Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9886, del 05-07-2024 (2024/5850)

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, als termes municipals de la Pobla de Benifassà, Vallibona, Rossell i Castell de Cabres. Expedient 016/2021-EAE.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9886

Data del DOGV
:   05-07-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/5850

CVE


Data del document
:   14-05-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, als termes municipals de la Pobla de Benifassà, Vallibona, Rossell i Castell de Cabres. Expedient 016/2021-EAE. [2024/5850]  
  
  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 16/2021-EAE.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit : Revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà.   
Promotor: Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals.   
  
Autoritat substantiva : Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Localització: Termes municipals de la Pobla de Benifassà, Vallibona, Rossell, Castell de Cabres.  
Expedient: 016 - 2021 - EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 17 de febrer de 2022, va adoptar el següent:  
  
Acord  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, en els termes següents:  
En data 19 de febrer de 2021, ha tingut entrada, en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà.  
Per a esta proposta d'acord, els articles referits a la Llei 5/2014 s'entendran mutatis mutandis als corresponents en l'actual Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
A) Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa per la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, aporta la documentació següent:  
- Esborrany de la revisió del pla; - Document inicial estratègic; - Cartografia i - Diversos arxius, referits a l'anterior pla de prevenció d'incendis i que ara es revisa.  
Des del punt de vista formal, complix amb els continguts de l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP vigent en el moment de la seua presentació). La documentació es presenta en format digital.  
B) Planejament vigent  
La Resolució de 14 de febrer de 2011, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, va aprovar el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, amb una vigència de 10 anys.   
El contingut del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà constituïx la directriu tècnica en esta matèria en l'àmbit del parc, sense perjuí del que s'establix en el marc legislatiu propi, en concret el Decret 57/2006, de 28 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Tinença de Benifassà (DOGV núm. 5252, de 5 de maig de 2006), com a normativa general de prevenció d'incendis forestals.  
Quant a la normativa sectorial forestal o d'incendis forestals, segons la divisió del terreny forestal de la Comunitat Valenciana establida en el Pla d'acció territorial forestal, forma part de la demarcació forestal de Sant Mateu, el pla de prevenció d'incendis forestals de la qual, a escala de demarcació, va ser aprovat mitjançant la Resolució de 14 d'abril de 2014, del conseller de Governació i Justícia.  
A l'efecte del que s'establix en l'article 48 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, este pla de la demarcació de Sant Mateu, juntament amb el que s'establix en la planificació general d'extinció d'incendis forestals en el seu àmbit territorial, té la consideració de pla de defensa. El pla de prevenció d'incendis forestals de demarcació té una vigència de 15 anys comptats des de l'aprovació (2014), sotmés a revisions ordinàries cada 5 anys.  
La disposició transitòria del Pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació de Sant Mateu indica que els municipis que no compten amb pla local de prevenció d'incendis forestals que establix l'article 55.3 de la Llei forestal de la Comunitat Valenciana s'han d'adaptar al pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació mencionada. En este sentit, en la pàgina 22/64 de l'esborrany del pla s'indica que els municipis el pla local de prevenció d'incendis forestals dels quals està pendent d'elaborar i aprovar són els de la Pobla de Benifassà, Rossell, Castell de Cabres i Vallibona.  
C) Objectiu de la revisió  
Com assenyala la pàgina 4/19 del document inicial estratègic, «és per la caducitat del PPIF de 2011, el motiu pel qual es fa esta revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals (d'ara en avant, PPIF)».  
  
La revisió té com a objectiu actualitzar les actuacions que engloba el PPIF, i per a fer-ho se n'ha analitzat el grau de compliment, i el resultat es recull en la revisió del PPIF (en l'annex 1), a partir del qual s'han descartat algunes de les actuacions, bé per estar ja executades, o bé per haver-se considerat innecessàries o inviables al llarg de la vigència del pla.  
L'esborrany del Pla de prevenció fa una anàlisi del risc històric i de les àrees amb més quantitat d'incendis, i presenta una carpeta amb cartografia abundant sobre plànols amb data de 2007.   
D'altra banda, s'ha tractat de simplificar el pla i englobar en una actuació única les actuacions senzilles que estaven dirigides a un mateix objectiu (per exemple, les actuacions 10.1, 10.2, 10.3.1, 10.3.2, 10.3.3 i 10.3.4 del Pla de prevenció de causes, relatives al disseny i l'edició de fullets divulgatius, s'agrupen en una única actuació, l'actuació 2.2 del Pla de prevenció de causes, en la revisió). La revisió del pla inclou en la memòria (apartats 3 i 4) unes taules en què s'indiquen les actuacions que inclourà la revisió del pla, i, si és el cas, el codi que estes actuacions tenien en el pla aprovat en 2011.  
  
D'altra banda, s'hi han afegit algunes actuacions que s'ha considerat que tenen interés, com per exemple un estudi de punts estratègics de gestió del combustible (actuació 1.1 del Pla d'infraestructures), que, amb caràcter general, s'han incorporat en la revisió dels plans de tots els parcs naturals.  
Finalment, quant a infraestructures de prevenció (àrees de tallafocs, punts d'aigua i xarxa viària), cal indicar que, en l'actualitat, hi ha els plans de prevenció d'incendis forestals de demarcació, que ja estan aprovats i inclouen una extensa planificació d'estes infraestructures en tota la Comunitat, per la qual cosa les infraestructures que preveu esta revisió són les que establix el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Sant Mateu.   
  
En este punt cal indicar que, en cas que hi haja infraestructures diferents i ja executades en compliment del PPIF aprovat en 2011, estes es recullen i es modificaran en el Pla de demarcació.  
Definix també els organismes promotors i implicats en cada actuació, així com una previsió temporal per a l'execució d'estes i una estimació econòmica.  
L'àmbit d'estudi comprén tot el PORN de l'espai natural, així com terrenys adjacents, el total dels municipis de la Pobla de Benifassà i Vallibona, part de Rossell i una xicoteta superfície de Castell de Cabres.  
  
El Parc Natural de la Tinença de Benifassà ocupa 4.967 hectàrees, dividides en 24 parcel·les o muntanyes, la majoria propietat de la Generalitat.   
La superfície d'estes parcel·les oscil·la des de menys de 2 hectàrees, com poden ser algunes de les que formen part de la muntanya de Sant Domingo, a Vallibona, fins a les 3.317 hectàrees, que compon la zona contínua de parc natural de dimensions més grans i que integra la muntanya de la Tenalla, les Ombries de Benifassà i el mas del Trinxant. El caràcter disgregat de l'espai protegit ha obligat a estudiar i analitzar un àmbit superior, que englobara tot el parc natural, i permetera dirigir i dur a terme actuacions comunes per a la prevenció d'incendis. Per això, en l'anàlisi històrica i en el Pla de prevenció de causes, s'ha emprat el límit del PORN com a límit d'estudi, amb 25.814 hectàrees.  
  
Com indica la pàgina 6/19 del DIE, s'han considerat dos alternatives.  
D'una banda, l'alternativa 0, que consistiria a mantindre el contingut exacte de les actuacions que establix el PPIF, aprovat en 2011.   
  
Pel que fa al Pla de prevenció de causes, tant en l'alternativa 0 com en l'alternativa 1, les actuacions que s'hi inclouen no tenen efecte sobre el territori perquè es tracta d'actuacions la finalitat de les quals és la difusió de les normes de prevenció d'incendis.  
  
Pel que fa al Pla de prevenció d'infraestructures, l'alternativa 0 inclou 437 km d'àrees de tallafocs, 740 km de condicionament de vials, l'obertura nova de 16 km de pistes, la construcció de 8 depòsits d'aigua nous i l'adaptació o el manteniment de 55 depòsits nous i basses que ja hi ha, a més de l'obertura i el manteniment de faixes perimetrals en nuclis urbans.  
L'alternativa 1 és la que s'ha seleccionat finalment, i consistix a realitzar una revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural.  
Les actuacions que preveu l'alternativa 1 inclouen 226 km d'àrees de tallafocs, 304 km de condicionament de vials, l'obertura nova de 6 km de vials, la construcció de 7 depòsits i l'adaptació de 21 que ja hi ha.  
  
Esta alternativa 1 seleccionada s'estructura en:  
• un pla de prevenció de causes i   
• un pla d'infraestructures.   
Comprén 26 actuacions (13 en el Pla de prevenció de causes i 13 en el Pla d'infraestructures), i un apartat de seguiment i control de l'execució de les actuacions.  
Per la informació aportada en l'esborrany del pla (pàgina 11/19 del DIE), els principals canvis de l'alternativa 1 seleccionada respecte de l'alternativa 0 són:  
En el Pla de prevenció de causes:   
- L'agrupació de les actuacions relatives a jornades i difusió mitjançant fullets i la inclusió de la difusió multimèdia (actuacions 2.1 i 2.2).   
  
- L'agrupació d'actuacions encaminades a facilitar l'elaboració dels plans locals de cremes (actuació 3.1) i el foment d'alternatives al foc per a eliminar restes vegetals (actuació 3.2), sense especificar únicament la creació de línies d'ajuda.   
  
- La inclusió de les actuacions d'adaptació dels paellers i la instal·lació de cartells en les àrees d'ús públic com a part de l'actuació d'adaptació de les àrees d'ús públic del Pla d'infraestructures (actuació 6.1).   
  
- L'agrupació i la implementació de les actuacions relatives a vigilància i detecció d'incendis, mitjançant la referència al Pla de vigilància preventiva de la Comunitat Valenciana, i la inclusió de les ajudes al voluntariat per a la prevenció d'incendis forestals (actuacions 6.1 i 6.2).   
- La inclusió de les actuacions d'actualització de la zonificació del risc d'incendis, no únicament per caiguda de llamps, sinó més extensa, i la modificació de la normativa sectorial del PN per a facilitar l'execució de les infraestructures de prevenció (actuacions 7.1 i 8.1 del Pla de prevenció de causes).  
- L'exclusió de les actuacions relatives a:  
• la inclusió de les normes de prevenció d'incendis en la normativa sectorial del PN;   
• les ajudes per a la construcció de cremadors;   
• l'eliminació de punts d'abocament no controlats, que duen a terme els ajuntaments;   
• l'elaboració d'un pla d'ús públic del parc;   
• l'elaboració de plans d'autoprotecció de les zones urbanitzades;   
  
• l'elaboració, per part dels ajuntaments, d'un pla de recollida selectiva de restes vegetals.   
En el Pla d'infraestructures:   
- La inclusió de l'elaboració d'un estudi sobre els punts estratègics de gestió de la vegetació per a la prevenció d'incendis forestals (actuació 1.1).   
- L'agrupació de les actuacions relatives a cada tipus d'infraestructura (àrees de tallafocs, xarxa viària i xarxa hídrica), així com les relatives a l'adequació d'àrees recreatives, incloent-hi tant l'execució com la redacció dels projectes (actuacions 2.1, 2.2, 3.1, 3.2, 4.1, 4.2 i 6.1).   
  
Referent a les infraestructures, es modifica el contingut de les actuacions respecte al PPIF de 2011, que se substituïx per les que s'inclouen en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Sant Mateu. Únicament s'inclouen en esta revisió les que establix este pla de demarcació.   
Sí que es manté l'execució i el manteniment de faixes perimetrals en zones urbanes, que no estan previstes en el Pla de demarcació.  
- L'agrupació en una única actuació de les actuacions destinades al manteniment i la recuperació de cultius (actuació 5.1), la implantació de plantacions tofoneres i d'aromàtiques (actuació 5.2) i a l'aprofitament ramader (actuació 5.3).   
- El foment de l'execució d'infraestructures no se centra en subvencions i ajudes únicament, sinó que preveu més opcions, com ara convenis, estudis, col·laboracions, etc.   
-L'exclusió de les actuacions relatives en incloure les normes de prevenció d'incendis en la normativa sectorial del PN i l'elaboració d'un pla d'ordenació silvopastoral del PORN de la Tinença de Benifassà.  
A més, com s'ha comentat anteriorment, s'introduïx un apartat relatiu a la coordinació i el seguiment de les actuacions, en el qual queda també inclosa la possibilitat de celebrar reunions de prevenció d'incendis amb el Parc Natural (anterior actuació D del Pla general del PPIF).  
  
Es preveu que el contingut del pla es desenvolupe durant els 10 anys des de l'aprovació.   
La revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del PN de la Tinença de Benifassà inclou la planificació economicotemporal prevista per al desenvolupament del pla (annex 3 de la documentació entregada).  
  
Justificació de la revisió  
Com s'ha indicat anteriorment, el termini previst per a la vigència de l'actual Pla de prevenció d'incendis forestals (PPIF) del Parc Natural de la Tinença de Benifassà ha conclòs (10 anys), i és necessària la revisió, per caducitat, de manera que es continue amb el treball de prevenció i per a establir quines actuacions del pla vigent es prorroguen i actualitzen i quines es descarten, així com la introducció d'altres de noves en funció de la necessitat o l'interés.   
Això s'ha efectuat després de dur a terme una anàlisi del nivell de compliment del pla vigent, les modificacions del qual s'han reflectit en l'apartat anterior.  
És important destacar que, com indica l'esborrany del pla presentat (pàgina 6/74), el grau general de compliment del PPIF del Parc Natural de la Tinença de Benifassà és del 27 %.  
Les actuacions relatives a execució del Pla d'infraestructures de prevenció d'incendis es complixen en un 28 % del que es preveu.  
El grau de compliment assolit pel Pla de prevenció de causes del PPIF del parc natural és baix; el nivell d'execució és del 25 %.  
  
La causa més freqüent d'incendis ha sigut per llamps i, en els dos casos, els incendis intencionats han suposat aproximadament un 16-17 % de la superfície cremada.  
D'altra banda, destaca la desaparició, en este últim període, de les cremes agrícoles com a causa d'incendi i l'aparició de successos a causa de negligències i línies elèctriques.  
En l'àmbit del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, no hi ha hagut grans incendis en les dos sèries temporals analitzades.  
D) Document inicial estratègic presentat  
Seguint l'article 50 de la llavors vigent Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el document inicial estratègic presentat consta de:  
1. Objectius del pla i problemàtica existent.  
2. Àmbit territorial, abast del pla i contingut de les alternatives.  
  
3. Desenvolupament previsible del pla.  
4. Diagnòstic ambiental i territorial anterior al pla.  
5. Efectes previstos sobre el medi ambient, el territori i el canvi climàtic.  
6. Selecció de les alternatives previstes.  
7. Incardinació amb l'estratègia territorial valenciana i incidència en altres instruments de planificació.  
8. Procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
9. Mesures preventives o atenuants d'efectes negatius sobre el medi ambient i el territori.  
10. Mesures previstes per al seguiment ambiental del pla.  
L'alternativa és única, és a dir, continuar amb el pla anterior i adaptar-lo al Pla de prevenció d'incendis de la demarcació forestal ja aprovat.  
Hem de mencionar que en l'elecció de l'única alternativa proposada i, per tant, seleccionada en l'esborrany de pla, no s'ha justificat per què esta alternativa, a diferència de l'anterior (la caducada i amb una baixa execució), sí que es podrà executar, si bé, en este sentit, s'establix un seguiment de l'execució de les actuacions (pàgina 25/74 de l'esborrany del pla) i s'adjunten en l'annex 3 fitxes particularitzades per a cada una de les actuacions del Pla de prevenció de causes i del Pla d'infraestructures, en què s'indica el tipus d'actuació, la quantitat prevista, la unitat de mesurament i l'indicador i la valoració econòmica.  
  
  
E) Consultes efectuades  
1. Per part de l'òrgan promotor:  
La pàgina 5/19 del DIE presentat indica que també s'han fet consultes al Parc Natural (en l'annex 1 d'este document s'adjunta una descripció del procediment seguit i les consultes i la participació que hi ha hagut).  
Durant la fase d'anàlisi del grau d'avanç del Pla de prevenció es van consultar diversos organismes públics (DT Castelló; DG Medi Natural; ajuntaments de Rossell, Vallibona, Canet lo Roig, la Pobla de Benifassà, Xert, Herbers, Morella i Castell de Cabres; Diputació de Castelló; Red Eléctrica, i el Centre de Coordinació d'Emergències de l'Eliana) i privats (Iberdrola i Endesa). Es trasllada l'Informe de 17/11/2020 del director del Parc Natural.  
  
2. Per part de l'òrgan ambiental, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions afectades següents:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
02/06/2021   
  
22.09.2021  
13.09.2021 Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge:   
• Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
• Servici de Gestió Territorial (PATRICOVA)  
02/06/2021   
20.09.2021  
29.10.2021  
25.10.2021  
08.07.2021 Subdirecció General de Medi Natural:  
Servici d'Ordenació i Gestió Forestal,   
Gestió d'Espais Protegits i   
Vida Silvestre  
Caça i Pesca  
02/06/2021 Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric   
Artístic - DT d'Educació, Cultura i Esport de Castelló  
02/06/2021 Servici d'Agricultura - Direcció Territorial de Castelló  
02/06/2021 Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències  
02/06/2021 Confederació Hidrogràfica de l'Ebre  
02/06/2021 14.09.2021 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
02/06/2021 Consorci Provincial de Bombers de Castelló  
02/06/2021 Ajuntaments de Castell de Cabres, la Pobla de Benifassà, Rossell i Vallibona   
02/06/2021 Diputació de Castelló  
02/06/2021 Red Eléctrica  
02/06/2021 21.06.2021 Iberdrola  
02/06/2021 Grup per a l'Estudi i la Conservació dels Espais Naturals - GECEN  
  
  
Nota: Els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica una vegada s'emeta este IATE.  
  
De les consultes que s'han fet a les administracions públiques afectades a les quals es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP, indiquem els aspectes següents:  
- Infraestructura verda i paisatge  
L'Informe de 22/09/2021 del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que:  
El parc es troba en l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 02. Entorn de la Pobla i monestir de Benifassà. Entorn de Morella, que forma part de la infraestructura verda a escala regional d'acord amb l'article 5 de la LOTUP.  
El PPIF conté un pla de prevenció de causes i, especialment, un pla d'infraestructures, en què s'inclouen propostes que cal dur a terme i que tindran influència sobre la infraestructura verda i sobre el paisatge, incloent-hi algunes mesures d'integració paisatgística de caràcter genèric (encara que no es denominen així).  
Hi afig el condicionat següent:  
S'han de fer constar com a condició en les fitxes de l'annex 2, sobre els programes d'actuació, del Pla d'infraestructures, que per al desenvolupament dels projectes que s'hi indiquen, l'objectiu dels quals siga l'execució d'elements que incidisquen sobre la infraestructura verda i el paisatge, que el projecte continga l'instrument de paisatge corresponent, en este cas estudi d'integració paisatgística:   
• obertura de pistes noves,   
• construcció de depòsits d'aigua...   
Tot això, d'acord amb el que s'establix en l'article 6.3 de la LOTUP mencionat anteriorment, així com en l'article 6.4.b d'esta llei, que disposa que els estudis d'integració paisatgística valoren els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge de projectes i actuacions amb incidència en el paisatge, i establixen mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius.  
- PATRICOVA  
L'Informe de 13/09/2021 assenyala que:  
Des del punt de vista de la vulnerabilitat, quant a les actuacions previstes en el Pla de prevenció d'incendis forestals al Parc Natural de la Tinença de Benifassà, l'estudi proposa una sèrie d'alternatives i actuacions, les quals, en principi, són compatibles amb la normativa. Però la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals fa una descripció genèrica, mitjançant fitxes, de les actuacions que cal dur a terme durant la vigència d'este pla. Com que no es localitzen les actuacions concretes, particularment les referides en el Pla d'infraestructures, ja que no es recullen en el Pla de prevenció d'incendis forestals de demarcació, no és possible identificar les afeccions per inundabilitat. Igualment, esta revisió no fa referència a les afeccions de les cartografies del PATRICOVA i l'SNCZI, les quals haurien de ser tingudes en consideració en les diferents actuacions que es pretén desenvolupar amb la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà.  
Fa les consideracions següents:  
1. El Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà està afectat per perillositat d'inundació. No obstant això, han de ser concretades, en els projectes que es desenvolupen, les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les afectacions, així com, si és el cas, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PPIF serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21.  
2. Les actuacions previstes en el PPIF, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i d'impacte reduït, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
3. El criteri que, en matèria de risc d'inundació, ha de ser considerat en el PPIF afectat per perillositat d'inundació és que els projectes d'execució que se'n deriven han de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
  
Finalment, conclou que es troba afectat per perillositat d'inundació i es considera compatible, segons les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
Subdirecció General de Medi Natural  
L'Informe de 20/09/2021, del Servici Territorial de Medi Ambient i Secció Forestal de Castelló, indica l'objecció següent:  
Pel que fa als depòsits nous proposats, que no són propietat de la Generalitat Valenciana, es comprova que dos dels que es troben en l'àmbit del parc natural, els codificats com a SMA-RHPTO-N02 i SMA-RHPTO-N06, en la capa shape anomenada com a «DEP\_NOGEN», s'ubiquen dins dels amples previstos en les respectives classificacions de les vies pecuàries en les quals es localitzen, per la qual cosa han de desplaçar la ubicació definitiva fora de les vies pecuàries a les quals afecten, en compliment de l'article 27.1.d de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
  
Sobre la resta d'afeccions, indica la compatibilitat d'actuacions.  
L'Informe de 08/07/2021, del Servici de Caça i Pesca, aporta un llistat dels espais cinegètics públics (2 zones de caça controlada) i privats (8 vedats de caça) que es veuran afectats per les actuacions de prevenció, i indica que, com a interessats, és imprescindible que els notifiquen les actuacions que es desenvolupen. De les mesures recollides en el Pla de prevenció d'incendis, no se'n derivaran efectes significatius en matèria de caça.  
La contestació de 25/10/2021 del Servici de Vida Silvestre indica que no hi ha res a informar.  
El 29/10/2021 el Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits adjunta una nota interna amb l'Informe de 17 de novembre de 2020, en què s'incorporen suggeriments de tipus més prompte organitzatius; alguna de tipus pressupostari, o respecte de qui hauria de fer determinades tasques en el desenvolupament del pla de prevenció, per la qual cosa no es pronuncia sobre si del desenvolupament del pla de prevenció són previsibles efectes desfavorables sobre el medi ambient.  
No obstant això, hi ha dos apartats al·legats pel director del parc i que s'han de destacar, ja que prèviament a l'execució d'algunes de les actuacions, indicades en este informe, requeriria la valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000:  
«Apartat 6. Condicionants als projectes d'execució.  
Els terrenys inclosos a l'àmbit del PORN estan inclosos al LIC (ES5233001), la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana i, a la ZEPA (ES0000465), l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana, per tant també caldrà tindre present, previ a l'execució d'algunes de les actuacions (p.e. 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 4.2 del Pla d'infraestructures), la valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, d'acord amb l'art. 7 del Decret 60/2012, del Consell.  
Annex I. Grau de compliment del PPIF del Parc Natural (2011-2020)  
Desconeixem els detalls de les actuacions realitzades com per a poder informar respecte dels percentatges de compliment.»  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
L'Informe de 14/09/2021 conclou que:  
«Els efectes sobre el medi ambient, en principi, no han de ser significatius si en les actuacions futures s'establixen les mesures corresponents de protecció ambiental. Si és el cas, les actuacions previstes que puguen afectar el domini públic hidràulic, o les zones de protecció, han de complir la legislació d'aigües vigent i s'han de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives.»  
F) Identificació dels efectes possibles sobre el medi ambient  
La revisió del pla suposa una modificació que s'aprova per una administració pública, l'elaboració i l'aprovació de la qual està exigida per una disposició legal, i constituïx un marc per a projectes.   
La concreció dels possibles projectes en la documentació aportada és escassa i no permet determinar amb precisió si estos es trobaran sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, més enllà del que s'ha expressat com a fitxes de resum d'actuacions que es preveu realitzar a posteriori i els típics tractaments de la vegetació per a crear o mantindre les discontinuïtats ja existents del «combustible (vegetació) forestal» en el que tècnicament es denominen línies de ruptura i disminucions puntuals de la densitat de la vegetació, a fi de disminuir la velocitat de propagació d'un eventual incendi. També l'obertura de nous vials i la construcció de nous depòsits, que, en funció de la seua ubicació i capacitat concreta, sí que podrien estar sotmesos a avaluació.  
  
En este sentit, el promotor del pla indica (pàgina 16/19 DIE):  
«Ja que la zona és tant LIC (ES5233001) com ZEPA (ES0000465), i com que l'àmbit del PPIF és una àrea de distribució de diversos hàbitats d'interés comunitari, sis dels quals considerats d'interés prioritari de conservació, i existixen en la zona microreserves de flora i àrees de recuperació d'amfibis, en la fase de redacció dels projectes de les infraestructures, s'ha d'estudiar amb més detall la possible afecció puntual a algun d'estos, especialment a les microreserves del tossal de Mitjavila, el pouet de Fèlix, el tossal de Cervera, la font de l'Ombria, el molí de l'Abat, el molí de la Torre, la cresta del Turmell i la torresseta del Turmell, i les dos reserves de fauna que hi ha, per ser les més pròximes a les actuacions previstes en el pla de demarcació, així com la presència concreta d'espècies de flora o fauna protegides, especificant les mesures necessàries que es prendran per a assegurar que no afecte negativament estes espècies i estos hàbitats.»  
  
En la pàgina 44/64 de l'esborrany del pla presentat, el promotor del pla indica que «els projectes de desenvolupament de les actuacions previstes en el pla, que requerisquen una avaluació d'impacte ambiental segons la legislació vigent en la matèria o qualsevol altre règim especial d'avaluació previst en la legislació en matèria d'espais naturals i en la normativa específica del parc natural, tramitaran els procediments incardinats en el procediment d'aprovació o d'autorització».  
  
En la mateixa línia, i pel que fa a l'afecció a béns d'interés cultural (pàgina 44/64 annex 3-Esborrany del pla):  
«Qualsevol projecte de desenvolupament de les actuacions previstes en este pla, que puga afectar algun dels béns d'interés patrimonial inventariats, ha de comptar amb un estudi d'afecció al patrimoni i amb l'informe pertinent que vincule la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.»  
Quant a l'afecció a la infraestructura verda i al paisatge (pàgina 45/64 annex 3-Esborrany del pla): «En el desenvolupament de projectes que puguen afectar la infraestructura verda i el paisatge elaboraran un estudi d'integració paisatgística d'acord amb el contingut que establix la legislació sectorial vigent».  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció que establix la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP).  
  
H) Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP  
De conformitat amb l'article 46.3 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, l'òrgan ambiental determinarà si un pla ha d'estar subjecte a avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, i per a fer-ho cal tindre en consideració els criteris de l'annex VIII d'este text refós, o la disposició reglamentària aprovada mitjançant un decret del Consell que ho modifique.  
  
Mitjançant el Decret 70/2006, de 19 de maig, del Consell, es va declarar el Parc Natural de la Tinença de Benifassà.  
La Tinença de Benifassà s'estén entre els cursos alts de les capçaleres dels rius Sénia i Tastavins, que solquen els últims contraforts del Sistema Ibèric.  
El Consell, mitjançant el Decret 57/2006, de 28 d'abril, ha aprovat el Pla d'ordenació dels recursos naturals (d'ara en avant, PORN) de la Tinença de Benifassà, i afecta una superfície de 25.814 hectàrees als municipis de Castell de Cabres, la Pobla de Benifassà i Rossell, de la comarca del Baix Maestrat, i Vallibona, de la comarca dels Ports.  
  
El PORN de la Tinença de Benifassà descriu l'àmbit del parc natural com un extens territori muntanyenc en el qual apareixen representats una gran varietat d'hàbitats associats a la mitja muntanya mediterrània. En conjunt, alberga una elevada diversitat, tant pel que fa a la flora com a la fauna. El grup de vertebrats més divers és el de les aus, cosa que aporta a la Tinença més valor dins de la Comunitat Valenciana, i destaca, en primer lloc, el gran grup dels rapinyaires, amb quasi totes les espècies valencianes de rapinyaires que nidifiquen en la zona. També és notable la representació de carnívors (amb totes les espècies presents a la Comunitat Valenciana excepte la llúdria, Lutra lutra, extingida a mitjan segle XX) i, sobretot, una excel·lent comunitat d'ungulats cinegètics.  
Una part significativa de l'àrea s'inclou en la Reserva Nacional de Caça dels Ports de Beseit, declarada en 1966 per a la protecció de la cabra salvatge, i que s'estén entre les comunitats autònomes de Catalunya, Aragó i la Comunitat Valenciana. Els hàbitats forestals són els més ben representats en la zona, tant pel que fa als carrascars com als boscos de roures valencians.  
També cal destacar les formacions de Juniperus i els boixars. En tot cas, la llista d'hàbitats representats és extensa, i molts apareixen amb una importància global molt alta.  
Sis dels hàbitats representats tenen la categoria d'hàbitats prioritaris, d'acord amb la Directiva 92/43/CEE.  
Als vessants litorals dominen les pinedes i els coscollars, en les altituds baixes, i els carrascars en cotes superiors. Als vessants interiors dominen les pinedes de pinassa amb sotabosc de boix (les més extenses de la Comunitat Valenciana) i els carrascars de muntanya, que s'enriquixen amb espècies pròpies de comunitats vegetals submediterrànies en cotes superiors als 1.000 m d'altitud. Als racons més humits apareixen les pinedes de pi roig i trossos de formacions forestals relictes de caràcter eurosiberià. Destaca l'existència d'elements florístics de gran interés per a la conservació, perquè engloba espècies rares, endèmiques o amenaçades. Prova d'això són les 13 microreserves de flora declarades fins ara.  
1. Per les característiques dels plans i els programes:  
De la revisió del Pla de prevenció d'incendis, en particular del pla d'infraestructures, no es deduïx amb claredat si es pot establir el marc per a projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, ja que això dependrà de si les actuacions, pendents de concretar, s'emmarquen en els annexos 1 o 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
El parc natural forma part de la Xarxa Natura 2000 com a lloc d'importància comunitària (Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana, ES5233001) i zona d'especial protecció d'aus (l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana, ES5233001).  
Com a espai Xarxa Natura no disposa de norma de gestió aprovada.  
  
La majoria dels terrenys forestals afectats en la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural estan classificats com a sòl forestal estratègic per complir alguna de les característiques establides en l'article 23 del PATFOR, si bé, com que el pla de prevenció d'incendis no és un instrument d'ordenació del territori ni urbanístic (article 14 LOTUP), l'informe de l'òrgan forestal no té caràcter preceptiu ni vinculant (article 8 PATFOR).  
Igualment, la demarcació forestal de Sant Mateu disposa d'un pla d'ordenació dels recursos forestals (PORF) aprovat mitjançant la Resolució de 22 d'octubre de 2018. Este PORF establix que l'execució dels projectes i programes per a desenvolupar el PORF incorporarà les accions de prevenció d'incendis establides en el Pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació de Sant Mateu.  
2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
L'efecte inicial de l'aprovació del Pla de prevenció d'incendis serà establir el marc necessari per al desenvolupament d'una sèrie d'actuacions que han sigut descrites en el pla de prevenció de causes i en el pla d'infraestructures.  
Realment, només les actuacions d'este últim pla tenen efecte directe sobre el medi natural afectat a través d'actuacions de silvicultura preventiva que busquen la modificació de la massa existent a fi de dificultar la propagació dels incendis forestals.  
Segons la literatura tècnica en matèria de prevenció d'incendis (pàgina 14.7 del llibre La defensa contra incendios forestales - Fundamentos y experiencias, VELEZ, R. coord., ISBN 84-481-2742-0, mencionat en l'esborrany de revisió del pla), els principis de la silvicultura preventiva han de ser els següents:  
• L'objectiu de la silvicultura preventiva és modificar l'estructura de la massa forestal per a dificultar la propagació del foc.  
• Este objectiu s'aconseguix mitjançant la diversificació de la massa, amb l'establiment de discontinuïtats en el seu perímetre i al llarg de camins, tàlvegs, cursos d'aigua i divisòries, així com per mitjà de la conservació i l'afavoriment de l'alternança d'espècies.  
• La diversificació s'ha de fer amb respecte pel paisatge i el caràcter de la zona, així com els hàbitats de vida silvestre que s'hi inclouen.  
En general, de manera molt sintètica dins dels plans de prevenció d'incendis i amb l'objectiu de reduir la velocitat de propagació en cas que hi haja incendi, ja que en l'àrea afectada es modificarà la cobertura vegetal, amb la reducció de la continuïtat de la vegetació que es puga cremar, la reducció de densitats de la massa forestal (reducció de fracció de densitat de recobriment sobre el terreny i/o nombre de peus), la modificació de la composició florística o vegetal, que implicarà la modificació del «model de combustible forestal» actual cap a un altre dels considerats en el projecte i que complisca amb els objectius que es busquen, per a, així mateix, alterar la inflamabilitat, la combustibilitat, la perillositat, etc., de tota l'àrea.  
Després d'observar el Mapa de models de combustibles de la Comunitat Valenciana, ràster 10 x 10 m², publicat el 23/02/2021 amb la classificació de Scott & Burgan, que oferix la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals en visor cartogràfic, veiem que d'acord amb els diferents ambients i relleus del parc natural hi ha predomini d'un o d'un altre model segons la variabilitat dels usos previs del territori, els ambients i els relleus que condicionaran tant el tipus de vegetació com la seua conformació.  
És per això que el desenvolupament posterior dels projectes d'execució és el que farà que el tipus de combustible pretés per a una determinada àrea siga el que marque, en concret, la intensitat dels treballs de silvicultura i de les infraestructures que es requerisquen per a aconseguir els fins de la prevenció d'incendis.  
És en estos projectes de desenvolupament posterior on s'ha d'aprofundir en un estudi / una anàlisi amb més rigor i, sobretot, amb l'actualització i la realitat física contrastada, sobre les afeccions que puguen tindre en concret sobre els elements que conformen la Xarxa Natura a la qual pertanyen i, si és el cas, sotmetre'ls al procediment d'avaluació de repercussions si així ho estima l'òrgan competent.  
El traçat de noves àrees de tallafocs o nous camins forestals pot afectar el paisatge, per la qual cosa el traçat i la densitat sí que haurien d'estar sotmesos a una anàlisi d'esta classe.  
No obstant això, en este sentit, la reducció d'espessor (densitat de recobriment) provocarà l'aparició d'espècies més «de llum», o més adaptades a les condicions d'alta lluminositat de l'espai forestal, espècies que, en general, en el medi mediterrani, a causa de la seua composició, solen ser més inflamables/piròfiles, però, no obstant això, eixa obertura de llum provocarà que la separació entre espècies, en cas que hi haja un incendi, probablement disminuïsca la intensitat calorífica i l'altura de flama, la combustibilitat, etc., aspectes essencials per a la lluita contra els incendis forestals, per la qual cosa les tasques d'extinció es veuran facilitades.  
Cal aconseguir l'equilibri entre les tasques de «ruptura de la continuïtat del combustible» i la conservació del màxim potencial florístic/vegetal al parc natural, aspectes que es troben a faltar per no haver-se fet l'anàlisi d'alternatives i que permeten valorar els efectes sobre la riquesa florística afectada dins dels paràmetres que per a la prevenció d'incendis es requerixen en l'àrea afectada.  
En síntesi, consistiria a «sacrificar» l'existència de vegetació en unes zones per a afavorir l'existència del conjunt afectat pel Pla de prevenció d'incendis.  
Per a dur-ho a terme, els plans d'execució dins de les denominades actuacions de silvicultura preventiva són els que en concret hauran de modelitzar els efectes esperats després de l'execució dels projectes de silvicultura preventiva mencionats, sobre la base de paràmetres de càlcul que definiran o quantificaran el disseny de les línies de ruptura que fonamentalment són: amplària de la línia de ruptura segons la seua orde (1, 2 o 3), altura de flama esperada, segons tipologia de la vegetació del «model de combustible», qualitat del medi forestal en el qual es desenvolupen, fisiografia del medi (pendents i orientacions) i variables meteorològiques (vent dominant) de la unitat territorial considerada, etc.  
D'altra banda, s'espera, segons les previsions d'eixa mena d'actuacions, que les actuacions d'extinció d'incendis es vegen afavorides, ja que s'espera que la disminució de la intensitat de calor permeta apagar abans un foc utilitzant menys quantitat d'aigua i la disminució en la velocitat de propagació de l'incendi disminuïsca la superfície cremada en igualtat de temps de resposta dels mitjans d'extinció.  
  
Estos efectes, produïts en l'àrea afectada, no es veuen analitzats amb claredat en les alternatives presentades per la revisió del Pla de prevenció. No obstant això, com s'ha dit abans, els projectes de silvicultura redactats en desplegament d'este pla haurien d'analitzar esta situació, si bé, malgrat això, és important reiterar l'objectiu principal que han de buscar les actuacions de prevenció d'incendis i, en concret, de l'execució derivada del Pla d'infraestructures.  
  
D'altra banda, un altre dels efectes posteriors esperats és el que fa referència a la disminució del temps de resposta en tasques d'extinció.  
La pàgina 30/53 de la memòria del Pla d'infraestructures es referix a la definició de la xarxa hídrica òptima com aquella en què:  
- La distància que ha de recórrer un helicòpter perquè siga capaç d'obtindre una cadència de descàrregues de cinc minuts és de 2,5 quilòmetres (BARDAJÍ & MOLINA, 1998) 1. Això ens dona una superfície circular de radi 2.500 metres amb centre en el mateix depòsit, a la qual denominarem zona d'influència del depòsit, i que ocupa una superfície de 1.963,5 hectàrees.  
- En el plànol de «Xarxa Hídrica», s'hi han reflectit els dos punts d'aigua que poden emprar els mitjans aeris d'extinció al parc natural. També s'hi ha reflectit l'àrea d'influència de cada un d'estos, i es pot comprovar que pràcticament el total de l'espai natural està dins d'estes zones.  
- Menys del 25 % del parc natural queda fora de les àrees d'influència dels depòsits (a més de 2.500 metres) i, principalment, esta zona es correspon amb el vessant sud, que, com s'ha indicat en diverses ocasions, presenta espècies herbàcies i arbustives en baixa densitat (model 2), cosa que reduïx la perillositat d'un possible incendi.  
Si en els projectes que deriven del pla s'aconseguix disminuir la velocitat de propagació dels incendis i s'augmenta el nombre de punts de presa d'aigua, l'efecte immediat serà un augment en l'eficàcia de l'extinció amb un efecte positiu en la conservació del parc natural.  
  
Per a obtindre una xarxa òptima de punts d'aigua, i augmentar el percentatge de superfície coberta, és necessària l'habilitació de nous punts d'aigua. Per a fer-ho, es proposa tant la instal·lació de nous depòsits com l'adequació d'infraestructures que ja existixen, com ara basses de reg o piscines, per a poder utilitzar-les com a punt d'aigua per part dels mitjans aeris.  
En este cas s'ha proposat l'execució de huit nous depòsits de prevenció d'incendis i l'adequació de diversos punts d'aigua d'ús múltiple. Amb això, la cobertura del territori milloraria considerablement, ja que el 95,6 % del parc natural i el 97,8 % de l'àmbit del PORN es trobarien a menys de 2.500 metres d'un punt d'aigua susceptible de ser emprat pels mitjans aeris.  
En relació amb el que es tracta en este informe, hem d'indicar que, efectivament, el paisatge ha de ser un element que cal considerar en esta mena d'actuacions i un dels principis en què s'ha de basar la silvicultura preventiva.   
El Pla de prevenció no incidix en el model territorial vigent.  
Quant a les vies pecuàries, atesa la ubicació dels punts d'aigua que poden afectar el seu traçat, com ha reflectit l'informe de la Secció Forestal de Castelló, s'han de prendre mesures de compatibilitat en el sentit indicat en l'informe.  
Finalment, hi afegim que l'execució d'este pla de prevenció té incidència sobre actuacions que cal desenvolupar per diverses persones públiques i privades i que requerirà la coordinació amb la resta d'actuacions amb incidència en el medi natural, com per exemple l'execució de qualsevol instrument de gestió forestal dels definits per la Llei forestal valenciana, actuacions de clausura o condicionament d'abocadors o projectes de restauració i recuperació ambiental de diversos espais del parc natural, plans de recuperació o conservació de flora i/o fauna en vigor, així com qualsevol classe d'actuació que tinga com a objectiu el tractament de la vegetació o que, sense tindre'l —com ara condicionament de camins, hidrants, cartells informatius...—, puguen suposar un solapament amb actuacions ja previstes en el pla de prevenció d'incendis i que, com es descriu en les fitxes d'actuacions, tindran implicació sobre altres interessats, públics o privats, en què es requerix una important coordinació.  
  
D'esta manera, l'execució de gran part de les actuacions proposades dependrà de persones alienes al promotor del pla de prevenció.  
  
Tenint en compte les circumstàncies i els criteris descrits abans, s'estima que ens trobem davant d'un dels supòsits de l'article 46.3 del TRLOTUP, i s'hi podria aplicar l'article 46.3.a o 46.3.c.  
I) Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió de Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, l'objecte del qual serà el descrit en la documentació remesa, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, i, tenint en compte les consultes i l'anàlisi que s'han fet, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificat és suficient per a determinar que no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que prèviament a la seua aprovació definitiva es complisquen els condicionants o les prevencions descrits a continuació, i correspon així continuar la tramitació de la modificació de pla d'acord amb la seua normativa sectorial:  
1. Els projectes de desenvolupament de les actuacions previstes en el pla que constituïsquen supòsits d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb la legislació vigent a la Comunitat Valenciana (estatal o autonòmica), han de tramitar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que corresponga incardinat en el procediment d'aprovació o autorització.  
2. En el Pla de prevenció d'incendis ha de constar que, amb caràcter previ a l'execució de les actuacions que es desenvolupen en execució d'este pla, es comunicaran a l'oficina del parc natural i, si és el cas, s'han d'atendre els suggeriments organitzatius, si així ho considera el responsable dels treballs del pla de prevenció. Especialment l'al·legació referent a - «Apartat 6. Condicionants als projectes d'execució sobre les possibles afeccions a Xarxa Natura 2000 / PORN que puguen causar els treballs de desenvolupament del pla de prevenció, com s'assenyala en l'Informe de 17/11/2020 de la direcció del parc natural, que s'han reflectit en l'apartat E d'este informe.  
  
3. En el Pla de prevenció d'incendis ha de constar que els projectes d'execució derivats del pla han de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
4. D'acord amb l'Informe, de 22 de setembre de 2021, del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, en les fitxes de l'annex que fa referència al programa d'actuació / pla d'infraestructures, ha de constar que, per al desenvolupament dels projectes que s'hi indiquen, s'elaborarà un estudi d'integració paisatgística, d'acord amb l'oferiment del promotor del pla, com s'ha indicat en l'apartat F anterior i en referència a l'esborrany del pla presentat.  
5. S'ha d'incorporar un informe de conformitat o, si és el cas, el que assenyale l'informe que ha d'emetre la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric Artístic de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport de Castelló en relació amb l'afecció als béns d'interés patrimonial o cultural, d'acord amb l'oferiment del promotor del pla, com s'ha indicat en l'apartat F anterior i en referència a l'esborrany del pla presentat.  
6. S'atendrà el que indica l'Informe de 20/09/2021, de la Secció Forestal de Castelló, respecte a la reubicació de depòsits dins o fora de les vies pecuàries afectades, de conformitat amb el que s'establix en la normativa que s'hi aplica.  
Segons establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i deixarà de tindre els efectes propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat la revisió del pla en el termini màxim de quatre anys des que es va publicar. En este cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).   
A la vista de tot el que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe mencionat.  
Notificar als interessats que, contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.  
El que vos notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
Fet que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 24 de febrer de 2022.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 14 de maig de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9886, del 05-07-2024 (2024/5850)

RESOLUCIÓN de 14 de mayo de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico de la revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de la Tinença de Benifassà, en los términos municipales de de la Pobla de Benifassà, Vallibona, Rosell, Castell de Cabres. Expediente 016/2021-EAE
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9886

Fecha DOGV
:   05-07-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/5850

CVE


Fecha del documento
:   14-05-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 14 de mayo de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico de la revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de la Tinença de Benifassà, en los términos municipales de de la Pobla de Benifassà, Vallibona, Rosell, Castell de Cabres. Expediente 016/2021-EAE [2024/5850]  
  
  
De conformidad con el artículo 53.7 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 16/2021-EAE.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de la Tinença de Benifassà  
Promotor: Dirección General de Prevención de Incendios Forestales.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
Localización: Términos Municipales de la Pobla de Benifassà, Vallibona, Rosell, Castell de Cabres.  
Expediente: 016 - 2021 - EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 17 de febrero de 2022, adoptó el siguiente:  
  
Acuerdo  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial Estratégico de la Revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de la Tinença de Benifassà, en los siguientes términos:  
En fecha 19 de febrero de 2021 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica de la Revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de Tinença de Benifassà.  
Para la presente propuesta de Acuerdo, los artículos referidos a la ley 5/2014, se entenderán mutatis mutandis a los correspondientes en el actual Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
A) Documentación Presentada  
La solicitud de inicio, remitida por la Dirección General de Prevención de Incendios Forestales aporta la siguiente documentación:  
- Borrador de la Revisión del plan; - Documento Inicial Estratégico; - Cartografía y - Varios archivos, referidos al anterior plan de Prevención de Incendios y que ahora se revisa.  
Desde el punto de vista formal, cumple con los contenidos del artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP vigente en el momento de su presentación). La documentación se presenta en formato digital.  
B) Planeamiento Vigente  
La Resolución de 14 de febrero de 2011, del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, aprobó el Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de la Tinença de Benifassà, con una vigencia de 10 años.  
El contenido de este Plan de prevención de incendios forestales del Parque Natural de la Tinença de Benifassà constituye la directriz técnica en esta materia en el ámbito del parque, sin perjuicio de lo establecido en su marco legislativo propio, en concreto el Decreto 57/2006, de 28 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Tinença de Benifassà (DOGV 5252, 05.05.2006), como de la normativa general de prevención de incendios forestales  
En cuanto a la normativa sectorial forestal o de incendios forestales, conforme a la división del terreno forestal de la Comunidad Valenciana establecida en el Plan de Acción Territorial Forestal, forma parte de la Demarcación Forestal de San Mateu, cuyo plan de prevención de incendios forestales a nivel demarcación fue aprobado mediante Resolución de 14 de abril de 2014, del conseller de Gobernación y Justicia.  
A los efectos de lo establecido en el artículo 48 de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, el presente plan de la demarcación de san Mateu, junto a lo establecido en la planificación general de extinción de incendios forestales en su ámbito territorial tiene la consideración de plan de defensa. El plan de prevención de incendios forestales de demarcación tiene una vigencia de 15 años a contar desde su aprobación (2014), sometido a revisiones ordinarias cada 5 años.  
La disposición transitoria del plan de prevención de incendios forestales de la demarcación de san Mateu indica que los municipios que no cuenten con plan local de prevención de incendios forestales establecido en el artículo 55.3 de la Ley forestal de la Comunidad Valenciana, deberán adaptarse al Plan de Prevención de Incendios Forestales de la mencionada demarcación. En este sentido, en la página 22/64 del borrador del plan se indica que los municipios cuyo Plan local de prevención de incendios forestales está pendiente de elaborar y aprobar son los de: la Pobla de Benifassà, Rossell, Castell de Cabres y Vallibona.  
C) Objeto de la revisión  
Como señala la página 4/19 del Documento Inicial Estratégico, «es por la caducidad del P.P.I.F. de 2011, por lo que se realiza la presente Revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales (en adelante P.P.I.F.)».  
La revisión tiene como objetivo actualizar las actuaciones que engloba el P.P.I.F., para lo cual se ha realizado un análisis del grado de cumplimiento del mismo, cuyo resultado se recoge en la revisión del P.P.I.F. (en su anexo 1), a partir del que se han descartado algunas de las actuaciones, bien por estar ya ejecutadas, o bien por haberse considerado innecesarias o inviables a lo largo de la vigencia del plan.  
El Borrador del Plan de Prevención realiza un análisis de riesgo, histórico y las áreas de mayor de incendios y presenta una carpeta con abundante cartografía sobre planos fechados en 2007.  
Por otra parte, se ha tratado de simplificar el plan, englobando en una única actuación, aquellas pequeñas actuaciones que estaban dirigidas a un mismo objetivo (por ejemplo: las actuaciones 10.1, 10.2, 10.3.1, 10.3.2, 10.3.3 y 10.3.4 del Plan de prevención de causas, relativas al diseño y edición, de folletos divulgativos, se agrupan en una única actuación, la actuación 2.2 del Plan de prevención de causas, en la revisión). La revisión del Plan incluye en su memoria (apartados 3 y 4) unas tablas en las que se indican las actuaciones que incluirá la revisión del plan, y, en su caso, el código que tales actuaciones tenían en el Plan aprobado en 2011.  
Por otra parte, se ha añadido algunas actuaciones que se han considerado de interés, como por ejemplo la realización de un estudio de puntos estratégicos de gestión del combustible (actuación 1.1 del Plan de Infraestructuras), que con carácter general, se han incorporado en la revisión de los planes de todos los parques naturales.  
Por último, en lo relativo a infraestructuras de prevención (áreas cortafuegos, puntos de agua y red viaria), cabe indicar que, en la actualidad, existen los Planes de Prevención de Incendios Forestales de Demarcación, los cuales ya están aprobados e incluyen una extensa planificación de estas infraestructuras en toda la Comunitat, por lo que las infraestructuras que contempla la presente revisión son las establecidas por el Plan de Prevención de Incendios de la Demarcación de Sant Mateu.  
En este punto, cabe indicar que, en caso de existir infraestructuras distintas y ya ejecutadas en cumplimiento del PPIF aprobado en 2011, estas se recogen y se modificarán en el Plan de Demarcación.  
Define también los organismos promotores e implicados en cada actuación, así como una previsión temporal para la ejecución de estas y una estimación económica.  
El ámbito de estudio abarca la totalidad del P.O.R.N. del espacio natural, así como terrenos colindantes, abarcando la totalidad de los municipios de la Pobla de Benifassà, Vallibona y parte de Rossell y una pequeña superficie de Castell de Cabres.  
El Parque Natural de la Tinença de Benifassà ocupa 4.967 hectáreas, divididas en 24 parcelas o montes, siendo la mayoría de ellas propiedad de la Generalitat.  
La superficie de estas parcelas oscila desde menos de 2 hectáreas, como pueden ser algunas de las que forman parte del monte de Santo Domingo, en Vallibona, hasta las 3.317 hectáreas, que compone la zona continua de Parque Natural de mayores dimensiones y que integra los montes de la Tenalla, Ombríes de Benifassà y Masía del Trinchan. El carácter disgregado del espacio protegido ha obligado a estudiar y analizar un ámbito mayor, que englobara todo el Parque Natural, y permitiera dirigir y realizar actuaciones comunes respecto a la prevención de incendios. Por ello, en el análisis histórico y en el Plan de Prevención de causas, se ha empleado el límite del PORN como límite de estudio, con 25.814 hectáreas.  
Como indica la página 6/19 del DIE se han considerado dos alternativas.  
Por una parte, la Alternativa 0, que consistiría en mantener el contenido exacto de las actuaciones establecidas en el P.P.I.F. aprobado en 2011.  
En lo que respecta al Plan de Prevención de Causas, tanto en la alternativa 0 como en la alternativa 1, las actuaciones incluidas en el mismo no tienen efecto sobre el territorio puesto que se trata de actuaciones cuya finalidad es la difusión de las normas de prevención de incendios.  
En cuanto al Plan de Prevención de Infraestructuras, la alternativa 0, incluye 437 km de áreas cortafuegos, 740 km de acondicionamiento de viales, nueva apertura de 16 km de pistas, la construcción de 8 depósitos de agua nuevos y la adaptación o mantenimiento de 55 depósitos y balsas existentes, además de la apertura y mantenimiento de fajas perimetral a núcleos urbanos.  
La Alternativa 1, es la finalmente seleccionada y consiste en realizar una revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural.  
Las actuaciones contempladas en la alternativa 1, incluyen 226 km de áreas cortafuegos, 304 km de acondicionamiento de viales, la nueva apertura de 6 km de viales, la construcción de 7 depósitos y la adaptación de 21 existentes  
Esta alternativa 1 seleccionada se estructura en:  
• un Plan de Prevención de Causas y  
• un Plan de Infraestructuras.  
Comprende 26 actuaciones (13 en el Plan de Prevención de Causas y 13 en el Plan de Infraestructuras), y un apartado de Seguimiento y control de la ejecución de las actuaciones.  
Por la información aportada en el borrador del plan (página 11/19 del DIE), los principales cambios de la alternativa 1 seleccionada respecto a la alternativa 0, son:  
En el Plan de Prevención de Causas:  
- La agrupación de las actuaciones relativas a jornadas y difusión mediante folletos y la inclusión de la difusión multimedia (actuaciones 2.1 y 2.2).  
- La agrupación de actuaciones encaminadas a facilitar la elaboración de los Planes Locales de quemas (actuación 3.1) y el fomento de alternativas distintas al fuego para la eliminación de restos vegetales (actuación 3.2), sin especificar únicamente la creación de líneas de ayuda.  
- La inclusión de las actuaciones de adaptación de los paelleros e instalación de carteles en las áreas de uso público como parte de la actuación de adaptación de las áreas de uso público del Plan de Infraestructuras (actuación 6.1).  
- La agrupación e implementación de las actuaciones relativas a vigilancia y detección de incendios, mediante la referencia al Plan de Vigilancia Preventiva de la C.V. y la inclusión de las ayudas al voluntariado para prevención de incendios forestales (actuaciones 6.1 y 6.2)  
- La inclusión de las actuaciones de Actualización de la zonificación del riesgo de incendios, no únicamente por caída de rayos, sino más extensa, y modificación de la normativa sectorial del P.N. para facilitar la ejecución de las infraestructuras de prevención (actuaciones 7.1 y 8.1 del plan de prevención de causas).  
- Y la exclusión de las actuaciones relativas a:  
• incluir las normas de prevención de incendios en la normativa sectorial del P.N.,  
• las ayudas para la construcción de quemadores  
• la eliminación de puntos de vertido no controlados, que realizan los ayuntamientos  
• la elaboración de un Plan de Uso Público del parque  
• la elaboración de Planes de Autoprotección de las zonas urbanizadas  
• la elaboración, por parte de los ayuntamientos, de un Plan de recogida selectiva de restos vegetales  
En el Plan de Infraestructuras:  
- La inclusión de la elaboración de un estudio sobre los Puntos Estratégicos de Gestión de la vegetación para la prevención de incendios forestales (actuación 1.1).  
- La agrupación de las actuaciones relativas a cada tipo de infraestructura (áreas cortafuegos, red viaria y red hídrica), así como las relativas a la adecuación de áreas recreativas, incluyendo tanto la ejecución como la redacción de los proyectos (actuaciones 2.1, 2.2, 3.1,3.2, 4.1, 4.2 y 6.1).  
En lo referente a las infraestructuras, se modifica el contenido de las actuaciones respecto al PPIF de 2011, que se sustituye por las que se incluyen en el Plan de prevención de Incendios de la Demarcación de Sant Mateu. Únicamente se incluyen en esta revisión aquellas que establece dicho plan de demarcación.  
Sí se mantiene la ejecución y mantenimiento de fajas perimetrales a zonas urbanas, que no están contempladas en el Plan de Demarcación.  
- La agrupación en una única actuación de las actuaciones destinadas al mantenimiento y recuperación de cultivos (actuación 5.1), la implantación de plantaciones truferas y de aromáticas (actuación 5.2) y al aprovechamiento ganadero (actuación 5.3).  
- El fomento de la ejecución de infraestructuras, no se centra en subvenciones y ayudas únicamente, sino que contempla más opciones, como convenios, estudios, colaboraciones, etc.  
- Y la exclusión de las actuaciones relativas al incluir las normas de prevención de incendios en la normativa sectorial del P.N. y la elaboración de un Plan de ordenación silvopastoral del PORN de la Tinença de Benifassà  
Además, como se ha comentado anteriormente, se introduce un apartado relativo a la coordinación y seguimiento de las actuaciones, en el que queda también incluida la posibilidad de celebrar reuniones de prevención de incendios con el Parque Natural (anterior actuación D del Plan General del P.P.I.F.)  
Se prevé que el contenido del Plan se desarrolle durante los 10 años siguientes a su aprobación.  
La Revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del P.N. de la Tinença de Benifassà incluye la planificación económico-temporal prevista para el desarrollo del Plan (anexo 3 de la documentación entregada).  
Justificación de la revisión  
Como se ha indicado anteriormente el plazo previsto para la vigencia del actual Plan de Prevención de Incendios Forestales (PPIF) del Parque Natural de la Tinença de Benifassà ha concluido (10 años), siendo necesaria su revisión, por caducidad, de manera que se continúe con el trabajo de prevención estableciendo qué actuaciones del vigente plan se prorrogan y actualizan y cuáles se descartan, así como la introducción de nuevas en función de su necesidad o interés.  
Esto se ha efectuado después de llevar a cabo un análisis del nivel de cumplimiento del vigente plan cuyas modificaciones se han reflejado en el apartado anterior.  
Es importante destacar que como indica el borrador del plan presentado (página 6/74), el grado general de cumplimiento del P.P.I.F. del Parque Natural de la Tinença de Benifassà es del 27 %.  
Las actuaciones relativas a ejecución del Plan de infraestructuras de prevención de incendios, que se cumplen en un 28 % de lo previsto.  
El grado de cumplimiento alcanzado por el Plan de Prevención de Causas del P.P.I.F. del Parque Natural también es bajo, su nivel de ejecución es del 25 %.  
La causa más frecuente de incendios han sido los rayos y que en ambos casos los incendios intencionados han supuesto aproximadamente un 16-17 % de la superficie quemada.  
Por otra parte, destaca la desaparición en este último periodo de las quemas agrícolas como causa de incendio y la aparición de sucesos a causa de negligencias y líneas eléctricas  
En el ámbito del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de la Tinença de Benifassà, no ha habido grandes incendios en las dos series temporales analizadas.  
D) Documento Inicial Estratégico Presentado  
Siguiendo el artículo 50 de la entonces vigente Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el documento inicial estratégico presentado consta de:  
1 Objetivos del Plan y Problemática existente.  
2 Ámbito Territorial y Alcance del Plan y contenido de las alternativas  
3 Desarrollo previsible del plan.  
4 Diagnóstico ambiental y territorial anterior al plan.  
5 Efectos previstos sobre el medio ambiente, el territorio y el cambio climático.  
6 Selección de las Alternativas contempladas.  
7 Incardinación con la estrategia territorial valenciana e incidencia en otros instrumentos de planificación.  
8 Procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica.  
9 Medidas preventivas o atenuantes de efectos negativos sobre el medioambiente y territorio.  
10 Medidas previstas para el seguimiento ambiental del plan.  
La alternativa es única, es decir, continuar con el plan anterior y adaptarlo al Plan de prevención de incendios de la demarcación forestal ya aprobado.  
Hemos de mencionar que en la elección de la única alternativa propuesta y por tanto seleccionada en el Borrador de plan no se ha indicado el por qué dicha alternativa a diferencia de la anterior (la caducada y cuya ejecución fue baja) sí va a poder ejecutarse, si bien en este sentido, se establece un seguimiento de la ejecución de las actuaciones (página 25/74 del Borrador del Plan) acompañando en el anexo 3 fichas particularizadas para cada una de las actuaciones del Plan de Prevención de Causas y del Plan de Infraestructuras en la que se indica el tipo de actuación, la cantidad prevista, unidad de medición e indicador, valoración económica, organismo promotor, organismos implicados y descripción de cada actuación.  
E) Consultas Realizadas  
1. Por parte del órgano promotor:  
La página 5/19 del DIE presentado, indica que se han realizado también consultas al Parque Natural (en el anexo 1 del presente documento se adjunta una descripción del procedimiento seguido y las consultas y la participación realizadas).  
Durante la fase análisis del grado de avance del plan de prevención se realizaron consultas a diferentes organismos públicos (D.T Castellón, DG Medio Natural, Aytos de Rosell, Vallibona, Canet lo Roig, Pobla de Benifassà, Xert, Herbés, Morella, Castell de Cabres y Diputación de Castellón, Red Eléctrica, Centro de Coordinación de Emergencias de la Eliana) y privados (Iberdrola y Endesa). Se traslada el informe de 17.11.2020 del director del parque natural.  
  
2. Por parte del órgano ambiental la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones afectadas:  
  
Consulta Informe Administración Pública Consultada  
02.06.2021   
  
22.09.2021  
13.09.2021 SubDG Ordenación del Territorio y Paisaje:  
  
• Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
• Servicio de Gestión Territorial (PATRICOVA)  
02.06.2021   
20.09.2021  
29.10.2021  
25.10.2021  
08.07.2021 SubDG Medio Natural:  
Ser. Ordenación y Gestión Forestal,  
Gestión Espacios Protegidos y  
Vida Silvestre  
Caza y Pesca  
02.06.2021 Unidad de inspección del patrimonio histórico artístico - DT educación, Cultura y deporte de Castellón.  
02.06.2021 Servicio de Agricultura - Dirección territorial de Castellón  
02.06.2021 Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a Emergencias  
02.06.2021 Confederación Hidrográfica del Ebro  
02.06.2021 14.09.2021 Confederación Hidrográfica del Júcar  
02.06.2021 Consorcio provincial de bomberos de Castelló  
02.06.2021 Ayuntamientos de Castell de Cabres, Pobla de Benifassà, Rosell y Vallibona  
02.06.2021 Diputación de Castelló  
02.06.2021 Red Eléctrica  
02.06.2021 21.06.2021 Iberdrola  
02.06.2021 Grupo para el estudio y conservación de los espacios naturales - GECEN  
  
  
Nota: Los informes recibidos se pueden consultar en la página web https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica una vez se emita este IATE.  
  
De las consultas efectuadas a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP indicamos los siguientes aspectos.  
- Infraestructura verde y paisaje  
El informe de 22.09.2021 del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje indica que:  
El parque se encuentra el ámbito del Paisaje de Relevancia Regional PRR 02, Entorno de la Pobla y Monasterio de Benifassà. Entorno de Morella, siendo parte de la Infraestructura Verde a escala regional de acuerdo con el artículo 5 de la LOTUP.  
El P.P.I.F contiene un Plan de Prevención de Causas y, especialmente, un Plan de Infraestructuras, donde se incluyen propuestas a llevar a cabo que tendrán influencia sobre la infraestructura verde y sobre el paisaje, incluyéndose en el mismo algunas medidas de integración paisajística de carácter genérico (aunque no se denominan como tales).  
Añade el siguiente condicionado:  
Se deberá hacer constar como condición en las fichas del Anejo 2, Programas de Actuación, del Plan de Infraestructuras, que para el desarrollo de los proyectos en ellas indicados cuyo objeto sea la ejecución de elementos que incidan sobre la infraestructura verde y el paisaje, que dicho proyecto contenga el correspondiente instrumento de Paisaje, en este caso, Estudio de Integración Paisajística:  
• apertura de nuevas pistas,  
• construcción de depósitos de agua,...  
Todo ello, de acuerdo a lo establecido en el artículo 6.3 de la LOTUP anteriormente citado, así como al artículo 6.4.b de dicha ley, que establece que los estudios de integración paisajística valoran los efectos sobre el carácter y la percepción del paisaje de proyectos y actuaciones con incidencia en el paisaje, estableciendo medidas para evitar o mitigar los posibles efectos negativos.  
- Patricova  
El informe de 13.09.2021 señala que:  
Desde el punto de vista de la vulnerabilidad las actuaciones previstas en el Plan Prevención de incendios Forestales en el Parque Natural de la Tinença de Benifassà, el estudio propone una serie de alternativas y actuaciones, las cuales en principio, son compatibles con la normativa. Pero, la revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales realiza una descripción genérica, mediante fichas, de las actuaciones a realizar durante la vigencia de este plan. Dado que no se localizan las actuaciones concretas, particularmente las referidas en el plan de infraestructuras, ya que se encuentran recogidas en el plan de prevención de incendios forestales de demarcación y no es posible identificar las afecciones por inundabilidad. Igualmente, esta revisión no hace referencia a las afecciones de las cartografías del PATRICOVA y SNCZI, las cuales tendrían que ser tenidas en consideración en las diferentes actuaciones que es pretender desarrollar con la revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de la Tinença de Benifassà.  
Realiza las siguientes consideraciones:  
1. El Plan de Prevención de incendios Forestales del Parque Natural de la Tinença de Benifassà está afectado por peligrosidad de inundación, sin embargo, tendrán que ser concretadas en los proyectos que ese desarrollo las actuaciones que comportan la alteración de la rasante y las afectaciones, así como, en el supuesto de que proceda las medidas que se prevean para reducir los efectos de la inundabilidad. Se considera que el PPIF será compatible con la Normativa del PATRICOVA, siempre que se incorpore en las actuaciones que se proyectan las condiciones de adecuación de las infraestructuras previstas en el artículo 21.  
2. Las actuaciones previstas en el PPIF, si se ejecutan de forma que sean compatibles con la Infraestructura Verde y de reducido impacto, no se prevé que genere un incremento significativo del riesgo de inundación.  
3. El criterio que, en materia de riesgo de inundación, tienen que ser considerados en el PPIF afectado por peligrosidad de inundación es, que los proyectos de ejecución derivados de este tendrán que cumplir las condiciones establecidas en el artículo 21 de la Normativa del PATRICOVA.  
Finalmente concluye que se encuentra afectado por peligrosidad de inundación y se considera compatible, según las determinaciones normativas del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana.  
Subdirección General de Medio Natural  
El informe de 20.09.2021 del servicio territorial de Medio Ambiente y sección Forestal de Castellón, indica el siguiente reparo:  
Los depósitos nuevos propuestos que no son propiedad de la Generalidad Valenciana, se comprueba que dos de los que se encuentran en el ámbito del Parque Natural, los codificados como SMA-RHPTO-N02 y SMA-RHPTO-N06, en la capa shape nombrada como «DEP\_NOGEN», presentan ubicación dentro de los respectivos anchos contemplados en las respectivas clasificaciones de las vías pecuarias en las que se localizan, por lo que deberán desplazarse en su ubicación definitiva fuera de las vías pecuarias a las que afectan, en cumplimiento del artículo 27.1.d de la Ley 3/2014, de 11 de julio, de Vías Pecuarias de la Comunidad Valenciana.  
Sobre el resto de afecciones indica la compatibilidad de actuaciones.  
El informe de 08.07.2021 del servicio de Caza y Pesca aporta un listado de los espacios cinegéticos públicos (2 zonas de caza controlada) y privados (8 cotos de caza) que se verán afectados por las actuaciones de prevención, indicando que como interesados es imprescindible que sean notificados de las actuaciones que se desarrollen. De las medidas recogidas en el plan de prevención de incendios no se derivarán efectos significativos en materia de caza.  
La contestación de 25.10.2021 del servicio de Vida Silvestre indica que no hay nada que informar.  
El 29.10.2021 el servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos adjunta nota interna con el informe de 17 de noviembre de 2020, en el que se incorporan sugerencias de tipo más bien organizativas, alguna de tipo presupuestaria o respecto a quien debería realizar determinadas tareas en el desarrollo del plan de prevención, por lo que no se pronuncia sobre si del desarrollo del plan de prevención son previsibles efectos desfavorables sobre el medio ambiente.  
No obstante hay dos apartados alegados por el director del parque y que deben reseñarse dado que previo a la ejecución de algunas de las actuaciones, indicadas en dicho informe, requeriría la valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000:  
«Apartat 6. Condicionants als projectes d'execució.  
Els terrenys inclosos a l'àmbit del PORN estan inclosos al LIC (ES5233001) Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana i, a la ZEPA (ES0000465) l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, per tant també caldrà tindre present, previ a l'execució d'algunes de les actuacions (p.e. 2.1, 2.2, 3.1, 4.1, 4.2 del pla d'infraestructures) la valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 200, d'acord amb l'art. 7 del decret 60/2012 del Consell.  
Annex I. Grau de compliment del PPIF del Parc Natural (2011-2020)  
Desconeixem els detalls de les actuacions realitzades com per a poder informar respecte dels percentatges de compliment.»  
Confederación Hidrográfica del Júcar  
El informe de 14.09.2021 de la concluye que:  
«Los efectos sobre el medio ambiente, en principio, no deben ser significativos, si en las futuras actuaciones se establecen las correspondientes medidas de protección ambiental. En su caso, las actuaciones previstas que puedan afectar al dominio público hidráulico o sus zonas de protección deberán cumplir la legislación de aguas vigente y deberán solicitarse las correspondientes autorizaciones administrativas».  
F) Identificación de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
La revisión del plan supone una modificación que se aprueba por una administración pública y cuya elaboración y aprobación viene exigida por una disposición legal, y que constituye un marco para proyectos.  
La concreción de los posibles proyectos en la documentación aportada es escasa, y no permite determinar con precisión si los mismos se encontrarán sometidos a evaluación de impacto ambiental, más allá que lo expresado a modo de fichas resumen de actuaciones que se prevé realizar a posteriori y los típicos tratamientos de la vegetación para crear o mantener las ya existentes discontinuidades del «combustible (vegetación) forestal» en lo que técnicamente se denominan líneas de ruptura y disminuciones puntuales de la densidad de la vegetación con el objeto de disminuir la velocidad de propagación de un eventual incendio. También la apertura de nuevos viales y la construcción de nuevos depósitos que en función de su ubicación y capacidad concreta, sí podrían estar sometidos a evaluación.  
En este sentido, el promotor del plan indica (página 16/19 DIE):  
«Dado que la zona es tanto LIC (ES5233001) como ZEPA (ES0000465), y puesto que el ámbito del P.P.I.F. es un área de distribución de diversos hábitats de interés comunitario, seis de ellos considerados de interés prioritario de conservación, y existen en la zona microrreservas de flora y áreas de recuperación de anfibios, en la fase de redacción de los proyectos de las infraestructuras, deberá estudiarse con más detalle la posible afección puntual a alguno de ellos, en especial a las microrreservas del Tossal de Mitjavila, el Pouet de Félix, el Tossal de Cervera, la Font de la Ombria, el Molí de l'Abat, el Molí de la Torre, la Cresta del Turmell y la Torresseta del Turmell y las dos reservas de fauna existentes, por ser la más próximas a las actuaciones previstas en el Plan de Demarcación, así como la presencia concreta de especies de flora o fauna protegidas, especificando las medidas necesarias que se tomarán para asegurar la no afección negativa a dichas especies y hábitats»  
En la página 44/64 del borrador del plan presentado, el promotor del plan indica que «los proyectos de desarrollo de las actuaciones previstas en el presente plan, que requieran evaluación de impacto ambiental, según la legislación vigente en la materia o cualquier otro régimen especial de evaluación previsto en la legislación en materia de espacios naturales y en la normativa específica del parque natural, tramitarán estos procedimientos incardinados en el procedimiento de aprobación o autorización.»  
En la misma línea y respecto a la afección a bienes de interés cultural (página 44/64 anexo 3-Borrador del Plan):  
«Cualquier proyecto de desarrollo de las actuaciones previstas en este plan, que pudiera afectar a alguno de los Bienes de Interés Patrimonial inventariados, deberá contar con un estudio de afección al patrimonio y con el pertinente informe vinculante de la conselleria competente en materia de patrimonio cultural.»  
Y en cuanto a su afección a la infraestructura verde y al paisaje (página 45/64 anexo 3-Borrador del Plan): «El desarrollo de proyectos que puedan afectar a la infraestructura verde y al paisaje elaborarán un estudio de integración paisajística de acuerdo con el contenido establecido en la legislación sectorial vigente.»  
G) Consideraciones Jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (TRLOTUP).  
H. Valoración ambiental de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP.  
De conformidad con el artículo 46.3 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el órgano ambiental determinará si un plan debe estar sujeto a evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, para ello se tendrá en consideración los criterios del anexo VIII de este texto refundido, o disposición reglamentaria aprobada mediante Decreto del Consell que lo modifique.  
Mediante Decreto 70/2006, de 19 de mayo, del Consell, se declaró Parque Natural de la Tinença de Benifassà.  
La Tinença de Benifassà se extiende entre los cursos altos de las cabeceras de los ríos Sénia y Tastavins, que surcan los últimos contrafuertes del Sistema Ibérico.  
El Consell, mediante el Decreto 57/2006, de 28 de abril, ha aprobado el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (en adelante, PORN) de la Tinença de Benifassà, afectando a una superficie de 25.814 hectáreas en los municipios de Castell de Cabres, la Pobla de Benifassà y Rossell, de la comarca del Baix Maestrat, y Vallibona, de la comarca de Els Ports.  
El PORN de La Tinença de Benifassà describe el ámbito del parque natural como un extenso territorio montañoso en el cual aparecen representados una gran variedad de hábitats asociados a la media montaña mediterránea. En conjunto, alberga una elevada diversidad, tanto por lo que respecta a la flora como a la fauna. El grupo de vertebrados más diverso es el de las aves, el que aporta a la Tinença un mayor valor dentro de la Comunitat Valenciana, destacando en primer lugar el gran grupo de las rapaces, con casi todas las especies de rapaces valencianas nidificando en la zona. Es, asimismo, notable la representación de carnívoros (con todas las especies presentes en la Comunitat Valenciana salvo la nutria, Lutra lutra, extinguida a mediados del siglo XX) y, sobre todo, una excelente comunidad de ungulados cinegéticos.  
Una parte significativa del área está incluida en la Reserva Nacional de Caza de los Puertos de Beceite, declarada en 1966 para la protección de la cabra montés, y que se extiende entre las Comunidades Autónomas de Cataluña, Aragón y Comunitat Valenciana. Los hábitats forestales son los mejor representados en la zona, tanto por lo que respecta a los carrascales como a los bosques de quejigos.  
También cabe destacar las formaciones de Juniperus y los bojares. En todo caso, la lista de hábitats representados es extensa, y muchos de ellos aparecen con una importancia global muy alta.  
Seis de los hábitats representados, tienen la categoría de hábitats prioritarios conforme a la Directiva 92/43/CEE.  
En las vertientes litorales dominan los pinares y coscojares en las altitudes bajas, y los carrascales en cotas superiores. En las vertientes interiores dominan los pinares de pino negral con sotobosque de boj (los más extensos de la Comunitat Valenciana) y los carrascales de montaña, que se enriquecen con especies propias de comunidades vegetales submediterráneas en los niveles superiores a los 1.000 m. de altitud. En los rincones más húmedos aparecen los pinares de pino albar y retazos de formaciones forestales relictuales de carácter eurosiberiano. Destaca la existencia de elementos florísticos de gran interés para la conservación, por englobar especies raras, endémicas o amenazadas. Prueba de ello son las 13 microrreservas de flora declaradas hasta la fecha.  
1. Por las características de los planes y programas:  
De la revisión del Plan de Prevención de Incendios, en particular, el plan de infraestructuras no se deduce con claridad si se puede establecer el marco para proyectos sometidos a evaluación de impacto ambiental dado que ello dependerá si las actuaciones, pendientes de concretar, se enmarcan en los anexos 1 o 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El parque natural forma parte de la Red Natura 2000 como Lugar de Importancia Comunitaria (Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, ES5233001) y Zona de Especial Protección de Aves (l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, ES5233001).  
Como espacio Red Natura no dispone de Norma de Gestión aprobada.  
La mayoría de los terrenos forestales afectados en la revisión del plan de prevención de incendios forestales del parque natural está clasificado como suelo forestal estratégico por cumplir con alguna de las características establecidas en el artículo 23 del PATFOR, si bien dado que el Plan de Prevención de incendios no es un instrumento de ordenación del territorio ni urbanístico (art. 14 LOTUP), el informe del órgano forestal no tiene carácter preceptivo ni vinculante (art. 8 PATFOR).  
Igualmente, la Demarcación Forestal de San Mateu dispone de un plan de ordenación de los recursos forestales (PORF) aprobado mediante resolución de 22 de noviembre de 2018. En este PORF se establece que la ejecución de los proyectos y programas para desarrollar el PORF incorporarán las acciones de prevención de incendios establecidas en el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Demarcación de San Mateu.  
2. Por las características de los efectos y del área probablemente afectada:  
El efecto inicial de la aprobación del Plan de Prevención de incendios será establecer el marco necesario para el desarrollo de una serie de actuaciones que han sido descritas en el plan de prevención de causas y en el plan de infraestructuras.  
Realmente solo las actuaciones de este último plan tienen efecto directo de sobre el medio natural afectado a través de actuaciones de selvicultura preventiva que busca la modificación de la masa existente con objeto de dificultar la propagación de los incendios forestales.  
Siguiendo la literatura técnica en materia de prevención de incendios (página 14.7 libro La Defensa contra incendios forestales - Fundamentos y Experiencias, VELEZ, R. coord... ISBN 84-481-2742-0, citada en el Borrador de revisión del Plan), los principios de la selvicultura preventiva deben ser:  
• El objetivo de la selvicultura preventiva es modificar la estructura de la masa forestal para dificultar la propagación del fuego.  
• Este objetivo se consigue mediante la diversificación de la masa, estableciendo discontinuidades en el perímetro de la misma y a lo largo de caminos, vaguadas, cursos de agua y divisorias, así como conservando y favoreciendo la alternancia de especies.  
• La diversificación debe hacerse respetando el paisaje y el carácter de la zona, así como los hábitats de vida silvestre incluidos en ella.  
En general, de manera muy sintética dentro de los planes de prevención de incendios y con el objetivo de reducir la velocidad de propagación en caso de incendio, ya que en el área afectada se va a modificar la cobertura vegetal, bien reduciendo la continuidad de la vegetación que pudiera arder, reduciendo densidades de la masa forestal (reducción de fracción de cabida cubierta sobre el terreno y/o número de pies) modificando la composición florística o vegetal (que implicará la modificación del «modelo de combustible forestal» existente hacia otro considerado en el proyecto y que cumpla con los objetivos perseguidos, para así mismo alterar inflamabilidad, combustibilidad, peligrosidad, etc de todo el área.  
Al observar el Mapa de Modelos de Combustibles de la Comunitat València, raster 10x 10 m², publicado el 23.02.2021 con la clasificación de Scott & Burgan, ofrecido por la Dirección General de Prevención de Incendios Forestales en visor cartográfico, observamos que en lógica con los distintos ambientes y relieves del parque natural hay predominio de uno u otro modelo en consonancia con la variabilidad de los usos previos del territorio, los ambientes y los relieves que van a condicionar tanto el tipo de vegetación como su conformación.  
Es por ello, que el desarrollo posterior de los proyectos de ejecución son los que harán que el tipo de combustible perseguido para una determinada área sea el que marque en concreto la intensidad de los trabajos de selvicultura como de las infraestructuras que se requieran para lograr los fines de la prevención de incendios.  
Es en estos proyectos de posterior desarrollo donde se debe profundizar en un estudio/análisis más riguroso y sobretodo con la actualización y realidad física contrastada, sobre las afecciones que en concreto puedan tener sobre los elementos que conforman la Red Natura a la que pertenece y en su caso, someterlos al procedimiento de evaluación de repercusiones si así lo estima el órgano competente.  
El trazado de nuevas áreas cortafuegos o nuevos caminos forestales pueden tener afección al paisaje por lo que su trazado y densidad sí debería estar sometido a análisis de este tipo.  
No obstante lo anterior, en este sentido, la reducción de espesura (fracción de cabida cubierta) provocará la aparición de especies más «de luz», o más adaptadas a las condiciones de alta luminosidad del espacio forestal, especies que en general en el medio mediterráneo, debido a su composición suelen ser más inflamables/pirófitas, pero no obstante, esa apertura de luz provocará que la separación entre especies, en caso de incendio, probablemente se disminuya la intensidad calorífica y la altura de llama, la combustibilidad.... etc, aspectos esenciales para la lucha contra los incendios forestales por lo que las labores de extinción se verán facilitadas.  
Debiendo lograr el equilibrio entre las tareas de «ruptura de la continuidad del combustible» y la conservación del máximo potencial florístico/vegetal en el parque natural, aspectos que se echan en falta al no haberse realizado análisis de alternativas en este sentido y que permitan valorar los efectos sobre la riqueza florística afectada dentro de los parámetros que para la prevención de incendios se requieren en el área afectada.  
En síntesis, consistiría en «sacrificar» la existencia de vegetación en unas zonas, para favorecer la existencia del conjunto afectado por el plan de prevención de incendios.  
Para ello, los planes de ejecución dentro de los denominados actuaciones de selvicultura preventiva, son los que en concreto deberán modelizar los efectos esperados tras la ejecución de los mencionados proyectos de selvicultura preventiva, en base a parámetros de cálculo que definirán o cuantificaran el diseño de las líneas de ruptura que fundamentalmente son: anchura de la línea de ruptura según su orden (1,2 o 3), altura de llama esperada (según tipología de la vegetación del «modelo de combustible», calidad del medio forestal en el que se desarrollan, fisiografía del medio (pendientes y orientaciones) y variables meteorológicas (viento dominante) de la unidad territorial considerada, etc.  
Por otra parte, es de esperar, según las previsiones de ese tipo de actuaciones que las actuaciones de extinción de incendios se van a ver favorecidas dado que se espera que la disminución de la intensidad de calor permita apagar antes un fuego utilizando menos cantidad de agua y la disminución en la velocidad de propagación del incendio disminuya la superficie quemada en igualdad de tiempo de respuesta de los medios de extinción.  
Estos efectos, producidos en el área afectada no se ven analizados con claridad en las alternativas presentadas por la revisión del Plan de Prevención, no obstante insistimos como se ha dicho antes que los proyectos de selvicultura redactados en desarrollo de este plan, deberían analizar esta situación, si bien a pesar de ello es importante reiterar el objetivo principal que debe perseguir las actuaciones de prevención de incendios y en concreto de la ejecución derivada del plan de infraestructuras.  
Por otra parte, otro de los efectos posteriores esperados es lo que respecta a la disminución del tiempo de respuesta en tareas de extinción.  
En la página 30/53 de la memoria del plan de infraestructuras se refiere a la definición de la red hídrica óptima como aquella en que:  
- La distancia que tiene que recorrer un helicóptero para que sea capaz de obtener una cadencia de descargas de cinco minutos es de 2,5 kilómetros (BARDAJÍ & MOLINA, 1998)1. Esto nos da una superficie circular de radio 2.500 metros con centro en el propio depósito, a la que denominaremos zona de influencia del depósito, y que ocupa una superficie de 1.963,5 hectáreas.  
- En el plano de «RED HÍDRICA», se ha reflejado los dos puntos de agua que pueden emplear los medios aéreos de extinción en el Parque Natural. También se ha reflejado el área de influencia de cada uno de ellos, pudiendo comprobarse que prácticamente la totalidad del espacio natural está dentro de estas zonas.  
- Menos del 25 % del Parque Natural queda fuera de las áreas de influencia de los depósitos (a más de 2.500 metros), y principalmente, esta zona se corresponde con la Ladera Sur, que como se ha indicado en varias ocasiones, presenta especies herbáceas y arbustivas en baja densidad (modelo 2), reduciendo la peligrosidad de un posible incendio.  
Si en los proyectos que deriven del plan, se consigue disminuir la velocidad de propagación de los incendios y se aumenta el número de puntos de toma de agua, el efecto inmediato será un aumento en la eficiencia de la extinción teniendo un efecto positivo en la conservación del parque natural.  
Para obtener una red óptima de puntos de agua, y aumentar el porcentaje de superficie cubierta, es necesaria la habilitación de nuevos puntos de agua. Para ello se propone, tanto la instalación de nuevos depósitos, como la adecuación de infraestructuras ya existentes, como balsas de riego o piscinas, para su posible utilización como punto de agua por parte de los medios aéreos.  
En este caso se ha propuesto la ejecución de ocho nuevos depósitos de prevención de incendios y la adecuación de varios puntos de agua de uso múltiple. Con ello, la cobertura del territorio mejoraría considerablemente, ya que el 95,6 % del Parque Natural y el 97,8 % del ámbito del PORN, se encontraría a menos de 2.500 metros de un punto de agua susceptible de ser empleado por los medios aéreos.  
En relación con lo indicado en este informe hemos de indicar que efectivamente el paisaje debe ser un elemento a considerar en este tipo de actuaciones y unos de los principios en los que se ha de basar la selvicultura preventiva.  
El plan de prevención no incide en el modelo territorial vigente.  
Respecto a las vías pecuarias, dada la ubicación de puntos de agua que pueden afectar a su trazado, como ha reflejado el informe de la sección forestal de Castellón, se deben tomar medidas de compatibilidad en el sentido indicado en el informe.  
Por último añadimos que la ejecución de este Plan de Prevención tiene incidencia sobre actuaciones a desarrollar por distintas personas públicas y privadas y que requerirá de la coordinación con el resto de actuaciones con incidencia en el medio natural, como por ejemplo la ejecución de cualquier instrumento de gestión forestal de los definidos por la Ley Forestal valenciana, actuaciones de clausura o acondicionamiento de vertederos o proyectos de restauración recuperación ambiental de distintos espacios del parque natural, planes de recuperación o conservación de flora y/o fauna en vigor y así como cualquier tipo de actuación que tengan como objetivo el tratamiento de la vegetación o que sin tenerlo, como acondicionamiento de caminos, hidrantes, carteles informativos... puedan suponer un solape con actuaciones ya contempladas en el plan de prevención de incendios y que como se describen en las fichas de actuaciones, tendrán implicación sobre otros interesados, públicos o privados sobre las cuales se requiere de una importante coordinación.  
De esta forma, la ejecución de gran parte de las actuaciones propuestas dependerá de personas ajenas al promotor del plan de prevención.  
Teniendo en cuenta las circunstancias y criterios arriba descritos se estima que nos encontramos ante uno de los supuestos del artículo 46.3 del TRLOTUP, podría serle de aplicación el artículo 46.3.a, o 46.3.c.  
I) Propuesta de acuerdo  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve:  
Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico FAVORABLE en el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica de la revisión de plan de prevención de incendios forestales del parque natural de la Tinença de Benifassà, cuyo objeto será el descrito en la documentación remitida, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, y teniendo en cuenta las consultas y análisis realizado, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificado es suficiente para determinar que no presentará efectos significativos sobre el medio ambiente, siempre que previamente a su aprobación definitiva se cumplan los condicionantes descritos a continuación, correspondiendo continuar la tramitación de la modificación de Plan conforme a su normativa sectorial:  
1. Los proyectos de desarrollo de las actuaciones previstas en el plan que constituyan supuestos de evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con la legislación vigente en la Comunidad Valenciana (estatal o autonómica) tramitarán el procedimiento de evaluación de impacto ambiental que corresponda incardinado en el procedimiento de aprobación o autorización.  
2. En el Plan de prevención de incendios deberá constar que con carácter previo a la ejecución de las actuaciones que se desarrollen en ejecución del presente plan, deberán ser comunicadas a la oficina del Parque Natural y en su caso atendidas las sugerencias organizativas si así se considera por el responsable de los trabajos del plan de prevención. En especial la alegación referente a - «Apartado 6. Condicionantes a los proyectos de ejecución - sobre las posibles afecciones a Red Natura 2000 / PORN que pudieran dar lugar los trabajos de desarrollo del plan de prevención como así se señala en el informe de 17.11.2020 de la dirección del parque natural y que han sido reflejadas en el apartado E de este informe.  
3. En el plan de prevención de incendios deberá constar que los proyectos de ejecución derivados del plan tendrán que cumplir las condiciones establecidas en el artículo 21 de la Normativa del PATRICOVA.  
4. Conforme al informe de 22 de septiembre de 2021, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, en las fichas del Anejo referido al Programa de Actuación/Plan de Infraestructuras, deberá constar que para el desarrollo de los proyectos en ellas indicados se elaborará un estudio de integración paisajística siguiendo así el ofrecimiento del promotor del Plan como se ha indicado en el apartado F anterior y en referencia al Borrador del Plan presentado.  
5. Se deberá incorporar informe de conformidad o en su caso, lo que se señale en el informe a emitir por la Unidad de inspección del patrimonio histórico artístico de la dirección territorial de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte de Castellón en relación con la afección a los Bienes de interés patrimonial o cultural siguiendo así el ofrecimiento del promotor del Plan como se ha indicado en el apartado F anterior y en referencia al Borrador del Plan presentado.  
6. Se atenderá lo reflejado en el informe de 20.09.2021 de la sección forestal de Castellón respecto a la reubicación de depósitos dentro o fuera de las vías pecuarias afectadas de conformidad con lo establecido en su normativa de aplicación.  
Según establece el artículo 53.7 del TRLOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
Órgano Competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 53.2.b del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la revisión del plan de prevención de incendios forestales del Parque Natural de la Tinença de Benifassà, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.   
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 24 de febrero de 2022 - El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 14 de mayo de 2024.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML