Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5339, del 05-09-2006 (2006/10175)

ACORD d'1 de setembre de 2006, del Consell pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat l'Ermita al terme municipal de Castelló de Rugat.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5339

Data del DOGV
:   05-09-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/10175

CVE


Data del document
:   01-09-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [Castelló de Rugat](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [municipi](javascript:void(0))

ACORD d'1 de setembre de 2006, del Consell pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat l'Ermita al terme municipal de Castelló de Rugat. [2006/10175]  
El Consell, en la reunió del dia 1 de setembre de 2006, va adoptar l'acord següent:  
L'àmbit territorial del paratge denominat l'Ermita comprén terrenys que pertanyen al municipi de Castelló de Rugat, en la comarca de la Vall d'Albaida, al sud de la província de València.  
La zona proposada, de 5,8 ha d'extensió, reunix valors paisatgístics, de patrimoni cultural i recreatius que en justifiquen la declaració.  
La lloma de l'Ermita, coneguda també com a Tossal de Sant Antoni, és un xicotet turó als peus del qual es troba la població. S'eleva 50 m per damunt de la població, dels 320 m als 370 m en la cota més alta, on es troba l'ermita. La lloma té forma allargada, amb orientació SO-NE, en la qual domina l'exposició de solana enfront de la d'ombria.  
En el paratge hi ha dos tipus de formacions geològiques. En primer lloc i ocupant la major extensió, se troben argiles bigarrades amb guixos del triàsic (Keuper). Aquesta formació ocupa part del vessant sud de la lloma de l'ermita i consistix en argiles bigarrades essencialment roges, amb escasses intercalacions de guix i en diversos punts algun tram d'arenoses poc cementades, grogues i roges. La part alta de la lloma està formada per lloses de calcàries del juràssic (Malm). Són calcàries grises molt ben estratificades en bancs de 0,4 a 2 m. En els límits del paratge es troben altres dos tipus de formacions. Per un costat llims rosats quaternaris d'aiguavés (plistocé), molt carbonatats, amb còdols aïllats de calcària que procedixen d'un paleosòl amb transport posterior per erosió en xaragalls difusa. En el vessant nord, el paratge limita amb la gran formació de margues en fàcies tap del terciari (miocé) que recobrix la major part de la conca d'Albaida. Consistix en una potent i monòtona sèrie de margues la potència de les quals supera el quilòmetre en el centre. Tectònicament l'alineació més pròxima és el sinclinal de Salem, que es definix com una estructura sinclinal aparentment suau des de Salem cap a l'Alt de la Creu, al nord de l'Orxa.  
La proximitat del paratge al nucli urbà, el seu ús habitual com a lloc d'oci pels habitants de Castelló de Rugat i la vinculació al culte religiós han condicionat de forma notòria la vegetació que hi existix, traduint-se tot això en una forta presència d'espècies introduïdes i ornamentals. La vegetació natural es troba sobretot en la part oest del vessant, coincidint amb la zona menys visitada i on la carstificació es torna més aparent i arriba a dificultar el pas. Predominen espècies típiques del matoll termomediterrani com el romer (Rosmarinus officinalis), el coscoll (Quercus coccifera) i el llentiscle (Pistacia lentiscus) etc. En l'estrat arbori hi ha carrasques (Quercus ilex) de port baix i pins blancs (Pinus halepensis). Es troben també les restes d'antics cultius representats per figueres disperses i ametlers en els bancals situats en la part baixa. Vinculades amb el ritu religiós hi ha les plantacions de xiprers (Cupressus sp.) que jalonen tota la pujada cap a l'ermita. Una de les espècies més interessants que pot trobar-se en el paratge és el garrofer del diable (Anagyris foetida). És un arbust de la família de les lleguminoses caracteritzat pel mal olor que desprén i la presència del qual està relacionada amb antics bastions, talaies i punts de defensa en els quals es creu que era usat a l'Edat Mitjana per a enverinar llances i puntes de fletxa.  
Quant a la fauna, igual que en el cas de la vegetació, està afectada per un alt grau d'influència antròpica. Es troben algunes espècies de rèptils com la sargantana ibèrica (Podarcis hispanica), la colobra bastarda (Malpolon monspessulanum), la colobra escalonada (Elaphe scalaris) i el dragó comú (Tarentola mauritanica). Pel que fa els mamífers, destaquen l'eriçó comú (Erinaceus europaeus) i les musaranyes comunes i nana (Crocidura russula i Suncus etruscus). No obstant això, el grup més representatiu són les aus. Quasi totes les aus típiques d'aquesta zona són pardals; entre els més habituals es poden citar el teuladí (Passer domesticus), el gafarró (Serinus serinus), la cadernera (Carduelis carduelis), la merla (Turdus merula), la palput (Upupa epops), la mallerenga carbonera (Parus major), el verderol (Carduelis chloris), l'ononeta cuablanca (Delichon urbica), l'oroneta (Hirundo rustica), el capsot comú (Lanius senator) i el mussol comú (Athene noctua). En la pineda es pot citar el carboner garrapinos (Parus ater), la mallerenga xicoteta (Parus cristatus), el rossinyol (Luscinia megarhynchos) o el pardal xarrec (Passer montanus).  
El paratge presenta elements destacables des del punt de vista historicocultural. La zona ha sigut poblada des de temps prehistòrics, com testifiquen les restes trobades en la veïna població de Beniarrés, en la qual s'han trobat restes d'activitat humana durant el Neolític en la cova de l'Or, situada a 700 m d'altura en la cara sud de la serra del Benicadell. La lloma de l'Ermita disposa d'una posició estratègica, de manera que els primers pobladors la van triar com a lloc d'assentament. Malgrat la troballa d'algunes peces que correspondrien a èpoques anteriors, és en l'època ibèrica quan té el seu màxim esplendor, donant mostres clares d'aquesta cultura. Actualment no queden restes del poblat ibèric, no obstant això, no fa tant de temps que la zona es coneixia com la partida del Castellet, clara herència verbal de l'existència d'un poblat en altura que probablement presentaria muralles defensives. També s'han trobat restes d'època romana. És entre finals del segle III i principis del II a.C. quan l'antic poblat de la cima va anar ocupant les vessants, amb la finalitat d'obtindre una millor situació respecte a les terres de cultiu i past, i també davant de les vies de comunicació. En tot cas no es va formar un poblat pròpiament dit. No va ser fins a principis del segle I quan comença a veure's amb claredat la implantació dels nous patrons d'assentament i ocupació del territori. Després d'un període curt de domini visigot (poc més d'un segle), es va iniciar la invasió musulmana l'any 711. Al començament del segle XI amb la formació dels denominats regnes de Taifes apareixen conflictes territorials que fan necessària la protecció, induint l'aparició de construccions acostades a la falda del castellet de l'ermita. Segurament, el nucli primitiu de Castelló estava emmurallat, partint la muralla la part baixa del turó de l'ermita. Les primeres notícies escrites que parlen de la població com a nucli urbà, diferenciat de la resta de pobles, daten de l'època del regnat de Jaume I.  
En la mateixa ermita hi ha una exposició de restes arqueològiques de la zona amb els corresponents panells explicatius, en la qual es troben elements testimonials de l'evolució històrica exposada.  
Des del punt de vista ambiental, el paratge de l'ermita apareix com un pulmó verd en un entorn en què dominen els cultius, les zones urbanitzades i industrials, en el qual es pot destacar la funció ecològica servint de refugi per a distintes espècies de fauna. Aquest valor es veurà reforçat en un futur immediat per les accions de restauració i millora ecològica que es mamprendran per part de l'ajuntament.  
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament de Castelló de Rugat, la Generalitat, en l'exercici de les seues competències autonòmiques en la matèria, considera necessària la declaració d'un règim especial de protecció i conservació dels valors naturals de l'espai.  
Així, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, establix la figura de protecció denominada Paratge Natural Municipal, que regulen posteriorment els decrets 109/1998, de 29 de juliol, i 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals. Figura que s'adapta a les característiques d'aquest enclavament i permet la via jurídica idònia per a la consecució dels objectius previstos.  
Per això, en vista dels valors naturals i l'interés d'aquest, la seua potencialitat per a l'ús públic ordenat del medi i l'interés mostrat per l'Ajuntament de Castelló de Rugat, i com s'han complit els tràmits previstos en el Decret 109/1998, de 29 de juliol, del Consell, pel qual es regula la declaració de paratges naturals municipals i les relacions de cooperació entre la Generalitat i els municipis per a la seua gestió, i en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals, i a proposta del conseller de Territori i Habitatge, el Consell  
ACORDA  
Primer. Objecte  
1. Es declara Paratge Natural Municipal la zona denominada l'Ermita, en el terme municipal de Castelló de Rugat i s'establix per a aquest un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes bàsiques contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
2. Per raó de l'interés botànic, ecològic, geomorfològic i paisatgístic del paratge natural municipal, aquest règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'admet ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que motiven la seua declaració.   
Segon. Àmbit territorial  
1. El paratge natural municipal es localitza en el terme municipal de Castelló de Rugat, en la província de València, i figura la delimitació descriptiva i gràfica en els annexos I i II del present acord, respectivament.  
2. En cas de discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica prevaldrà la primera d'aquestes.  
3. Qualsevol modificació del que establix aquest acord ha de ser aprovada per acord del Consell.  
Tercer. Administració i gestió  
1. L'administració i la gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament de Castelló de Rugat.  
2. La direcció general amb competències en espais naturals protegits designarà un tècnic dels serveis territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge, qui prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.  
3. El Pla especial de protecció del paratge natural municipal podrà definir mecanismes de participació de la Diputació Provincial de València o altres organismes i entitats en la gestió de l'espai protegit.  
Quart. Règim de protecció  
Amb caràcter general, poden continuar duent-se a terme les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven aquesta declaració, d'acord amb les seues regulacions específiques i allò que ha establit el present acord i la normativa que el desenvolupe.  
En l'àmbit del paratge natural municipal regiran les mesures següents:  
a) Les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, botànics, ecològics, paisatgístics i naturals del paratge natural municipal, avaluant amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts per les actuacions exteriors a aquest.  
b) Queden prohibides en l'àmbit de l'espai protegit totes aquelles activitats mineres i extractives.  
c) Es prohibix en l'àmbit de l'espai protegit la recol.lecció, la tala o l'arrabassament de les espècies vegetals, com també la recol.lecció de les espècies de fauna, excepte en aquells casos amb finalitat científica, educativa o conservacionista, després de l'informe previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient i del Consell de Participació, i autorització de l'Ajuntament de Castelló de Rugat.  
d) En aquelles àrees en què, per les seues especials característiques, l'Ajuntament de Castelló de Rugat considere necessari establir limitacions a l'accés lliure de visitants a fi de preservar la flora, la fauna i la gea del paratge natural municipal, únicament es podrà accedir per a la realització d'activitats relacionades amb la gestió del paratge o amb treballs d'investigació científica previ informe de la conselleria competent en matèria de medi ambient i del Consell de Participació, i autorització de l'Ajuntament de Castelló de Rugat.  
e) No es permetrà la instal.lació d'elements visuals artificials de caràcter permanent que limiten el camp visual, trenquen l'harmonia del paisatge o desfiguren les seues perspectives, excepte en els casos excepcionals o quan estiga imposat pel normal desenvolupament de les activitats autoritzades, sempre que es garantisca la minimització dels efectes sobre la natura i el paisatge.   
f) Mentre no siga aprovat el Pla especial de protecció, tota acció, ús, aprofitament, pla o projecte no previst en els apartats anteriors i que, siga capaç d'afectar els valors naturals de l'espai, pretenga realitzar-se en l'àmbit d'aquest, ha de ser autoritzat per l'Ajuntament de Castelló de Rugat. El Pla especial de protecció establirà les activitats autoritzades i definirà aquelles que han de ser objecte d'autorització especial per part de l'Ajuntament de Castelló de Rugat.  
Cinqué. Pla especial de protecció  
1. La redacció i l'aprovació inicial del Pla especial de protecció es realitzarà en el termini de dos anys des de la declaració del Paratge Natural Municipal l'Ermita. Transcorregut aquest termini, la Conselleria de Territori i Habitatge podrà subrogar-se les competències municipals.  
2. El Pla especial de protecció del Paratge Natural Municipal l'Ermita, d'acord amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, contindrà almenys les determinacions següents que, en conjunt, suposaran el marc d'actuació en què es desenvoluparan els pressupostos i les actuacions anuals del paratge natural municipal:  
a) Delimitació i àmbit territorial.  
b) Règim de protecció de l'espai natural protegit.  
c) Regulació d'usos i activitats, amb especial referència al règim de les activitats d'investigació científica.  
d) Normes relatives a l'ús públic.  
e) Programa economicofinancer.  
3. Efectes: el Pla especial de protecció serà vinculant tant per a les administracions públiques com per als particulars.  
Sisé. Consell de Participació del paratge natural municipal  
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal l'Ermita com a òrgan col.legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col.laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.  
2. El Consell de Participació estarà format per:  
a) Tres representants triats per l'Ajuntament de Castelló de Rugat, un dels quals actuarà com a secretari del Consell de Participació.  
b) Un representant dels propietaris de terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal, diferent de l'ajuntament. En cas que no existisca, se sumarà aquest lloc a la representació del grup c).  
c) Un representant dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col.laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o els objectius de la qual coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit.  
d) Un representant de la direcció general amb competències en espais naturals protegits en els serveis territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
e) El president del Consell de Participació.  
3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal l'Ermita es constituirà en el termini de sis mesos des de la declaració d'aquest.  
Seran funcions d'aquest òrgan col.legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i aquelles que, si és el cas, establisca l'Ajuntament de Castelló de Rugat.  
4. El president del Consell de Participació serà nomenat per l'Ajuntament de Castelló de Rugat d'entre els membres del Consell.  
5. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, aquest elaborarà i aprovarà una reglament intern de funcionament.  
Seté. Mitjans econòmics  
1. L'Ajuntament de Castelló de Rugat habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.  
2. La Conselleria de Territori i Habitatge podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals, sense perjudici dels mitjans econòmics que puguen aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.  
Huité. Règim de sancions  
El règim sancionador en la matèria regulada en el present acord serà l'establit en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de l'exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què puga incórrer.  
Nové. Règim transitori  
1. Mentre no s'aprove el Pla especial de protecció, la Conselleria de Territori i Habitatge i l'Ajuntament de Castelló de Rugat mantindran un especial control i seguiment d'aquelles actuacions i projectes que afecten l'objecte del present acord.  
2. Mentre no s'aprove el Pla especial de protecció, qualsevol revisió del planejament urbanístic que afecte terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal incorporarà les mesures de protecció establides en el present acord.  
Deu. Execució i desenvolupament  
S'autoritza el conseller de Territori i Habitatge perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que siga necessari per a l'execució i el desenvolupament del present acord.  
Onze. Efectes  
El present acord produirà efectes a partir del dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat.  
Contra el present acord, els interessats poden interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptadors a partir del dia següent al de la publicació d'aquest acord, davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 10 i concordants de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.  
Tot això sense perjudici de la interposició del recurs potestatiu de reposició davant del Consell de la Generalitat, en el termini d'un mes des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat, d'acord amb el que disposen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
Valencia, 1 de setembre de 2006.  
El vicepresident i secretari del Consell,  
Víctor Campos Guinot  
ANNEX I  
DELIMITACIÓ DESCRIPTIVA DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL L'ERMITA  
1. Denominació i localització geogràfica  
El paratge es denominarà l'Ermita.  
La lloma de l'Ermita (o tossal de l'Ermita o de Sant Antoni, com es coneix en la població) se situa en la vora nord de la població i al sud de la carretera comarcal CV-60. L'ermita es localitza en les coordenades UTM (Fus 30 N): X 726.925, Y 4.306.355  
2. Delimitació geogràfica. El paratge queda delimitat pel polígon els vèrtexs del qual tenen les següents coordenades, que consideren el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N):  
Núm. X Y  
1 726937,42 4306211,80  
2 726866,76 4306198,60  
3 726861,58 4306172,70  
4 726800,81 4306161,39  
5 726739,09 4306153,38  
6 726684,92 4306157,62  
7 726675,78 4306178,52  
8 726666,28 4306207,03  
9 726675,28 4306220,53  
10 726696,78 4306236,03  
11 726731,29 4306253,03  
12 726739,79 4306269,03  
13 726756,29 4306277,03  
14 726781,79 4306276,53  
15 726799,79 4306290,03  
16 726799,29 4306299,04  
17 726802,30 4306317,54  
18 726835,30 4306349,04  
19 726866,80 4306370,54  
20 726920,81 4306404,05  
21 726957,31 4306441,05  
22 726975,31 4306452,05  
23 727034,82 4306450,05  
24 727039,82 4306373,04  
25 727021,32 4306322,04  
26 726997,82 4306272,53  
27 727008,56 4306256,08  
28 726981,23 4306224,99  
29 726937,42 4306211,80  
3. La superfície total del paratge és de 58.000 m².



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5339, del 05-09-2006 (2006/10175)

ACUERDO de 1 de septiembre, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado l'Ermita en el término municipal de Castelló de Rugat.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5339

Fecha DOGV
:   05-09-2006

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2006/10175

CVE


Fecha del documento
:   01-09-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [Castelló de Rugat](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [municipio](javascript:void(0))

ACUERDO de 1 de septiembre, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado l'Ermita en el término municipal de Castelló de Rugat. [2006/10175]  
El Consell, en la reunión del día 1 de septiembre de 2006, adoptó el siguiente Acuerdo:  
El ámbito territorial del paraje denominado l'Ermita comprende terrenos pertenecientes al municipio de Castelló de Rugat, en la comarca de la Vall d'Albaida, al sur de la provincia de Valencia.  
La zona propuesta, de 5,8 ha de extensión, reúne valores paisajísticos, de patrimonio cultural y recreativos que justifican su declaración como tal.  
La loma de la Ermita, conocida también como Tossal de Sant Antoni, es un pequeño cerro a los pies del cual se encuentra la población. Se eleva 50 m por encima de la población, de los 320 a los 370 m en la cota más alta, donde se encuentra la ermita. La loma tiene configuración alargada, con orientación SW-NE, en la que domina la exposición de solana frente a la de umbría.  
En el paraje existen dos tipos de formaciones geológicas. En primer lugar y ocupando la mayor extensión, se encuentran arcillas abigarradas con yesos del Triásico (Keuper). Esta formación ocupa parte de la ladera sur de la loma de la Ermita y consiste en arcillas abigarradas esencialmente rojas, con escasas intercalaciones de yesos y en varios puntos algún tramo de areniscas poco cementadas, amarillas y rojas. La parte alta de la loma está formada por losas de calizas del Jurásico (Malm). Son calizas grises muy bien estratificadas en bancos de 0,4 a 2 m. En los límites del paraje se encuentran otros dos tipos de formaciones. Por un lado limos rosados cuaternarios de vertiente (Pleistoceno), muy carbonatados, con cantos aislados de caliza que proceden de un paleosuelo con transporte posterior por arroyamiento difuso. En su vertiente norte, el paraje limita con la gran formación de margas en facies .tap. del Terciario (Mioceno) que recubre la mayor parte de la cuenca de Albaida. Consiste en una potente y monótona serie de margas cuya potencia supera el kilómetro en el centro. Tectónicamente la alineación más cercana es el sinclinal de Salem, que se define como una estructura sinclinal aparentemente suave desde Salem hacia el Alto de la Creu, al norte de Lorcha.  
La proximidad del paraje al núcleo urbano, su uso habitual como lugar de esparcimiento por los habitantes de Castelló de Rugat y su vinculación al culto religioso han condicionado de forma notoria la vegetación existente en el mismo, traduciéndose todo ello en una fuerte presencia de especies introducidas y ornamentales. La vegetación natural se encuentra sobre todo en la parte oeste de la ladera, coincidiendo con la zona menos visitada y donde la karstificación se vuelve más aparente y llega a dificultar el paso. Predominan especies típicas del matorral termomediterráneo como el romero (Rosmarinus officinalis), la coscoja (Quercus coccifera) y el lentisco (Pistacia lentiscus) etc. En el estrato arbóreo hay carrascas (Quercus ilex) de porte bajo y pinos carrascos (Pinus halepensis). Se encuentran también los restos de antiguos cultivos representados por higueras dispersas y almendros en los bancales situados en la parte baja. Vinculadas con el rito religioso están las plantaciones de ciprés (Cupressus sp.), que jalonan toda la subida hacia la Ermita. Una de las especies mas interesantes que puede encontrarse en el paraje es el hediondo o altramuz del diablo (Anagyris foetida). Es un arbusto de la familia de las leguminosas caracterizado por el mal olor que desprende y cuya presencia está relacionada con antiguos bastiones, atalayas y puntos de defensa en los cuales se cree que era usado en la Edad Media para envenenar lanzas y puntas de flecha.  
En cuanto a la fauna, al igual que en el caso de la vegetación, está afectada por un alto grado de influencia antrópica. Se encuentran algunas especies de reptiles como la lagartija común (Podarcis hispanica), la culebra bastarda (Malpolon monspessulanum), la culebra de escalera (Elaphe scalaris) y la salamanquesa común (Tarentola mauritanica). Por lo que respecta los mamíferos, destacan el erizo (Erinaceus europaeus) y las musarañas común y enana (Crocidura russula y Suncus etruscus). Sin embargo, el grupo más representativo son las aves. Casi todas las aves típicas de esta zona son pájaros; entre los más habituales se pueden citar el gorrión común (Passer domesticus), el verdecillo (Serinus serinus), el jilguero (Carduelis carduelis), el mirlo común (Turdus merula), la abubilla (Upupa epops), el carbonero común (Parus major), el verderón (Carduelis chloris), el avión común (Delichon urbica), la golondrina común (Hirundo rustica), el alcaudón común (Lanius senator) y el mochuelo común (Athene noctua). En el pinar cabe citar el carbonero garrapinos (Parus ater), el herrerillo capuchino (Parus cristatus), el ruiseñor común (Luscinia megarhynchos) o el gorrión molinero (Paser montanus).  
El paraje presenta elementos destacables desde el punto de vista histórico-cultural. La zona ha sido poblada desde tiempos prehistóricos, como atestiguan los restos encontrados en la vecina población de Beniarrés, en la que se han encontrado restos de actividad humana durante el Neolítico en la Cova de l'Or, situada a 700 m de altura en la cara sur de la sierra del Benicadell. La loma de la Ermita dispone de una posición estratégica, de modo que los primeros pobladores la eligieron como lugar de asentamiento. Pese al hallazgo de algunas piezas que corresponderían a épocas anteriores, es en la época ibérica cuando toma su máximo esplendor, dando muestras claras de esta cultura. Actualmente no quedan restos del poblado ibérico, sin embargo, no hace tanto tiempo que la zona se conocía como la partida del Castellet, clara herencia verbal de la existencia de un poblado en altura que probablemente presentaría murallas defensivas. También se han encontrado restos de época romana. Es entre finales del siglo III y principios del II a.C. cuando el antiguo poblado de la cima fue ocupando las laderas, con la finalidad de obtener mejor situación respecto a las tierras de cultivo y pasto, y también frente a las vías de comunicación. En todo caso no se formó un poblado propiamente dicho. No fue hasta principios del siglo I cuando comienza a verse con claridad la implantación de los nuevos patrones de asentamiento y ocupación del territorio. Tras un periodo corto de dominio visigodo (poco más de un siglo), se inició la invasión musulmana en el año 711. A comienzos del siglo XI con la formación de los denominados Reinos de Taifas aparecen conflictos territoriales que hacen necesaria la protección, induciendo la aparición de construcciones arrimadas a la falda del castellet de la Ermita. Seguramente, el núcleo primitivo de Castelló estaba amurallado, partiendo la muralla de la parte baja del cerro de la Ermita. Las primeras noticias escritas que hablan de la población como núcleo urbano, diferenciado del resto de pueblos, datan de la época del reinado de Jaime I.  
En la propia Ermita existe una exposición de restos arqueológicos de la zona con los correspondientes paneles explicativos, en la que se encuentran elementos testimoniales de la evolución histórica expuesta.  
Desde el punto de vista medioambiental, el paraje de l'Ermita aparece como un pulmón verde en un entorno en el que dominan los cultivos, las zonas urbanizadas e industriales, en el que se puede destacar su función ecológica sirviendo de refugio para distintas especies de fauna. Este valor se verá reforzado en el inmediato futuro por las acciones de restauración y mejora ecológica que se van a emprender por parte del Ayuntamiento.  
Por todo ello, y a iniciativa del Ayuntamiento de Castelló de Rugat, la Generalitat, en el ejercicio de sus competencias autonómicas en la materia, considera necesaria la declaración de un régimen especial de protección y conservación de los valores naturales del espacio.  
Así, la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, establece la figura de protección denominada Paraje Natural Municipal, que se regula posteriormente por los Decretos 109/1998, de 29 de julio, y 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de regulación de los Parajes Naturales Municipales. Figura que se adapta a las características de este enclave y permite la vía jurídica idónea para la consecución de los objetivos previstos.  
Por ello, en vista de los valores naturales e interés del mismo, su potencialidad para el uso publico ordenado del medio y el interés mostrado por el Ayuntamiento de Castelló de Rugat, y habiéndose cumplido los trámites previstos en el Decreto 109/1998, de 29 de julio, del Consell, por el que se regula la declaración de Parajes Naturales Municipales y las relaciones de cooperación entre la Generalitat y los municipios para su gestión, y en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, y a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda, el Consell  
ACUERDA  
Primero. Objeto  
1. Se declara Paraje Natural Municipal la zona denominada l'Ermita, en el término municipal de Castelló de Rugat, estableciéndose para el mismo un régimen jurídico de protección, de acuerdo con las normas básicas contenidas en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
2. En razón del interés botánico, ecológico, geomorfológico y paisajístico del Paraje Natural Municipal, dicho régimen jurídico está orientado a proteger la integridad de los ecosistemas naturales, no admitiéndose uso o actividad que ponga en peligro la conservación de los valores que motivan su declaración.  
Segundo. Ámbito territorial  
1. El Paraje Natural Municipal se localiza en el término municipal de Castelló de Rugat, en la provincia de Valencia, figurando su delimitación descriptiva y gráfica en los anexos I y II del presente Acuerdo, respectivamente.  
2. En caso de discrepancia entre la delimitación descriptiva y la delimitación gráfica prevalecerá la primera de ellas.  
3. Cualquier modificación de lo establecido en este acuerdo deberá ser aprobado por Acuerdo del Consell.  
Tercero. Administración y gestión  
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal corresponde al Ayuntamiento de Castelló de Rugat.  
2. La Dirección General con competencias en espacios naturales protegidos designará un técnico de los servicios territoriales de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el cual prestará asistencia técnica y asesoramiento en la gestión del Paraje Natural Municipal.  
3. El Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal podrá definir mecanismos de participación de la Diputación Provincial de Valencia u otros organismos y entidades en la gestión del espacio protegido.  
Cuarto. Régimen de protección  
Con carácter general, podrán continuar desarrollándose las actividades tradicionales compatibles con las finalidades que motivan esta declaración, de acuerdo con sus regulaciones específicas y lo establecido por el presente Acuerdo y la normativa que lo desarrolle.  
En el ámbito del Paraje Natural Municipal regirán las siguientes medidas:  
a) Las competencias de las Administraciones Públicas se ejercerán de modo que queden preservados todos los valores geomorfológicos, botánicos, ecológicos, paisajísticos y naturales del Paraje Natural Municipal, evaluando con especial atención los posibles impactos ambientales producidos por las actuaciones exteriores al mismo.  
b) Quedan prohibidas en el ámbito del espacio protegido todas aquellas actividades mineras y extractivas.  
c) Se prohíbe en el ámbito del espacio protegido la recolección, la tala y/o descuaje de las especies vegetales, así como la recolección de las especies de fauna, salvo en aquellos casos con finalidad científica, educativa o conservacionista, previos informes de la Conselleria competente en materia de medio ambiente y del Consejo de Participación, y autorización del Ayuntamiento de Castelló de Rugat.  
d) En aquellas áreas en que, por sus especiales características, el Ayuntamiento de Castelló de Rugat considere necesario establecer limitaciones al acceso libre de visitantes con objeto de preservar la flora, fauna y gea del Paraje Natural Municipal, únicamente se podrá acceder para la realización de actividades relacionadas con la gestión del paraje o con trabajos de investigación científica, previos informes de la Conselleria competente en materia de medio ambiente y del Consejo de Participación, y autorización del Ayuntamiento de Castelló de Rugat.  
e) No se permitirá la instalación de elementos visuales artificiales de carácter permanente que limiten el campo visual, rompan la armonía del paisaje o desfiguren sus perspectivas, salvo en casos excepcionales o cuando venga impuesto por el normal desarrollo de las actividades autorizadas, siempre y cuando se garantice la minimización de los efectos sobre la naturaleza y el paisaje.   
f) En tanto no sea aprobado el Plan Especial de Protección, toda acción, uso, aprovechamiento, plan o proyecto no contemplado en los apartados anteriores y que, siendo capaz de afectar a los valores naturales del espacio, pretenda realizarse en el ámbito del mismo, deberá ser autorizado por el Ayuntamiento de Castelló de Rugat. El Plan Especial de Protección establecerá las actividades autorizadas y definirá aquéllas que deberán ser objeto de autorización especial por parte del Ayuntamiento de Castelló de Rugat.  
Quinto. Plan Especial de Protección  
1. La redacción y aprobación inicial del Plan Especial de Protección se realizará en el plazo de dos años desde la declaración del Paraje Natural Municipal l'Ermita. Transcurrido dicho plazo, la Conselleria de Territorio y Vivienda podrá subrogarse en las competencias municipales.  
2. El Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal l'Ermita, de acuerdo con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, contendrá al menos las determinaciones siguientes que, en conjunto, supondrán el marco de actuación en que se desarrollarán los presupuestos y actuaciones anuales del Paraje Natural Municipal:  
a) Delimitación y ámbito territorial.  
b) Régimen de protección del espacio natural protegido.  
c) Regulación de usos y actividades, con especial referencia al régimen de las actividades de investigación científica.  
d) Normas relativas al uso público.  
e) Programa económico-financiero.  
3. Efectos: el Plan Especial de Protección será vinculante tanto para las Administraciones Públicas como para los particulares.  
Sexto. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal  
1. Se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal l'Ermita como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados.  
2. El Consejo de Participación estará compuesto por:  
a) Tres representantes elegidos por el Ayuntamiento de Castelló de Rugat, uno de los cuales actuará como secretario del Consejo de Participación.  
b) Un representante de los propietarios de terrenos incluidos en el ámbito del Paraje Natural Municipal, distinto del Ayuntamiento. En caso de no existir, se sumará este puesto a la representación del grupo c).  
c) Un representante de los intereses sociales, institucionales o económicos, afectados o que colaboren en la conservación de los valores naturales a través de la actividad científica, la acción social, la aportación de recursos de cualquier clase o cuyos objetivos coincidan con la finalidad del espacio natural protegido.  
d) Un representante de la Dirección General con competencias en espacios naturales protegidos en los servicios territoriales de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
e) El Presidente del Consejo de Participación  
3. El Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal l'Ermita se constituirá en el plazo de seis meses desde la declaración del mismo.  
Serán funciones de dicho órgano colegiado de carácter consultivo las previstas en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y aquéllas que, en su caso, se establezcan por el Ayuntamiento de Castelló de Rugat.  
4. El Presidente del Consejo de Participación será nombrado por el Ayuntamiento de Castelló de Rugat de entre los miembros del Consejo.  
5. Con objeto de establecer un funcionamiento adecuado en la actuación del Consejo de Participación, éste elaborará y aprobará una reglamento interno de funcionamiento.  
Séptimo. Medios económicos  
1. El Ayuntamiento de Castelló de Rugat habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal.  
2. La Conselleria de Territorio y Vivienda podrá participar en la financiación del Paraje Natural Municipal, de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que puedan aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del Paraje Natural Municipal.  
Octavo. Régimen de sanciones  
El régimen sancionador en la materia regulada en el presente Acuerdo será el establecido en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que pudiera incurrir.  
Noveno. Régimen transitorio  
1. En tanto no se apruebe el Plan Especial de Protección, la Conselleria de Territorio y Vivienda y el Ayuntamiento de Castelló de Rugat mantendrán un especial control y seguimiento de aquellas actuaciones y proyectos que afecten al objeto del presente Acuerdo.  
2. En tanto no se apruebe el Plan Especial de Protección, cualquier revisión del planeamiento urbanístico que afecte a terrenos incluidos en el ámbito del Paraje Natural Municipal incorporará las medidas de protección establecidas en el presente Acuerdo.  
Décimo. Ejecución y desarrollo  
Se autoriza al conseller de Territorio y Vivienda para que, en el marco de sus competencias, dicte lo necesario para la ejecución y desarrollo del presente Acuerdo.  
Undécimo. Efectos  
El presente Acuerdo producirá efectos a partir del día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat.  
Contra el presente Acuerdo, los interesados podrán interponer recurso contencioso administrativo en el plazo de dos meses, contados a partir del día siguiente al de la publicación de este acuerdo, ante la Sala de lo Contencioso administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo que dispone el artículo 10 y concordantes de la Ley Reguladora de la Jurisdicción Contencioso administrativa.  
Todo ello sin perjuicio de la interposición del recurso potestativo de reposición ante el Consell, en el plazo de un mes desde el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat, de acuerdo con lo que disponen los artículos 116 y 117 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.  
Valencia, 1 de septiembre de 2006  
El vicepresidente y secretario del Consell,  
VÍCTOR CAMPOS GUINOT  
ANEXO I  
Delimitación descriptiva del Paraje Natural Municipal L'Ermita  
1. Denominación y localización geográfica  
El paraje se denominará l'Ermita.  
La loma de la Ermita (o tossal de l'Ermita o de Sant Antoni, como se conoce en la población) se sitúa en el borde norte de la población y al sur de la carretera comarcal CV-60. L'Ermita se localiza en las coordenadas UTM (Huso 30 N): X 726.925, Y 4.306.355  
2. Delimitación geográfica. El paraje queda delimitado por el polígono cuyos vértices tienen las siguientes coordenadas, que consideran el sistema de referencia European Datum 1950 (ED 50) y el sistema cartográfico UTM (huso 30 N):  
Nº X Y  
1 726937,42 4306211,80  
2 726866,76 4306198,60  
3 726861,58 4306172,70  
4 726800,81 4306161,39  
5 726739,09 4306153,38  
6 726684,92 4306157,62  
7 726675,78 4306178,52  
8 726666,28 4306207,03  
9 726675,28 4306220,53  
10 726696,78 4306236,03  
11 726731,29 4306253,03  
12 726739,79 4306269,03  
13 726756,29 4306277,03  
14 726781,79 4306276,53  
15 726799,79 4306290,03  
16 726799,29 4306299,04  
17 726802,30 4306317,54  
18 726835,30 4306349,04  
19 726866,80 4306370,54  
20 726920,81 4306404,05  
21 726957,31 4306441,05  
22 726975,31 4306452,05  
23 727034,82 4306450,05  
24 727039,82 4306373,04  
25 727021,32 4306322,04  
26 726997,82 4306272,53  
27 727008,56 4306256,08  
28 726981,23 4306224,99  
29 726937,42 4306211,80  
3. La superficie total del paraje es de 58.000 m².



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML