Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 10051, del 20-02-2025 (2025/1527)

RESOLUCIÓ d'11 de gener de 2025, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació per a l'ampliació de la secció A) Cuarte en la partida Barranco de Cuarte del terme municipal de Bugarra. Expedient: (1855600) 106/2014/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10051

Data del DOGV
:   20-02-2025

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2025/1527

CVE
:   DOGV-V-2025-1527

Data del document
:   11-01-2025

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Bugarra](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

«Declaració d’impacte ambiental

Expedient: (1855600) 106/2014/AIA.

Títol: Projecte d'explotació per a l'ampliació de la secció A) Cuarte.

Promotor: Áridos y excavaciones Bugarra, SL

Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines de València

Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2005/12/46.

Localització: partida Barranco de Cuarte, TM Bugarra (València).

Antecedents i descripció del projecte

La mercantil Áridos y Excavaciones Bugarra, SL, promou el projecte d'explotació per a l'ampliació de la secció A) Cuarte, en el terme municipal de Bugarra (València). Segons s'indica en la documentació aportada per la mercantil, l'explotació de l'actual pedrera Cuarte està dificultada per l'existència d'un buit profund, resultat d'una antiga explotació. L'existència del buit, així com la reduïda superfície d'actuació autoritzada en el moment actual, complica les tasques d'explotació i posterior restauració, al mateix temps que la fa poc viable des del punt de vista econòmic. Així mateix, s'indica que el 29.04.2005 es va sol·licitar l'autorització d'ampliació de la secció A) Cuarte (MIEXPA/2005/12), i que esta ampliació permetrà treballar més folgadament, la qual cosa repercutirà en una explotació i posterior restauració més lògica i racional.

L'objecte del projecte a avaluar és l'exposició de les característiques de l'explotació general d'ampliació que es pretén fer i definir les actuacions que han de dur-se a terme per a aconseguir la restauració total de la zona afectada i la seua integració en el medi que l'envolta. En este sentit, es planteja el programa d'explotació en diverses fases, que permeten la simultaneïtat de les tasques d'extracció i posterior restauració en les diferents zones a explotar, amb uns objectius generals com són: revegetar el terreny, recuperar el paisatge com més prompte millor i aconseguir la màxima integració geomorfològica i paisatgística.

La superfície d'ampliació de la pedrera Cuarte queda compresa en un perímetre format pels punts següents:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Punt de referència* | *Coordenades UTM ED50 (Fus 30):* | |
|  | *X* | *Y* |
| 1 | 691.974 | 4.387.238 |
| 2 | 692.057 | 4.387.384 |
| 3 | 692.310 | 4.387.432 |
| 4 | 692.401 | 4.387.394 |
| 5 | 692.572 | 4.387.332 |
| 6 | 692.725 | 4.387.108 |
| 7 | 692.546 | 4.387.025 |
| 8 | 692.470 | 4.387.143 |
| 9 | 692.294 | 4.387.171 |
| 10 | 692.316 | 4.387.080 |
| 11 | 692.140 | 4.387.005 |

La superfície total d'afecció i posterior restauració és de 266.848 m², i la superfície d'aprofitament miner destinada a l'obtenció d'àrids és de 191.235 m². Els 75.613 m² restants es corresponen a superfícies d'ocupació de vials i altres instal·lacions annexes a l'explotació, així com a superfícies afectades que seran objecte de condicionament morfològic durant l'explotació amb la finalitat última de dur a terme la restauració. Tota la superfície sobre la qual se sol·licita l'autorització d'explotació de recursos de la secció A) serà sotmesa a labors de restauració, sent propietat del titular i/o de l'Ajuntament de Bugarra. La superfície d'explotació-restauració queda compresa a un perímetre format, entre altres, pels següents punts en coordenades UTM ED 50 (fus 30):

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Punt de referència* | *Coordenades UTM ED50 (Fus 30):* | |
|  | *X* | *Y* |
| 1 | 691.974 | 4.387.238 |
| 2 | 691.977 | 4.387.275 |
| 3 | 691.895 | 4.387.404 |
| 4 | 691.773 | 4.387.414 |
| 5 | 691.856 | 4.387.455 |
| 6 | 691.853 | 4.387.549 |
| 7 | 692.002 | 4.387.505 |
| 8 | 692.073 | 4.387.500 |
| 9 | 692.154 | 4.387.488 |
| 10 | 692.296 | 4.387.541 |
| 11 | 692.318 | 4.387.431 |
| 12 | 692.352 | 4.387.411 |
| 13 | 692.373 | 4.387.463 |
| 14 | 692.476 | 4.387.410 |
| 15 | 692.573 | 4.387.358 |
| 16 | 692.726 | 4.387.108 |
| 17 | 692.546 | 4.387.025 |
| 18 | 692.470 | 4.387.143 |
| 19 | 692.361 | 4.387.164 |
| 20 | 692.390 | 4.387.101 |
| 21 | 692.365 | 4.387.056 |
| 22 | 692.312 | 4.387.078 |
| 23 | 692.140 | 4.387.005 |

Les parcel·les afectades per l'explotació-restauració són la 878, 894, 895, 896, 897, 898, 899, 900, 901, 905 i 906 del polígon 8 del TM de Bugarra. Si a més es considera la totalitat de la restauració, tenint en compte les recomanacions del Servici de Gestió i Ordenació Forestal de restaurar la zona annexa corresponent a labors antigues, les parcel·les afectades totalment o parcialment seran la parcel·la 362 del polígon 6, i les parcel·les 877, 878, 879, 880, 881, 894, 895, 896, 897, 898, 899, 900, 901, 905, 906, 958 del polígon 8 del TM de Bugarra.

El sistema d'explotació que cal emprar serà el d'extracció a cel obert, amb escalonament descendent, mitjançant arrancada mecànica (material ripable) i voladura, amb desmunt en bancs de treball d'altura màxima de 7,5 m, amb inclinació de 35° respecte a l'horitzontal i bermes de treball amb una amplària variable però sempre suficient per a garantir una maniobrabilitat còmoda i segura.

Durant la vida útil prevista de l'explotació, que serà de 24 anys, s'estima un volum total d'extracció de material de 3.961.868 m³ de reserves brutes, dels quals s'estimen 198.093 m³ d'estèrils no comercialitzables.

En tot el perímetre d'explotació, l'extracció es durà a terme sempre respectant un marge de protecció de 5 m a parcel·les confrontants i una distància mínima de 20 m als barrancs de la zona. En totes les zones de protecció, es respectarà la vegetació existent de manera que servisca de pantalla visual de l'explotació. Els criteris d'explotació considerats mitjançant bancs de 7,5 m d'alt, pendent màxima de 35° i bermes de 6 m es consideren adequats per a una posterior rehabilitació de l'espai, és a dir, es considera adequada la topografia final d'explotació com a model topogràfic final de restauració, no sent necessari el condicionament de la morfologia del terreny ni realitzar moviments de terres.

En cada una d'estes zones, l'explotació es programa per a ser duta a terme en diverses fases, al llarg de les quals les labors extractives aniran avançant de sostre a mur i en sentit d'oest a est, i en cada una d'estes fases s'explotaran els recursos miners adaptant-se a la topografia del terreny, sempre tenint en compte els paràmetres d'explotació proposats. D'esta manera, l'explotació es dividix en 6 fases d'explotació-restauració, amb superfícies indivisibles i associades cada una d'estes a un aval que es contemplarà en apartats posteriors. La seqüència d'extracció es realitza mitjançant un avanç lateral d'oest a est en les 5 primeres fases mitjançant un escalonament descendent, i en la sexta fase es realitzarà un condicionament de la superfície de vials i instal·lacions per a l'abandó definitiu de les labors d'aprofitament. No obstant això, en l'annex de l'EIA (de data 2019), el promotor indica que s'elimina la fase 5 del projecte d'ampliació d'acord amb les indicacions de l'informe del Servici d'Energia. Pel que l'antiga fase 6 passa ara a fase 5 d'abandó definitiu. Així mateix, el perímetre de la zona oest es recula 10 m. La superfície d'ampliació (245.889 m²) queda compresa en un perímetre format pels següents punts principals, les coordenades UTM ETRS89 (fus 30) dels quals seran:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Punt de referència* | *Coordenades UTM ED50 (Fus 30):* | |
|  | *X* | *Y* |
| 1 | 691864,0000 | 4387029,0000 |
| 2 | 691947,0000 | 4387175,0000 |
| 3 | 692200,0000 | 4387223,0000 |
| 4 | 692291,0000 | 4387185,0000 |
| 5 | 692462,0000 | 4387123,0000 |
| 6 | 692510,5174 | 4386954,2016 |
| 7 | 692421,0768 | 4386880,9048 |
| 8 | 692360,0000 | 4386934,0000 |
| 9 | 692184,0000 | 4386962,0000 |
| 10 | 692206,0000 | 4386871,0000 |
| 11 | 692030,0000 | 4386796,0000 |

Tramitació administrativa

Amb data 19 de novembre de 2013, consta com a entrada en este òrgan ambiental el Pla de restauració integral (PRI) per a l'ampliació de la secció A) Cuarte de novembre de 2013.

Amb data 17 de juliol de 2014, va tindre entrada en este òrgan ambiental des del Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València (d'ara en avant, STIEM), com a òrgan substantiu, la documentació següent:

–  Projecte d'explotació per a l'ampliació de la pedrera (maig 2014).

– Estudi d'impacte ambiental (EIA), juntament amb un annex que conté els informes sol·licitats, i document de síntesi de l'EIA (maig 2014).

Entre els informes recaptats adjunts a l'estudi d'impacte ambiental remés, s'arrepleguen els següents:

– Informe de la Diputació de València (Àrea de Carreteres), de data 25 de febrer de 2003, que indican que prèviament a l'actuació seran necessàries una sèrie d'actuacions de tipus constructiu (pavimentació, senyalització, etc.).

– Informe en matèria de patrimoni cultural, de data 5 de gener de 2006, el qual indica que s'informa de manera favorable, als efectes patrimonials contemplats en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sobre l'EIA relatiu al patrimoni cultural de l'actuació avaluada.

– Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), de data 20 de desembre de 2006, el qual conclou autoritzant el promotor a l'extracció d'àrids en zona de policia, condicionada al compliment d'una sèrie de mesures exposades en l'informe. Així mateix, s'aporta un altre informe favorable d'eixe organisme, de data 20 de gener de 2006, que autoritza el consum d'aigua requerit per a l'explotació (16.000 m³/any).

– Informe de l'òrgan competent en matèria forestal, de data 03 de febrer de 2014, el qual conclou favorablement condicionat a una sèrie de mesures, i considerant la restauració adequada i compatible amb el resultat final previst.

Amb data de registre d'entrada del 28 d'agost de 2014, l'STIEM va traslladar a este òrgan ambiental una sol·licitud d'emissió de declaració d'impacte ambiental del l'esmentat projecte d'ampliació de l'explotació, indicant que hi adjuntava un exemplar en format digital (CD) presentat pel promotor, el qual conté el projecte d'explotació, l'EIA i el pla de restauració (PRI). Així mateix, s'indica que en el DOGV de data 26 de desembre de 2007 es va publicar l'anunci de la sol·licitud esmentada i que, transcorregut el termini legal, no s'hi va presentar cap al·legació.

Amb data 16 de setembre de 2014, este òrgan ambiental va sol·licitar al Servici de Vida Silvestre i al Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge (SIVP) un informe sobre aspectes relacionats amb la seua competència.

Amb data de 9 de desembre de 2014, el Servici de Vida Silvestre remet un informe de valoració a este òrgan ambiental, el qual conclou considerant que l'actuació no afectarà microreserves de flora, ni hàbitats protegits, ni espècies protegides, ni serà necessària l'emissió de valoració preliminar de repercussions atés que no es troba dins de la limitació de cap espai de la Xarxa Natura 2000.

Amb data 23 de desembre de 2014, la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques remet a este òrgan ambiental l'informe del SIVP de data 16 de desembre de 2024, en la conclusió del qual s'exigix el compliment d'unes condicions per a completar l'estudi d'integració paisatgística (EIP), com ara que: haurà de tindre's en compte la valoració d'impactes i les mesures a adoptar atés que l'àmbit es troba en l'entorn del riu Túria i està inclòs en el paisatge de rellevància regional (PRR15: Gorja del Túria i Entorn de Chera (directriu 53 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana); s'haurà de definir l'àmbit de l'estudi de l'EIP en funció de la conca visual definida, i delimitar, caracteritzar i valorar les unitats i els recursos del paisatge existents; en l'anàlisi visual s'haurà d'incloure documentació de representació i simulació visual del paisatge des de punts d'observació principals com la CV-377, el llit del riu Túria i el nucli urbà de Bugarra; s'evitarà que l'ampliació supose l'obertura de nous fronts visuals, valorant una ampliació que minimitze l'obertura de conca visual d'esta [...].

Amb data 31 de maig de 2016, este òrgan ambiental remet a l'STIEM de València, una sol·licitud de documentació addicional i aclariments tècnics sobre l'actuació, com ara: certificat de compatibilitat urbanística; identificació correcta de les parcel·les afectades; elaboració de la proposta d'explotació-restauració limitant l'àmbit d'explotació i proposant diverses variables a tindre en compte en la restauració; remissió del llistat de punts corresponents al perímetre de l'explotació en format digital; aportar pla i característiques de l'emplaçament de la maquinària; rectificació d'errors detectats en els plans de correcció hidrològica; es remet informe del SIVP per a la seua consideració en la redacció de l'EIP; […]. Per tot això, es requerix la remissió d'un annex de l'EIA que incloga la documentació justificativa i els aclariments tècnics exposats en la sol·licitud.

Amb data 12 d'agost de 2019, este òrgan ambiental va remetre a l'STIEM de València un advertiment de caducitat, donant un termini de 3 mesos per a remetre contestació al sol·licitat en el requeriment, i indicant que, en cas de no rebre resposta, s'arxivarien les actuacions. Així mateix, amb la mateixa data, es remet una còpia de l'advertiment de caducitat al promotor de l'explotació. Després de detectar en la remissió un error en l'adreça postal del promotor, es torna a reexpedir l'advertiment de caducitat amb una nova adreça postal, amb data d'eixida 27 d'agost de 2019.

Amb data 7 de gener de 2020, consta com a entrada en l'expedient d'este òrgan ambiental procedent del promotor l'annex a l'EIA que dona resposta als aclariments tècnics requerits anteriorment per este òrgan ambiental. Posteriorment, davant la impossibilitat de fer-ho telemàticament, amb data 16 de gener de 2024, s'entrega en este òrgan ambiental un CD amb la documentació esmentada.

Amb data 16 de gener de 2020, el promotor remet a este òrgan ambiental l'estudi d'integració paisatgística per a incloure'l en l'expedient avaluat.

Amb data 26 de juny de 2023, este òrgan ambiental remet una sol·licitud de nou informe al SIVP, juntament amb el nou EIP, perquè es pronuncie sobre si el projecte pot causar impactes ambientals significatius, tenint en comptes les mesures contemplades. Així mateix, amb la mateixa data, se sol·licita al Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits (Parc Natural del Túria) el mateix tipus d'informe en referència a les seues competències corresponents.

Fins a la data d'emissió de la present declaració d'impacte ambiental, no consta contestació de l'òrgan competent en matèria de paisatge.

Amb data 5 d'agost de 2024, el Servici de Gestió d'Espais Naturals, remet a este òrgan ambiental, un ofici en què indica la remissió de l'informe del Parc Natural del Túria, el qual conclou favorablement de la manera següent:

«[…] Per tot això, cal informar que l'actuació és compatible sempre que es complisca el que es disposa en el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Túria, aprovat pel Decret 112/2021, de 6 d'agost, del Govern Valencià, i tinga en compte les condicions següents:

1. Per a la realització de les actuacions s'hauran d'adoptar totes les mesures establides en el Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, referent a la prevenció d'incendis forestals.

2. En acabar l'explotació del recurs natural i per a donar per finalitzat el procés de restauració de la pedrera, almenys s'ha de garantir que la vegetació replantada haja sobreviscut 2 anys després d'haver-se plantat.»

Vista la informació que s’inclou en l’expedient, es considera que es disposa d’elements de juí suficients per a fer l’avaluació d’impacte ambiental ordinària.

Consideracions ambientals

L'àrea d'explotació es troba en el terme municipal de Bugarra, província de València, distant aproximadament a 0,6 km de la població, en zona qualificada com a sòl no urbanitzable per a ús de pedreres, segons el planejament vigent de Bugarra, com s'indica en la documentació aportada. La zona d'estudi queda localitzada en una zona amb certa complexitat topogràfica, amb altituds compreses entre els 250 i 400 m s. n. m., i pendents mitjanes del 40 %. Es tracta d'un territori relativament mogut, on una sèrie d'elevacions al nord i sud del riu Túria exercixen de pantalla visual i dificulten la seua visió des de l'exterior. La percepció visual d'estes zones mixtes on es combinen usos agrícoles i forestals és de contrast entre colors, textures i formes. La vegetació forestal presenta un color verd fosc i una textura de gra fi que cobrix de manera irregular les superfícies, en funció del grau de cobertura. Les masses forestals de la zona s'intercalen al seu torn amb afloraments de roca calcària, que hi introduïxen colors grisos, en contrast amb els tons vius de la vegetació adjacent. A pocs metres al sud de l'actuació discorre el riu Túria amb direcció general est-oest. Este curs fluvial augmenta considerablement la qualitat visual de l'entorn pròxim, entre altres causes, pel contrast que aporta la vegetació associada a la humitat de les riberes amb els colors i formes predominants en el paisatge. El material a extraure serà principalment dolomies taulejades i bretxoides pertanyents al Muschelkalk (triàsic mitjà en fàcies germànica), sent les dolomies un material amb bones propietats per a usar-lo com a àrid, especialment com a tot-u.

El buit de l'actual pedrera es troba totalment desproveït de vegetació per haver sigut eliminat el substrat edàfic i haver quedat la roca nua al descobert.

La zona d'estudi alberga principalment vegetació de tipus matoll amb arbratge dispers, i en el seu entorn vegetació de ribera al costat del llit pròxim i alguna zona de cultius. La vegetació típica és el matoll termomediterrani, que es tracta d'un matoll dens dominat per llentiscle (*Pistacea lentiscus*) amb altres espècies com ara coscolla (*Quercus coccifera*), margalló (*Chamaerops humilis*), ullastre (*Olea europaea var. sylvestris*) amb bruc d'hivern (*Erica multiflora*), romer (*Rosmarinus officinalis*), fenàs (*Brachypodium ramosum*) i candelera (*Phlomis lychnitis*). El paisatge és el característic de zones mixtes entre la vall i la baixa muntanya que han patit una modificació desigual per part de l'activitat humana en funció de la seua potencialitat agrícola. Així, les terres fèrtils de la vall són aprofitades per a cultius de regadiu, mentres que les elevacions i zones muntanyenques mantenen un marcat caràcter forestal. Dins de la vegetació de port arbustiu destaquen espècies com *Erica terminalis*, *Fumana ericoides*, *Hypericum* *ericoides*  i *Jasonia glutinosa*.

En l'EIA, s'establixen diverses mesures amb l'objectiu de corregir l'impacte sobre la flora i vegetació com són el trasplantament de garroferes (*Ceratonia siliqua*) situades en l'àrea d'explotació i exemplars de xop (*Populus nigra*), per a ser emprats com a pantalles visuals; en les zones de protecció, fora del límit de l'explotació, es respectarà la vegetació existent, etc.

Consta informe emés pel Parc Natural del Túria de data 24 de juliol de 2024, de caràcter favorable condicionat, indicant, entre les mesures establides referents a la vegetació, que el promotor haurà de garantir que la vegetació replantada en la fase de restauració haja sobreviscut almenys 2 anys després d'haver-se plantat.

En general, per a les aus, la zona es caracteritza per presentar espècies capaces d'ocupar hàbitats antropitzats. Consta un informe de la DGMNA de data 09 de desembre de 2014, en el qual s'indica que no es localitzen en l'àmbit d'actuació microreserves de flora, reserves de fauna, ni hàbitats protegits inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009, així com que, després de consultar el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV), apareixen en la zona objecte d'avaluació espècies protegides com l'àguila cuabarrada (*Aquila fasciata*) i el còlbit negre (*Oenanthe leucura*). No obstant això, eixe organisme considera que l'actuació no afectarà les espècies esmentades, donada la suficient llunyania del niu de la parella d'àguila de l'activitat, i tampoc es preveu una pèrdua significativa d'hàbitat d'espai vital.

Entre les mesures correctores de l'impacte sobre la fauna establides en l'EIA, cal destacar que s'evitaran les operacions més sorolloses (voladures, desbrossaments, etc.), durant els mesos d'abril a juliol, així com que un especialista comprovarà la possible afecció directa a espècies de fauna d'interés abans de començar les operacions de desbrossament.

Vista la documentació aportada, el promotor indica en l'EIA que la ubicació s'ha triat perquè es tracta d'una ampliació d'explotació de l'actual pedrera que està vinculada a la mateixa pedrera autoritzada i situada en terreny classificat com a sòl no urbanitzable reservat per a pedreres. Així mateix, s'ha triat com a mètode d'explotació l'excavació a cel obert, atés que els materials calcaris tenen un valor unitari molt baix i només es poden aprofitar de manera racional per este mètode.

Consultat el visor cartogràfic de l'IDEV, en l'àmbit d'actuació, no s'observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000 o espais naturals protegits ni a vies pecuàries.

Existix afecció parcial a sòl forestal (PATFOR) en la zona d'explotació. No obstant això, consta un informe favorable en matèria forestal que considera compatible el PRI (de novembre de 2013), perquè estima adequada la restauració proposada, i deixa a consideració de l'òrgan competent en mineria l'aprovació del PRI i la validació relativa a l'estudi d'estabilitat geotècnica presentat.

La superfície que conforma la zona d'afecció es troba enclavada dins d'una àrea amb el risc d'erosió actual alta, i d'erosió potencial molt alta, amb una vulnerabilitat d'aqüífers alta.

L'explotació està situada en terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable comú (reserva de pedreres), segons el PGOU del municipi. Consta un informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Bugarra i un informe favorable condicionat emés per la CH (ja esmentat), pels quals l'àmbit d'actuació de l'explotació resulta fora de la zona d'afecció de risc per inundació del PATRICOVA.

Vist l'EIA, la documentació aportada i la tipologia dels treballs a executar, es preveuen afeccions potencials especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que seran minimitzades o anul·lades en la fase de restauració.

L'EIA del projecte contempla les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a les explotacions d'esta classe de material extret.

En la fase d'explotació s'identifiquen, entre altres, els següents impactes ambientals potencials:

– Les tasques de rebuig i desbrossament prèvies al moviment de terres de la zona a explotar eliminaran la superfície vegetal, especialment en la zona d'ampliació. Posteriorment, en les tasques d'extracció del material, es preveu la generació d'un impacte temporal i reversible en la qualitat de l'aire i soroll, a causa de l'emissió de pols i gasos contaminants en suspensió. La maquinària i camions que hi intervindran també emetran a l'atmosfera este tipus de gasos. Com a mesures preventives i protectores previstes s'establixen les següents:

1. Els canvis d'olis, pneumàtics, el maneig de bateries i altres labors de manteniment de la maquinària, es realitzaran en tallers autoritzats per a això o en una zona habilitada mitjançant una llosa de formigó amb vorada i un sistema de recollida dels residus.

2. Es condicionaran els camins per on circulen els camions carregats de material, abans, durant i en acabar els treballs, mitjançant la compactació d'estos i l'asfaltatge del camí d'accés.

3. En les tasques d'arrancada realitzada per retroexcavadora, es regarà la superfície a arrancar, com també es regaran les pistes i camins més freqüentats pels camions, amb la finalitat de mantindre el paviment permanentment humit.

4. Tots els camions que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones, les quals hauran de cobrir totalment la caixa del bolquet o remolc del camió, amb la finalitat d'evitar emissions de pols durant el transport.

5. Els tubs d'escapament es col·locaran en la part superior de les cabines de la maquinària per a minimitzar la generació de pols produïda per l'expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny. Es realitzarà un manteniment adequat de la maquinària intervinent.

– La contaminació atmosfèrica per sorolls i vibracions, tindrà lloc principalment en la fase de preparació i funcionament de l'explotació, que serà un impacte causat per les emissions sonores, de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, que poden causar molèsties a la població i a la fauna que puga existir en l'entorn pròxim a l'explotació. Per a pal·liar este impacte, s'establixen les següents mesures de prevenció i protectores:

1. S'empraran silenciadors en els tubs d'escapament i equips insonoritzats en els elements principals de generació de soroll de la maquinària, de manera que s'aconseguisca un nivell d'immissió sonora que no supere els límits legals establits en la normativa per a les emissions sonores.

2. Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles pels accessos a 20 km/h.

3. Es limitarà l'horari de treball al període diürn.

4. La maquinària es revisarà periòdicament, segons les normes de manteniment, i es realitzaran totes les revisions necessàries perquè funcione correctament.

Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació, serà inevitable modificar l'escorrentia superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que patirà el terreny a conseqüència de la continuada extracció d'àrids. Durant l'explotació, les aigües que no s'infiltren després de circular pel sistema de drenatge quedaran retingudes en una bassa de decantació de sediments arrossegats situada en la zona baixa de l'explotació. Este sistema de drenatge serà verificat per a una correcta execució i funcionament en tots els elements que el formen (cunetes de berma, cunetes perimetrals de capçalera, cunetes perimetrals de peu, baixants de talús, barreres de control de sediments, àrees de dissipació d'energia i bassa de decantació de sediments). Es controlarà que no es realitzen abocaments ni apilaments de materials fora de les zones destinades a això, i en particular en les proximitats de cursos d'aigua i sistema de drenatge (barranc de La Marjuela, riu Túria, etc.).

També s'establiran mesures de protecció per a les aigües subterrànies:

1. Es limitarà la cota d'explotació per damunt de la cota del nivell freàtic pròxim, com a mesura de protecció de possibles aqüífers locals.

2. No es realitzaran abocaments d'aigües residuals ni de materials en la zona d'estudi ni en els llits d'aigua pròxims.

3. S'evitarà la contaminació química de les aigües subterrànies, condicionant una zona de reparació i manteniment de la maquinària impermeabilitzada amb llosa de formigó amb vorada.

4. Els efluents domèstics (aigües negres) generats en els banys químics portàtils seran gestionats i retirats per un gestor autoritzat.

Arran dels treballs d'explotació, es generaran residus sòlids. Així mateix, la gestió de residus catalogats com a perillosos o de naturalesa distinta als materials petris que es puguen generar, serà un aspecte important que caldrà vigilar. Es prendran diverses mesures preventives i correctores:

1. No es permetrà en cap cas l'abocament de residus sòlids o líquids al terreny.

2. Els residus que es generen durant la preparació i explotació de la zona d'explotació es classificaran i gestionaran de manera separativa conforme a la normativa municipal en matèria de gestió de residus.

3. Els residus de tipus urbà procedents dels menjars dels treballadors seran arreplegats en un contenidor i transportats al nucli urbà més pròxim, on es depositaran perquè els reculla el servici municipal de fem, que s'encarregarà de gestionar-los i enviar-los a un abocador autoritzat.

4. Els residus catalogats com a perillosos s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en un recinte tancat dotat amb solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i els gestionarà un gestor autoritzat.

5. En cas d'abocament accidental, s'eliminaran els sòls contaminats, que es tractaran i gestionaran com a residus tòxics i perillosos.

Encara que, a priori, no consta afecció a cap jaciment arqueològic, paleontològic o etnològic catalogat en l'àrea d'explotació. En cas de produir-se algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l'execució de les labors extractives en l'àmbit de l'actuació, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà als organismes competents el descobriment perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, conservació o estudi de la troballa.

S'aporta amb el projecte d'explotació un informe favorable, de data 5 de gener de 2006, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, referent a la pedrera Cuarte.

Respecte a les modificacions paisatgístiques que es puguen produir, es proposen les següents mesures preventives amb l'objectiu de millorar la integració paisatgística:

1. No se sobrepassarà en cap cas els límits de l'autorització minera.

2. En totes les zones de protecció, es respectarà la vegetació existent de manera que servisca de pantalla visual de l'explotació.

3. S'atendrà en tot moment el programa d'explotació de la pedrera, que ha sigut programat de manera que siga executat de manera progressiva a l'avanç de l'explotació, de manera que, a mesura que el front es trobe a suficient distància per a no interferir en les labors d'extracció, començaran les labors de restauració per la zona ja explotada. D'esta manera, mitjançant l'explotació i restauració simultània es reduïx en el temps i en l'espai l'àrea afectada per la pedrera en cada moment, i es pot corregir com més prompte millor l'impacte negatiu que suposa l'existència del buit, tant des del punt de vista paisatgístic com de la seguretat.

4. En les labors de restauració, es respectaran els paràmetres definits en l'EIP, així com el talús de restauració màxim (35°), l'altura de banc màxima (7,5 m), l'amplària mínima de berma (6 m), etc.

5. Es revegetarà la zona, tant talussos com zones planes, conforme a les directrius indicades en el pla de restauració aportat.

Durant la fase de funcionament de l'explotació, es preveu un impacte de desenrotllament econòmic positiu en la zona atés que pot generar llocs de treball directament o indirectament, així com el servici que suposa l'ús del material extret com a balast natural o artificial molt utilitzat en obra civil i construcció.

Conclosos els treballs d'explotació, s'establiran unes mesures que caldrà dur a terme, per a la fase d'abandó de l'explotació, entre les quals cal destacar:

1. Es restauraran i revegetaran els terrenys dels camins i pistes d'accés de nova creació.

2. Les pistes i camins utilitzats en la fase d'explotació seran restaurats, si és el cas.

3. S'haurà de portar a les plantes de reciclatge els residus generats en l'explotació que encara hi continuen (bidons, llandes, plàstics, vidres, cartells de senyalització, etc.).

El projecte compta amb un pla de restauració de l'espai natural afectat per les labors mineres ja executades, i les d'ampliació. La superfície total que serà objecte de restauració serà la composta per les zones ja definides. Les labors principals projectades d'este pla, en línies generals, seran:  la restauració geomorfològica, mitjançant el rebliment del buit miner, la construcció de bancs artificials i el reperfilatge o desmunt per a homogeneïtzació de la cota final; la recuperació del sòl amb aportació de sòl vegetal i la revegetació, introduint-hi espècies vegetals seleccionades.

Per tant, la idea és observar la zona afectada en el seu conjunt i establir les actuacions corresponents dirigides a corregir els impactes negatius existents, buscant sempre la defensa del paisatge; iniciar i activar la regeneració vegetal de l'ecosistema; canalitzar les aigües pluvials i protegir de l'erosió els terrenys afectats i aquells situats en cotes inferiors, i realitzar les labors de manteniment de la coberta vegetal després de revegetar-la.

Finalitzades les labors d'explotació i restauració posterior, es desmantellaran totes les instal·lacions auxiliars, exceptuant-ne les oficines, que es conservaran per a dur a terme les labors necessàries durant el període de seguiment i vigilància de les labors de restauració.

L'EIA, compta amb un programa de vigilància ambiental que té per objecte garantir el compliment de les mesures correctores, tal com s'especifiquen en l'EIA, i en el pla de restauració, com també comprovar i valorar la severitat i distribució dels impactes negatius sobre els elements del medi considerats, i verificar si les mesures protectores i correctores estan sent efectives, efectuant els controls, els mesuraments i les anàlisis periòdiques corresponents dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn. La vigilància ambiental ha d'efectuar-se des de les primeres etapes del projecte. Durant l'explotació, el programa està relacionat amb el seguiment de les operacions del projecte i el control de qualitat dels elements i característiques del medi afectats (aigua, atmosfera, vegetació, riscos geofísics, etc.), així com amb la vigilància dels treballs de restauració, atés que la rehabilitació dels terrenys s'haurà de fer de manera simultània a les labors d'extracció minera.

Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del PVA tindran constància escrita en forma de document, de manera que permeta comprovar-ne la seua execució i efectivitat respecte dels treballs realitzats per a complir les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable.

Si s'observa alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho posarà en coneixement de l'administració substantiva competent, perquè s'hi apliquen les mesures correctores necessàries.

Consideracions jurídiques

El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conforme a l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.

L’expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.

L'article 129 del Decret 173/2024, de 3 de desembre, del Consell, pel qual s'establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, establix que la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori exercix les funcions en matèria d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, fent ús de les atribucions que tinc, formule la següent

RESOLUCIÓ

*Primer*

Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació per a l'ampliació de la secció A) Cuarte, promogut per Áridos y Excavaciones Bugarra, SL, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que s'establix en l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística, el projecte d'explotació, el pla de restauració, els informes sol·licitats, l'altra documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:

1. Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs i es regaran aquelles zones que es puguen vore més afectades. Els treballs es podran reprendre tan prompte es recuperen les condicions ambientals.

2. Els apilaments de materials pulverulents s'efectuaran a resguard del vent i en àrees de visibilitat escassa.

3. L’activitat es considera potencialment contaminadora de l’atmosfera, de conformitat amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, ja que s’inclou en el Catàleg d’activitats potencialment contaminadores de l’atmosfera (annex IV de la llei esmentada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, el muntatge, l’explotació, el trasllat o la modificació substancial, el cessament o la clausura de l’activitat estan subjectes al règim d’autorització o notificació que regula l’article 13 de la Llei 34/2007.

4. Durant l'execució i explotació de l'ampliació, així com en la fase de restauració, donada la proximitat a sòl forestal, s'adoptaran les prescripcions de l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, relatiu a prevenció d'incendis.

5. Si durant l’execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptarà les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, d’acord amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

6. Per a dur a terme la restauració geomorfològica del buit miner generat, a més dels residus inerts de mina, es podran utilitzar residus inerts adequats conforme al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i a l'Orde APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres distintes a aquelles en les quals es van generar. En cada un dels plans de labors, s'haurà de justificar que s'ha obtingut la declaració d'aptitud de residus inerts adequats per l'òrgan competent en matèria de residus. Així mateix, l'òrgan substantiu en matèria de mineria haurà de comprovar que la mercantil disposa del volum de residus inerts adequats i en quantitat suficient per a anar reblint per fases tot el buit. En cas de no poder justificar l'aportació de material de rebliment, haurà de plantejar-se una alternativa de restauració, modificar la cota d'explotació o modificar qualsevol altre paràmetre que permeta assegurar la rehabilitació del buit miner, amb l'aprovació prèvia de l'òrgan competent. La promotora vigilarà la naturalesa dels materials utilitzats com a rebliment, i portarà un llibre de registre sobre el volum i procedència d'estos, que estarà disponible en les oficines adjuntes a l'explotació.

7. Hauran de respectar-se els límits de l'explotació i no es podran ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació. Així mateix, no ha d'acumular-se material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració, i hauran de depositar-se en llocs que no generen impactes ambientals.

8. El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, de les propostes emeses pels diferents organismes consultats i de les mesures addicionals proposades, correspondrà a l'òrgan substantiu.

9. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental s’hauran de documentar per a acreditar l’adopció i l’execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de l’eficàcia d’estes. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.

10. Mitjançant les accions de control, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'explotació disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, etc., tant en el funcionament quotidià com en casos de possibles accidents. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats, i en el conjunt de l'explotació, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.

11. En finalitzar l'aprofitament, quan l'entitat explotadora haja de rehabilitar i abandonar definitivament l'explotació, presentarà per a la seua autorització davant l'autoritat competent en matèria de seguretat minera un projecte d'abandó definitiu de labors en el qual es justificaran les mesures adoptades i a adoptar per a garantir la seguretat de les persones i béns. Una vegada autoritzat, amb les modificacions que, si és el cas, estime l'autoritat competent en matèria de seguretat minera, l'entitat explotadora executarà els treballs corresponents i, una vegada finalitzats, ho comunicarà a esta i sol·licitarà l'autorització d'abandó definitiu de l'explotació.

En els termes que preveu l’article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d’impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha començat l’execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l’òrgan ambiental el començament de les obres.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

a. Publicar esta declaració d’impacte ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, així com en la Seu electrònica.

b. La present declaració d’impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en la via administrativa i judicial contra l’acte pel qual s’autoritza el projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d’autorització del projecte, l’avaluació d’impacte ambiental efectuada segons els criteris que establix l’article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l’autorització com a la publicitat de la decisió.»

  

València, 11 de gener de 2025

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 10051, del 20-02-2025 (2025/1527)

RESOLUCIÓN de 11 de enero de 2025, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la que se formula la declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación para la ampliación de la sección A) Cuarte en la partida Barranco de Cuarte del término municipal de Bugarra. Expediente: (1855600) 106/2014/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   10051

Fecha DOGV
:   20-02-2025

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2025/1527

CVE
:   DOGV-C-2025-1527

Fecha del documento
:   11-01-2025

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Bugarra](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

«Declaración de impacto ambiental

Expediente: (1855600) 106/2014/AIA.

Título: Proyecto de explotación para la ampliación de la sección A) Cuarte.

Promotor: Áridos y excavaciones Bugarra, SL.

Órgano sustantivo: ST de Industria, Energía y Minas de Valencia.

Ref. órgano sustantivo: MIEXPA/2005/12/46.

Localización: partida Barranco de Cuarte, TM Bugarra (Valencia).

Antecedentes y descripción del proyecto

La mercantil Áridos y Excavaciones Bugarra, SL, promueve el proyecto de explotación para la ampliación de la sección A) Cuarte, en el término municipal de Bugarra (Valencia). Según se indica en la documentación aportada por la mercantil, la explotación de la actual cantera Cuarte, se ve dificultada por la existencia de un profundo hueco, resultado de una antigua explotación. La existencia del hueco, así como la reducida superficie de actuación autorizada en el momento actual, complica las labores de explotación y posterior restauración, al mismo tiempo que la hace poco viable desde el punto de vista económico. Asimismo, se indica que con fecha 29.04.2005 se solicitó autorización de ampliación de la sección A) Cuarte (MIEXPA/2005/12), y que esta ampliación permitirá trabajar más desahogadamente, lo que repercutirá en una explotación y posterior restauración más lógica y racional.

El objeto del proyecto a evaluar es exponer las características de la explotación general de ampliación que se pretende realizar y definir las actuaciones que han de llevarse a cabo para conseguir la restauración total de la zona afectada y su integración en el medio que la rodea. En este sentido, se plantea el programa de explotación en diversas fases, que permitan la simultaneidad de las labores de extracción y posterior restauración en las distintas zonas a explotar, con unos objetivos generales como son: revegetar el terreno; recuperar el paisaje a la mayor brevedad posible; y lograr la máxima integración geomorfológica y paisajística.

La superficie de ampliación de la cantera Cuarte, queda comprendida en un perímetro formado por los siguientes puntos:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Punto de referencia* | *Coordenadas UTM ED50 (Huso 30)* | |
|  | *X* | *Y* |
| 1 | 691.974 | 4.387.238 |
| 2 | 692.057 | 4.387.384 |
| 3 | 692.310 | 4.387.432 |
| 4 | 692.401 | 4.387.394 |
| 5 | 692.572 | 4.387.332 |
| 6 | 692.725 | 4.387.108 |
| 7 | 692.546 | 4.387.025 |
| 8 | 692.470 | 4.387.143 |
| 9 | 692.294 | 4.387.171 |
| 10 | 692.316 | 4.387.080 |
| 11 | 692.140 | 4.387.005 |

La superficie total de afección y posterior restauración es de 266.848 m², siendo la superficie de aprovechamiento minero destinada a la obtención de áridos de 191.235 m². Los 75.613 m² restantes se corresponden a superficies de ocupación de viales y otras instalaciones anexas a la explotación, así como superficies afectadas que serán objeto de acondicionamiento morfológico durante la explotación con el fin último de llevar a cabo la restauración. Toda la superficie sobre la que se solicita la autorización de explotación de recursos de la sección A) será sometida a labores de restauración, siendo propiedad del titular y/o del Ayuntamiento de Bugarra. La superficie de explotación-restauración queda comprendida a un perímetro formado, entre otros, por los siguientes puntos en coordenadas UTM ED 50 (huso 30):

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Punto de referencia* | *Coordenadas UTM ED50 (Huso 30)* | |
|  | *X* | *Y* |
| 1 | 691.974 | 4.387.238 |
| 2 | 691.977 | 4.387.275 |
| 3 | 691.895 | 4.387.404 |
| 4 | 691.773 | 4.387.414 |
| 5 | 691.856 | 4.387.455 |
| 6 | 691.853 | 4.387.549 |
| 7 | 692.002 | 4.387.505 |
| 8 | 692.073 | 4.387.500 |
| 9 | 692.154 | 4.387.488 |
| 10 | 692.296 | 4.387.541 |
| 11 | 692.318 | 4.387.431 |
| 12 | 692.352 | 4.387.411 |
| 13 | 692.373 | 4.387.463 |
| 14 | 692.476 | 4.387.410 |
| 15 | 692.573 | 4.387.358 |
| 16 | 692.726 | 4.387.108 |
| 17 | 692.546 | 4.387.025 |
| 18 | 692.470 | 4.387.143 |
| 19 | 692.361 | 4.387.164 |
| 20 | 692.390 | 4.387.101 |
| 21 | 692.365 | 4.387.056 |
| 22 | 692.312 | 4.387.078 |
| 23 | 692.140 | 4.387.005 |

Las parcelas afectadas por la explotación-restauración son la 878, 894, 895, 896, 897, 898, 899, 900, 901, 905 y 906 del polígono 8 del TM de Bugarra. Si además se considera la totalidad de la restauración, teniendo en cuenta las recomendaciones del servicio de gestión y ordenación forestal de restaurar la zona anexa correspondiente a labores antiguas, las parcelas afectadas total o parcialmente serán la parcela 362 del polígono 6, y las parcelas 877, 878, 879, 880, 881, 894, 895, 896, 897, 898, 899, 900, 901, 905, 906, 958 del polígono 8 del TM de Bugarra.

El sistema de explotación a emplear será el de extracción a cielo abierto, con banqueo descendente, mediante arranque mecánico (material ripable) y voladura, con desmonte en bancos de trabajo de altura máxima de 7,5 m, inclinación de 35° respecto a la horizontal y bermas de trabajo con una anchura variable pero siempre suficiente para garantizar una cómoda y segura maniobrabilidad.

Durante la vida útil prevista de la explotación que será de 24 años, se estima un volumen total de extracción de material de 3.961.868 m³ de reservas brutas, de los que se estiman 198.093 m³ de estériles no comercializables.

En todo el perímetro de explotación, la extracción se llevará a cabo siempre respetando un margen de protección de 5 m a parcelas colindantes y una distancia mínima de 20 m a los barrancos de la zona. En todas las zonas de protección, se respetará la vegetación existente de modo que sirva de pantalla visual de la explotación. Los criterios de explotación considerados mediante bancos de 7,5 m de altura, pendiente máxima 35° y bermas de 6 m se consideran adecuados para una posterior rehabilitación del espacio, es decir, se considera adecuada la topografía final de explotación como modelo topográfico final de restauración, no siendo necesario el acondicionamiento de la morfología del terreno ni realizar movimientos de tierras.

En cada una de estas zonas, la explotación se programa para ser llevada a cabo en diversas fases, a lo largo de las cuales las labores extractivas irán avanzando de techo a muro y en sentido de oeste a este, y en cada una de estas fases se explotarán los recursos mineros adaptándose a la topografía del terreno, siempre teniendo en cuenta los parámetros de explotación propuestos. De este modo, la explotación se divide en 6 fases de explotación-restauración, con superficies indivisibles y asociadas cada una de ellas a un aval que se contemplará en apartados posteriores. La secuencia de extracción se realiza mediante avance lateral de oeste a este en las 5 primeras fases mediante banqueo descendente, y en la sexta fase se realizará un acondicionamiento de la superficie de viales e instalaciones para el abandono definitivo de las labores de aprovechamiento. No obstante, en el anexo del EsIA (de fecha 2019), el promotor indica que se elimina la fase 5 del proyecto de ampliación conforme a las indicaciones del informe del servicio de energía. Por lo que la antigua fase 6 pasa ahora a fase 5 de abandono definitivo. Asimismo, el perímetro de la zona oeste se retranquea 10 m. La superficie de ampliación (245.889 m²) queda comprendida en un perímetro formado por los siguientes puntos principales, cuyas coordenadas UTM ETRS89 (huso 30) serán:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Punto de referencia* | *Coordenadas UTM ED50 (Huso 30)* | |
|  | *X* | *Y* |
| 1 | 691864,0000 | 4387029,0000 |
| 2 | 691947,0000 | 4387175,0000 |
| 3 | 692200,0000 | 4387223,0000 |
| 4 | 692291,0000 | 4387185,0000 |
| 5 | 692462,0000 | 4387123,0000 |
| 6 | 692510,5174 | 4386954,2016 |
| 7 | 692421,0768 | 4386880,9048 |
| 8 | 692360,0000 | 4386934,0000 |
| 9 | 692184,0000 | 4386962,0000 |
| 10 | 692206,0000 | 4386871,0000 |
| 11 | 692030,0000 | 4386796,0000 |

Tramitación administrativa

Con fecha 19 de noviembre de 2013, consta como entrada en este órgano ambiental el Plan de restauración integral (PRI) para la ampliación de la sección A) Cuarte de noviembre de 2013.

Con fecha 17 de julio de 2014, tuvo entrada en este órgano ambiental desde el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia (en adelante STIEM), como órgano sustantivo, la siguiente documentación:

–  Proyecto de explotación para la ampliación de la cantera (mayo 2014).

–  Estudio de impacto ambiental (EsIA) junto con un anejo que contiene los informes recabados, y documento de síntesis del EsIA (mayo 2014).

Entre los informes recabados adjuntos al estudio de impacto ambiental remitido, se recogen los siguientes:

– Informe de la Diputación de Valencia (Área de Carreteras), de fecha 25 de febrero de 2003, indicando que previamente a la actuación serán necesarias una serie de actuaciones de tipo constructivo (pavimentación, señalización, etc.).

– Informe en materia de patrimonio cultural, de fecha 05 de enero de 2006, el cual concluye favorablemente indicando que se informa de ese modo, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98 de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, el EsIA relativo al patrimonio cultural de la actuación evaluada.

– Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ), de fecha 20 de diciembre de 2006, el cual concluye autorizando al promotor a la extracción de áridos en zona de policía, condicionado al cumplimiento de una serie de medidas expuestas en el informe. Asimismo, se aporta otro informe favorable de ese organismo, de fecha 20 de enero de 2006, autorizando el consumo de agua requerido para la explotación (16.000 m³/año).

– Informe del órgano competente en materia forestal, de fecha 03 de febrero de 2014, el cual concluye favorablemente condicionado a una serie de medidas, y al considerar la restauración adecuada y compatible con el resultado final previsto.

Con fecha de registro de entrada del 28 de agosto de 2014, el STIEM trasladó a este órgano ambiental, solicitud de emisión de declaración de impacto ambiental del citado proyecto de ampliación de la explotación, indicando que adjuntaba un ejemplar en formato digital (CD) presentado por el promotor, el cual contiene el proyecto de explotación, el EsIA, y el Plan de restauración (PRI). Asimismo, se indica que se publicó en el DOGV de fecha 26 de diciembre de 2007, el anuncio de la citada solicitud y transcurrido el plazo legal no se presentó alegación alguna.

Con fecha 16 de septiembre de 2014, este órgano ambiental solicitó al servicio de vida silvestre y al servicio de infraestructura verde y paisaje (SIVP), informe a cerca de aspectos relacionados con su competencia.

Con fecha de 9 de diciembre de 2014, el Servicio de Vida Silvestre remite informe de valoración a este órgano ambiental el cual concluye considerando que la actuación no afectará a microrreservas de flora, ni hábitats protegidos, ni a especies protegidas, ni será necesaria emisión de valoración preliminar de repercusiones dado que no se encuentra dentro de la limitación de ningún espacio de la Red Natura 2000.

Con fecha 23 de diciembre de 2014, la Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas remite a este órgano ambiental, el informe del SIVP de fecha 16 de diciembre de 2024, en cuya conclusión se exige el cumplimiento de unas condiciones a cumplir para completar el estudio de integración paisajística (EIP), tales como que: deberá tenerse en cuenta la valoración de impactos y las medidas a adoptar dado que el ámbito se encuentra en el entorno del río Turia y está incluido en el Paisaje de relevancia regional (PRR15: Garganta del Turia y Entorno de Chera (Directriz 53 de la Estrategia territorial de la Comunitat Valenciana)); se deberá definir el ámbito del estudio del EIP en función de la cuenca visual definida, y delimitar, caracterizar y valorar las unidades y los recursos del paisaje existentes; en el análisis visual, se deberá incluir documentación de representación y simulación visual del paisaje desde puntos de observación principales como la CV-377, el cauce del río Turia y el casco urbano de Bugarra; se evitará que la ampliación suponga la apertura de nuevos frentes visuales, valorando una ampliación que minimice la apertura de cuenca visual de la misma (…).

Con fecha 31 de mayo de 2016, este órgano ambiental remite al STIEM de Valencia, solicitud de documentación adicional y aclaraciones técnicas sobre la actuación, tales como: certificado de compatibilidad urbanística; identificación correcta de las parcelas afectadas; elaboración de propuesta de explotación-restauración limitando el ámbito de explotación, y proponiendo diversas variables a tener en cuenta en la restauración; remisión del listado de puntos correspondientes al perímetro de la explotación en formato digital; aportar plano y características del emplazamiento de la maquinaria; rectificación de errores detectados en los planos de corrección hidrológica; se remite informe del SIVP para su consideración en la redacción del EIP; (…). Por todo ello, se requiere la remisión de un anexo del EsIA que incluya la documentación justificativa y las aclaraciones técnicas expuestas en la solicitud.

Con fecha 12 de agosto de 2019, este órgano ambiental remitió al STIEM de Valencia advertencia de caducidad, dando un plazo de 3 meses para remitir contestación a lo solicitado en el requerimiento, e indicando que en caso de no recibir respuesta se procederá al archivo de las actuaciones. Asimismo, con misma fecha, se remite copia de la advertencia de caducidad al promotor de la explotación. Tras detectar en la remisión un error en la dirección postal del promotor, se vuelve a reenviar la advertencia de caducidad con nueva dirección postal, con fecha de salida 27 de agosto de 2019.

Con fecha 7 de enero de 2020, consta como entrada en el expediente de este órgano ambiental procedente del promotor, el anexo al EsIA dando respuesta a las aclaraciones técnicas requeridas anteriormente por este órgano ambiental. Posteriormente, ante la imposibilidad de hacerlo telemáticamente, con fecha 16 de enero de 2024, se entrega CD en este órgano ambiental con la documentación citada.

Con fecha 16 de enero de 2020, el promotor remite a este órgano ambiental el estudio de integración paisajística para ser incluido en el expediente evaluado.

Con fecha 26 de junio de 2023, este órgano ambiental remite solicitud de nuevo informe al SIVP, junto con el nuevo EIP, para que se pronuncie sobre si el proyecto puede causar impactos ambientales significativos, teniendo en cuentas las medidas contempladas. Asimismo, con la misma fecha, se solicita al Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos (Parque natural del Turia), el mismo tipo de informe en referencia a sus competencias correspondientes.

Hasta la fecha de emisión de la presente declaración de impacto ambiental, no consta contestación del órgano competente en materia de paisaje.

Con fecha 5 de agosto de 2024, el Servicio de Gestión de Espacios Naturales, remite a este órgano ambiental, oficio indicando la remisión del informe del Parque natural del Turia, el cual concluye favorablemente del siguiente modo:

«(…) Por todo ello, cabe informar que la actuación es compatible siempre que se cumpla lo dispuesto en el Plan de ordenación de los recursos naturales del Turia, aprobado por el Decreto 112/2021, de 6 de agosto, del Gobierno Valenciano, y tenga en cuenta el siguiente condicionado:

1. Para la realización de las actuaciones se deberán adoptar todas las medidas establecidas en el Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana, en lo referente a la prevención de incendios forestales.

2. Al acabar la explotación del recurso natural y para dar por finalizado el proceso de restauración de la cantera, al menos se debe garantizar que la vegetación replantada haya sobrevivido 2 años tras su plantación.»

Vista la información contenida en el expediente, se considera que se dispone de elementos de juicio suficientes para realizar la evaluación de impacto ambiental ordinaria.

Consideraciones ambientales

El área de explotación se encuentra en el término municipal de Bugarra, provincia de Valencia, distando aproximadamente a 0,6 km de la población, en zona calificada como suelo no urbanizable para uso de canteras, según el vigente planeamiento de Bugarra, como se indica en la documentación aportada. La zona de estudio queda localizada, en una zona con cierta complejidad topográfica, con altitudes comprendidas entre los 250 y 400 m s. n. m., y pendientes medias del 40 %. Se trata de un territorio relativamente movido, donde una serie de elevaciones al norte y sur del río Turia ejercen de pantalla visual y dificultan su visión desde el exterior. La percepción visual de estas zonas mixtas donde se combinan usos agrícolas y forestales es de contraste entre colores, texturas y formas. La vegetación forestal presenta un color verde oscuro y una textura de grano fino que tapiza de modo irregular las superficies, en función del grado de cobertura. Las masas forestales de la zona se intercalan a su vez con afloramientos de roca caliza, que introducen colores grises, en contraste con los tonos vivos de la vegetación adyacente. A pocos metros al sur de la actuación, discurre el río Turia con dirección general este-oeste. Este curso fluvial, aumenta considerablemente la calidad visual del entorno cercano, debido entre otras causas al contraste que aporta la vegetación asociada a la humedad de las riberas con los colores y formas predominantes en el paisaje. El material a extraer será principalmente dolomías tableadas y brechoides pertenecientes al Muschelkalk (Triásico medio en facies germánica), siendo las dolomías un material con buenas propiedades para su uso como árido, especialmente como zahorras.

El hueco de la actual cantera se encuentra totalmente desprovisto de vegetación al haber sido eliminado el sustrato edáfico y haber quedado la roca desnuda al descubierto.

La zona de estudio alberga principalmente vegetación de tipo matorral con arbolado disperso, y en su entorno vegetación de ribera junto al cauce próximo y alguna zona de cultivos. La vegetación típica es el matorral termomediterráneo, tratándose de un matorral denso dominado por lentisco (*Pistacea lentiscus*) con otras especies como coscoja (*Quercus coccifera*), palmito (*Chamaerops humilis*), acebuche (*Olea europaea var sylvestris*) con *Erica multiflora*, *Rosmarinus oficinalis*, *Brachypodium ramosum*  y *Phlomis lychnitis*. El paisaje es el característico de zonas mixtas entre el valle y la baja montaña, que han sufrido una modificación desigual por parte de la actividad humana en función de su potencialidad agrícola. Así, las tierras fértiles del valle son aprovechadas para cultivos de regadío, mientras que las elevaciones y zonas montañosas mantienen un marcado carácter forestal. Dentro de la vegetación de porte arbustivo destacan especies como *Erica terminalis*, *Fumana ericoides*, *Hypericum ericoides*  y *Jasonia glutinosa*.

En el EsIA, se establecen diversas medidas con el objetivo de corregir el impacto sobre la flora y vegetación como son el trasplante de algarrobos (*Ceratonia siliqua*) ubicados en el área de explotación y ejemplares de chopo (*Populus nigra*), para ser empleados como pantallas visuales; en las zonas de protección, fuera del límite de la explotación, se respetará la vegetación existente, etc.

Consta informe emitido por el Parque natural del Turia de fecha 24 de julio de 2024, de carácter favorable condicionado, indicando entre las medidas establecidas referentes a la vegetación, que se deberá garantizar por parte del promotor, que la vegetación replantada en la fase de restauración haya sobrevivido al menos 2 años tras su plantación.

En general, para las aves, la zona se caracteriza por presentar especies capaces de ocupar hábitats antropizados. Consta informe de la DGMNA de fecha 09 de diciembre de 2014, en el cual se indica que no se localizan en el ámbito de actuación microrreservas de flora, reservas de fauna, ni hábitats protegidos incluidos en el anexo IV del Decreto 70/2009, así como que tras consultar el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunitat Valenciana (BDBCV), aparecen en la zona objeto de evaluación especies protegidas como el águila-azor perdicera (*Aquila fasciata*) y la collalba negra (*Oenanthe leucura*). No obstante, ese organismo considera que la actuación no afectará a las especies mencionadas, dada la suficiente lejanía del nido de la pareja de águila de la actividad, y tampoco se prevé una pérdida significativa de hábitat de campeo.

Entre las medidas correctoras del impacto sobre la fauna establecidas en el EsIA, cabe destacar que, se evitarán las operaciones más ruidosas (voladuras, desbroces, etc.), durante los meses de abril a julio, así como que se comprobará por parte de un especialista la posible afección directa a especies de fauna de interés, previamente al comienzo de las operaciones de desbroce.

Vista la documentación aportada, el promotor indica en el EsIA que, la ubicación se ha escogido al tratarse de una ampliación de explotación de la actual cantera estando vinculada a la propia cantera autorizada y situada en terreno clasificado como suelo no urbanizable reservado para canteras. Asimismo, se ha escogido como método de explotación, la excavación a cielo abierto, dado que los materiales calizos tienen un valor unitario muy bajo y su aprovechamiento solo puede hacerse de forma racional por dicho método.

Consultado el visor cartográfico de IDEV, en el ámbito de actuación, no se observa afección a ningún espacio perteneciente a la Red Natura 2000 o Espacios naturales protegidos ni a vías pecuarias.

Existe afección parcial a suelo forestal (PATFOR) en la zona de explotación. No obstante, consta informe favorable en materia forestal el cual considera compatible el PRI (de noviembre de 2013), al estimar adecuada la restauración propuesta, dejando a consideración del órgano competente en minería la aprobación del PRI y la validación relativa al estudio de estabilidad geotécnica presentado.

La superficie que conforma la zona de afección se encuentra enclavada dentro de un área con riesgo de erosión actual alta, y de erosión potencial muy alta, con una vulnerabilidad de acuíferos alta.

La explotación está ubicada en terrenos calificados como suelo no urbanizable común (reserva de canteras), según el PGOU del municipio. Consta informe de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Bugarra, e informe favorable condicionado emitido por la CHJ (ya citado), resultando el ámbito de actuación de la explotación, fuera de la zona de afección de riesgo por inundación del PATRICOVA.

Visto el EsIA, la documentación aportada y la tipología de los trabajos a ejecutar, se prevén afecciones potenciales especialmente en la fase de explotación de la cantera, que serán minimizadas o anuladas en la fase de restauración.

El EsIA del proyecto, contempla las medidas preventivas y correctoras encaminadas a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a las explotaciones de este tipo de material extraído.

En la fase de explotación se identifican, entre otros, los siguientes impactos ambientales potenciales:

– Las tareas de despeje y desbroce previas al movimiento de tierras de la zona a explotar, eliminarán la superficie vegetal especialmente en la zona de ampliación. Posteriormente, en las tareas de extracción del material, se prevé la generación de un impacto temporal y reversible en la calidad del aire y ruido, debido a la emisión de polvo y gases contaminantes en suspensión. La maquinaria y camiones que intervendrán también emitirán a la atmósfera este tipo de gases. Como medidas preventivas y protectoras previstas se establecen las siguientes:

1. Los cambios de aceites, neumáticos, el manejo de baterías, y demás labores de mantenimiento de la maquinaria, se realizará en talleres autorizados para ello o en zona habilitada mediante losa de hormigón con bordillo y un sistema de recogida de los residuos.

2. Se acondicionarán los caminos por donde circulen los camiones cargados de material, antes, durante y al finalizar los trabajos, mediante el compactado de los mismos y asfaltado del camino de acceso.

3. En las tareas de arranque realizada por retroexcavadora, se regará la superficie a arrancar, así como también se regarán las pistas y caminos más frecuentados por los camiones, con el fin de mantener el pavimento permanentemente húmedo.

4. Todos los camiones que transporten materiales pulverulentos deberán ir cubiertos con lonas, las cuales deberán cubrir totalmente la caja del volquete o remolque del camión, con el fin de evitar emisiones de polvo durante el transporte.

5. Los tubos de escape se colocarán en la parte superior de las cabinas de la maquinaria, minimizando la generación de polvo producida por la expulsión de gases contaminantes directamente sobre el terreno. Se realizará un mantenimiento adecuado a la maquinaria interviniente.

– La contaminación atmosférica por ruidos y vibraciones, tendrá lugar principalmente en la fase de preparación y funcionamiento de la explotación, que será un impacto causado por las emisiones sonoras, de carácter reversible a corto plazo y de extensión puntual, pudiendo causar molestias a la población y a la fauna que pueda existir en el entorno próximo a la explotación. Para paliar este impacto, se establecen las siguientes medidas de prevención y protectoras:

1. Se emplearán silenciadores en los tubos de escape y equipos insonorizados en los elementos principales de generación de ruido de la maquinaria, de manera que se consiga un nivel de inmisión sonora que no supere los límites legales establecidos en la normativa para las emisiones sonoras.

2. Se limitará la velocidad de circulación de los vehículos por los accesos a 20 km/h.

3. Se limitará el horario de trabajo al periodo diurno.

4. La maquinaria se revisará periódicamente, según las normas de mantenimiento y se realizarán todas las revisiones necesarias para su correcto funcionamiento.

Durante la fase de ejecución y funcionamiento de la explotación, será inevitable la modificación de la escorrentía superficial del ámbito de la actuación, debido a la transformación que sufrirá el terreno como consecuencia de la continuada extracción de áridos. Durante la explotación, las aguas que no se infiltren tras circular por el sistema de drenaje, quedarán retenidas en una balsa de decantación de sedimentos arrastrados ubicada en la zona baja de la explotación. Este sistema de drenaje será verificado para su correcta ejecución y funcionamiento en todos los elementos que lo componen (cunetas de berma, cunetas perimetrales de cabecera, cunetas perimetrales de pie, bajantes de talud, barreras de control de sedimentos, áreas de disipación de energía y balsa de decantación de sedimentos). Se controlará que no se realicen vertidos ni acopios de materiales fuera de las zonas destinadas a ello, y en particular en las proximidades de cursos de agua y sistema de drenaje (barranco de La Marjuela, río Turia, etc.).

También se establecerán medidas de protección para las aguas subterráneas:

1. Se limitará la cota de explotación por encima de la cota del nivel freático cercano, como medida de protección de posibles acuíferos locales.

2. No se realizarán vertidos de aguas residuales ni de materiales en la zona de estudio ni en los cauces de agua cercanos.

3. Se evitará la contaminación química de las aguas subterráneas, acondicionando una zona de reparación y mantenimiento de la maquinaria impermeabilizada con losa de hormigón con bordillo.

4. Los efluentes domésticos (aguas negras) generados en los baños químicos portátiles serán gestionados y retirados por gestor autorizado.

A raíz de los trabajos de explotación, se generarán residuos sólidos. Asimismo, la gestión de residuos catalogados como peligrosos o de naturaleza distinta a los materiales pétreos que se puedan generar, será un aspecto importante a vigilar. Se tomarán diversas medidas preventivas y correctoras:

1. No se permitirá en ningún caso, el vertido de residuos sólidos o líquidos al terreno.

2. Los residuos que se generen durante la preparación y explotación de la zona de explotación se clasificarán y gestionarán de forma separativa los diferentes RSU, conforme a la normativa municipal en materia de gestión de residuos.

3. Los residuos de tipo urbano procedentes de las comidas de los trabajadores serán recogidos en un contenedor y transportados al núcleo urbano más cercano donde se depositarán para su recogida por el servicio municipal de basuras, que se encargará de su gestión y envío a vertedero autorizado.

4. Los residuos catalogados como peligrosos se almacenarán en envases estancos adecuados a sus características químicas, en recinto cerrado dotado con solera impermeabilizada y sistema de recogida de derrames, y serán gestionarán por gestor autorizado.

5. En caso de vertido accidental, se eliminarán los suelos contaminados, siendo tratados y gestionados como residuos tóxicos y peligrosos.

Aunque a priori, no consta afección a ningún yacimiento arqueológico, paleontológico o etnológico catalogado en el área de explotación. En caso de producirse algún descubrimiento arqueológico o bien cultural durante la ejecución de las labores extractivas en el ámbito de la actuación, la dirección facultativa dictará la suspensión inmediata de las operaciones de explotación y se comunicará a los organismos competentes, el descubrimiento para que adopten las medidas que estimen necesarias para la protección, conservación o estudio del hallazgo.

Se aporta con el proyecto de explotación, informe favorable de fecha 05 de enero de 2006 de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, referente a la cantera Cuarte.

Con respecto a las modificaciones paisajísticas que se puedan producir, se proponen las siguientes medidas preventivas con el objetivo de mejorar la integración paisajística:

1. No se sobrepasará en ningún caso los límites de la autorización minera.

2. En todas las zonas de protección, se respetará la vegetación existente de modo que sirva de pantalla visual de la explotación.

3. Se atenderá en todo momento al programa de explotación de la cantera, que ha sido programado de manera que sea ejecutado de forma progresiva al avance de la explotación, de modo que a medida que el frente se encuentre a suficiente distancia como para no interferir en las labores de extracción, comenzarán las labores de restauración por la zona ya explotada. De esta manera, mediante la explotación y restauración simultánea se reduce en el tiempo y en el espacio el área afectada por la cantera en cada momento, corrigiéndose lo antes posible el impacto negativo que supone la existencia del hueco, tanto desde el punto de vista paisajístico como de la seguridad.

4. En las labores de restauración, se respetarán los parámetros definidos en el EIP, así como el talud de restauración máximo (35°), la altura de banco máxima (7,5 m), anchura mínima de berma (6 m), etc.

5. Se revegetará la zona, tanto taludes como zonas llanas, conforme a las directrices indicadas en el plan de restauración aportado.

Durante la fase de funcionamiento de la explotación, se prevé un impacto de desarrollo económico positivo en la zona dado que puede generar puestos de trabajo directa o indirectamente, así como el servicio que supone el uso del material extraído como zahorras naturales o artificiales muy utilizado en obra civil y construcción.

Concluidos los trabajos de explotación, se establecerán unas medidas a llevar a cabo, para la fase de abandono de la explotación, entre las que cabe destacar:

1. Se restaurarán y revegetarán los terrenos de los caminos y pistas de acceso de nueva creación.

2. Las pistas y caminos utilizados en la fase de explotación serán restaurados, en su caso.

3. Se deberá llevar a las plantas de reciclaje los residuos generados en la explotación que aún permanezcan en ella (bidones, latas, plásticos, vidrios, carteles de señalización, etc.).

El proyecto cuenta con un Plan de restauración del espacio natural afectado por las labores mineras ya ejecutadas, y las de ampliación. La superficie total que será objeto de restauración será la compuesta por las zonas ya definidas. Las labores principales proyectadas de dicho plan, en líneas generales serán: la restauración geomorfológica, mediante el relleno del hueco minero, la construcción de bancos artificiales y el reperfilado o desmonte para homogenización de la cota final; la recuperación del suelo con aporte de suelo vegetal y la revegetación, introduciendo especies vegetales seleccionadas.

Por tanto, la idea es observar la zona afectada en su conjunto y establecer las actuaciones correspondientes dirigidas a corregir los impactos negativos existentes, buscando siempre la defensa del paisaje; iniciar y activar la regeneración vegetal del ecosistema; encauzar las aguas pluviales y proteger de la erosión los terrenos afectados y de aquellos situados en cotas inferiores; realizar las labores de mantenimiento de la cubierta vegetal después de su revegetación.

Finalizadas las labores de explotación y posterior restauración, se procederá al desmantelamiento de todas las instalaciones auxiliares, exceptuando las oficinas que serán conservadas para llevar a cabo las labores necesarias durante el periodo de seguimiento y vigilancia de las labores de restauración.

El EsIA, cuenta con un programa de vigilancia ambiental que tiene por objeto garantizar el cumplimiento de las medidas correctoras, tal y como se especifican en el EsIA, y en el Plan de restauración, así como también comprobar y valorar la severidad y distribución de los impactos negativos sobre los elementos del medio considerados, y verificar si las medidas protectoras y correctoras están siendo efectivas, efectuando los controles, las mediciones y los análisis periódicos correspondientes, de los parámetros que permitirán conocer el impacto que está soportando el ámbito de la actuación y su entorno. La vigilancia ambiental debe efectuarse desde las primeras etapas del proyecto. Durante la explotación, el programa está relacionado con el seguimiento de las operaciones del proyecto y el control de calidad de los elementos y características del medio afectadas (agua, atmósfera, vegetación, riesgos geofísicos, etc.), así como con la vigilancia de los trabajos de restauración, dado que la rehabilitación de los terrenos se deberá hacer de forma simultánea a las labores de extracción minera.

Todas las actuaciones y/o mediciones que se realicen en la aplicación del PVA tendrán constancia escrita en forma de documento, de forma que permita comprobar su correcta ejecución y efectividad respecto de los trabajos realizados para cumplir las condiciones establecidas en la normativa vigente que le sea de aplicación.

Si se observase alguna desviación significativa respecto de las previsiones descritas en el EsIA durante la realización de los controles mencionados, el promotor lo pondrá en conocimiento de la administración sustantiva competente, para que se apliquen las medidas correctoras necesarias.

Consideraciones jurídicas

El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al anexo I del Decreto 162/1990, grupo 3, c) Extracción de minerales no metálicos ni energéticos; c.1. Materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentadles), en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.

El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.

El artículo 129 del Decreto 173/2024, de 3 de diciembre, del Consell, por el que establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat establece que la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Infraestructuras y Territorio ejerce las funciones en materia de evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.

Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Evaluación Ambiental y Paisaje, en uso de las atribuciones que ostento formulo la siguiente,

RESOLUCIÓN

*Primero*

Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación para  la ampliación de la sección A) Cuarte, promovido por Áridos y Excavaciones Bugarra, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, estudio de integración paisajística, proyecto de explotación, plan de restauración, informes recabados, la demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:

1. Cuando las condiciones climáticas sean desfavorables, como por ejemplo fuertes rachas de viento, se paralizarán inmediatamente los trabajos regando aquellas zonas que se puedan ver más afectadas. Los trabajos se podrán reanudar tan pronto las condiciones ambientales se recuperen.

2. Los acopios de materiales pulverulentos se efectuarán a resguardo del viento y en áreas de escasa visibilidad.

3. La actividad se considera como potencialmente contaminadora de la atmósfera, de conformidad con la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, al estar incluida en el Catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera (anexo IV de la citada ley, actualizado por el Real decreto 100/2011, de 28 de enero). La construcción, montaje, explotación, traslado o modificación sustancial, cese o clausura de la actividad está sujeta al régimen de autorización o notificación regulado en el artículo 13 de la Ley 34/2007.

4. Durante la ejecución y explotación de la ampliación, así como en la fase de restauración, dada la proximidad a suelo forestal, se adoptarán las prescripciones del anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, relativo a prevención de incendios.

5. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.

6. Para llevar a cabo la restauración geomorfológica del hueco minero generado, además de los residuos inertes de mina, se podrán utilizar residuos inertes adecuados conforme al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat y a la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. En cada uno de los planes de labores, se deberá justificar que se ha obtenido la declaración de aptitud de residuos inertes adecuados por el órgano competente en materia de residuos. Asimismo, el órgano sustantivo en materia de minería deberá comprobar que la mercantil dispone del volumen de residuos inertes adecuados y en cantidad suficiente para ir colmatando por fases todo el relleno del hueco. En el caso de no poder justificar el aporte de material de relleno, deberá plantearse una alternativa de restauración, modificar la cota de explotación o modificar cualquier otro parámetro que permita asegurar la rehabilitación del hueco minero, previa aprobación del órgano competente. La promotora vigilará la naturaleza de los materiales utilizados como relleno, llevando un libro de registro sobre el volumen y procedencia que estará disponible en las oficinas adjuntas a la explotación.

7. Deberán respetarse los límites de la explotación, no pudiéndose ocupar terrenos fuera del ámbito de actuación. Asimismo, no debe acumularse material extraído fuera del perímetro de la explotación y restauración, debiendo depositarse en lugares que no generen impactos ambientales.

8. El seguimiento del cumplimiento de las medidas descritas en el EsIA, de las propuestas emitidas por los distintos organismos consultados y de las medidas adicionales propuestas, corresponderá al órgano sustantivo.

9. Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.

10. Mediante las acciones de control, se comprobará que todas las instalaciones de la explotación dispongan de los mecanismos y elementos necesarios para minimizar los riesgos de contaminación a cursos de agua superficiales o subterráneos, los riesgos de contaminación atmosférica y acústica, etc., tanto en el funcionamiento cotidiano como en casos de posibles accidentes. Además, se controlará que la gestión de los residuos generados, y en el conjunto de la explotación, se lleve a cabo de acuerdo con la normativa vigente.

11. Al finalizar el aprovechamiento, cuando la entidad explotadora deba proceder a la rehabilitación y abandono definitivo de la explotación, presentará para su autorización ante la autoridad competente en materia de seguridad minera, un proyecto de abandono definitivo de labores en el que se justificarán las medidas adoptadas y a adoptar para garantizar la seguridad de las personas y bienes. Una vez autorizado, con las modificaciones que en su caso estime la autoridad competente en materia de seguridad minera, la entidad explotadora ejecutará los correspondientes trabajos y, una vez finalizados, lo comunicará a la misma, solicitando la autorización de abandono definitivo de la explotación.

En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, esta declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.

*Segundo*

Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:

a. Publicar esta declaración de impacto ambiental en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, así como en la sede electrónica.

b. Esta declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.

*Tercero*

El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.»

  

València, 11 de enero de 2025

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML