Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8540, del 03-05-2019 (2019/3496)

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 9/18-EAE la Torre d'en Doménec i 44/18-EAE Elx.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8540

Data del DOGV
:   03-05-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/3496

CVE


Data del document
:   01-04-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [Torre d'en Doménec, la](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 9/18-EAE la Torre d'en Doménec i 44/18-EAE Elx. [2019/3496]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 9/18-EAE la Torre d'en Doménec i 44/18-EAE Elx.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual 1/2018 del Pla general  
Promotor: Ajuntament de la Torre d'en Doménec  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
  
Localització: terme municipal de la Torre d'en Doménec  
Expedient: 009 - 2018 - EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 28 de febrer de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual 1/2018 del Pla general de la Torre d'en Doménec, en els termes següents:  
En data 31 de gener de 2018 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual 1/2018 del Pla general de la Torre d'en Doménec.  
  
Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, s'acompanya d'esborrany del Pla i del document inicial estratègic, d'acord amb el que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació es presenta en formats paper i digital.  
El 15 de febrer de 2018 es va sol·licitar que es completara la documentació, que es va presentar el 20 d'agost de 2018.  
  
Planejament vigent  
El planejament municipal vigent és un Pla general aprovat per la CTU el 28 d'octubre de 2015. D'aquest Pla la Comissió d'Avaluació Ambiental va emetre la seua memòria ambiental el 18 de desembre de 2014 (exp. 119/09 EAE).  
Un dels objectius del Pla era facilitar el desenvolupament de noves activitats econòmiques pel que es pretenia afavorir les activitats relacionades amb el turisme rural.  
L'Ajuntament va disposar que les granges havien de localitzar-se a més de 700 metres del sòl urbà i des de l'òrgan ambiental es va indicar que els habitatges unifamiliars en el sòl no urbanitzable se situarien a menys de 700 m del sòl urbà però sempre a l'oest del nou traçat de l'A7.  
  
Finalment dins del sòl no urbanitzable comú el Pla distingeix les següents zones:  
- Zona A. (SNUC.A): comprén zones que es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú i en les quals convé restringir la implantació d'activitats que puguen suposar trànsit intens, pesat o inconvenient a través del nucli urbà.  
- Zona B. (SNUC.B): comprén zones que es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú que poden beneficiar-se de la proximitat de l'actual carretera CV-10 per a la implantació d'activitats i que no presenten risc de tipus mediambiental.  
- Zona C. (SNUC.C): comprén zones que es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú i que presenten risc d'inundació.  
- Zona D. (SNUC.D): comprén zones que es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú que poden beneficiar-se de la proximitat de l'actual carretera CV-10 per a la implantació d'activitats i que no presenten risc de tipus mediambiental. I en la qual s'impedeix la construcció d'habitatges.  
  
Objecte, descripció del planejament i justificació  
La modificació pretén afavorir la implantació de granges en el terme municipal plantejant tres canvis:  
1) D'una banda es considera que la distància establida pel Pla general per a implantar granges és massa restrictiva i que limita el foment d'aquesta activitat econòmica.  
Com ja s'ha indicat, la distància vigent és a partir de 700 metres del nucli urbà i es pretén reduir aquesta distància fins als 350 m del nucli urbà per a les granges no porcines.  
La modificació afectaria les zones A i D del sòl no urbanitzable comú.  
Per a portar a terme aquest canvi es procedeix a adequar la redacció dels articles 133.3, 134.g i 137.d de les normes urbanístiques.  
2) Es proposa reduir la superfície de la parcel·la mínima exigida per a les granges, passant-la de 5.000 m² a 3.000 m².  
Per a portar a terme aquest canvi es procedeix a adequar la redacció de l'article 133.3.  
3) Igualment el Pla general estableix en la CV-154 una franja d'afecció visual per a la protecció del paisatge, i en les normes urbanístiques es condicionen les edificacions a implantar. S'ha observat que dins d'aquesta s'ha inclòs part (250 m²) d'una granja que es troba en funcionament, per la qual cosa es proposa la seua exclusió de la franja d'afecció visual.  
Per a això es proposa el canvi del pla O.1 de classificació del sòl i el pla O.2 d'infraestructura verda.  
L'article 129.4 de les normes urbanístiques que regula zones d'afecció visual per a protecció del paisatge no s'altera.  
  
Document inicial estratègic  
- S'ha aprofitat la recent redacció del Pla general per a realitzar el diagnòstic del territori i del medi ambient.  
Com a alternativa en estudi aplicar la modificació també a les zones B i C del SNU comú però al final es va descartar, ja que la zona C està afectada per risc d'inundació i la zona B es troba pròxima al nucli urbà i al costat de la zona d'afecció de l'A7.  
- S'ha presentat un estudi odorífer que conclou que a 350 metres del nucli urbà no es crearien molèsties a la seua població.  
Les dades bàsiques amb les quals s'ha realitzat l'estudi són:  
· S'ha utilitzat un programa informàtic que segueix un model matemàtic de simulació del comportament dels contaminants en l'atmosfera. El programa ha sigut elaborat per la Societat Americana de Meteorologia i l'Agència de Protecció del Medi Ambient dels EUA.  
  
· El programa necessita dades meteorològiques de vent, per a això s'han utilitzat les de l'observatori de l'aeroport de Castelló que es troba a 5 quilòmetres. Els vents dominants tenen direcció SE. (Els de direcció N-NW suposen aproximadament l'11 %).  
· S'ha realitzat una representació tridimensional del terreny utilitzant visors cartogràfics (entre els quals es troba el de la Generalitat).  
  
· Es considera que les molèsties d'olor es produiran quan se superen 5 uoE /m³ percentil 98 i partint de la base d'una distància de 350 metres es procedeix a calcular la quantitat d'emissió necessària per a aconseguir aquest valor.  
· Per a una explotació ramadera que dispose d'extracció mecànica de 380.000 m³/h (valors d'una explotació mitjana) s'obté un valor d'emissió de 30 MoE/h. S'incorpora una taula amb els factors d'emissió per espècie animal per a determinar la grandària de l'explotació que aconseguiria aquest valor, posant com a exemple que serien necessaris 35.000 pollastres d'engreixament o bé 1.000 caps en el cas d'ovelles.  
- S'inclouen una sèrie de mesures preventives i correctores referides a la fase de construcció i de funcionament de les granges. Entre aquestes s'inclouen mesures per a minimitzar les olors.  
Per al seguiment del Pla es proposa realitzar mesuraments amb olfactòmetre després de la posada en funcionament de cada nova activitat ramadera i proposar mesures correctores en el cas que se supere el valor límit de cinc unitats d'olor per m³:  
- Cobriment de les basses de purins  
- Instal·lació d'extractors mecànics en direcció N-NE  
- Instal·lació de barreres vegetals tallavents.  
  
Consultes realitzades  
Per part de l'òrgan ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en qualitat d'administracions afectades:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
14.02.2018 18.10.2018 SubDG d'Ordenació del Territori i Paisatge. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
14.02.2018 23.03.2018 Direcció Territorial d'Agricultura  
 29.01.2018 Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló  
  
  
Nota: els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae una vegada s'emeta aquest IATE.  
  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
- Urbanisme. El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló emet informe en data 29 de gener de 2018, no manifesta objeccions des del punt de vista de les seues competències.  
La modificació afecta determinacions de caràcter estructural per la qual cosa l'aprovació definitiva serà autonòmica.  
- Agricultura. La Direcció Territorial d'Agricultura emet informe en el qual assenyala que no afecta la legislació sectorial de ramaderia i que no existirien efectes negatius en l'àmbit de les seues competències. A més reconeixen la sensibilitat de l'Ajuntament per afavorir el desenvolupament pecuari.  
No s'ha posat cap objecció ni condicionant al fet que es reduïsca la grandària de la parcel·la mínima ni al fet que les granges no porcines puguen aproximar-se al nucli urbà.  
- Paisatge. De conformitat amb el que s'estableix en la LOTUP, el paisatge actuarà com a criteri condicionant en la planificació territorial i urbanística.  
L'informe rebut del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que no és necessària l'elaboració d'un estudi de paisatge. Considera que la magnitud de la superfície exclosa de la zona d'afecció visual és molt xicoteta a més que ja es troba ocupada per l'edificació per la qual cosa no es produiran canvis en la configuració del paisatge.  
  
No obstant això, les noves activitats que s'implanten a menys de 500 metres del nucli urbà sí que podrien afectar, per això serà necessari que elaboren estudis d'integració paisatgística.  
- Olors. Les granges poden crear molèsties a les persones, tant relatives a olors com substàncies de suspensió en l'aire o una major presència d'insectes.  
La distància de separació d'aquests usos es regulava anteriorment per l'article 53 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. Segons la població resident en el nucli de població s'establia una distància. Per al cas concret de la Torre d'en Doménec, en el qual la capacitat poblacional, segons el Pla general, és de 450 habitants, s'hauria exigit una distància de 250 metres, per la qual cosa la proposta hauria complit aquesta norma.  
No obstant això, aquest article va ser derogat per la Llei 10/2012 i cal elaborar estudis olfatomètrics per a estudiar l'afecció que puguen generar les granges.  
Els vents dominants són de direcció SE, per això, atesa la forma del terme municipal i la posició del nucli urbà, bufen de manera que l'afecció odorífera sobre la població disminueix. Únicament l'11 % d'ocasions bufarà en sentit contrari.  
L'estudi odorífer presentat s'ha realitzat per a unes condicions teòriques de fonts d'emissió, amb unes condicions hipotètiques de les granges. Quan es pretenga la implantació real d'una activitat (amb unes dades concretes d'emplaçament, tipus de granja, nombre d'animals i característiques de l'extracció d'aire) caldrà verificar les dades obtingudes i determinar amb estudis específics si es produiran molèsties al nucli de població. No obstant això, en aquest cas concret a la vista de la direcció del vent dominant, del nombre d'habitants del municipi i de la distància que es pretén implantar no és necessari exigir l'elaboració d'aquests estudis posteriors.  
- Ús residencial en sòl no urbanitzable. En la memòria ambiental del Pla general emesa per la Comissió d'Avaluació Ambiental ja s'indicava que la zonificació no s'havia realitzat segons estipulava l'article 18 de la Llei 10/2004 de SNU.  
Atés que l'ús residencial resultava incompatible amb l'ús ramader es va establir la zona en la qual es podien implantar habitatges unifamiliars en el sòl no urbanitzable en funció de la distància en la qual es prohibia implantar granges, 700 metres. D'aquesta manera en la determinació final 4 s'establia:  
«4. Amb la finalitat de completar la zonificació del sòl no urbanitzable comú, tal com especifica l'article 18 de la Llei 10/2004 de SNU, a l'oest del traçat de la futura A-7 només es permetrà la construcció d'habitatges unifamiliars aïllats en els 700 metres més pròxims al nucli. A l'est d'aquesta carretera no es permet aquest ús per la seua incompatibilitat amb els usos ramaders, extractius o industrials. Alternativament, si l'Ajuntament ho desitja, pot sol·licitar una nova memòria ambiental adjuntant un estudi detallat de la compatibilitat de l'ús residencial amb la resta d'usos permesos en el SNU.»  
Per això, si es disposa la reducció de la distància de les granges amb el nucli de població, la modificació ha de portar aparellada la reducció de la zona per a implantar habitatges unifamiliars en el sòl no urbanitzable perquè tots dos usos són incompatibles i no poden coexistir en el mateix àmbit.  
En conseqüència serà necessari modificar l'article 134 de les normes urbanístiques, apartat «Limitacions quant a la intensitat dels usos d'habitatge aïllat i d'activitats industrials» de manera que indique: «A més, no es podrà realitzar cap habitatge unifamiliar aïllat allunyat més de 350 m del perímetre del sòl urbà del nucli de la Torre d'en Doménec».  
- Pla de seguiment. En l'apartat F, «Determinacions finals», de la memòria ambiental emesa per al Pla general s'indicava que «En el Pla de seguiment s'ha de concretar la periodicitat amb la qual s'han de realitzar els informes de seguiment».  
En la documentació d'aquesta modificació s'ha indicat que finalment en la documentació del Pla general es va assenyalar que «Els informes de seguiment del Pla general es realitzaran amb la periodicitat que establisca la legislació vigent aplicable a cada moment».  
A la vista de l'article 56.3 LOTUP (legislació vigent) i de la data d'aprovació del Pla general (28.10.2015) s'ha de remetre cada mandat legislatiu, és a dir abans de la celebració de noves eleccions municipals.  
  
En aquest Pla de seguiment s'inclourà un indicador amb les noves granges implantades.  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria, s'observa que la modificació proposada no presenta afeccions sobre el medi ambient, sempre que s'adopten mesures en relació amb els riscos detectats (olors) i a l'afecció paisatgística.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la modificació del Pla proposada no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural, per la qual cosa es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual 1/2018 del Pla general de la Torre d'en Doménec (Castelló), l'objecte de la qual serà el descrit en la documentació remesa, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació del Pla conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'adopten els condicionants següents:  
  
1) S'haurà de modificar l'article 134 de les normes urbanístiques, apartat «Limitacions quant a la intensitat dels usos d'habitatge aïllat i d'activitats industrials» de manera que indique: «A més, no es podrà realitzar cap habitatge unifamiliar aïllat allunyat més de 350 m del sòl urbà, i urbanitzable, del nucli de la Torre d'en Doménec».  
  
2) Per aplicació de l'article 5.2 del Reial decret 324/2000, de 3 de març, les granges porcines hauran de situar-se a més de 1.000 metres de distància al sòl urbà o urbanitzable.  
3) S'haurà d'incloure en la normativa urbanística que la implantació de noves activitats a menys de 500 metres del nucli urbà requeriran l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística.  
4) A la vista de l'article 56.3 LOTUP en cada mandat corporatiu s'haurà d'elaborar l'informe de seguiment del Pla general i ser remés a aquest òrgan ambiental.  
En l'informe de seguiment s'inclouran les granges que s'hagen implantat i si han generat molèsties. En aquest últim cas s'indicaran les mesures correctores adoptades.  
Com a recordatori cal assenyalar que conforme al que s'estipula en l'article 197.a de la LOTUP en aquest tipus d'instal·lacions el 50 % de la parcel·la s'ha de destinar a ús agrícola, forestal o mantindre's en el seu estat natural, no s'hi podran implantar instal·lacions pròpies de l'activitat ramadera (excepte les excepcions previstes relatives a reg o hivernacles).  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual 1/2018 del Pla general de la Torre d'en Doménec, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 5 de març de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx  
Promotor: Ajuntament d'Elx.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
  
Localització: terme municipal d'Elx (Alacant)  
Expedient: 44-18-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 28 de febrer de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx, en els termes següents:  
  
En data 13 d'agost de 2018 té entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental de l'expedient del Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx (Alacant), en els termes previstos en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
1. Documentació aportada. El Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant remet còpia digital i en paper, de l'expedient del Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx, i sol·licita l'inici del procediment d'avaluació ambiental del pla.  
La documentació presentada, de data de redacció abril de 2018, consta de:  
Documento 1:  
A. Esborrany del Pla especial de protecció del Palmerar  
B. Document inicial estratègic (DIE)  
  
2. Model territorial vigent.  
2.1. Informació territorial. El municipi d'Elx pertany a la comarca del Baix Vinalopó, situat a la província d'Alacant, dista 23 quilòmetres de la capital provincial. Comprén una superfície de 326,07 km² i la seua població, a 1 de gener de 2018, és de 230.625 habitants (dada INE).  
  
L'àrea metropolitana d'Alacant-Elx, que agrupa Elx amb la conurbació d'Alacant - Sant Vicent del Raspeig - Sant Joan d'Alacant i amb les localitats pròximes de Santa Pola i Crevillent, és la huitena més poblada d'Espanya, amb uns 765.000 habitants aproximadament.  
  
Elx limita amb els municipis de Crevillent a l'oest i Santa Pola a l'est, amb els quals conforma la comarca del Baix Vinalopó. Al nord, limita amb Aspe, Monforte del Cid i amb Alacant (a la comarca de l'Alacantí). Al sud es troben Dolores, San Fulgencio i Guardamar del Segura.  
Elx s'assenta sobre una plana creuada per les serres del Molar, Tabaià i Castellar, últims contraforts de les serralades bètiques que configuren els variats paisatges del terme municipal, on la palmera és un element constant i característic. La ciutat és travessada pel riu Vinalopó, d'escàs cabal però amb una conca que arriba a aconseguir els 100 m.s.n.m, i divideix el terme municipal de nord a sud.  
2.2. Planejament vigent. El Pla general (PG) vigent en el municipi és l'aprovat definitivament pel conseller competent en matèria d'urbanisme de data 25 de maig de 1998, aquest pla va ser sotmés a avaluació ambiental i emesa en data 26 de març de 1998 declaració d'impacte ambiental (DIA), expedient 315-1995-AIA.  
  
  
3. Descripció de la proposta del Pla especial de protecció  
3.1. Antecedents. Mitjançant el Decret de 27 de juliol de 1943 es declara jardí artístic el palmerar dels voltants d'Elx (Alacant), inclòs l'anomenat Jardí-Hort del capellà. En l'actualitat, el conjunt del Palmerar d'Elx està inscrit en el Registre general de béns d'interés cultural, com a conjunt del Palmerar inclòs l'Hort del Capellà, amb la categoria de jardí històric (RI-52-0000020-00000); i la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, estableix l'obligació de redactar un pla especial per als béns declarats d'interés cultural.  
  
La tala indiscriminada de palmeres a principis del segle XX va originar una forta conscienciació social en defensa del palmerar. Els plans urbanístics dels anys seixanta i setanta plantejaven un model consistent únicament en la protecció de la palmera com a espècie vegetal aïllada i l'assignació d'usos urbans al palmerar, principalment habitatges unifamiliars i equipaments dotacionals, tant públics com privats.  
  
En la dècada dels huitanta el model urbanístic canvia i, es proposa la conversió dels horts fins i tot no transformats en espais lliures públics; aquest procés es culmina amb el vigent Pla general de 1998, que ha permés que la major part dels horts històrics de l'àmbit urbà es destinen a espais lliures i siguen propietat municipal.  
El 30 de novembre de 2000 el Comité del Patrimoni Mundial de la UNESCO va declarar el Palmerar d'Elx com a element del Patrimoni Cultural de la Humanitat, equiparable amb la denominació de Palmerar d'Elx. En aquesta declaració figura un llistat de 67 horts, així com una zona d'influència. Aquesta delimitació és homologable a la del BIC Palmerar d'Elx, descrit en el primer paràgraf.  
Els instruments d'ordenació que fins hui han recollit la regulació del palmerar són:  
- Pla general 1962.  
- Pla especial d'ordenació dels palmerars d'Elx de 1972.  
- Pla general de 1986.  
- Pla general de 1998 (vigent).  
- Declaració del Comité del Patrimoni Mundial de la UNESCO de 2000.  
  
3.2. Justificació de la proposta. Problemàtica. El PG en vigor delimita una zona d'edificació en palmerar - clau 7, i en els articles 134 a 136 de la normativa urbanística, regula la construcció privada en aquests horts urbans sense establir condicions dirigides a la protecció de l'estructura tradicional dels horts de palmeres o evitar el segellament de sòl.  
L'ús urbà dels horts ha alterat sovint la seua estructura tradicional, modificant límits, xarxa de reg i camins tradicionals; això juntament amb un excés d'edificacions que han substituït l'habitatge tradicional per tipologies modernes, amb zones d'aparcaments i segellament del sòl, han originat una pèrdua de superfície agrícola i de l'estructura del sistema de reg.  
  
3.3. Objecte del pla. L'elaboració d'aquest Pla especial té com a objectiu vertebrar i protegir l'espai de major valor ambiental, paisatgístic i cultural de la ciutat d'Elx, compost pels horts urbans de palmeres compresos en el Palmerar d'Elx inscrit en la Llista del Patrimoni Mundial de la UNESCO, posseïdor de la condició de BIC, desenvolupant els criteris de la Convenció de 1972 per a la Protecció del Patrimoni Mundial Cultural i Natural (UNESCO) i els desenvolupats en les orientacions que han de guiar l'execució del patrimoni mundial.  
  
«El Pla especial ara proposat sorgeix com a continuació de l'actual Pla general, i entén el palmerar que envolta la ciutat com una unitat paisatgística, la qual ha perdurat fins als nostres dies hereva d'un complex sistema d'explotació agrari de regadiu; amb l'objectiu d'establir les condicions que preserven un espai que té la consideració de Patrimoni de la Humanitat.  
Amb aquesta premissa aquest pla especial identifica i protegeix els elements estructurants dels horts: alineacions, límits històrics, séquies, construccions tradicionals, etc., tot això a fi de fixar aquests elements com a peces invariants dins de la unitat paisatgística que formen.»  
  
3.4. Àmbit. Segons s'indica «el document abasta la protecció dels horts inclosos en la declaració de Patrimoni Mundial i la seua àrea d'influència. Els horts històrics ocupen una superfície d'1.441.918 m², la zona d'afecció 2.432.691 m², per la qual cosa l'àmbit d'actuació té una superfície total de 3.874.609 m².»  
Àrea d'horts de palmera UNESCO  
verd: horts; groc: zona d'influència  
  
3.5. Alternatives. Es proposen quatre alternatives.  
3.5.1. Alternativa 0. Segons s'indica «consisteix en el manteniment de la situació actual amb els usos previstos en el PG vigent sense majors mesures de protecció. Si es triara aquesta alternativa, es permetria la realització de noves construccions en aquells horts qualificats actualment com a zona d'edificació en palmerar (clave 7) que es troben lliures d'edificació.»  
3.5.2. Alternativa 1. «Consisteix en l'alternativa plantejada en el Pla especial de protecció del Palmerar exposat al públic el 29 de gener de 2007, el qual no va arribar a aprovar-se. Aquesta alternativa fixava mesures de protecció específiques de l'estructura física dels horts de palmeres, però si es triara aquesta alternativa, es permetria la realització de noves construccions en aquells horts qualificats actualment com a zona d'edificació en palmerar (clave 7) que es troben lliures d'edificació, i si bé en els equipaments situats en horts es rebaixaria l'edificabilitat un 60 %, no es preveuen reserves de parcel·les per a la substitució d'aquests usos dotacionals.»  
3.5.3. Alternativa 2. «Consisteix en l'alternativa plantejada en el Pla especial de protecció del Palmerar sotmés a informació pública amb data 23 de desembre de 2014. Aquesta alternativa fixava mesures de protecció específiques de l'estructura física dels horts de palmeres, però si es triara aquesta alternativa, es permetria la realització de noves construccions en aquells horts qualificats actualment com a zona d'edificació en palmerar (clave 7) que es troben lliures d'edificació, no es rebaixaria l'edificabilitat en equipaments i no s'establirien reserves de parcel·les per al trasllat d'equipaments que actualment ocupen els horts.»  
3.5.4. Alternativa 3. Seleccionada. «Consisteix en un Pla especial que proposa la protecció dels horts urbans inclosos en la declaració de Patrimoni Mundial; defineix una estructura que ordena el Palmerar i potència els horts com a espai agrícola alhora que permet la seua exposició turística. Amb aquest pla s'evita la realització de noves construccions d'ús privat en aquests horts i es fixen mesures de protecció específiques de l'estructura física dels horts de palmeres, encaminades a protegir la seua delimitació, les alineacions de palmeres, els bancals, els cultius associats, les construccions tradicionals i el sistema de reg. També es redueix l'edificabilitat en un 20 %, en equipaments públics i privats, i es reserven parcel·les per al trasllat d'equipaments obsolets o nous equipaments com el centre de visitants i el centre d'interpretació del Palmerar.»  
  
Descripció de la proposta. El Pla especial de protecció defineix tres àrees d'actuació i cinc objectius específics, i desenvolupa mitjançant propostes d'actuació concretes, aquests objectius per a cadascuna de les àrees.  
Àrees d'actuació:  
1. Zona horts UNESCO.  
2. Zona unitat de paisatge, coincident amb la zona horts UNESCO.  
  
3. Àrea d'influència.  
Objectius:  
1. Protecció dels horts urbans inclosos en la declaració de Patrimoni Mundial.  
2. Definició d'una estructura que ordena el palmerar.  
3. Protecció específica de l'estructura física dels horts de palmeres.  
  
4. Protecció dels horts com a espai agrícola.  
5. Potenciació de la connexió entre horts i l'ús turístic del palmerar.  
  
Propostes:  
1. Propostes per a la zona horts UNESCO:  
- Assignació de diferents usos dels horts qualificats d'espais lliures:  
  
· Els horts de l'àmbit UNESCO es qualificaran de clau HUG Horts de palmeres UNESCO.  
· En els que ja compleixen funció de parc públic, es recuperaran i potenciaran les alineacions històriques.  
· Els menys alterats es convertiran, progressivament, en espais agrícoles.  
- Incorporació al sistema d'espais lliures d'aquells horts en els quals no s'ha consolidat l'edificació privada:  
· Es modifica l'actual clau 7 Edificació en Palmerar, d'aquelles parcel·les que no han materialitzat l'aprofitament, incorporant-les al sistema d'espais lliures: clau HUG, transferint l'aprofitament lucratiu a nous sectors de sòl urbanitzable.  
- Disminució de l'edificabilitat dels equipaments públics existents en els horts:  
· Es manté l'actual ús dotacional.  
· Es disminueix l'edificabilitat actualment permesa en un 20 %.  
· S'estableixen condicionants d'integració.  
- Manteniment de l'edificació privada existent en els horts:  
· Es manté l'ús docent privat existent i es redueix un 20 % l'edificabilitat permesa.  
- Creació d'una xarxa de camins entre els horts:  
· Es reutilitzen els existents i es creen recorreguts a través de la trama urbana consolidada, prioritzant l'ús per als vianants i no motoritzat.  
  
2. Propostes per a la zona unitat de paisatge:  
- Recuperació d'horts desapareguts dels quals hi ha documentació gràfica del seu estat original.  
- Reserva de parcel·les per a aquells equipaments educatius que el PE condiciona a llarg termini la seua desaparició de l'interior dels horts.  
  
- Establiment de condicions en equipaments situats en la unitat del paisatge confrontants amb els horts de palmeres:  
· S'estableix entre altres la condició d'altura màxima de planta baixa i pis.  
- Reserva de parcel·la per a centre de recepció de visitants:  
· Es transfereix l'aprofitament lucratiu de parcel·la d'ús terciari (que es requalifica a ús dotacional) a parcel·la actualment qualificada d'espai lliure, millorant-se amb això la visibilitat de l'Hort del Capellà.  
  
- Reserva de parcel·la per a centre d'interpretació del Palmerar:  
· Amb aquesta actuació es recupera un hort històric desaparegut.  
- Incorporació al sistema d'espais lliures de zones actualment no edificades i qualificades d'equipaments, per a permetre la visió a mitjana distància del palmerar.  
  
3. Propostes per a l'àrea d'influència:  
- Substitució de l'actual vial d'accés nord:  
· Es preveu la creació d'un nou vial que connecte la ronda nord amb l'avinguda del Ferrocarril, recuperant al camí del Pantà al seu ús històric d'entrada a la ciutat pel nord, entre horts de palmeres, amb restriccions al trànsit rodat.  
- Reordenació del viari en l'àrea d'influència:  
· Es redissenyaran les vies principals al voltant dels horts urbans permetent un anell de circumval·lació que reduïsca el trànsit de pas, establint una àrea de trànsit calmat.  
· Es limita el pas en els ponts històrics.  
  
3.6. Efectes previsibles sobre el medi ambient i canvi climàtic. El Pla especial sobre el medi ambient, suposa una millora de la qualitat ambiental i redueix els efectes sobre el canvi climàtic. «Es planifica un augment de la superfície qualificada d'espais lliures i es proposen mesures encaminades a incidir en les vies principals al voltant dels horts urbans, per a permetre un anell de circumval·lació que reduïsca el trànsit de pas, limitant el pas en els ponts històrics i establint una àrea de trànsit calmat a l'interior de l'anell delimitat.»  
  
  
4. Consultes realitzades  
Aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, i conforme al que es disposa en l'article 51.1 de la LOTUP, ha sotmés la documentació presentada a consulta a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
  
  
Data de consulta Data d'informe Administració pública consultada  
  
03.09.2018 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant. STU  
 07.02.2019 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
 Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. Paisatge.  
 22.02.2019 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
 Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. PAT Alacant-Elx  
 20.12.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
 Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. PATRICOVA  
 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
 Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge. PAT Alacant-Elx  
 02.10.2018 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal - Vies pecuàries  
 17.09.2018 Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Servei Territorial d'Agricultura  
 30.11.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Subdirecció General de Mobilitat.  
 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció General de l'Aigua  
 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic  
 Agència Valenciana de Turisme. Servei d'Infraestructures Turístiques  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web www.agroambient.gva.es/eae on es podrà consultar el contingut íntegre d'aquests.  
  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Espais naturals protegits. En l'àmbit del Pla especial proposat no es localitzen espais naturals protegits dels regulats per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. El 2 d'octubre de 2018 la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, informa que «no hi ha afeccions a espais protegits ni Xarxa Natura 2000.»  
  
5.2. Paisatge. De conformitat amb el que s'estableix en l'article 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que incidisquen en aquest i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, actuant com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i valoració d'espais culturals.  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en data 7 de febrer de 2019, informa que la tramitació de l'instrument d'ordenació «requereix l'elaboració d'un instrument de paisatge que permeta analitzar i valorar els efectes de la planificació proposada en el paisatge i establir mesures efectives, tant per a la protecció, ordenació i gestió del paisatge, com per a corregir els possibles efectes negatius generats pel pla. En aquest cas, l'instrument de paisatge requerit serà un estudi de paisatge, amb el contingut i la documentació establits en l'annex I de la LOTUP.»  
  
Quant a la caracterització i estudi d'una única unitat de paisatge, cal assenyalar que l'estudi haurà de delimitar el seu àmbit d'acord amb el que s'estableix en l'apartat b, 1r, de l'annex I de la LOTUP.  
5.3. Pla d'acció territorial d'Alacant-Elx (PATAE). El 22 de febrer de 2019 la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge informa, en relació a la incidència del Pla especial respecte al PATAE en tramitació, que la memòria justificativa del pla especial incorporarà els objectius i criteris del PATAE, criteris que hauran de seguir-se per a elaborar la infraestructura verda del pla. Així mateix s'informa que el PATAE inclou directrius de paisatge que hauran de considerar-se en l'estudi de paisatge que acompanye el pla.  
5.4. Forestal i vies pecuàries. El 2 d'octubre de 2018 la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, informa que en la superfície de l'àmbit es troben trams de les següents vies pecuàries:  
- Canyada d'Orihuela a Alacant, 20 m d'ample.  
- Sendera del Fondó a Elx, 10 m d'ample.  
- Sendera del Sit, 10 m d'ample.  
- Assagador d'Elx a la Baia, 4 m d'ample.  
- Assagador dels Marxants, 5 m d'ample.  
  
Altres afeccions:  
- Arbre monumental Phoenix dactylifera L., palmera imperial.  
L'informe conclou que «s'estima que no es deriven efectes significatius, sempre que es respecte el domini públic pecuari, en matèria forestal i de vies pecuàries.»  
  
5.5. Risc d'inundació. El 20 de desembre de 2018, el Servei d'Ordenació del Territori, analitzat el pla, informa que és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA); no obstant això, s'hauran de senyalitzar les zones puntualment inundables; a més indica que el pla, té un efecte positiu respecte a la mitigació del risc d'inundació, en evitar-se actuacions en els horts que redueixen les condicions de drenatge natural, no obstant això, s'indica que els camins previstos en el seu desenvolupament hauran d'adequar-se a la topografia existent, evitant qualsevol sobreelevació que supere els 30 cm respecte a la topografia actual, conforme al que es preveu en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
  
5.6. Agricultura. El 17 de setembre de 2018 la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, informa en matèria d'agricultura que «examinada la proposta, no s'aprecia l'existència d'efectes negatius sobre l'activitat agrícola per això no hi ha en principi res a objectar a la tramitació d'aquesta des de la perspectiva sectorial corresponent a les competències d'aquesta conselleria en matèria d'agricultura.»  
  
5.7. Mobilitat. El 30 de novembre de 2018 el Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat informa sobre els aspectes següents:  
1. Incompatibilitat amb la legislació sectorial vigent. S'indica que en l'entorn es localitzen les carreteres CV-853 i CV-854, de titularitat de la Diputació d'Alacant. És necessari considerar la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, tant per a la definició de la zona de protecció com els usos permesos en elles.  
  
2. Efectes previsibles i estudis necessaris. La documentació no especifica si l'ordenació proposada afecta xarxa viària estructural, ni s'adjunta estudi de trànsit amb els nous itineraris i capacitat suficient d'aquests, tampoc s'esmenta el transport públic; s'indica que «els efectes previsibles des del punt de vista d'afecció a la mobilitat no són valorables amb la documentació aportada.» Es requereix l'aportació d'estudis complementaris.  
3. Criteris sectorials a considerar en la modificació del pla. S'haurà de considerar la normativa vigent en la matèria.  
Conclou l'informe indicant que en la redacció del document del Pla especial s'ha d'atendre:  
- Aplicació de la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
- Definició de la xarxa viària estructural proposta.  
- Justificació de la viabilitat de la nova ronda.  
- Actualització del Pla de mobilitat i coordinació amb el Pla de mobilitat metropolitana actualment en redacció, correspon al Servei de Mobilitat Urbana de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat informar sobre aquest document.  
  
5.8. Anàlisi i valoració.  
Diagnòstic de la situació actual del medi. L'àmbit territorial comprés en el Pla especial inclou terrenys classificats pel PGOU com a sòl urbà, amb qualificació: residencial, nucli històric, dotacional de la xarxa primària (zones verdes i docent); les zones verdes es corresponen amb els horts històrics del Palmerar d'Elx inclosos en la declaració de Patrimoni de la Humanitat. Es tracta d'un entorn urbà consolidat i integrat en el nucli urbà de la ciutat.  
  
Alternativa plantejada en el document inicial estratègic. El present informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitza sobre la base de la informació continguda en el document inicial estratègic i esborrany del Pla especial presentats, redactats el març de 2018 i els informes sectorials emesos.  
El DIE proposa quatre alternatives, les principals propostes de les quals es recullen en la següent taula (d'elaboració pròpia):  
Aspectes fonamentals del Pla proposat  
El Pla especial planteja com a objectiu general, desenvolupar els criteris de la Convenció de 1972 per a la Protecció del Patrimoni Mundial Cultural i Natural (UNESCO) i els desenvolupats en les orientacions que han de guiar l'execució del Patrimoni Mundial; amb l'objectiu específic de vertebrar i protegir l'espai de major valor ambiental, paisatgístic i cultural de la ciutat d'Elx, Patrimoni Mundial de la UNESCO, declarat BIC.  
S'estableix una ordenació conjunta amb un tractament unitari a manera d'un gran espai públic dins de la ciutat, vertebrant els espais públics i les fites conformadores de la imatge i identitat urbana, potenciant nous itineraris que propicien la millora de la qualitat de vida i el coneixement i gaudi de la cultura del territori, establint mesures de protecció i tutela del palmerar.  
Anàlisi i valoració de la proposta. El Pla especial articula un règim de protecció del Palmerar d'Elx, d'acord amb els criteris actuals d'ordenació territorial i urbanística. S'ha passat de protegir la palmera com a espècie botànica, a protegir l'hort de palmeres com a unitat d'explotació, i ara a la visió conjunta del palmerar, com a unitat paisatgística amb identitat pròpia, assignant-li un paper vertebrador en la trama urbana i d'aquesta amb el seu territori.  
Analitzada l'alternativa proposada, atenent la documentació presentada i els informes emesos, s'observa que la proposta de Pla especial tindrà incidència positiva en el model territorial del municipi, no produirà increment significatiu en el consum de recursos; incideix positivament sobre elements del patrimoni natural i cultural, i té un efecte positiu quant a una possible mitigació del risc d'inundació, en mantindre's les condicions de drenatge natural dels horts, no obstant això, tal com s'indica en l'informe de 20 de desembre de 2018, del Servei d'Ordenació del Territori, s'hauran de senyalitzar les zones puntualment inundables, i s'evitaran les sobreelevacions superiors als 30 cm respecte a la topografia actual en els camins que es preveja desenvolupar.  
  
Així mateix, encara que el pla presentat, tenint en compte els objectius i les propostes esbossades, sembla compatible amb la protecció de la infraestructura verda i el paisatge, sí que tindrà incidència en el paisatge, per la qual cosa s'haurà d'elaborar, atés l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, un estudi de paisatge.  
Vistes les determinacions de l'alternativa triada: eliminació d'edificabilitat residencial, disminució de la dotacional, i reducció i calma del trànsit; és de preveure que els efectes d'aquesta proposta sobre la mobilitat urbana seran positius, si bé s'hauran d'elaborar els estudis sol·licitats per la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat en el seu informe de 30 de novembre de 2018.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, el Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, i incideix positivament en els elements del patrimoni natural i cultural.  
Per això, tenint en consideració els informes emesos i l'avaluació realitzada, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que el Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació conforme a la seua normativa sectorial.  
Prèviament a la seua aprovació definitiva:  
1. En la normativa del Pla especial es recollirà que s'hauran de senyalitzar les zones puntualment inundables, evitant les sobreelevacions superiors als 30 cm respecte a la topografia actual en els camins que es preveja desenvolupar.  
2. S'elaborarà estudi de paisatge amb el contingut indicat en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i se sol·licitarà informe a aquest servei.  
3. S'hauran de realitzar els estudis i anàlisis que indica el Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, i se sol·licitarà informe a aquest servei.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx (Alacant) en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de protecció del Palmerar d'Elx, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 5 de març de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 1 d'abril de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8540, del 03-05-2019 (2019/3496)

RESOLUCIÓN de 1 de abril de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 9/18-EAE La Torre d'en Doménec y 44/18-EAE Elche.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8540

Fecha DOGV
:   03-05-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/3496

CVE


Fecha del documento
:   01-04-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [Torre d'en Doménec, la](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de abril de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 9/18-EAE La Torre d'en Doménec y 44/18-EAE Elche. [2019/3496]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 9/18-EAE La Torre d'en Doménec y 44/18-EAE Elche.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: evaluación ambiental de la modificación puntual 1/2018 del Plan general  
Promotor: Ayuntamiento de La Torre d'en Doménec  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón  
Localización: término municipal de La Torre d'en Doménec  
Expediente: 009 - 2018 - EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 28 de febrero de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual 1/2018 del Plan general de La Torre d'en Doménec, en los siguientes términos:  
En fecha 31 de enero de 2018 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual 1/2018 del Plan general de La Torre d'en Doménec.  
  
Documentación presentada  
La solicitud de inicio, remitida por el Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón, se acompaña de borrador del Plan y del documento inicial estratégico, de acuerdo con lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentación se presenta en formatos papel y digital.  
El 15 de febrero de 2018 se solicitó que se completase la documentación, siendo esta presentada el 20 de agosto de 2018.  
  
Planeamiento vigente  
El planeamiento municipal vigente es un Plan general aprobado por la CTU el 28 de octubre de 2015. De este Plan la Comisión de Evaluación Ambiental emitió su memoria ambiental el 18 de diciembre de 2014. (expte 119/09 EAE).  
Uno de los objetivos del Plan era facilitar el desarrollo de nuevas actividades económicas por lo que se pretendía favorecer las actividades relacionadas con el turismo rural.  
El Ayuntamiento dispuso que las granjas debían localizarse a más de 700 metros del suelo urbano y desde el órgano ambiental se indicó que las viviendas unifamiliares en el suelo no urbanizable se situarían a menos de 700 m del suelo urbano pero siempre al oeste del nuevo trazado de la A7.  
Finalmente dentro del Suelo no urbanizable común el Plan distingue las siguientes zonas:  
- Zona A. (SNUC.A): comprende zonas que se clasifican como suelo no urbanizable común y en las cuales conviene restringir la implantación de actividades que pudieran suponer tráfico intenso, pesado o inconveniente a través del casco urbano.  
- Zona B. (SNUC.B): comprende zonas que se clasifican como suelo no urbanizable común que pueden beneficiarse de la proximidad de la actual carretera CV-10 para la implantación de actividades y que no presentan riesgo de tipo medioambiental.  
- Zona C. (SNUC.C): comprende zonas que se clasifican como suelo no urbanizable común y que presentan riesgo de inundación.  
- Zona D. (SNUC.D): comprende zonas que se clasifican como suelo no urbanizable común que pueden beneficiarse de la proximidad de la actual carretera CV-10 para la implantación de actividades y que no presentan riesgo de tipo medioambiental. Y en la que se impide la construcción de viviendas.  
  
Objeto, descripción del planeamiento y justificación  
La modificación pretende favorecer la implantación de granjas en el término municipal planteando tres cambios:  
1) Por un lado se considera que la distancia establecida por el Plan general para implantar granjas es demasiado restrictiva y que limita el fomento de esta actividad económica.  
Como ya se ha indicado, la distancia vigente es a partir de 700 metros del casco urbano y se pretende reducir esta distancia hasta los 350 m del casco urbano para las granjas no porcinas.  
La modificación afectaría a las zonas A y D del suelo no urbanizable común.  
Para llevar a término este cambio se procede a adecuar la redacción de los artículos 133.3, 134.g y 137.d de las normas urbanísticas.  
2) Se propone reducir la superficie de la parcela mínima exigida para las granjas, pasándola de 5.000 m² a 3.000 m².  
Para llevar a término este cambio se procede a adecuar la redacción del artículo 133.3.  
3) Igualmente el Plan general establece en la CV-154 una franja de afección visual para la protección del paisaje, condicionándose en las normas urbanísticas las edificaciones a implantar. Se ha observado que dentro de la misma se ha incluido parte (250 m²) de una granja que se encuentra en funcionamiento, por lo que se propone su exclusión de la franja de afección visual.  
Para ello se propone el cambio del plano O.1 de clasificación del suelo y el plano O.2 de infraestructura verde.  
El art 129.4 de las normas urbanísticas que regula zonas de afección visual para protección del paisaje no se altera.  
  
Documento inicial estratégico  
- Se ha aprovechado la reciente redacción del Plan general para realizar el diagnóstico del territorio y del medio ambiente.  
Como alternativa se estudió aplicar la modificación también a las zonas B y C del SNU común pero al final se descartaron ya que la zona C está afectada por riesgo de inundación y la zona B se encuentra próxima al casco urbano y junto a la zona de afección de la A7.  
- Se ha presentado un estudio odorífero que concluye que a 350 metros del casco urbano no se crearían molestias a su población.  
Los datos básicos con los que se ha realizado el estudio son:  
· Se ha utilizado un programa informático que sigue un modelo matemático de simulación del comportamiento de los contaminantes en la atmósfera. El programa ha sido elaborado por la Sociedad Americana de Meteorología y la Agencia de Protección del Medio Ambiente de EEUU.  
· El programa necesita datos meteorológicos de viento para lo cual se han utilizado los del observatorio del aeropuerto de Castellón que se encuentra a 5 kilómetros. Los vientos dominantes tienen dirección SE. (Los de dirección N-NW suponen aproximadamente el 11 %).  
· Se ha realizado una representación tridimensional del terreno utilizando visores cartográficos (entre los que se encuentra el de la Generalitat).  
· Se considera que las molestias de olor se producirán cuando se superen 5 uoE/m³ percentil 98 y partiendo de la base de una distancia de 350 metros se procede a calcular la cantidad de emisión necesaria para alcanzar dicho valor.  
· Para una explotación ganadera que disponga de extracción mecánica de 380.000 m³/h (valores de una explotación media) se obtiene un valor de emisión de 30 MoE/h. Se incorpora una tabla con los factores de emisión por especie animal para determinar el tamaño de la explotación que alcanzaría este valor, poniendo como ejemplo que serían necesarios 35.000 pollos de engorde o bien 1.000 cabezas en el caso de ovejas.  
- Se incluyen una serie de medidas preventivas y correctoras referidas a la fase de construcción y de funcionamiento de las granjas. Entre ellas se incluyen medidas para minimizar los olores.  
Para el seguimiento del Plan se propone realizar mediciones con olfatómetro tras la puesta en funcionamiento de cada nueva actividad ganadera proponiendo medidas correctoras en el caso de que se supere el valor límite de cinco unidades de olor por m³:  
- Cubrimiento de las balsas de purines  
- Instalación de extractores mecánicos en dirección N-NE  
- Instalación de barreras vegetales cortavientos.  
  
Consultas realizadas  
Por parte del órgano ambiental, de acuerdo con el artículo 51.1 de la 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunidad Valenciana (LOTUP), la documentación aportada se ha sometido a consulta, en calidad de administraciones afectadas:  
  
Consulta Informe Administración pública consultada  
14.02.2018 18.10.2018 SubDG de Ordenación del Territorio y Paisaje. Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
14.02.2018 23.03.2018 Dirección Territorial de Agricultura  
 29.01.2018 Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón  
  
  
Nota: los informes recibidos se pueden consultar en la página web www.agroambient.gva.es/eae una vez se emita este IATE.  
  
  
Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
- Urbanismo. El Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón emite informe en fecha 29 de enero de 2018, no manifestando objeciones desde el punto de vista de sus competencias.  
La modificación afecta a determinaciones de carácter estructural por lo que la aprobación definitiva será autonómica.  
- Agricultura. La Dirección Territorial de Agricultura emite informe en el que señala que no afecta a la legislación sectorial de ganadería y que no existirían efectos negativos en el ámbito de sus competencias. Además reconocen la sensibilidad del Ayuntamiento por favorecer el desarrollo pecuario.  
No se ha puesto ningún reparo ni condicionante a que se reduzca el tamaño de la parcela mínima ni a que las granjas no porcinas puedan aproximarse al casco urbano.  
- Paisaje. De conformidad con lo establecido en la LOTUP, el paisaje actuará como criterio condicionante en la planificación territorial y urbanística.  
El informe recibido del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje señala que no es necesaria la elaboración de un estudio de paisaje. Considera que la magnitud de la superficie excluida de la zona de afección visual es muy pequeña además de que ya se encuentra ocupada por la edificación por lo que no se producirán cambios en la configuración del paisaje.  
No obstante las nuevas actividades que se implanten a menos de 500 metros del casco urbano si que podrían afectar por lo que será necesario que elaboren estudios de integración paisajística.  
- Olores. Las granjas pueden crear molestias a las personas tanto relativas a olores como sustancias de suspensión en el aire o una mayor presencia de insectos.  
La distancia de separación de estos usos se regulaba anteriormente por el artículo 53 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de ganadería de la Comunitat Valenciana. Según la población residente en el núcleo de población se establecía una distancia. Para el caso concreto de La Torre d'en Doménec, en el que la capacidad poblacional, según el Plan general, es de 450 habitantes se hubiese exigido una distancia de 250 metros por lo que la propuesta hubiese cumplido dicha norma.  
No obstante este artículo fue derogado por la Ley 10/2012, siendo necesario la elaboración de estudios olfatométricos para estudiar la afección que pudieran generar las granjas.  
Los vientos dominantes son de dirección SE, por lo que dada la forma del término municipal y la posición del casco urbano soplan de manera que la afección odorífera sobre la población disminuye. Únicamente el 11 % de ocasiones soplará en sentido contrario.  
El estudio odorífero presentado se ha realizado para unas condiciones teóricas de fuentes de emisión, con unas condiciones hipotéticas de las granjas. Cuando se pretenda la implantación real de una actividad (con unos datos concretos de emplazamiento, tipo de granja, número de animales y características de la extracción de aire) sería necesario verificar los datos obtenidos y determinar con estudios específicos si se van a producir molestias al núcleo de población. No obstante en este caso concreto a la vista de la dirección del viento dominante, del número de habitantes del municipio y de la distancia que se pretende implantar no es necesario exigir la elaboración de estos estudios posteriores.  
- Uso residencial en suelo no urbanizable. En la memoria ambiental del Plan general emitida por la Comisión de Evaluación Ambiental ya se indicaba que la zonificación no se había realizado conforme estipulaba el artículo 18 de la Ley 10/2004 de SNU.  
Dado que el uso residencial resultaba incompatible con el uso ganadero se estableció la zona en la que se podían implantar viviendas unifamiliares en el suelo no urbanizable en función de la distancia en la que se prohibía implantar granjas, 700 metros. De esta manera en la determinación final 4 se establecía:  
«4. Con el fin de completar la zonificación del suelo no urbanizable común, tal como especifica el artículo 18 de la Ley 10/2004 de SNU, al oeste del trazado de la futura A-7 solo se permitirá la construcción de viviendas unifamiliares aisladas en los 700 metros más próximos al casco. Al este de dicha carretera no se permite dicho uso por su incompatibilidad con los usos ganaderos, extractivos o industriales. Alternativamente, si el Ayuntamiento lo desea puede solicitar una nueva memoria ambiental adjuntando un estudio detallado de la compatibilidad del uso residencial con el resto de usos permitidos en el SNU.»  
Por ello si se dispone la reducción de la distancia de las granjas con el núcleo de población la modificación debe llevar aparejada la reducción de la zona para implantar viviendas unifamiliares en el suelo no urbanizable porque ambos usos son incompatibles y no pueden coexistir en el mismo ámbito.  
En consecuencia será necesario modificar el artículo 134 de las normas urbanísticas, apartado «Limitaciones en cuanto a la intensidad de los usos de vivienda aislada y de actividades industriales» de manera que indique: «Además, no se podrá realizar ninguna vivienda unifamiliar aislada alejada más de 350 m del perímetro del suelo urbano del casco de La Torre d'en Doménec».  
- Plan de seguimiento. En el apartado F, «Determinaciones finales», de la memoria ambiental emitida para el Plan general se indicaba que «En el Plan de seguimiento se debe concretar la periodicidad con la que se deben realizar los informes de seguimiento».  
En la documentación de esta modificación se ha indicado que finalmente en la documentación del Plan general se señaló que «Los informes de seguimiento del Plan general se realizarán con la periodicidad que establezca la legislación vigente de aplicación en cada momento».  
A la vista del artículo 56.3 LOTUP (legislación vigente) y de la fecha de aprobación del Plan general (28.10.2015) se debe remitir cada mandato legislativo, es decir antes de la celebración de nuevas elecciones municipales.  
En este Plan de seguimiento se incluirá un indicador con las nuevas granjas implantadas.  
Realizado el análisis técnico de la documentación presentada y consultada la cartografía temática de la Conselleria, se observa que la modificación propuesta, no presentan afecciones sobre el medio ambiente, siempre que se adopten medidas en relación a los riesgos detectados (olores) y a la afección paisajística.  
  
Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
Propuesta de acuerdo  
Según establece el artículo 51 de la LOTUP, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, la modificación de Plan propuesta no influye en otros planes o programas; no tiene incidencia en el modelo territorial vigente en el municipio ni produce incremento significativo en el consumo de recursos; no supone afección sobre elementos del patrimonio natural, por lo que se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual 1/2018 del Plan general de La Torre d'en Doménec (Castellón), cuyo objeto será el descrito en la documentación remitida, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la modificación de Plan conforme a su normativa sectorial, siempre que se adopten los siguientes condicionantes:  
1) Se deberá modificar el artículo 134 de las normas urbanísticas, apartado «Limitaciones en cuanto a la intensidad de los usos de vivienda aislada y de actividades industriales» de manera que indique: «Además, no se podrá realizar ninguna vivienda unifamiliar aislada alejada más de 350 m del suelo urbano, y urbanizable, del casco de La Torre d'en Doménec».  
2) Por aplicación del artículo 5.2 del Real decreto 324/2000, de 3 de marzo, las granjas porcinas deberán situarse a más de 1.000 metros de distancia al suelo urbano o urbanizable.  
3) Se deberá incluir en la normativa urbanística que la implantación de nuevas actividades a menos de 500 metros del casco urbano requerirán la elaboración de un estudio de integración paisajística.  
4) A la vista del artículo 56.3 LOTUP en cada mandato corporativo se deberá elaborar el informe de seguimiento del Plan general y ser remitido a este órgano ambiental.  
En el informe de seguimiento se incluirán las granjas que se hayan implantado y si han generado molestias. En este último caso se indicarán las medidas correctoras adoptadas.  
Como recordatorio cabe señalar que conforme a lo estipulado en el artículo 197.a de la LOTUP en este tipo de instalaciones el 50 % de la parcela se debe destinar a uso agrícola, forestal o mantener en su estado natural, no pudiendo implantarse en ella instalaciones propias de la actividad ganadera (salvo las excepciones contempladas relativas a riego o invernaderos).  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la aprobación del Plan en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual 1/2018 del Plan general de La Torre d'en Doménec, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 5 de marzo de 2019.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: evaluación ambiental del Plan especial de protección del Palmeral de Elche  
Promotor: Ayuntamiento de Elche  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante  
Localización: término municipal de Elche (Alicante)  
Expediente: 44-18-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 28 de febrero de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del Plan especial de protección del Palmeral de Elche, en los siguientes términos:  
En fecha 13 de agosto de 2018 tiene entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la solicitud de inicio de la evaluación ambiental del expediente del Plan especial de protección del Palmeral de Elche (Alicante), en los términos previstos en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
1. Documentación aportada. El Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante remite copia digital y en papel, del expediente del Plan especial de protección del Palmeral de Elche, solicitando el inicio del procedimiento de evaluación ambiental del mismo.  
La documentación presentada, de fecha de redacción abril de 2018, consta de:  
Documento 1:  
A. Borrador del Plan especial de protección del Palmeral  
B. Documento inicial estratégico (DIE)  
  
2. Modelo territorial vigente.  
2.1. Información territorial. El municipio de Elche pertenece a la comarca del Baix Vinalopó, situado en la provincia de Alicante, dista 23 kilómetros de la capital provincial. Comprende una superficie de 326,07 km² y su población, a 1 de enero de 2018, es de 230.625 habitantes (dato INE).  
El área metropolitana de Alicante-Elche, que agrupa a Elche con la conurbación de Alicante - San Vicente del Raspeig - Sant Joan d'Alacant y con las localidades cercanas de Santa Pola y Crevillent, es la octava más poblada de España, con unos 765.000 habitantes aproximadamente.  
Elche limita con los municipios de Crevillent al oeste y Santa Pola al este, con los que conforma la comarca del Baix Vinalopó. Al norte, limita con Aspe, Monforte del Cid y con Alicante (en la comarca de L'Alacantí). Al sur se encuentran Dolores, San Fulgencio y Guardamar del Segura.  
Elche se asienta sobre una llanura cruzada por las sierras del Molar, Tabaià y Castellar, últimas estribaciones de las cordilleras béticas que configuran los variados paisajes del término municipal, donde la palmera es un elemento constante y característico. La ciudad es atravesada por el río Vinalopó, de escaso caudal pero con una cuenca que llega a alcanzar los 100 m.s.n.m, dividiendo el término municipal de norte a sur.  
2.2. Planeamiento vigente. El Plan general (PG) vigente en el municipio es el aprobado definitivamente por el conseller competente en materia de Urbanismo de fecha 25 de mayo de 1998, dicho plan fue sometido a evaluación ambiental y emitida en fecha 26 de marzo de 1998 declaración de impacto ambiental (DIA), expediente 315-1995-AIA.  
  
3. Descripción de la propuesta del Plan especial de protección  
3.1. Antecedentes. Mediante Decreto de 27 de julio de 1943 se declara jardín artístico el palmeral de las inmediaciones de Elche (Alicante), incluido el llamado Jardín-Huerto del Cura. En la actualidad, el conjunto del Palmeral de Elche está inscrito en el Registro general de bienes de interés cultural, como conjunto del Palmeral incluido el Huerto del Cura, con la categoría de jardín histórico (RI-52-0000020-00000); y la Ley 4/1998, de patrimonio cultural valenciano, establece la obligación de redactar un plan especial para los bienes declarados de interés cultural.  
La tala indiscriminada de palmeras a principios del siglo XX originó una fuerte concienciación social en defensa del palmeral. Los planes urbanísticos de los años sesenta y setenta planteaban un modelo consistente únicamente en la protección de la palmera como especie vegetal aislada y la asignación de usos urbanos al palmeral, principalmente viviendas unifamiliares y equipamientos dotacionales, tanto públicos como privados.  
En la década de los ochenta el modelo urbanístico cambia y, se propone la conversión de los huertos aun no transformados en espacios libres públicos; este proceso se culmina con el vigente Plan general de 1998, que ha permitido que la mayor parte de los huertos históricos del ámbito urbano se destinen a espacios libres y sean propiedad municipal.  
El 30 de noviembre de 2000 el Comité del Patrimonio Mundial de la UNESCO declaró el Palmeral de Elche como elemento del Patrimonio Cultural de la Humanidad, equiparable con la denominación de Palmeral de Elche. En dicha declaración se relaciona un listado de 67 huertos, así como una zona de influencia. Dicha delimitación es homologable a la del BIC Palmeral de Elche, descrito en el primer párrafo.  
Los instrumentos de ordenación que hasta la fecha han recogido la regulación del palmeral son:  
- Plan general 1962.  
- Plan especial de ordenación de los palmerales de Elche de 1972.  
- Plan general de 1986.  
- Plan general de 1998 (vigente).  
- Declaración del Comité del Patrimonio Mundial de la UNESCO de 2000.  
  
3.2. Justificación de la propuesta. Problemática. El PG en vigor delimita una zona de edificación en palmeral - clave 7, y en los artículos 134 a 136 de la normativa urbanística, regula la construcción privada en estos huertos urbanos sin establecer condiciones dirigidas a la protección de la estructura tradicional de los huertos de palmeras o evitar el sellado de suelo.  
El uso urbano de los huertos ha alterado frecuentemente su estructura tradicional, modificándose límites, red de riego y caminos tradicionales; esto junto a un exceso de edificaciones sustituyendo la vivienda tradicional por tipologías modernas, con zonas de aparcamientos y sellado del suelo, han originado una pérdida de superficie agrícola y de la estructura del sistema de riego.  
  
3.3. Objeto del plan. La elaboración de este Plan especial tiene como objetivo vertebrar y proteger el espacio de mayor valor ambiental, paisajístico y cultural de la ciudad de Elche, compuesto por los huertos urbanos de palmeras comprendidos en el Palmeral de Elche inscrito en la Lista del Patrimonio Mundial de la UNESCO, poseedor de la condición de BIC, desarrollando los criterios de la Convención de 1972 para la Protección del Patrimonio Mundial Cultural y Natural (UNESCO) y los desarrollados en las orientaciones que deben guiar la ejecución del patrimonio mundial.  
«El Plan especial ahora propuesto surge como continuación del actual Plan general, y entiende el palmeral que rodea la ciudad como una unidad paisajística, la cual ha perdurado hasta nuestros días heredera de un complejo sistema de explotación agrario de regadío; con el objetivo de establecer las condiciones que preservan un espacio que tiene la consideración de Patrimonio de la Humanidad.  
Con esta premisa este plan especial identifica y protege los elementos estructurantes de los huertos: alineaciones, límites históricos, acequias, construcciones tradicionales, etc., todo ello con el objeto de fijar estos elementos como piezas invariantes dentro de la unidad paisajística que forman.»  
3.4. Ámbito. Según se indica «el documento abarca la protección de los huertos incluidos en la declaración de Patrimonio Mundial y su área de influencia. Los huertos históricos ocupan una superficie de 1.441.918 m², la zona de afección 2.432.691 m², por lo que el ámbito de actuación tiene una superficie total de 3.874.609 m².»  
Área de huertos de palmera UNESCO  
verde: huertos; amarillo: zona de influencia  
  
3.5. Alternativas. Se proponen cuatro alternativas.  
3.5.1. Alternativa 0. Según se indica «consiste en el mantenimiento de la situación actual con los usos contemplados en el PG vigente sin mayores medidas de protección. De elegir esta alternativa, se permitiría la realización de nuevas construcciones en aquellos huertos calificados actualmente como zona de edificación en palmeral (clave 7) que se encuentran libres de edificación.»  
3.5.2. Alternativa 1. «Consiste en la alternativa planteada en el Plan especial de protección del Palmeral expuesto al público el 29 de enero de 2007, el cual no llegó a aprobarse. Esta alternativa fijaba medidas de protección específicas de la estructura física de los huertos de palmeras, pero de elegir esta alternativa se permitiría la realización de nuevas construcciones en aquellos huertos calificados actualmente como zona de edificación en palmeral (clave 7) que se encuentran libres de edificación, y si bien en los equipamientos situados en huertos se rebajaría la edificabilidad un 60 %, no se prevén reservas de parcelas para la sustitución de dichos usos dotacionales.»  
3.5.3. Alternativa 2. «Consiste en la alternativa planteada en el Plan especial de protección del Palmeral sometido a información pública con fecha 23 de diciembre de 2014. Esta alternativa fijaba medidas de protección específicas de la estructura física de los huertos de palmeras, pero de elegir esta alternativa se permitiría la realización de nuevas construcciones en aquellos huertos calificados actualmente como zona de edificación en palmeral (clave 7) que se encuentran libres de edificación, no se rebajaría la edificabilidad en equipamientos y no se establecerían reservas de parcelas para el traslado de equipamientos que actualmente ocupan los huertos.»  
3.5.4. Alternativa 3. Seleccionada. «Consiste en un Plan especial que propone la protección de los huertos urbanos incluidos en la declaración de Patrimonio Mundial; define una estructura que ordena el Palmeral y potencia los huertos como espacio agrícola a la vez que permite su exposición turística. Con este plan se evita la realización de nuevas construcciones de uso privado en estos huertos y se fijan medidas de protección específicas de la estructura física de los huertos de palmeras, encaminadas a proteger su delimitación, las alineaciones de palmeras, los bancales, los cultivos asociados, las construcciones tradicionales y el sistema de riego. También se reduce la edificabilidad en un 20 %, en equipamientos públicos y privados, y se reservan parcelas para el traslado de equipamientos obsoletos o nuevos equipamientos como el centro de visitantes y el centro de interpretación del Palmeral.»  
  
Descripción de la propuesta. El Plan especial de protección define tres áreas de actuación y cinco objetivos específicos, y desarrolla mediante propuestas de actuación concretas, dichos objetivos para cada una de las áreas.  
Áreas de actuación:  
1. Zona huertos UNESCO.  
2. Zona unidad de paisaje, coincidente con la zona huertos UNESCO.  
3. Área de influencia.  
Objetivos:  
1. Protección de los huertos urbanos incluidos en la declaración de Patrimonio Mundial.  
2. Definición de una estructura que ordena el palmeral.  
3. Protección específica de la estructura física de los huertos de palmeras.  
4. Protección de los huertos como espacio agrícola.  
5. Potenciación de la conexión entre huertos y el uso turístico del palmeral.  
Propuestas:  
1. Propuestas para la zona huertos UNESCO:  
- Asignación de diferentes usos de los huertos calificados como espacios libres:  
· Los huertos del ámbito UNESCO se calificarán como clave HUG Huertos de palmeras UNESCO.  
· En los que ya cumplen función de parque público, se recuperarán y potenciarán las alineaciones históricas.  
· Los menos alterados se convertirán, progresivamente, en espacios agrícolas.  
- Incorporación al sistema de espacios libres de aquellos huertos en los que no se ha consolidado la edificación privada:  
· Se modifica la actual clave 7 Edificación en Palmeral, de aquellas parcelas que no han materializado el aprovechamiento, incorporándolas al sistema de espacios libres: clave HUG, transfiriendo el aprovechamiento lucrativo a nuevos sectores de suelo urbanizable.  
- Disminución de la edificabilidad de los equipamientos públicos existentes en los huertos:  
· Se mantiene el actual uso dotacional.  
· Se disminuye la edificabilidad actualmente permitida en un 20 %.  
· Se establecen condicionantes de integración.  
- Mantenimiento de la edificación privada existente en los huertos:  
· Se mantiene el uso docente privado existente y se reduce un 20 % la edificabilidad permitida.  
- Creación de una red de caminos entre los huertos:  
· Se reutilizan los existentes y se crean recorridos a través de la trama urbana consolidada, priorizando el uso peatonal y no motorizado.  
  
  
2. Propuestas para la zona unidad de paisaje:  
- Recuperación de huertos desaparecidos de los que existe documentación gráfica de su estado original.  
- Reserva de parcelas para aquellos equipamientos educativos que el PE condiciona a largo plazo su desaparición del interior de los huertos.  
- Establecimiento de condiciones en equipamientos situados en la unidad del paisaje colindantes con los huertos de palmeras:  
· Se establece entre otras la condición de altura máxima de planta baja y piso.  
- Reserva de parcela para Centro de Recepción de Visitantes:  
· Se transfiere el aprovechamiento lucrativo de parcela de uso terciario (que se recalifica a uso dotacional) a parcela actualmente calificada como espacio libre, mejorándose con ello la visibilidad del Huerto del Cura.  
- Reserva de parcela para centro de interpretación del Palmeral:  
· Con esta actuación se recupera un huerto histórico desaparecido.  
- Incorporación al sistema de espacios libres de zonas actualmente no edificadas y calificadas como equipamientos, para permitir la visión a media distancia del palmeral.  
  
3. Propuestas para el área de influencia:  
- Sustitución del actual vial de acceso norte:  
· Se prevé la creación de un nuevo vial que conecte la ronda norte con la avenida del Ferrocarril, recuperando al camino del Pantano a su uso histórico de entrada a la ciudad por el norte, entre huertos de palmeras, con restricciones al tráfico rodado.  
- Reordenación del viario en el área de influencia:  
· Se rediseñarán las vías principales alrededor de los huertos urbanos permitiendo un anillo de circunvalación que reduzca el tráfico de paso, estableciendo un área de tráfico calmado.  
· Se limita el paso en los puentes históricos.  
  
3.6. Efectos previsibles sobre el medio ambiente y cambio climático. El plan especial sobre el medio ambiente, supone una mejora de la calidad ambiental y reduce los efectos sobre el cambio climático. «Se planifica un aumento de la superficie calificada de espacios libres y se proponen medidas encaminadas a incidir en las vías principales alrededor de los huertos urbanos, para permitir un anillo de circunvalación que reduzca el tráfico de paso, limitando el paso en los puentes históricos y estableciendo un área de tráfico calmado en el interior del anillo delimitado.»  
  
4. Consultas realizadas  
Por parte de esta dirección general, como órgano ambiental, y conforme a lo dispuesto en el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación presentada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
  
  
  
Fecha de consulta Fecha de informe Administración pública consultada  
  
03.09.2018 Dirección Territorial de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante. STU  
 07.02.2019 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
 Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje. Paisaje.  
 22.02.2019 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
 Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje. PAT Alicante-Elche  
 20.12.2018 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
 Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje. PATRICOVA  
 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje. PAT Alicante-Elche  
 02.10.2018 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Servicio de Ordenación y Gestión Forestal - Vías pecuarias  
 17.09.2018 Dirección Territorial de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Servicio Territorial de Agricultura  
 30.11.2018 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Subdirección General de Movilidad.  
 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Dirección General del Agua  
 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte. Unidad de Inspección del Patrimonio Histórico-Artístico  
 Agencia Valenciana de Turismo. Servicio de Infraestructuras Turísticas  
  
  
Los informes recibidos se publican en la web www.agroambient.gva.es/eae donde se podrá consultar el contenido íntegro de los mismos.  
  
  
5. Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre de la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Espacios naturales protegidos. En el ámbito del Plan especial propuesto no se localizan espacios naturales protegidos de los regulados por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. El 2 de octubre de 2018 la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, informa que «no hay afecciones a espacios protegidos ni Red Natura 2000.»  
5.2. Paisaje. De conformidad con lo establecido en el artículo 6 de la Ley 5/2014, LOTUP, el paisaje se integrará en todas las políticas sectoriales que incidan en el mismo y, en concreto, en la planificación territorial y urbanística, actuando como criterio condicionante en la implantación de usos, actividades e infraestructuras, la gestión y conservación de espacios naturales y la conservación y puesta en valor de espacios culturales.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, en fecha 7 de febrero de 2019, informa que la tramitación del instrumento de ordenación «requiere la elaboración de un instrumento de paisaje que permita analizar y valorar los efectos de la planificación propuesta en el paisaje y establecer medidas efectivas, tanto para la protección, ordenación y gestión del paisaje, como para corregir los posibles efectos negativos generados por el plan. En este caso, el instrumento de paisaje requerido será un estudio de paisaje, con el contenido y la documentación establecidos en el anexo I de la LOTUP.»  
En cuanto a la caracterización y estudio de una única unidad de paisaje, cabe señalar que el estudio deberá delimitar su ámbito conforme a lo establecido en el apartado b, 1.º, del anexo I de la LOTUP.  
5.3. Plan de acción territorial de Alicante-Elche (PATAE). El 22 de febrero de 2019 la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje informa, en relación a la incidencia del plan especial respecto al PATAE en tramitación que, la memoria justificativa del plan especial incorporará los objetivos y criterios del PATAE, criterios que deberán seguirse para elaborar la infraestructura verde del plan. Asimismo se informa que el PATAE incluye directrices de paisaje que deberán considerarse en el estudio de paisaje que acompañe al plan.  
5.4. Forestal y vías pecuarias. El 2 de octubre de 2018 la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, informa que en la superficie del ámbito se encuentran tramos de las siguientes vías pecuarias:  
- Cañada de Orihuela a Alicante, 20 m de ancho.  
- Sendera del Fondó a Elx, 10 m de ancho.  
- Sendera del Sit, 10 m de ancho.  
- Assagador d'Elx a la Baia, 4 m de ancho.  
- Assagador dels Marxants, 5 m de ancho.  
  
Otras afecciones:  
- Árbol monumental Phoenix dactylifera L., palmera imperial.  
El informe concluye que «se estima que no se derivan efectos significativos, siempre que se respete el dominio público pecuario, en materia forestal y de vías pecuarias.»  
  
5.5. Riesgo de inundación. El 20 de diciembre de 2018, el Servicio de Ordenación del Territorio, analizado el plan, informa que el mismo es compatible con las determinaciones normativas del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA); no obstante se deberán señalizar las zonas puntualmente inundables; además indica que el plan, tiene un efecto positivo respecto a la mitigación del riesgo de inundación, al evitarse actuaciones en los huertos que reducen las condiciones de drenaje natural, no obstante, se indica que los caminos previstos en su desarrollo deberán adecuarse a la topografía existente, evitando cualquier sobreelevación que supere los 30 cm respecto a la topografía actual, conforme a lo previsto en el artículo 21 de la normativa del PATRICOVA.  
5.6. Agricultura. El 17 de septiembre de 2018 la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, informa en materia de agricultura que «examinada la propuesta, no se aprecia la existencia de efectos negativos sobre la actividad agrícola por lo que no existe en principio nada que objetar a la tramitación de la misma desde la perspectiva sectorial correspondiente a las competencias de esta conselleria en materia de agricultura.»  
5.7. Movilidad. El 30 de noviembre de 2018 el Servicio de Planificación de la Dirección General de Obras Públicas, Transportes y Movilidad informa sobre los siguientes aspectos:  
1. Incompatibilidad con la legislación sectorial vigente. Se indica que en el entorno se localizan las carreteras CV-853 y CV-854, de titularidad de la Diputación de Alicante. Es necesario considerar la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana, tanto para la definición de la zona de protección como los usos permitidos en ellas.  
2. Efectos previsibles y estudios necesarios. La documentación no especifica si la ordenación propuesta afecta a red viaria estructural, ni se adjunta estudio de tráfico con los nuevos itinerarios y capacidad suficiente de los mismos, tampoco se menciona el transporte público; se indica que «los efectos previsibles desde el punto de vista de afección a la movilidad no son valorables con la documentación aportada.» Se requiere la aportación de estudios complementarios.  
3. Criterios sectoriales a considerar en la modificación del plan. Se deberá considerar la normativa vigente en la materia.  
Concluye el informe indicando que en la redacción del documento del Plan especial se atenderá:  
- Aplicación de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunitat Valenciana.  
- Definición de la red viaria estructural propuesta.  
- Justificación de la viabilidad de la nueva ronda.  
- Actualización del Plan de movilidad y coordinación con el Plan de movilidad metropolitana actualmente en redacción, correspondiendo al Servicio de Movilidad Urbana de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad informar este documento.  
  
5.8. Análisis y valoración.  
Diagnóstico de la situación actual del medio. El ámbito territorial comprendido en el Plan especial incluye terrenos clasificados por el PGOU como suelo urbano, con calificación: residencial, núcleo histórico, dotacional de la red primaria (zonas verdes y docente); correspondiendo las zonas verdes con los huertos históricos del Palmeral de Elche incluidos en la declaración de Patrimonio de la Humanidad. Se trata de un entorno urbano consolidado e integrado en el núcleo urbano de la ciudad.  
Alternativa planteada en el documento inicial estratégico. El presente informe ambiental y territorial estratégico (IATE) se realiza en base a la información contenida en el documento inicial estratégico y borrador del Plan especial presentados, redactados en marzo de 2018 y los informes sectoriales emitidos.  
El DIE propone cuatro alternativas, cuyas principales propuestas se recogen el la siguiente tabla (de elaboración propia):  
Aspectos fundamentales del Plan propuesto  
El Plan especial plantea como objetivo general, desarrollar los criterios de la Convención de 1972 para la Protección del Patrimonio Mundial Cultural y Natural (UNESCO) y los desarrollados en las Orientaciones que deben guiar la ejecución del Patrimonio Mundial; con el objetivo específico de vertebrar y proteger el espacio de mayor valor ambiental, paisajístico y cultural de la ciudad de Elche, Patrimonio Mundial de la UNESCO, declarado BIC.  
Se establece una ordenación conjunta con un tratamiento unitario a modo de un gran espacio público dentro de la ciudad, vertebrando los espacios públicos y los hitos conformadores de la imagen e identidad urbana, potenciando nuevos itinerarios que propicien la mejora de la calidad de vida y el conocimiento y disfrute de la cultura del territorio, estableciendo medidas de protección y tutela del palmeral.  
Análisis y valoración de la propuesta. El Plan especial articula un régimen de protección del Palmeral de Elche, acorde con los criterios actuales de ordenación territorial y urbanística. Se ha pasado de proteger la palmera como especie botánica, a proteger el huerto de palmeras como unidad de explotación, y ahora a la visión conjunta del palmeral, como unidad paisajística con identidad propia, asignándole un papel vertebrador en la trama urbana y de esta con su territorio.  
Analizada la alternativa propuesta atendiendo a la documentación presentada y a los informes emitidos, se observa que la propuesta de Plan especial tendrá incidencia positiva en el modelo territorial del municipio, no producirá incremento significativo en el consumo de recursos; incide positivamente sobre elementos del patrimonio natural y cultural, y tiene un efecto positivo en cuanto a una posible mitigación del riesgo de inundación, al mantenerse las condiciones de drenaje natural de los huertos, no obstante, tal como se indica en el informe de 20 de diciembre de 2018, del Servicio de Ordenación del Territorio, se deberán señalizar las zonas puntualmente inundables, y se evitarán las sobreelevaciones superiores a los 30 cm respecto a la topografía actual en los caminos que se prevea desarrollar.  
Asimismo, aunque el plan presentado, teniendo en cuenta los objetivos y las propuestas esbozadas, parece compatible con la protección de la infraestructura verde y el paisaje, si tendrá incidencia en el paisaje, por lo que se deberá elaborar, atendiendo al informe emitido por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje un Estudio de Paisaje.  
Vistas las determinaciones de la alternativa elegida: eliminación de edificabilidad residencial, disminución de la dotacional, y reducción y calmado del tráfico; es de prever que los efectos de esta propuesta sobre la movilidad urbana serán positivos, si bien se elaborarán los estudios solicitados por la Dirección General de Obras Públicas, Transportes y Movilidad en su informe de 30 de noviembre de 2018.  
  
6. Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
7. Propuesta de acuerdo  
Según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, el Plan especial de protección del Palmeral de Elche; no tiene incidencia en el modelo territorial vigente en el municipio, e incide positivamente en los elementos del patrimonio natural y cultural.  
Por lo que teniendo en consideración los informes emitidos y la evaluación realizada, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que el Plan especial de protección del Palmeral de Elche no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial de protección del Palmeral de Elche, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial.  
Previa a su aprobación definitiva:  
1. En la normativa del Plan especial se recogerá que se deberán señalizar las zonas puntualmente inundables, evitando las sobreelevaciones superiores a los 30 cm respecto a la topografía actual en los caminos que se prevea desarrollar.  
2. Se elaborará estudio de paisaje con el contenido indicado en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, y se solicitará informe a dicho Servicio.  
3. Se deberán realizar los estudios y análisis que indica el Servicio de Planificación de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad, y se solicitará informe a dicho Servicio.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan especial de protección del Palmeral de Elche (Alicante) en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica del mismo.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial de protección del Palmeral de Elche, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 5 de marzo de 2019.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 1 de abril de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML