Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9415, del 30-08-2022 (2022/7802)

RESOLUCIÓ de 9 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de bassa de reg de 300.000 m³ de capacitat, en el polígon 31, parcel·les 139 i 140, del terme municipal del Pinós. Expedient: (1863997) 7/2019-AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9415

Data del DOGV
:   30-08-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7802

CVE


Data del document
:   09-03-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Pinós, el](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de bassa de reg de 300.000 m³ de capacitat, en el polígon 31, parcel·les 139 i 140, del terme municipal del Pinós. Expedient: (1863997) 7/2019-AIA. [2022/7802]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863997) 7/2019-AIA  
Títol: Bassa de reg de 300.000 m³ de capacitat  
Promotor: Societat Agrària de Transformació Aguas de Pinoso  
Òrgan substantiu: Ajuntament del Pinós  
Localització: polígon 31, parcel·les 139 i 140, del Pinós  
  
Antecedents i descripció del projecte  
La Societat Agrària de Transformació Aguas de Pinoso promou un projecte de bassa de reg de 300.000 m³ de capacitat, en les parcel·les 139 i 140 del polígon 31 del terme municipal del Pinós. La SAT disposa de tres sondejos autoritzats per la Confederació Hidrogràfica del Segura per al reg de 3.455 ha i un volum d'aigua anual de 7.779.600 m³. Actualment, la SAT disposa de basses d'emmagatzematge amb una capacitat total de 885.000 m³.  
La SAT té un problema de regulació i emmagatzematge d'aigua de reg, que implica que en períodes estivals se n'esgoten les reserves i que el cabal dels pous no siga capaç de subministrar prou aigua als cultius. Per això promou construir una nova bassa.  
El volum d'emmagatzematge total per a la bassa s'estima en 418.000 m³ conforme a l'optimització de capacitat segons la forma geomètrica de les parcel·les disponibles. Però en el procediment d'avaluació ambiental iniciat, s'adverteix que l'amplària legal de la canyada reial dels Pollastres i la Cavallussa és de 75 m en la zona, la qual cosa obliga a recular un dels dics per a situar-lo fora de dita amplària. Es redacta el segon projecte tècnic l'any 2018 per a un volum màxim de 385.000 m³. A més, com a resultat de la tramitació de l'estudi d'inundabilitat, el Servei de Gestió Territorial, informa favorablement el projecte en el 2021, però va ser necessari disminuir el volum de la bassa a 300.000 m³.  
L'estudi d'alternatives respecte a la ubicació de la bassa estava condicionat per les infraestructures de reg existents. Se situa al costat d'una altra bassa de la SAT amb la finalitat d'aprofitar les instal·lacions d'entrada i eixida d'aigua de reg, en parcel·les propietat de la SAT.  
S'ha projectat una bassa de materials solts, homogènia, parcialment excavada, amb dic de tancament executat amb els materials procedents de l'excavació del vas. La bassa té una geometria en planta sensiblement rectangular amb una base major de 57.820 m² i una base menor de 17.750 m². Els talussos de la bassa tenen una inclinació d'1H:2,5V en el talús interior i d'1H:1,4V en el talús exterior, amb una altura màxima dels talussos de 12 metres. L'amplària del corredor de coronació és de 5 metres i la cota és de 680 metres per damunt del nivell del mar. La cota de fons de la bassa és de 668 metres per damunt del nivell del mar.  
  
La impermeabilització del vas de la bassa està composta per una superfície de pendent homogeni i totalment llis, a la qual es col·loca una làmina de geotèxtil de 200 g/m² de polièster no teixit. Per damunt del geotèxtil s'ha d'instal·lar una làmina impermeabilitzant de PEAD d'1,5 mm de grossària, instal·lada mitjançant doble soldadura. La làmina de PEAD s'ha d'ancorar en la coronació al cércol perimetral de formigó de 10×40 cm, amb un resguard mínim de 50 cm, per a evitar que els dies de vent l'onatge de la bassa provoque que se n'isca aigua per desbordament.  
El sistema de drenatge, com a element de seguretat, està compost per un drenatge perimetral, format per canonades de PE 110 mm amb registre de drenatge independent i sectoritzat per zones per a localitzar possibles avaries, recobertes de canonada de formigó armat de 400 mm de diàmetre de protecció davall del dic de la bassa, i un dren ximenera en els trams del dic amb altura superior a 5 metres, per a evitar, en cas de filtracions d'aigua, el col·lapse del dic principal.  
El sistema de canonades de la bassa està format per una canonada d'entrada d'aigua de 500 mm de diàmetre, que actualment condueix l'aigua dels sondejos a la bassa que hi ha. La canonada d'eixida de fons de la bassa es farà mitjançant 4 preses flotants de 500 mm de diàmetre amb la finalitat d'obtindre l'aigua embassada en la part superior i evitar l'entrada de brutícia i llims del fons. El sobreeixidor es farà mitjançant un parell de canonades de PE corrugat de 400 mm de diàmetre unides a la làmina per una peça de ferro bec de flauta de 400 mm.  
La bassa tindrà una tanca en tot el perímetre en la part interior del corredor de coronació, formada per pals de ferro galvanitzat de 40 mm de diàmetre i 1,55 m d'altura lliure i separats 3,5 m, encastats en un cércol de formigó de 40×10 cm. A més, s'hi ha d'instal·lar una rampa de formigó armat d'accés al fons situat en una cantonada, per a accedir amb vehicles de neteja al fons de la bassa quan siga necessari.  
  
Tramitació administrativa  
Actuacions prèvies  
El 3 de juliol de 2017 l'Ajuntament del Pinós remet a aquest òrgan ambiental la consulta de necessitat d'avaluació d'impacte ambiental del projecte. El 25 d'octubre de 2017 aquest òrgan ambiental remet a l'Ajuntament del Pinós l'informe de sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
L'11 de gener de 2019 l'Ajuntament del Pinós trasllada a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. La qual s'acompanya de:  
Estudi d'impacte ambiental i document síntesi del projecte de bassa de terres per a reg, de 385.000 m³, de capacitat, datat al desembre de 2018.  
Concessió d'aigua subterrània a favor de la SAT Aguas de Pinoso, de la Confederació Hidrogràfica del Segura (23.5.2001).  
Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Segura (5.12.2017) per a executar la bassa en zona de policia de la rambla de l'Hedra.  
Estudi d'inundabilitat, proposta de classificació, categoria A (juliol de 2017).  
Estudi geotècnic de la bassa (5.1.2018).  
Certificat de compatibilitat urbanística (22.2.2018).  
Publicació del tràmit d'informació pública del projecte en el BOP núm. 50 de 12 de març de 2018.  
Certificat d'al·legacions en informació pública del projecte (18.4.2018).  
Informe forestal sobre afecció a vies pecuàries (12.7.2018).  
Informe agronòmic (2.8.2018).  
Autorització d'instal·lació de canonada soterrada en via pecuària de la Direcció General de Medi Natural (17.8.2018).  
Informe tècnic de mesures de seguretat de la bassa, de la Direcció Territorial d'Alacant de la Secció d'Ajudes a les Rendes (12.9.2018).  
  
Informe del Servei de Regadius (3.12.2018).  
El 21 de febrer de 2019, aquest òrgan ambiental remet a l'òrgan substantiu (Ajuntament del Pinós) i al promotor (SAT Aguas de Pinoso) el requeriment d'esmena de la documentació del projecte tècnic i de l'estudi d'impacte ambiental. El 7 de març de 2019 l'òrgan substantiu remet a aquest òrgan ambiental la documentació complementària (annex a l'estudi d'impacte ambiental del projecte).  
  
El 3 de febrer de 2021 aquest òrgan ambiental remet a l'òrgan substantiu i al promotor un nou requeriment d'esmena. El 8 de setembre de 2021 l'òrgan substantiu remet a aquest òrgan ambiental nova documentació, l'estudi d'impacte ambiental i les al·legacions i informes rebuts en els tràmits d'informació pública.  
El 30 de desembre de 2021, aquest òrgan ambiental requereix, a l'òrgan substantiu i al promotor, el projecte tècnic adaptat als canvis previstos. El 12 de gener de 2022 l'òrgan substantiu remet a aquest òrgan ambiental el projecte tècnic actualitzat (capacitat de la bassa de 300.000 m³).  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu informa de manera pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant núm. 138 de 23 de juliol de 2021. Durant el termini d'informació pública no s'hi presenta cap al·legació. De les consultes fetes es rep informe dels organismes següents:  
L'11 de desembre de 2017, la Confederació Hidrogràfica del Segura autoritza la SAT Aguas de Pinoso a construir un embassament per a reg en la zona de policia de la rambla de l'Hedra.  
El 22 de febrer de 2018, l'Ajuntament del Pinós informa que queda degudament acreditada la compatibilitat urbanística del projecte referent a la instal·lació d'una bassa de reg de 385.000 metres cúbics de capacitat, amb el planejament urbanístic municipal.  
El 28 de juny de 2018, la Direcció General de Cultura i Patrimoni informa que no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
La Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, el 2 d'agost de 2018, emet un informe favorable des del punt de vista agronòmic, i afig que la bassa s'ha d'inscriure en el registre de basses de reg de la Comunitat Valenciana.  
La Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental el 17 d'agost de 2018 autoritza, a la SAT Aguas de Pinoso, la concessió demanial per a instal·lar una canonada de reg soterrada per a connectar la bassa que s'ha de construir amb la canonada de reg existent, que afecta la via pecuària canyada reial dels Pollastres i la Cavallussa.  
El 12 de setembre de 2018, la Secció d'Ajudes a les Rendes de la Direcció Territorial d'Alacant informa que el projecte compleix satisfactòriament els requisits tècnics i de seguretat necessaris en aquesta classe d'obra.  
La Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, el 3 de desembre de 2018, accepta la proposta del titular de la bassa i proposa classificar-la en la categoria A, segons la guia tècnica del Ministeri de Medi Ambient per a la classificació de preses segons el risc potencial (1996) i la directriu bàsica de planificació de protecció civil davant del risc d'inundacions, BOE de 14 de febrer de 1995. I requereix a l'interessat les normes d'explotació de la bassa, el Pla d'emergències i la designació d'un director d'explotació de la bassa.  
El 10 de juny de 2021, la Direcció General de Política Territorial i Paisatge aprova l'estudi d'inundabilitat, en considerar complides les previsions que hi ha en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
  
Consideracions ambientals  
La zona d'actuació en què s'ha projectat la bassa i la resta de les actuacions associades a la construcció es troba en el paratge dels Pollastres, en el polígon 31, parcel·les 139 i 140 del terme municipal del Pinós, a la comarca del Vinalopó Mitjà, província d'Alacant. La zona afectada està formada per àrees de cultiu de vinya i ametlers. En les parcel·les on s'ha de situar la bassa, el sòl és no urbanitzable comú (agrícola).  
Com a elements naturals més rellevants de la zona s'han d'esmentar el LIC de la serra del Carxe, que es localitza a 2 km a l'oest de la bassa, i el LIC i la ZEPA de la serra de les Salines a 5 km en línia recta des de la bassa. S'estima que el projecte no tindrà efectes significatius en dits espais naturals en localitzar-se lluny.  
La parcel·la 139 l'ocupen cultius estacionals de cereal, encara que actualment està en guaret, mentre que la parcel·la 140 conté una plantació d'ametlers. La vegetació de la zona del vas de l'embassament i de les infraestructures de caràcter permanent s'eliminaran de manera definitiva. La construcció de la bassa produirà un impacte negatiu i moderat per l'eliminació directa de la vegetació que hi ha. La vegetació natural més important es troba en el LIC de la serra del Carxe.  
  
La fauna característica és la del bosc baix mediterrani, representada en bona part per espècies associades a l'activitat cinegètica com ara conill, llebre, tórtora, todó i perdiu. La fauna es veurà afectada en la fase d'implantació per les molèsties pròpies derivades de l'obra. La instal·lació de la bassa produirà un efecte barrera per a la circulació de mamífers, que hauran de modificar els hàbits de trànsit. La bassa de reg té com a efecte secundari la creació d'un hàbitat aquàtic artificial d'aigües permanents. Les espècies prioritàries hi poden acudir a buscar aliment, espècies com ara l'àguila reial, el brúfol, el falcó pelegrí, l'àguila calçada i l'àguila serpera, procedents del LIC de la serra del Carxe. L'impacte d'alteració dels hàbits de desenvolupament vital de les aus i vies de trànsit de fauna es considera compatible. Com a mesura correctora del mal que s'ocasione a la fauna xicoteta que puga caure a la bassa, es proposa instal·lar-hi rampes de plàstic rugós que permeten els animals eixir-ne. L'impacte de caiguda d'animals xicotets i ofegament es considera moderat.  
S'ha projectat la bassa perquè el moviment de terres siga mínim. S'ha obtingut la cota de final de coronació perquè el volum de terres d'excavació en desmunt siga el mateix que en terraplé, evitant així el transport de terres de desmunt a abocador o l'aportació de terres de préstec per a construir terraplens. Tot el material s'aprofita dins de l'obra, s'excavaran 145.000 m³ en desmunt que s'han d'utilitzar per a construir els terraplens de la bassa. Per la qual cosa l'impacte es considera moderat.  
El caràcter permanent de la bassa ocasiona una afecció al paisatge de la zona amb un impacte que es considera moderat. La ubicació de la bassa es considera la de més poc impacte paisatgístic i visual de la zona en trobar-se al costat de la bassa que hi ha. S'hi han d'adoptar mesures correctores per a mitigar dit efecte, com la revegetació dels talussos de la bassa amb espècies autòctones presents a la zona.  
La bassa es troba en una parcel·la de sòl no urbanitzable comú. A l'est de la bassa hi ha una parcel·la en sòl no urbanitzable de protecció arqueològica, encara que segons l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de 28 de juny de 2018, no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
Al nord de la bassa se situa la rambla de l'Hedra, però es troba fora de la zona de servitud, tot i que dins de la zona de policia. S'estima que no hi haurà afeccions a cursos d'aigua permanent o estacional. La superfície de la rambla és terreny forestal.  
S'ha reculat l'embassament per a respectar la via pecuària canyada reial dels Pollastres i la Cavallussa, amb una amplària legal de 75 m, limítrofa amb la parcel·la 140. Però és imprescindible instal·lar-hi una canonada soterrada de PVC de 400 mm de diàmetre per a poder comunicar la bassa amb la canonada general que hi ha de la SAT. La instal·lació projectada és compatible amb la servitud de la via pecuària, en quedar els talussos de la bassa fora del domini públic, i la canonada completament soterrada. S'ha obtingut autorització per a instal·lar la canonada soterrada en la via pecuària.  
En la fase de replanteig, s'ha d'abalisar la zona d'afecció d'obres, les obres d'accés i ocupació temporal. També s'han d'abalisar els límits de la via pecuària canyada reial dels Pollastres i Cavallussa i en la servitud de pas d'aigua per a limitar els impactes sobre la xarxa hidrogràfica.  
  
En la fase de construcció, s'ha de controlar que els vehicles circulen pels llocs previstos, i evitar que es creen nous camins i que s'envaïsquen zones de vegetació natural; s'ha de senyalitzar expressament que la circulació s'ha de fer per les vies existents; s'ha de limitar la velocitat de circulació dels vehicles dins de les obres a 20 km/h per a evitar l'alçament de núvols de pols ?s'ha d'instal·lar senyalització adequada amb dita limitació?; la maquinària i els camions que s'usen en els diferents treballs de l'obra han d'haver passat la ITV.  
  
Els efectes principals sobre la qualitat atmosfèrica es produiran durant la fase de construcció, fonamentalment per l'emissió de partícules a l'atmosfera derivades del moviment de terres i augment dels nivells sonors, impactes que desapareixeran una vegada acabades les obres. Amb la finalitat de mantindre el nivell d'emissió de sorolls per davall dels límits que exigeix la legislació vigent, es controlaran el nombre de màquines i camions que circulen pel tall.  
La generació de residus es produirà principalment en la fase de construcció de la bassa. En cas d'haver-hi residus i greixos en la maquinària utilitzada, s'han de retirar o absorbir amb materials adequats per a traslladar-los posteriorment segons la gestió de residus que s'establisca. Per això s'ha d'implantar un pla d'arreplega i retirada de residus generats mentre dure l'execució de la bassa. En la fase d'explotació no s'espera generar residus.  
En l'execució de les obres augmenta el risc d'erosió, que es considera un impacte mitjà-alt, temporal i reversible. S'han d'adoptar mesures protectores i correctores com ara l'execució de cunetes i canalitzacions provisionals, per a evitar l'escolament i arrossegament de materials solts en període de pluges torrencials, per la qual cosa es considera un efecte moderat.  
Les obres projectades han de contribuir a millorar les condicions econòmiques i socials dels socis de la SAT. Podran aprofitar els recursos hídrics íntegrament i podran distribuir-los quan siga necessari. Això redundarà en una major rendibilitat de les parcel·les i de l'entorn on se situen les obres, així com una millora de la qualitat de vida.  
El nivell de perillositat en el PATRICOVA és de tipus 4 (freqüència mitjana i calat baix). En la realització de l'estudi d'inundabilitat les afeccions derivades del trencament de la bassa projectada i de la bassa existent en coincidència amb l'avinguda màxima de 500 anys, pot produir un risc alt en la carretera CV-83 i en els habitatges a l'entrada de la localitat del Pinós. L'avinguda arriba a les dites zones amb un calat d'1,13 m i una velocitat de 3,12 m/s. Per a previndre els possibles efectes negatius esmentats en cas de trencament de la bassa, hi ha d'haver un control setmanal de l'eixida de les canonades de drenatge per a detectar possibles trencaments de la làmina. La bassa està classificada amb categoria A, per això s'ha de complir el Pla d'emergència, aprovat prèviament.  
El Programa de vigilància ambiental té com a objectiu principal comprovar l'eficàcia de les mesures correctores i determinar l'impacte real de les actuacions mitjançant informes durant les fases de construcció i de controls periòdics en la fase de funcionament, durant el període de garantia d'obres i any posterior. El Programa de vigilància i seguiment ambiental es redacta en compliment de la legislació vigent d'impacte ambiental.  
Respecte als annexos continguts en la documentació tècnica del projecte es destaca el que hi ha tot seguit.  
Estudi geològic-geotècnic: com a resultat de l'estudi, es conclou que el material té bones característiques per a construir terraplens, tant per a la coronació, com per als fonaments i el nucli. Quant a l'estabilitat de talussos, tant els talussos d'excavació com els terraplens resulten estables, tenint en compte el risc sísmic de la zona. Els coeficients de seguretat davant d'afonament, assentaments i lliscament són superiors als mínims exigits.  
Estudi d'inundabilitat: se n'han estudiar tres escenaris; en primer lloc, el de l'avinguda màxima dels 500 anys sense el trencament de l'embassament denominat com a E1, l'escenari del trencament combinat dels dos embassaments (E2) i el de la combinació dels dos anteriors per a veure'n reflectit els danys incrementals (E3). L'estudi compara els danys produïts en l'escenari E1 i E3, i conclou que són molt similars; es produeix un xicotet increment de danys produïts en l'escenari E3. Els dos punts crítics són la carretera CV-83 abans d'entrar al poble i l'entrada al Pinós.  
  
Classificació de la bassa segons el seu risc potencial: d'acord amb l'estudi d'inundabilitat, en compliment de la directriu bàsica de planificació de Protecció Civil davant del risc d'inundacions i del Reglament tècnic de seguretat de preses i embassaments, i una vegada exposades les afeccions en cada escenari de trencament, es proposa per a l'embassament per a reg la classificació en categoria A.  
Estudi agronòmic: la SAT Aguas de Pinoso té autorització de la Confederació Hidrogràfica del Segura per al reg de les seues 3.455 ha, un volum total anual de 7.779.600 m³. Actualment la SAT disposa de tres sondejos on pot extraure un volum mensual màxim de 882.872 m³ i el volum total d'emmagatzematge de 885.000 m³. En el període de maig a agost, necessita un volum d'aigua de reg de 7.013.509 m³. Situació que crea un dèficit de regulació de 2.621.533 m³/any.  
  
Els efectes previstos de fer el projecte poden generar impactes moderats sobre els quals és factible aplicar mesures preventives i correctores. L'estudi d'impacte ambiental proposa mesures contemplant tots els aspectes i en totes les fases del projecte. La proposta feta es considera adequada per a corregir, disminuir i compensar els efectes que fer l'obra causarà sobre el medi ambient.  
  
Quant a la fauna, l'àrea és susceptible de ser utilitzada com a àrea vital d'aus de rapinya, per la qual cosa com a mesura preventiva s'ha de senyalitzar el tancat de la bassa i instal·lar-hi rampes per a facilitar l'eixida d'animals.  
La conclusió de l'estudi d'inundabilitat és que construir la bassa i els elements associats no modifiquen el risc que hi ha d'inundació ni hi ha un increment elevat de la perillositat en el cas de trencament. L'estudi d'inundabilitat el va considerar amb caràcter favorable l'òrgan competent en atenció al compliment de les diferents normatives de seguretat de preses i embassaments i, a causa d'això, al baix risc calculat.  
A causa de l'impacte permanent en el paisatge que causa l'abandó d'aquesta classe d'infraestructures, és convenient que, si en algun moment l'embassament deixa de tindre ús, es retiren els elements artificials d'impermeabilització i s'òmpliga el buit generat.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'annex I.8 del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, en concordança amb l'article 7.1 de la llei 21/2013 de 9 de desembre.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció primera, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici d'obtindre prèviament les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte de bassa de terres per a reg, de 300.000 m³ de capacitat en les parcel·les núm. 139 i 140 del polígon núm. 31 del Pinós, que promou la SAT Aguas de Pinoso, sempre que es duga a terme d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que hi ha en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
1. S'ha de fer un seguiment arqueològic de les obres (moviments de terra) per a documentar la possible aparició de restes arqueològiques no catalogades, i vetlar per l'aplicació correcta de les mesures proposades.  
  
2. S'han de restaurar els talussos i desmunts generats en la construcció de la bassa, i se n'ha de fer una vigilància ambiental durant 10 anys. Temps en el qual s'ha de vigilar l'erosió produïda, la revegetació del terreny i les mesures de correcció que s'establisquen en cas d'aparició d'impactes no previstos.  
3. Amb la finalitat de previndre mortaldat d'aus, el tancat de la bassa s'ha de senyalitzar i s'han d'habilitar dins del vas dispositius específics que permeten que n'isquen.  
4. Atés que la bassa és de categoria A, segons la guia tècnica de classificació de preses segons el risc potencial, és condició per a explotar la bassa aprovar primer i implantar de manera adequada les corresponents normes d'explotació, el pla d'emergències i nomenar un director d'explotació de la bassa.  
  
5. És aplicable el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o voltants.  
  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental s'han de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació ha d'estar a disposició de les autoritats competents.  
7. En la fase d'abandó, amb la finalitat que els efectes ambientals de la bassa no siguen permanents, s'han d'assolar les infraestructures inservibles, un gestor autoritzat ha de retirar els elements d'impermeabilització de la bassa, s'ha de netejar l'àrea i restaurar i revegetar la zona.  
  
8. En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà vigència i cessarà en la producció dels efectes propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no comença l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A dit efecte, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs, sense perjudici dels que, si és el cas, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre en compte, degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental feta, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 9 de març de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9415, del 30-08-2022 (2022/7802)

RESOLUCIÓN de 9 de marzo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto balsa de riego de 300.000 m³ de capacidad, en polígono 31, parcelas 139 y 140, del término municipal de Pinoso. Expediente: (1863997) 7/2019-AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9415

Fecha DOGV
:   30-08-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/7802

CVE


Fecha del documento
:   09-03-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Pinoso](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de marzo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto balsa de riego de 300.000 m³ de capacidad, en polígono 31, parcelas 139 y 140, del término municipal de Pinoso. Expediente: (1863997) 7/2019-AIA. [2022/7802]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1863997) 7/2019-AIA.  
Título: Balsa de riego de 300.000 m³ de capacidad.  
Promotor: Sociedad Agraria de Transformación Aguas de Pinoso.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Pinoso.  
Localización: polígono 31, parcelas 139 y 140. Pinoso.  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
La Sociedad Agraria de Transformación Aguas de Pinoso, promueve un proyecto de balsa de riego de 300.000 m³ de capacidad, en las parcelas 139 y 140 del polígono 31 del término municipal de Pinoso. La SAT dispone de tres sondeos autorizados por la Confederación Hidrográfica del Segura para el riego de 3.455 ha y un volumen de agua anual de 7.779.600 m³. Actualmente La SAT dispone de balsas de almacenamiento con una capacidad total de 885.000 m³.  
La SAT tiene un problema de regulación y almacenamiento de agua de riego, que implica que en periodos estivales se agoten las reservas y el caudal de los pozos no sea capaz de suministrar suficiente agua a los cultivos. Por esta razón, promueve la construcción de una nueva balsa.  
El volumen de almacenamiento total para la balsa se estimó en 418.000 m³ conforme a la optimización de capacidad según la forma geométrica de las parcelas disponibles. Pero en el procedimiento de evaluación ambiental iniciado, se advirtió que la anchura legal de la cañada real de los Pollastres y Caballusa es de 75 m en esa zona, lo que obliga a retranquear uno de los diques para situarlo fuera de esa anchura. Se redactó el segundo proyecto técnico en 2018 para un volumen máximo de 385.00 m³. Además, como resultado de la tramitación del estudio de inundabilidad, el Servicio de Gestión Territorial, informó favorablemente el proyecto en 2021 pero fue necesario disminuir el volumen de la balsa a 300.000 m³.  
El estudio de alternativas respecto a la ubicación de la balsa estaba condicionado por las infraestructuras de riego existentes. Se ha ubicado junto a otra balsa de la SAT con el fin de aprovechar las instalaciones de entrada y salida de agua de riego, en parcelas propiedad de la SAT.  
Se ha proyectado una balsa de materiales sueltos, homogénea, parcialmente excavada, con dique de cierre ejecutado con los materiales procedentes de la excavación del vaso. La balsa tiene una geometría en planta sensiblemente rectangular con una base mayor de 57.820 m² y una base menor de 17.750 m². Los taludes de la balsa tienen una inclinación de 1H:2,5V en el talud interior y de 1H:1,4V en el talud exterior, con una altura máxima de los taludes de 12 metros. La anchura del pasillo de coronación es de 5 metros y su cota es de 680 metros sobre el nivel del mar. La cota de fondo de la balsa es de 668 metros sobre el nivel del mar.  
La impermeabilización del vaso de la balsa está compuesta por una superficie de pendiente homogénea y totalmente lisa, a la que se coloca una lámina de geotextil de 200 gr/m² de poliéster no tejido. Por encima del geotextil se instalará una lámina impermeabilizante de PEAD de 1,5 mm de espesor, instalada mediante doble soldadura. La lámina de PEAD se anclará en la coronación al zuncho perimetral de hormigón de 10x40 cm, con un resguardo mínimo de 50 cm, para evitar que los días de viento el oleaje de la balsa provoque la salida de agua por desbordamiento de esta.  
El sistema de drenaje, como elemento de seguridad está compuesto por un drenaje perimetral, formado por tuberías de PE 110 mm con registro de drenaje independiente y sectorizado por zonas para localizar posibles averías, recubiertas de tubería de hormigón armado de 400 mm de diámetro de protección bajo el dique de la balsa, y un dren chimenea en aquellos tramos del dique con altura superior a 5 metros, para evitar en caso de filtraciones de agua, el colapso del dique principal.  
El sistema de tuberías de la balsa está formado por una tubería de entrada de agua de 500 mm de diámetro, que actualmente conduce el agua de los sondeos a la balsa existente. La tubería de salida de fondo de la balsa se realizará mediante 4 tomas flotantes de 500 mm de diámetro con el fin de obtener el agua embalsada en la parte superior y evitar la entrada de suciedad y limos del fondo. El aliviadero se realizará mediante dos tuberías de PE corrugado de 400 mm de diámetro unidas a la lámina por una pieza de hierro pico-flauta de 400 mm.  
La balsa tendrá una valla en todo su perímetro en la parte interior del pasillo de coronación, formada por postes de hierro galvanizado de 40 mm de diámetro y 1,55 m de altura libre y separados 3,5 m, empotrados en un zuncho de hormigón de 40x10 cm. Además, se instalará una rampa de hormigón armado de acceso al fondo ubicado en una esquina, para acceder con vehículos de limpieza al fondo de la balsa cuando sea necesario.  
  
Tramitación administrativa  
Actuaciones previas.  
En fecha 3 de julio de 2017 el Ayuntamiento de Pinoso remitió a este órgano ambiental consulta de necesidad de evaluación de impacto ambiental del proyecto. En fecha 25 de octubre de 2017 este órgano ambiental remite al Ayuntamiento de Pinoso, informe de sometimiento a evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario.  
En fecha 11 de enero de 2019 el Ayuntamiento de Pinoso, dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompaña de:  
Estudio de impacto ambiental y documento síntesis del proyecto de balsa de tierras para riego, de 385.000 m³, de capacidad, fechado en diciembre 2018.  
Concesión de agua subterránea a favor de la SAT Aguas de Pinoso, de la Confederación hidrográfica del Segura, (23.05.2001).  
Autorización de la Confederación Hidrográfica del Segura (05.12.2017), para la ejecución de la balsa en zona de policía de la Rambla de la Yedra.  
Estudio de inundabilidad, propuesta de clasificación, categoría A (julio 2017).  
Estudio geotécnico de la balsa (05.01.2018).  
Certificado de Compatibilidad Urbanística (22.02.2018).  
Publicación del trámite de información pública del proyecto en el BOP núm. 50 de 12.03.2018.  
Certificado de alegaciones en Información pública del proyecto (18.04.2018).  
Informe forestal sobre afección a vías pecuarias (12.07.2018).  
Informe agronómico (02.08.2018).  
Autorización instalación de tubería enterrada en vía pecuaria de la Dirección General de Medio Natural (17.08.2018).  
Informe técnico, medidas de seguridad de la balsa. De la Dirección Territorial de Alicante de la Sección de Ayudas a las Rentas (12.09.2018).  
Informe del Servicio de Regadíos (03.12.2018).  
En fecha 21 de febrero de 2019 este órgano ambiental remite al órgano sustantivo (Ayuntamiento de Pinoso) y al promotor (SAT Aguas del Pinoso) requerimiento de subsanación de documentación del proyecto técnico y del estudio de impacto ambiental. En fecha 7 de marzo de 2019 el órgano sustantivo remitió a este órgano ambiental documentación complementaria (anexo al estudio de impacto ambiental del proyecto).  
En fecha 3 de febrero de 2021 este órgano ambiental remite al órgano sustantivo y al promotor nuevo requerimiento de subsanación. En fecha 8 de septiembre de 2021 el órgano sustantivo remitió a este órgano ambiental nueva documentación, estudio de impacto ambiental y las alegaciones e informes recibidos en los trámites de información pública.  
En fecha 30 de diciembre 2021 este órgano ambiental requiere al órgano sustantivo y al promotor, el proyecto técnico adaptado a los cambios previstos. En fecha 12 de enero 2022 el órgano sustantivo remitió a este órgano ambiental el proyecto técnico actualizado (capacidad de la balsa de 300.000 m³).  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante núm. 138 de 23.07.2021. Durante el plazo de Información Pública, no se presentó ninguna alegación. De las consultas efectuadas se recibió informe de los siguientes organismos:  
En fecha 11 de diciembre de 2017 la Confederación Hidrográfica del Segura autoriza a la SAT Aguas de Pinoso, la construcción de un embalse para riego en zona de policía de la rambla de la Yedra.  
En fecha 22 de febrero de 2018 el Ayuntamiento de Pinoso informa que queda debidamente acreditada la compatibilidad urbanística del proyecto referente a la instalación de balsa de riego de 385.000 metros cúbicos de capacidad, con el planeamiento urbanístico municipal.  
En fecha 28 de junio de 2018 la Dirección General de Cultura y Patrimonio informa que no existe afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones.  
La Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, en fecha 02 de agosto de 2018, emite informe favorable desde el punto de vista agronómico, añadiendo que la balsa debe inscribirse en el registro de balsas de riego de la Comunitat Valenciana.  
La Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental en fecha 17 de agosto de 2018, autoriza a la SAT Aguas de Pinoso, la concesión demanial para la instalación de tubería de riego enterrada para conectar la balsa a construir con la tubería de riego existente, que afecta a la vía pecuaria, cañada real de los Pollastres y Caballusa.  
En fecha 12 de septiembre de 2018 la Sección de Ayudas a las Rentas de la Dirección Territorial de Alicante, informa que el proyecto cumple satisfactoriamente los requisitos técnicos y de seguridad necesarios en este tipo de obra.  
La Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca, en fecha 3 de diciembre de 2018 acepta la propuesta del titular de la balsa y propone clasificarla en la categoría A, según la guía técnica del Ministerio de Medio Ambiente para la clasificación de presas en función de su riesgo potencial (1996) y la directriz básica de planificación de protección civil ante el riesgo de inundaciones, BOE de 14 de febrero de 1995. Requiriendo al interesado las normas de explotación de la balsa, el Plan de emergencias y la designación de un director de explotación de la balsa.  
En fecha 10 de junio de 2021 la Dirección General de Política Territorial y Paisaje aprueba el estudio de inundabilidad, al considerar cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana. (PATRICOVA).  
  
Consideraciones ambientales  
La zona de actuación en que se ha proyectado la balsa y el resto de las actuaciones asociadas a su construcción se encuentra en el paraje de Los Pollastres, en el polígono 31, parcelas 139 y 140 del término municipal de Pinoso, en la comarca del Medio Vinalopó de la provincia de Alicante. La zona afectada está formada por áreas de cultivo de viña y almendros. En las parcelas donde se va a ubicar la balsa, el suelo es no urbanizable común (agrícola).  
Como elementos naturales más relevantes de la zona cabe citar el LIC sierra del Carche, que se localiza a 2 km al oeste de la balsa, y el LIC y ZEPA Sierra de Salinas a 5 km en línea recta desde la balsa. Se estima que el proyecto no tendrá efectos significativos en estos espacios naturales por localizarse alejados de los mismos.  
La parcela 139 se encuentra ocupada por cultivos estacionales de cereal, aunque actualmente está en barbecho, mientras que la parcela 140 contiene una plantación de almendros. La vegetación de la zona del vaso del embalse y de las infraestructuras de carácter permanente, se eliminan de forma definitiva. La construcción de la balsa producirá un impacto negativo y moderado por la eliminación directa de la vegetación existente. La vegetación natural más importante se encuentra en el LIC sierra del Carche.  
La fauna característica es la del monte bajo Mediterráneo, representada en buena parte por especies asociadas a la actividad cinegética como conejo, liebre, tórtola, torcaz y perdiz. La fauna se verá afectada en la fase de implantación por las molestias propias derivadas de la obra. La instalación de la balsa producirá un efecto barrera para la circulación de mamíferos, que deberán modificar sus hábitos de tránsito. La balsa de riego tiene como efecto secundario la creación de un hábitat acuático artificial de aguas permanentes. Las especies prioritarias pueden acudir en busca de alimento, especies como águila real, búho real, halcón peregrino, águila calzada y águila culebrera, procedentes del LIC sierra del Carche. El impacto de alteración de los hábitos de campeo de las aves y vías de tránsito de fauna se considera compatible. Como medida correctora del daño que se ocasione a la pequeña fauna que pueda caer a la balsa, se propone la instalación de rampas de plástico rugoso que permitan la salida de los animales. El impacto de caída de pequeños animales y ahogamiento se considera moderado.  
Se ha proyectado la balsa para que el movimiento de tierras sea mínimo. Se ha obtenido la cota de final de coronación para que el volumen de tierras de excavación en desmonte sea el mismo que en terraplén, evitando así el transporte de tierras de desmonte a vertedero o el aporte de tierras de préstamo para la construcción de terraplenes. Todo el material se aprovecha dentro de la obra, se excavarán 145.000 m³ en desmonte y se utilizarán en la construcción de los terraplenes de la balsa. Por lo que el impacto se considera moderado.  
El carácter permanente de la balsa ocasiona una afección al paisaje de la zona cuyo impacto se considera moderado La ubicación de la balsa se considera la de menor impacto paisajístico y visual de la zona al encontrarse junto a la balsa existente. Se adoptarán medidas correctoras para mitigar este efecto, como la revegetación de los taludes de la balsa con especies autóctonas presentes en la zona.  
La balsa se encuentra en una parcela de suelo no urbanizable común. Al este de la balsa se encuentra una parcela en suelo no urbanizable de protección arqueológica, aunque según informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio de fecha 28 de junio de 2018, no existe afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones.  
Al norte de la balsa se ubica la rambla de la Yedra, pero la balsa se encuentra fuera de la zona de servidumbre, aunque dentro de la zona de policía. Se estima que no habrá afecciones a cursos de agua permanente o estacional. La superficie de la rambla es terreno forestal.  
Se ha retranqueado el embalse para respetar la vía pecuaria cañada real de los Pollastres y Caballusa, con una anchura legal de 75 m, limítrofe con la parcela 140. Pero es imprescindible la instalación de una tubería enterrada de PVC de 400 mm de diámetro para poder comunicar la balsa con la tubería general existente de la SAT. La instalación proyectada es compatible con la servidumbre de la vía pecuaria, al quedar los taludes de la balsa fuera del dominio público, y la tubería completamente enterrada. Se ha obtenido autorización para la instalación de la tubería enterrada en la vía pecuaria.  
En la fase de replanteo, se balizará la zona de afección de obras, las obras de acceso y ocupación temporal. También se realizará un balizado en los límites de la vía pecuaria cañada real de los Pollastres y Caballusa y en la servidumbre de paso de agua para limitar los impactos sobre la red hidrográfica.  
En la fase de construcción; Se controlará que los vehículos circulen por los lugares previstos, evitando la creación de nuevos caminos, y la invasión en zonas de vegetación natural; Se señalizará expresamente que la circulación se debe realizar por los viales existentes; Se limitará la velocidad de circulación de los vehículos dentro de las obras a 20 km/h, para evitar el levantamiento de nubes de polvo. Se instalará señalización adecuada con dicha limitación; La maquinaria y camiones empleados en los distintos trabajos de la obra deberán haber pasado la ITV.  
Los principales efectos sobre la calidad atmosférica se producirán durante la fase de construcción, fundamentalmente por la emisión de partículas a la atmósfera derivadas del movimiento de tierras y aumento de los niveles sonoros, impactos que desaparecerán una vez finalizadas las obras. Con el fin de mantener el nivel de emisión de ruidos por debajo de los límites exigidos por la legislación vigente, se controlarán el número de máquinas y camiones que circulen por el tajo.  
La generación de residuos se producirá principalmente en la fase de construcción de la balsa. En caso de existir residuos y grasas en la maquinaria utilizada, estos deberán ser retirados o absorbidos con materiales adecuados para posteriormente ser trasladados según la gestión de residuos que se establezca. Por ello se implantará un plan de recogida y retirada de residuos generados mientras dure la ejecución de la balsa. En la fase de explotación no se espera generar residuos.  
En la ejecución de las obras aumenta el riego de erosión considerándose un impacto medio-alto, temporal y reversible. Se adoptarán medidas protectoras y correctoras como la ejecución de cunetas y canalizaciones provisionales, para evitar la escorrentía y arrastre de materiales sueltos en periodo de lluvias torrenciales, por lo que se considera un efecto moderado.  
Las obras proyectadas contribuirán a mejorar las condiciones económico-sociales de los socios de la SAT. Podrán aprovechar los recursos hídricos en su totalidad y podrán distribuirlos cuando sea necesario. Esto redundará en una mayor rentabilidad de las parcelas y del entorno donde se ubican las obras, así como una mejora de la calidad de vida.  
El nivel de peligrosidad en el PATRICOVA es de tipo 4 (frecuencia media y calado bajo). En la realización del estudio de inundabilidad las afecciones derivadas de la rotura de la balsa proyectada y de la balsa existente en coincidencia con la avenida máxima de 500 años, puede producir un riesgo alto en la carretera CV-83 y en las viviendas a la entrada de la localidad de Pinoso. La avenida llega a estas zonas con un calado de 1,13 m y una velocidad de 3,12 m/s. Para prevenir los posibles efectos negativos mencionados en caso de rotura de la balsa, se realizará un control semanal de la salida de las tuberías de drenaje para detectar posibles roturas de la lámina. La balsa está clasificada con categoría A, por ello se tendrá que cumplir con del Plan de emergencia, previa aprobación.  
El Programa de vigilancia ambiental tiene como objetivo principal comprobar la eficacia de las medidas correctoras, así como determinar el impacto real de las actuaciones mediante la realización de informes durante las fases de construcción y de controles periódicos en la fase de funcionamiento, durante el periodo de garantía de obras y año posterior. El Programa de vigilancia y seguimiento ambiental se redacta en cumplimiento de la legislación vigente de impacto ambiental.  
Respecto a los anejos contenidos en la documentación técnica del proyecto se destaca lo siguiente:  
Estudio geológico-geotécnico: Como resultado del estudio, se concluye que el material posee buenas características para la construcción de terraplenes, tanto para la coronación, como para los cimientos y el núcleo. En cuanto a la estabilidad de taludes, tanto los taludes de excavación como los terraplenes resultan estables, teniendo en cuenta el riesgo sísmico de la zona. Los coeficientes de seguridad frente a hundimiento, asientos y deslizamiento son superiores a los mínimos exigidos.  
Estudio de inundabilidad: se ha procedido al estudio de tres escenarios, en primer lugar, el de la avenida máxima de los 500 años sin la rotura del embalse denominado como E1, el escenario de la rotura combinada de los dos embalses (E2) y el de la combinación de los dos anteriores para ver reflejado los daños incrementales por los mismos (E3). El estudio compara los daños producidos en el escenario E1 y E3, concluyendo que son muy similares, produciéndose un pequeño incremento de daños producidos en el escenario E3. Los dos puntos críticos son la carretera CV-83 antes de entrar en el pueblo, y la entrada a Pinoso.  
Clasificación de la balsa en función de su riesgo potencial: De acuerdo con el estudio de inundabilidad, en cumplimiento de la directriz básica de planificación de Protección Civil ante el riesgo de inundaciones y del Reglamento técnico de seguridad de presas y embalses, y una vez expuestas las afecciones en cada escenario de rotura, se propone al embalse para riego la clasificación en categoría A.  
Estudio agronómico: La SAT Aguas de Pinoso tiene autorización de la Confederación Hidrográfica del Segura, para el riego de sus 3.455 ha, un volumen total anual de 7.779.600 m³. Actualmente la SAT dispone de tres sondeos donde puede extraer un volumen mensual máximo de 882.872 m³ y el volumen total de almacenamiento de 885.000 m³. En el periodo de mayo a agosto, necesita un volumen de agua de riego de 7.013.509 m³. Esta situación crea un déficit de regulación de 2.621.533 m³/año.  
Los efectos previstos por la realización del proyecto pueden generar impactos moderados sobre los que es factible la aplicación de medidas preventivas y correctoras. El estudio de impacto ambiental realiza una proposición de medidas contemplando todos los aspectos y en todas las fases de proyecto. La propuesta realizada se considera adecuada para corregir, disminuir y compensar los efectos que la realización de la obra causará sobre el medio ambiente.  
En cuanto a la fauna, el área es susceptible de ser utilizada como área de campeo de rapaces por lo que como medida preventiva deberá señalizarse el vallado de la balsa e instalarse rampas para facilitar la salida de animales.  
La conclusión del estudio de inundabilidad, es que la construcción de la balsa y elementos asociados no modifican el riesgo existente de inundación ni hay un elevado incremento de la peligrosidad en el caso de rotura de la balsa. El estudio de inundabilidad fue considerado con carácter favorable por el órgano competente en atención al cumplimiento de las distintas normativas de seguridad de presas y embalses y debido a ello, al bajo riesgo calculado.  
Debido al impacto permanente en el paisaje que causa el abandono de este tipo de infraestructuras, es conveniente que, si en algún momento el embalse deja de tener uso, se retiren los elementos artificiales de impermeabilización y se rellene el hueco generado  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el anexo I.8 del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana, en concordancia con el artículo 7.1 de la ley 21/2013 de 9 de diciembre.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de balsa de tierras para riego, de 300.000 m³ de capacidad en la parcela núm. 139 y 140 del polígono núm. 31 de Pinoso, promovido por la SAT Aguas de Pinoso, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Se realizará un seguimiento arqueológico de las obras (movimientos de tierra) para documentar la posible aparición de restos arqueológicos no catalogados, y velar por la correcta aplicación de las medidas propuestas.  
2. Se restaurarán los taludes y desmontes generados en la construcción de la balsa, realizando una vigilancia ambiental del mismo durante 10 años. En este tiempo se vigilará la erosión producida, la revegetación del terreno y las medidas de corrección que se establezcan en caso de aparición de impactos no previstos.  
3. Con el fin de prevenir mortandad de aves, el vallado de la balsa deberá señalizarse y deberán habilitarse en el interior del vaso dispositivos específicos que permitan su salida.  
4. Dado que la balsa es de categoría A según la guía técnica de clasificación de presas en función del riesgo potencial. Será condición para la puesta en explotación de la balsa la previa aprobación y adecuada implantación de las correspondientes normas de explotación, Plan de emergencias y el nombramiento de un director de explotación de la balsa.  
5. Resulta de aplicación el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
6. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
7. En la fase de abandono con el fin de que los efectos ambientales de la balsa no sean permanentes se procederá a la demolición de las infraestructuras inservibles, a la retirada de los elementos de impermeabilización de la balsa por gestor autorizado, a la limpieza del área y restauración y revegetación de la zona.  
8. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 9 de marzo de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML