2016)  
El informe señala que la futura explotación se sitúa dentro del paisaje de relevancia regional PRRR 15 Gargantas del Turia y entorno de Chera, en su confluencia con el PRR 28 Viñedos de Utiel-Requena, definidos en la directriz 53 de la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana, e indica que sería necesaria, con carácter general, la elaboración de un estudio de integración paisajística.  
No obstante, se añade que, siendo que la actuación se sitúa muy próxima a otra mina existente y que su cuenca visual es mínima, y a partir de la documentación relativa al paisaje incluida en el estudio de impacto ambiental, cabe considerar asumible la afección generada por la actividad sobre el paisaje.  
En definitiva, se considera suficiente la documentación elaborada en materia de paisaje, debiendo en todo caso llevar a cabo las medidas de integración paisajística propuestas en el correspondiente apartado del EIA, especialmente las que se refieren a la obtención de una superficie acorde con el entorno y la revegetación de la superficie final resultante.  
  
Consideraciones ambientales.  
1.º Emplazamiento del proyecto.  
La explotación minera se desarrollará en las parcelas 190, 191 y 194 del polígono 6 de la localidad de Sinarcas.  
De acuerdo con certificado de compatibilidad urbanística del técnico del Ayuntamiento de Sinarcas con el visto bueno del secretario, de fecha 4 de noviembre de 2013, el suelo en el que se emplaza la actividad tiene la calificación urbanística de suelo no urbanizable de protección forestal.  
En este tipo de suelo se permiten las canteras y explotaciones a cielo abierto con una extensión de explotación, en cada momento, igual o inferior a 2 hectáreas y siempre que, al mismo tiempo, se ejecute o se haya ejecutado el proyecto de restauración paisajística de los afectados.  
El certificado indica que no se está elaborando ninguna modificación del planeamiento municipal que afecte al emplazamiento de la actividad.  
El certificado finaliza considerando que la actuación propuesta es compatible con el planeamiento municipal siempre que la superficie de la actuación sea inferior a 2 hectáreas.  
2.º Contrastadas las parcelas en las que se pretende ubicar la actividad con la información suministrada por la cartografía disponible en la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, se observa que:  
- Parte de la superficie a explotar corresponde a terreno forestal, de acuerdo con el vigente PATFOR.  
En consecuencia, es de aplicación el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunidad Valenciana.  
Asimismo, en atención a la posible incidencia sobre incendios, deberá considerarse lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
- La explotación propuesta se halla dentro del espacio cinegético V-10103, correspondiente a coto de caza deportivo.  
- En las inmediaciones del proyecto se encuentra el sendero PR-CV-1244, denominado Sinarcas-Las Palomarejas, cuya entidad promotora es el Ayuntamiento de Sinarcas.  
- Si bien el emplazamiento de la actividad no está incluido dentro de ningún espacio clasificado como Red Natura 2000, se encuentra a una distancia inferior a 300 m de la ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete.  
- La localización del proyecto no afecta a vías pecuarias, ni a otros espacios de la Red Natura 2000, ni a ningún otro tipo de espacio natural protegido.  
- La ubicación propuesta no está sometida a riesgos por inundación, deslizamientos o desprendimientos, y presenta una baja vulnerabilidad de acuíferos. Tampoco presenta afecciones territoriales derivadas de la proximidad de elementos naturales o de infraestructuras humanas.  
3.º Consideraciones relacionadas con la actividad a desarrollar.  
A) Afección a la atmósfera: en el estudio de impacto ambiental de la actividad se realiza un cálculo de lo gases y partículas en suspensión generados por la explotación minera.  
- Gases: la actividad producirá una mínima emisión de humos, derivada de los motores de combustión de la maquinaria móvil de la misma.  
El combustible a emplear será gasoleo tipo B, con un consumo anual estimado de 17 tn. De acuerdo con este consumo, las emisiones gaseosas a la atmósfera serán:  
NO2 = 12 kg/tn = 204 kg/año.  
SO2 = 03 kg/tn = 5,1 kg/año.  
Emisiones aceptables, teniendo en cuenta que se emiten a lo largo de todo un año, de forma progresiva que permite que las corrientes de aire de la zona lo disipen sin mayor problema.  
- Partículas en suspensión: el polvo generado en la actividad procederá de las distintas operaciones de arranque, carga y descarga de material, su transporte en camiones hasta la planta de tratamiento y el eventual arrastre por el viento del material acopiado.  
Se incluye un cálculo de la distancia máxima recorrida por las partículas en suspensión antes de su deposición, que para tamaños inferiores a 300 micras resulta de 30,76 metros. Para tamaños de partícula superiores, las distancias de recorrido serán notablemente inferiores.  
La determinación de partículas emitidas, tanto en las operaciones realizadas en la propia explotación como en el transporte a las instalaciones de tratamiento en Lobos Lobos resulta: 27,88 kg/día de partículas en suspensión.  
Para la minimización del impacto generado por la emisión de partículas en suspensión el promotor propone la humectación por riego de acopios y de pistas de rodadura, que supone una reducción, según él del 90 % de las emisiones. En consecuencia, las emisiones de partículas en suspensión resultan 2,78 kg/día.  
Los resultados obtenidos se consideran aceptables para la actividad. No obstante, como medidas complementarias al riego con agua para evitar levantamiento de polvo, se propone la realización de buenas prácticas como:  
- Reducción de la velocidad de circulación de los vehículos.  
- Obligación de cubrir la carga de los camiones durante el transporte.  
Por otra parte, la actividad se incluye dentro del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, actualizado por el Real Decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el Catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación. En concreto, la explotación proyectada se enmarca en el grupo C, con el código 04 06 16 02: actividades primarias de minería no energética que conlleven la extracción o tratamiento de productos minerales cuando la capacidad es <= 200.000 t/año siempre que la instalación no se encuentre a menos de 500 m de un núcleo de población.  
En consecuencia, de acuerdo con lo establecido en el artículo 5.3 del Real Decreto 100/2011 el desarrollo de la actividad queda sometido a la notificación prevista en el artículo 13.3 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de Calidad del Aire y Protección de la Atmósfera, que se remitirá al órgano competente en materia de contaminación atmosférica de la comunidad autónoma.  
  
B) Ruidos.  
En lo relativo al ruido provocado por las labores extractivas y por el transporte de materiales, la documentación destaca que los ruidos generados en la explotación no se extenderán a mucha distancia, en primer lugar, porque se velará por mantenerse dentro de los límites que marca la legislación mediante el correcto mantenimiento de la maquinaria, y en segundo lugar, debido a que las propias paredes del hueco creado y la abundante vegetación de pinar del entorno, funcionarán como barrera para la propagación del sonido.  
  
C) Afección a suelos.  
a) Pérdida de suelo: el promotor propone la retirada de la capa de suelo fértil previa a la explotación de las parcelas y su almacenamiento en condiciones adecuadas para su uso en la restauración. Puesto que la tierra vegetal permanecerá acopiada por periodos superiores a seis meses antes de su uso en las operaciones de restauración, se sembrará con una mezcla de gramíneas y leguminosas para evitar pérdidas de material y mantener las propiedades del suelo.  
Las medidas propuestas se consideran suficientes para evitar pérdidas de suelo, tanto en cantidad por procesos erosivos, como en calidad.  
b) Contaminación de suelos: las posibles contaminaciones de suelos se deben a vertidos eventuales de fluidos procedentes de vehículos y maquinaria.  
Considerado lo indicado en los distintos documentos del proyecto se produce confusión respecto al lugar y características técnicas del emplazamiento en el que se realizarán las operaciones de mantenimiento.  
  
Así, en el proyecto de explotación se indica que las operaciones de mantenimiento de la maquinaria de la explotación se realizarán en las instalaciones de que dispone el titular en la explotación minera Lobos Lobos, aunque no se especifica si dichas instalaciones constan de solera de hormigón o de foso. Por otra parte, el EIA señala que el cambio de aceites se realizará en la propia explotación sobre cubeto impermeable de material plástico, recogiéndose los fluidos en bidones para su traslado posterior a la explotación Lobos Lobos.  
Ante la discrepancia indicada, y ante la posibilidad real de que se produzcan labores de mantenimiento incontroladas, se considera que la centralización de todas las operaciones de mantenimiento de maquinaria en las instalaciones de Lobos Lobos garantiza de forma más eficiente que se eviten posibles infiltraciones al subsuelo de fugas de fluidos. La citada explotación dispone de concesión minera y de la correspondiente declaración de impacto ambiental favorable.  
No obstante lo anterior, deberá concretarse las características del lugar habilitado para la realización de estas labores, que deberá disponer de solera impermeable dotada de las pendientes adecuadas para la recogida de vertidos y de aguas pluviales en un depósito estanco. El contenido de dicho depósito deberá retirarse periódicamente por gestor autorizado. Asimismo, con el objeto de garantizar que este tipo de operaciones se circunscribe a este área, se deberá dimensionar adecuadamente, y balizar su perímetro.  
  
D) Afección a la vegetación: el efecto sobre la vegetación existente en los terrenos a explotar será importante en la zona de carácter forestal poblada por pinos y monte bajo, dado que se eliminará por completo para la extracción del mineral. No obstante, la explotación por fases limitará el efecto, al no afectarse toda la masa forestal simultáneamente y conseguir con la revegetación progresiva propuesta, recuperar las zonas antes de finalizar la explotación.  
Se considera que las labores de mantenimiento deberán prolongarse 2 años más de los propuestos (hasta alcanzar el año 8) con el fin de garantizar el adecuado arraigo de los ejemplares implantados.  
La documentación señala la presencia de un grupo de ejemplares de Quercus ilex ssp. rotundifolia, de gran porte y perfecto estado de conservación en la zona limítrofe entre el terreno forestal y el campo de cultivo de la parcela 190. Se confirma que esta pequeña arboleda queda fuera del perímetro de explotación propuesto y no sufrirá alteración alguna, debiéndose poner especial atención en no dañar ni sus raíces ni su copa. Sin embargo, para mayor garantía de evitar daños a las encinas, antes de realizar cualquier operación de extracción, deberán marcarse adecuadamente y realizar un jalonamiento en torno a las mismas, manteniéndolo en buenas condiciones de visibilidad durante toda la fase de funcionamiento de la actividad.  
En cuanto a la vegetación del entorno, el efecto sobre la misma será bajo, derivado de la emisión de polvo producido en las labores de extracción y en el tránsito de camiones. Esta afección se mitigará con riegos periódicos de las pistas. En caso de ser necesario, se regará la copa de estas especies vegetales, para eliminar posibles acumulaciones de polvo en la misma.  
  
E) Afección a la fauna: el efecto de la actividad sobre la fauna será mínimo, ya que migrará sin más inconveniente a las parcelas colindantes.  
Respecto a la proximidad del proyecto a la ZEPA Alto Turia Sierra del Negrete, la actuación proyectada no incidirá directamente en la misma.  
El estudio de impacto ambiental indica que, a pesar de que en las visitas de campo realizadas no se ha detectado la presencia de avifauna prioritaria, dada la proximidad de la ZEPA, se tendrá especial cuidado durante las tareas de tala de arbolado en comprobar que no existan nidos de especies de interés. En su caso, se detendrán las labores de tala y se reclamará la presencia de un técnico de la Conselleria de Medio Ambiente para estudiar las medidas a adoptar.  
  
F) Afección paisajística: las afecciones al paisaje se deben a la eliminación de la vegetación, la creación de frentes de explotación, la presencia de maquinaria y equipos y la existencia de acopios de diversa naturaleza.  
El proyecto no incluye un estudio de integración paisajística, aunque analiza este aspecto ambiental en el estudio de impacto ambiental y en el plan de restauración integral. De acuerdo con el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 21 de marzo de 2016, aunque sería necesaria, con carácter general, la elaboración de un estudio de integración paisajística, siendo que la actuación se sitúa muy próxima a otra mina existente y que su cuenca visual es mínima, y a partir de la documentación elaborada, se considera asumible la afección generada por la actividad sobre el paisaje.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje considera suficiente la documentación elaborada en materia de paisaje, debiendo en todo caso llevar a cabo las medidas de integración paisajística propuestas en el EIA, especialmente las referidas a la obtención de una superficie acorde con el entorno y la revegetación de la superficie final resultante. En este sentido, las premisas en el diseño de la explotación-restauración proyectada consideradas para conseguir una integración paisajística lo mas elevada posible son las siguientes.  
1.º No afectar la zona de fondo de valle calificada como forestal y más húmeda, por su mayor valor ecológico, renunciando a las arenas caoliníferas de esta zona.  
2.º Recuperar la topografía del fondo de valle explotado, mediante el relleno de la zona excavada bajo su rasante.  
3.º Diseño de taludes finales de restauración muy tendidos (25º), y de formas suaves en el hueco de explotación restaurado, que permiten amoldarse al entorno natural.  
4.º Revegetación con especies autóctonas, que facilitan la integración en el entorno.  
  
G) Afección a las aguas.  
a) Alteración de las aguas superficiales: no circula próximo al emplazamiento del proyecto ningún cauce, barranco o rambla en los que circulen aguas de forma continua o esporádica, por lo que no se producirá efecto sobre sus aguas.  
La modificación del relieve cambiará el recorrido de las aguas superficiales, pero el impacto será escaso debido a la reducida extensión de la zona modificada, y sobre los terrenos colindantes no incidirá en modo alguno.  
La extracción de caolines generará un hueco cerrado por debajo de los terrenos circundantes, lo que puede ocasionar encharcamientos. El diseño de la zanja perimetral en el banco que da al sur para desviar las aguas pluviales hacia el oeste y evitar su entrada en el hueco de explotación, así como los dispositivos de disipación de energía y de decantación se consideran adecuados y suficientes.  
b) Afección de acuíferos: La documentación aportada indica que el acuífero subyacente tiene, de acuerdo con los estudios publicados por el IGME, en la zona de la explotación, un nivel piezométrico del orden de los 800 a 810 metros sobre el nivel del mar, por lo que teniendo en cuenta la cota mínima de los terrenos, que ronda los 860 m.s.n.m., la capacidad de alumbramiento de aguas subterráneas es baja. Se añade, no obstante, que existe un acuífero colgado, procedente de las escorrentías, que aflora en la base del contacto concordante entre las arenas caoliníferas a explotar y unas arcillas inferiores. En época de lluvias, se podrá encontrar dicha surgencia a unos 14-15 m por debajo de la rasante del terreno en el fondo del valle y llegar a formar encharcamientos superficiales en el caso de cortar el acuífero, como se ha producido en la explotación El Rodenillo.  
Dado que la explotación proyectada dejará parte de las arenas caoliníferas sin extraer, no alcanzará el nivel de las arcillas y por tanto, el acuífero colgado quedará protegido, evitándose repercusiones en el mismo.  
c) Consumo de agua: la documentación aportada no indica las necesidades totales de agua para los dos usos de la explotación: riego de pistas como medida correctora para evitar la emisión de partículas en suspensión y riego de la revegetación. Sin embargo, el informe de la confederación hidrográfica del júcar alude a una demanda anual de 2000 m³.  
En cuanto al riego de mantenimiento, en el PRI se establecen unas necesidades de 1.054 m³/año, distribuidas en varios riegos entre junio y septiembre.  
En contraposición con esta propuesta, se considera que el riego sistemático de las especies a implantar puede llegar a resultar contraproducente. Las especies seleccionadas para la revegetación de la explotación son adecuadas en cuanto a rusticidad y adaptación a la pluviometría de la región. Por ello, debería ser suficiente realizar un riego a la plantación y, en caso de resultar necesario, un riego de apoyo en estío. Riegos adicionales perjudicarían a la plantación pues las plantas se desarrollarían más frágiles e inadaptadas, al disponer de sistemas radicales más superficiales y menos potentes. De esta forma, tras el cese de los riegos de mantenimiento, las plantas decaerían con más facilidad. Por tanto, se considera más adecuado ampliar el seguimiento de la revegetación, y en caso de resultar preciso, realizar más fases de reposición de marras de las consideradas. La ampliación del periodo de seguimiento supondría, asimismo, que en caso de observar que las especies implantadas no muestran el arraigo adecuado, podría replantearse la revegetación propuesta.  
En cuanto al riego como medida correctora para evitar la emisión de partículas en suspensión, debe estimarse la demanda para este uso, si bien se considera que las necesidades indicadas en el informe de la confederación hidrográfica del júcar son razonables.  
En todo caso, tal y como recuerda en su informe la confederación hidrográfica del júcar, todo el agua utilizada en la explotación deberá estar amparada por un derecho al uso privativo de la misma.  
  
H) Afección a infraestructuras existentes: camino de acceso. El acceso a la explotación se realizará por una pista forestal existente con anchura suficiente, y en buen estado, que ya viene utilizándose por la explotación El Rodenillo. En consecuencia, aunque el desarrollo de la actividad extractiva en Los Gemelos supondrá un incremento de tráfico en el camino, el tipo de vehículo que transitará por el mismo no será diferente del que ya viene circulando en la actualidad.  
Por otra parte, la documentación técnica expone que el camino de uso particular que atraviesa transversalmente las 3 parcelas afectadas por la explotación minera se desplazará hacia el norte dentro de las mismas parcelas, y así lo refleja en los planos correspondientes. Sin embargo, por una parte, no se indican las operaciones de reposición del camino que se realizarán, y por otra parte, y más importante, aunque el nuevo trazado del camino respeta el límite parcelario, se aproxima excesivamente a dicho límite.  
El desplazamiento del camino en ningún caso debe suponer afección a los terrenos forestales que existen al nordeste de la explotación y que lindan con las parcelas. En consecuencia, con el fin de evitar afecciones sobre la masa forestal colindante, el nuevo trazado deberá retranquearse al menos 1,5 m hacia el interior de las parcelas respecto al trazado propuesto por el titular. Además, deberán definirse adecuadamente las operaciones a realizar para la ejecución del nuevo camino con el fin de evitar eventuales afecciones a la masa forestal.  
  
4.º Programa de vigilancia ambiental (PVA).  
El estudio de impacto ambiental incluye el correspondiente PVA dividido en dos fases: la primera alusiva al periodo de funcionamiento y restauración morfológica de la actividad minera, y la segunda referida a la revegetación y al mantenimiento tras la finalización de estas labores.  
Se especifica que el explotador se comprometerá a presentar ante la administración un informe anual dando cuenta del avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.  
Los controles a realizar durante la fase de explotación de la cantera se centran en:  
- La calidad atmosférica: controles de la emisión de polvo y partículas.  
- Los niveles acústicos de las obras.  
- La calidad de las aguas superficiales y subterráneas.  
- Las operaciones de retirada y acopio de tierra vegetal.  
- La protección de la fauna: antes de las labores de desbroce, se reconocerá el terreno para detectar posibles nidadas de aves, camadas de mamíferos o puestas de anfibios y reptiles, para evitar su destrucción.  
- La protección de los recursos culturales.  
- Otras actuaciones como control del replanteo y control del movimiento de la maquinaria.  
Tras la fase de explotación de la cantera:  
- Control de la restauración de la cubierta vegetal: tanto siembras como plantaciones.  
- Seguimiento de la efectividad de la restauración de la cubierta vegetal: se realizarán dos inspecciones anuales durante toda la duración de la segunda fase.  
En caso de detectarse una cobertura inadecuada en siembras (inferior al 80%), o unos altos porcentajes de marras en plantaciones (15%), se realizarán resiembras y reposiciones de marras. Previamente, se analizarán las posibles causas de los malos resultados obtenidos, modificando si fuera preciso las especies a emplear.  
El programa de vigilancia ambiental deberá abarcar el total de la vida de la explotación y restauración, incluyendo dos años adicionales que se proponen para las labores de mantenimiento. En definitiva, tanto el calendario de ejecución, como el programa de vigilancia ambiental deberán abarcar 8 años. Deberán modificarse todos los apartados de la documentación técnica que establezcan una duración distinta para el programa de vigilancia ambiental.  
Por otra parte, el PVA deberá completarse incluyendo la comprobación periódica del estado del jalonamiento perimetral para evitar eventuales afecciones fuera de la zona de explotación, en especial en la zona lindante con terreno forestal, así como del jalonamiento en torno a las encinas existentes en las parcelas de la propiedad.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 2.a.5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos objeto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, según se desprende del artículo 7º apartado 1.a de dicha Ley de evaluación ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de concesión de explotación de recursos de la sección C), denominada Los Gemelos, derivada del permiso de investigación Monterde, promovido por Arenas y Gravas Sáez Monterde, SL, y ubicada en las parcelas 190, 191 y 194 del polígono 6 del término municipal de Sinarcas (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y el proyecto de restauración integral, así como en los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.  
La presente declaración de impacto ambiental no ampara la instalación de beneficio del material extraído en la explotación, puesto que dicha instalación se encuentra en otro emplazamiento.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Con el fin de proteger el grupo de ejemplares de Quercus ilex ssp. rotundifolia presente en la zona limítrofe entre el terreno forestal y el campo de cultivo de la parcela 190, antes de la realización de cualquier operación, se realizará un jalonamiento en torno a los mismos.  
2. Con el fin de evitar afecciones a la masa forestal existente al nordeste de la propiedad, el nuevo trazado del camino de uso particular que atraviesa de oeste a este las 3 parcelas se retranqueará, al menos 1,5 m hacia el interior de las parcelas respecto al trazado propuesto por el promotor.  
Todos los planos de la documentación técnica en los que se refleja dicho camino deberán modificarse en este sentido (proyecto de explotación, estudio de impacto ambiental y PRI). Además, los tres documentos técnicos definirán adecuadamente todas las operaciones a realizar para la ejecución del nuevo camino con el fin de mantener su funcionalidad pero evitar eventuales afecciones a la masa forestal.  
3. Aunque se concreta en la documentación técnica, se recuerda que todo el material utilizado para el relleno del hueco generado por debajo de rasante consistirá en estériles y arenas pobres en caolín de la propia cantera Los Gemelos. En ningún caso será admisible material que no tenga este origen.  
4. El plan de restauración integral se modificará en los siguientes términos:  
4.1. Las plantas forestales utilizadas para la revegetación cumplirán las disposiciones de calidad y procedencia especificadas en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción.  
4.2. Se mantendrá, solo en caso de ser preciso, un riego de mantenimiento de la vegetación en verano.  
4.3. Se ampliará el periodo de seguimiento de la vegetación durante 2 años más. En caso de resultar necesario, se realizarán más fases de reposición de marras de las consideradas. Asimismo, en caso de observarse que las especies implantadas no muestran el arraigo adecuado, se replanteará la revegetación propuesta.  
5. Todo el agua consumida en la explotación deberá estar amparada por un derecho a su uso privativo.  
6. El desarrollo de la actividad queda sometido a la notificación prevista en el artículo 13.3 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de Calidad del Aire y Protección de la Atmósfera, que se remitirá al órgano competente en materia de contaminación atmosférica de la Generalitat Valenciana.  
Como medidas complementarias para evitar la emisión de partículas en suspensión, se establecerán las siguientes buenas prácticas en la explotación:  
- Reducción de la velocidad de circulación de los vehículos (máximo 20 km/h).  
- Obligación de cubrir la carga de los camiones durante el transporte del material a las instalaciones de beneficio.  
7. Durante la actividad de la cantera se observará lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
8. Todas las operaciones rutinarias de mantenimiento de la maquinaria de la explotación se llevarán a cabo en las instalaciones de la cantera Lobos Lobos.  
- En el plazo de 2 meses desde la notificación de la presente resolución, se remitirá a esta dirección general un anexo con plano de ubicación y descripción de las características técnicas del lugar habilitado en la cantera Lobos Lobos para la realización de estas labores.  
En todo caso, dicho lugar dispondrá de solera impermeable con las pendientes adecuadas para la recogida de vertidos y de aguas pluviales en un depósito estanco. El contenido de dicho depósito se retirará periódicamente por gestor autorizado. Asimismo, con el objeto de garantizar que este tipo de operaciones se circunscribe a este área, se deberá dimensionar adecuadamente, y balizar su perímetro.  
- Se prohíbe expresamente la realización del cambio de aceites y otros fluidos en la cantera Los Gemelos.  
9. En cuanto al programa de vigilancia ambiental:  
9.1. En concordancia con la prolongación durante dos años de las labores de mantenimiento, el programa de vigilancia ambiental se prolongará dos años, abarcando un total de 8 años.  
9.2. El programa de vigilancia ambiental se completará incluyendo la revisión periódica del estado del jalonamiento perimetral para evitar eventuales afecciones fuera de la zona de explotación, en especial en la zona lindante con terreno forestal, así como del jalonamiento en torno a las encinas existentes en las parcelas de la propiedad.  
10. El descubrimiento de simas o cuevas durante el avance de las labores mineras, por su condición de espacios naturales protegidos, será comunicado inmediatamente a la Dirección General del Medio Natural, a fin de que sean inspeccionadas, de acuerdo con el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
11. El eventual hallazgo de restos arqueológicos, paleontológicos, etnológicos o arquitectónicos durante el desarrollo de la actividad se comunicará de inmediato al órgano competente en materia de patrimonio cultural y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
12. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como la detección de impactos ambientales no previstos en el estudio de impacto ambiental, se comunicarán inmediatamente al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de medidas correctoras adicionales.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
Valencia, 5 de julio de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
Valencia, 2 de septiembre de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML