Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8319, del 18-06-2018 (2018/5666)

RESOLUCIÓ de 12 de febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 50/13-EAE Llocnou de Sant Jeroni.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8319

Data del DOGV
:   18-06-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/5666

CVE


Data del document
:   12-02-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Llocnou de Sant Jeroni](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 de febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 50/13-EAE Llocnou de Sant Jeroni. [2018/5666]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 50/13-EAE Llocnou de Sant Jeroni.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental de pla.  
Promotor: Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: terme municipal de Llocnou de Sant Jeroni (València).  
  
Expedient: 050 € 2013 € EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 25 de gener de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Llocnou de Sant Jeroni, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que més avant es detalla) i d'acord amb el que estableix la disposició transitòria primera de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) a aquest pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desenvolupada a la Comunitat Valenciana per la mencionada LOTUP.  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si és el cas, les condicions finals que s'hagen d'incorporar-hi prèviament a la seua aprovació.  
El 18 de maig de 2016 l'Ajuntament remet la proposta del Pla general estructural i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Després de comprovar la documentació remesa es va observar que estava incompleta i es va realitzar un requeriment. El 20 d'octubre de 2017 s'entrega la documentació completa consistent en:  
  
- Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
· Estudi ambiental i territorial estratègic.  
· Document de participació pública (relació de les consultes realitzades a les administracions afectades, persones interessades i empreses subministradores, reunions explicatives?)  
· Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
· Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
· Resultats del Pla de participació pública.  
· Document de participació pública en què se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
· Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
· Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del pla.  
· Certificat d'aprovació de la proposta de Pla.  
  
  
- Proposta de pla:  
· Memòria informativa.  
· Memòria justificativa.  
· Plans d'informació.  
· Plans d'ordenació.  
· Normes urbanístiques (20 octubre 2017).  
· Fitxes de zona.  
· Fitxes de gestió.  
· Catàleg de proteccions amb les tres seccions (secció de paisatge el 20 octubre 2017).  
· Informe de viabilitat econòmica.  
· Memòria de sostenibilitat econòmica.  
  
- Estudis complementaris:  
· Estudi de paisatge. (20 octubre 2017).  
· Estudi d'inundabilitat.  
· Anàlisi afecció Barranc dels Pastors (20 octubre 2017).  
· Estudi acústic.  
· Estudi de mobilitat.  
· Estudi de disponibilitat de recursos hídrics.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 03/06/13  
Emissió del document de referència  
(Equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic). 27/11/13  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i resta documentació exigible, durant un període mínim de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 10/06/15  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de Pla. 28/04/16  
Sol·licitud d'emissió de DATE (amb deficiències) 18/05/16  
Esmena deficiències per a emissió DATE 20/10/17  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.0) Antecedents. Resum del document de referència.  
B.0.1) Informació territorial.  
El municipi de Llocnou de Sant Jeroni es troba en la comarca de la Safor, província de València. Té una superfície de 6,47 quilòmetres quadrats i una població de 527 habitants l'any 2015. Dista 83 km de la capital de província.  
El terme municipal limita al nord amb Almiserà, a l'est amb Castellonet de la Conquesta, al sud amb Vilallonga i a l'oest amb Terrateig.  
El límit nord del municipi és quasi coincident amb el traçat del riu Vernissa, que naix a Pinet i és considerat l'afluent més important del riu Serpis. El nucli urbà del municipi es localitza en la seua ribera sud, ocupant la part més baixa del terme municipal, a 98 msnm.  
  
El terme és travessat d'est a oest per la carretera CV-60 (Autovia de Gandia).  
Es poden diferenciar tres zones en el terme municipal:  
- La zona nord, que comprén des de la carretera fins al límit septentrional caracteritzada per pendents molt suaus i on s'ubica el nucli urbà.  
  
- La planura, des de la mateixa carretera fins a les faldes de les muntanyes, amb pendents importants. En aquesta zona es localitzen la majoria dels terrenys dedicats al cultiu.  
- La zona muntanyosa (Serra d'Ador o de la Safor, 680 m), on l'orografia és abrupta i es poden localitzar les valls dels barrancs (com el del Cossis) que arriben fins al riu Vernissa.  
  
B.0.2) Planejament vigent  
El planejament municipal vigent són unes normes subsidiàries, aprovades per la CTU el 29 de setembre de 1981, que no han sigut sotmeses a avaluació ambiental.  
Posteriorment es va aprovar una modificació de les normes subsidiàries per la CTU el 31 de gener de 1984, un Pla de reforma interior, unitat d'execució Tornetes, aprovat el 28 de febrer de 2007 per la CTU (el 25 de setembre de 2012 va ser anul·lat pel Suprem per falta de l'informe de la Confederació Hidrogràfica) i el Pla parcial industrial del sector la Planissa, aprovat el 4 d'octubre de 2013. D'aquest últim (exp. 7/2013-EAE), la Comissió d'Avaluació Ambiental en sessió realitzada el 15 de febrer de 2013 va acordar no sotmetre'l a EAE per considerar que no tenia efectes significatius en el medi ambient.  
El sòl urbà classificat per les NS de Llocnou de Sant Jeroni té una superfície de 86.183 m². Segons s'indica en la memòria el nucli urbà s'estructurava en 14 illes (denominades edificació actual entre mitgeres) que en total sumen una superfície de 45.746 m², que es consideraven com a sòl urbà consolidat. També van classificar com a sòl urbà no consolidat (zona residencial entre mitgeres) un total de 21.637 m² dels quals 16.291 m² corresponien a solars edificables. Les previsions en el sòl urbà s'han consolidat quasi en la seua totalitat, excepte en la zona de Tornetes, extrem nord-est del nucli urbà, amb el seu PRI en què se li assigna una edificabilitat bruta de 15.932 m²t.  
  
De sòl urbanitzable residencial, es delimiten dos àmbits que no s'han desenvolupat. Un com a ampliació de casc de 64.515 m²s i un altre aïllat, als peus de la zona muntanyosa, en la zona de La Granja de 98.000 m²s.  
De sòl no urbanitzable es distingeixen tres àmbits, el comú, el protegit agrícola i el protegit forestal, coincident amb les tres zones descrites amb anterioritat.  
  
B.0.3) Alternativa proposada en el document consultiu  
A més de la 0, s'han presentat dues alternatives de nova ordenació. Són pràcticament idèntiques, el que varia és la forma d'ordenar els sectors urbanitzables al voltant del casc.  
En ambdós es manté la futura zona industrial en la partida de la Planissa, es prescindeix del sòl urbanitzable «La Granja» per la seua situació en una zona d'elevada visibilitat i de difícil accessibilitat i es crega el PRI Monestir convertint un sòl urbanitzable en urbà.  
En l'alternativa 1 es proposa el creixement expansiu del nucli urbà cap al sud reblint el sòl fins a l'autovia CV-60. En aquest sòl s'incorporarien alguns equipaments (esportiu i educatiu). Cap a l'est creix igualment fins a arribar al límit del terme municipal. Finalment cap al nord també planteja un xicotet creixement.  
  
En l'alternativa 2 els creixements cap al sud i l'est es retiren 50 metres de l'autovia i del límit de terme respectivament. El creixement cap al nord es manté.  
Respecte al sòl no urbanitzable en ambdues alternatives es manté la qualificació actual, amb xicotets ajustos en les zones contigus, és a dir SNU protegit forestal, SNU protegit agrícola i SNU comú, situant-se aquest últim al nord de l'autovia.  
B.0.4) Resum de determinacions que s'han de tindre en consideració, assenyalades en el document d'abast.  
- «La classificació de nou sòl urbanitzable ha d'estar justificada i emparada en estudis específics. L'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana determina els creixements màxims admissibles que per a ús residencial és 58.229 m². Entre el PRI Av. Monestir i el PRI Tornetes sumen 18.221 m², amb la qual cosa quedaria un màxim de 40.000 m²»  
  
- «Els creixements del nucli urbà proposats en direcció sud no són els més adequats, ja que es produeixen cap al lloc de major afecció, l'autovia CV-60. Potser seria admissible un xicotet creixement (equivalent al sector previst en el planejament vigent) que ajudara a millorar la vora urbana i la imatge paisatgística des de la carretera, però prestant especial atenció al «barranc dels Pastors».  
«El creixement cap a l'est resulta més adequat, encara que limitat en extensió, ja que s'ha d'evitar la conurbació amb el terme municipal veí i la presència del barranc Vall de la Costanera. En direcció nord-est també podria créixer-se lleugerament però tenint en compte l'afecció generada pel riu i per la depuradora.»  
- «El sector nord, a falta d'estudis més precisos, no resulta ambientalment viable, ja que es troba en zona inundable, en la zona d'afecció del Pou del Crist de l'Empar i Sant Roc i pròxima a una granja.»  
  
- «PRI Avinguda Monestir: En el planejament vigent aquest sòl es classifica com urbanitzable per això la seua ocupació i consolidació ja estava prevista. No obstant haurà d'estudiar l'afecció acústica i la generada pel transport de mercaderies perilloses.»  
- «S'estudiarà la viabilitat dels creixements previstos en relació amb l'adequada gestió de les aigües residuals generades. S'haurà de justificar com es gestionarà l'ampliació de l'EDAR existent, més encara si es té en compte que es troba en un altre municipi».  
  
- Respecte al sòl no urbanitzable, s'ha de:  
· Zonificar.  
· Reflectir afecció dels pous de subministrament.  
· Estudiar la compatibilitat d'usos ramaders i d'usos residencials.  
· Revisar delimitació del sòl forestal.  
· Estudiar possibilitat de protegir veïns riu Vernissa.  
· Reflectir els sòls incendiats.  
  
B.1) Continguts acords amb el document d'abast.  
En l'apartat 4 del document denominat «Expedient de l'avaluació ambiental i territorial estratègica» es descriu com s'adequa al document d'abast.  
- El model de creixement proposat s'ajusta al que estableix l'ETCV (per a ús residencial l'ETCV preveu 58.229 m² i es projecten 53.705 m²). Per a l'horitzó a 20 anys és menor al que estipula. S'ha considerat una projecció de població de 670 habitants enfront dels 750 de l'ETCV.  
- Es plantegen creixements en direcció sud, més enllà del que preveu l'actualitat, fins a 50 metres de la CV-60. Per a evitar el soroll es planteja una pantalla de tres metres, amb una longitud d'aproximadament 1.000 metres. El PRI Avinguda Monestir és ara novament un sector de sòl urbanitzable que resulta també afectat per aquesta pantalla.  
  
Amb la construcció de l'autovia CV-60 es va generar el soroll sobre el nucli urbà ja existent. En l'actualitat ja és necessària la construcció de la pantalla per a amortir-lo, per això aprofitant aquesta circumstància es disposen els creixements en aquesta direcció i així tancar la ciutat donant una imatge de vora adequada.  
- Cap a l'est es planteja un xicotet creixement allunyat del límit del terme municipal amb l'objecte de tancar la trama urbana.  
- Els creixements cap al nord s'han eliminat pel risc d'inundació.  
  
- En les condicions generals de les fitxes de gestió s'han inclòs els aspectes relatius al sistema de depuració de les aigües residuals.  
  
  
- Respecte al sòl no urbanitzable:  
· S'ha zonificat el sòl no urbanitzable, incloent-hi la protecció dels veïns del riu Vernissa.  
· En el pla d'informació 3 s'inclou la zona de protecció dels pous de subministrament d'aigua. Per al pou la Sort estableix un radi de 300 metres que afecta el sòl no urbanitzable. Per al pou Crist de l'Empar i Sant Roc situat a Almiserà el fixa en 100 metres coincidint amb el sòl urbà però no afecta noves implantacions. (Aquest pou ja no subministra a la població segons l'informe aportat per la Confederació durant la tramitació del Pla general d'Almiserà).   
· Respecte a les activitats ramaderes existents s'assenyala que estan inactives.  
· S'ha modificat la delimitació del sòl forestal respecte al presentat en el document consultiu.  
· En el pla 9 de l'EATE s'han grafiat els incendis succeïts en el municipi, sense assenyalar l'any en què s'han produït. Una vegada comparats amb la cartografia de la conselleria s'observen que no coincideixen. No obstant això, aquests es produeixen sobre sòl forestal en què no es proposa un canvi d'ús.  
  
B.2) Continguts acords amb l'annex VII de la LOTUP.  
L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP, si bé no en el mateix ordre ni amb la mateixa denominació de capítols. En l'apartat 2.3 del document denominat «Expedient de l'avaluació ambiental i territorial estratègica» es desglossa l'equivalència entre apartats de l'annex VII i els de l'EATE elaborat.  
En aquest sentit el resum no tècnic s'adjunta a l'EATE i no apareix relacionat en el seu índex.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: Proposta de pla.  
La documentació conté un estudi d'alternatives viables tècnicament, es passa a descriure la triada.  
  
B.3.1) Objectius  
Es descriuen en la memòria. De manera resumida són:  
· Cerca del menor impacte sobre el territori dels creixements proposats.  
· Integració, protecció, conservació i regeneració del medi naturals  
  
· Protecció de les zones que presenten riscos naturals.  
· Integració de la infraestructura verda.  
  
B.3.2) Infraestructura verda  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/ 2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte de la infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV van ser concretats els seus elements. Els articles 4 i 5 de la LOTUP són els que en la legislació vigent defineixen el seu concepte, les seues funcions i els espais que la integren.  
En la memòria es descriuen els seus elements i s'aporta pla respecte d'això. Es crea un passeig al voltant del Vernissa com a connector. S'hi inclouen les zones verdes dels sectors i les dotacions de caràcter municipal.  
Les dues vies pecuàries i els carrers principals queden incorporats.  
  
B.3.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
El sòl urbà es redueix, ja que l'àmbit de l'anterior PRI Tornetes passa a classificar-se com un sòl urbanitzable residencial ZND-RE Tornetes.  
A més es plantegen uns altres 3 sectors residencials: dos d'ells, el ZND-RE Monestir i el ZND-RE Escoles, es localitzen cap al sud del nucli urbà fins a situar-se a 50 metres de la CV-60. L'últim, el ZND-RE Piscines, es localitza al sud i a l'est del nucli urbà. Respecte a alternatives anteriors el creixement cap a l'est s'ha disminuït i allunyat del límit de terme.  
Respecte a l'ús industrial es manté el sector la Planissa.  
  
Nom Superfície (m²) Edificabilitat m²t Vivendes  
Monestir 21.264 9.230 46  
Escoles 10.907 5.999 40  
Piscines 13.754 6.877 46  
Tornetes 7.780 3.890 39  
 53.705 25.996 171  
  
  
(Nota: aquestes dades són de la memòria justificativa. En les fitxes de gestió apareix una quantia diferent d'habitatges, 42, 36, 45 i 32 respectivament, que sumen 155.)  
  
Les zones verdes previstes en les normes subsidiàries al costat del llit del Vernissa no s'han executat pel que es proposa ara traslladar-les al costat del cementeri en el sòl d'unes antigues pistes esportives. La seua superfície serà de 2.800m².  
Com a nous equipaments es proposen l'ampliació de les escoles (PQE-E.a), l'ampliació de les piscines (PQD-PI.a) i l'ampliació del cementeri (PQI-C.a). Els dos primers se situen al sud del nucli urbà, junt amb els sectors urbanitzables, i el tercer a l'altre costat de la CV-60.  
  
Respecte al sòl no urbanitzable s'estableixen 6 zones:  
· ZRC-AG Comú agropecuària. Terrenys agrícoles situats al nord de la CV-60  
· ZRC-D Comú dotacional. La zona del cementeri i les piscines.  
· ZRP-AG Protegida agrícola. Terrenys agrícoles al sud de la CV-60  
· ZRP-NA Protegida natural. Són de tipus forestal (FO) i es localitzen al voltant del riu Vernissa i en les zones elevades. Hi ha una pedrera que se la considera ZRP-NA-FO-min.  
· ZRP-AF Protegida afeccions. Tres tipus, de carreteres (C), de llits (CA) i d'inundabilitat (IN)  
· ZRP-RI Protegida riscos (no apareix en cartografia)  
A més en la cartografia les vies pecuàries es consideren ZRP-VP  
  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a disposició del públic.  
Durant el termini d'exposició al públic es van presentar 4 al·legacions de les quals 3 van ser desestimades i 1 parcialment estimada.  
Resumidament es refereixen a la falta de justificació del SNU protegit agrícola, al creixement excessiu, a la inconveniència d'acostar el creixement a la carretera o a una parcel·la que no resulta inundable.  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor.  
L'Ajuntament durant la fase d'informació pública va sol·licitar consultes als 4 municipis contigus, a 20 departaments de les diferents administracions, i a les empreses subministradores. D'aquestes es va rebre resposta dels departaments següents:  
  
Data informe Administració pública consultada  
03/07/15  
04/08/15 i 09.01.2017  
20/04/17  
25/08/16  
25/06/15 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
\* S. Vida Silvestre  
\* Direcció Territorial. Secció Forestal.  
\* Direcció Territorial. Vies Pecuàries.  
\* Direcció Territorial. Vies Acústica.  
\* Servei de gestió de residus  
  
  
27/01/17  
27/09/16 i 28.04.2017  
  
10/08/16  
  
sense data  
  
28/09/15  
 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:  
\* Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
\* Servei d'Ordenació del Territori.   
(Inundabilitat)  
\* Servei d'Ordenació del Territori Secció de Planificació Territorial (ETCV)  
\* DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Ser. Mobilitat.(a l'estudi de maig 2016)  
\* DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Servei de Planificació  
  
17/06/15 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:  
\* Servei Territorial d'Energia (Mines).  
  
12/03/13  
  
30/07/15 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
\* Direcció Territorial de Turisme, Cultura i Esport  
  
\* Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació. Servei d'Infraestructures.  
  
15/07/15 Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública.  
\* DG. Salut Pública  
  
24/06/15 Presidència de la Generalitat.  
\* Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
01/07/15 Entitat Pública de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
01/09/15 Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
  
- L'1 de setembre de 2015 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet l'informe favorable previst en l'article 25.4 TR Llei d'aigües. Assenyala que en el terme hi ha una concessió destinades a abastiment en la partida de la Sort que subministra també Almiserà i Castellonet de la Conquesta.  
- Informe de 3 de juliol de 2015, del Servei de Vida Silvestre en què indica que no tindrà afecció sobre la xarxa Natura 2000, ni sobre espècies catalogades ni sobre els hàbitats d'interés comunitari existents en el terme municipal.  
- L'informe de la Secció Forestal indica que el sòl forestal estratègic no pot classificar-se com SNU protegit agrícola. Respecte a les vies pecuàries s'informa indicant els aspectes que han de corregir-se en la documentació sobre la denominació de les vies i no assenyalar les seues dimensions.  
- Respecte al risc d'inundació el Servei d'Ordenació del Territori informa que l'anàlisi d'afeccions derivades del barranc de Pastors resol amb les mesures adoptades les afeccions d'inundabilitat (es proposa una canalització oberta de secció trapezoïdal d'1 i 2,7 metres d'ample). En relació a l'ETCV també s'emet un informe favorable.  
  
- L'EPSAR emet un informe en què assenyala que el sistema públic de depuració es localitza a Almiserà i està dissenyat per a tractar 300 m³/dia. En l'actualitat l'efluent de 126 m³/dia i el desenvolupament de la proposta suposarà un cabal de 1.213 m³/dia.  
- Informe en matèria educativa del Servei de Planificació, s'han d'incloure els corresponents mecanismes de gestió per a obtindre la parcel·la de 3.880 m² d'ús educatiu per a ampliar l'actual col·legi (PQE-E.a. en el pla de xarxa primària)  
- La Subdirecció General d'Emergències i Planificació indica que hi ha risc pel transport de mercaderies perilloses per la CV-60 que afecta la proposta. El risc d'incendis forestals afecta els sectors ZND-RE Tornetes i ZND la Planissa.  
- El Servei de Gestió de Residus informa que s'han d'adaptar al PIR quant a la necessitat d'incorporar un centre de transferència en polígons industrials i d'homologar les instal·lacions dels ecoparcs; també s'indica que pertany a les zones X, XI, i XII. Àrea de gestió 2.  
  
- El Servei Territorial d'Energia emet un informe en què assenyala que hi ha un dret miner que s'ha de plasmar en el pla, junt amb les seues zones de protecció.  
- En relació al patrimoni cultural, la direcció territorial emet un informe el 12 de març de 2013 en què assenyala els continguts del Catàleg.  
- La Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat emet un informe desfavorable el 28 de setembre de 2015 pel fet que no s'han grafiat els 100 metres de zona de protecció de la CV-60. El dit espai es classificarà com a espai lliure reserva viària. En les fitxes s'hauran d'incorporar les mesures proposades en l'estudi acústic.  
  
- El Servei de Mobilitat ha informat favorablement sobre l'estudi de mobilitat.  
- La direcció territorial d'aquesta conselleria en relació amb l'estudi acústic assenyala que és concorde amb la normativa i que els nivells sonors obtinguts són compatibles amb els establits. Com a mesura correctora per a aconseguir aquests nivells s'estableix una pantalla de tres metres.  
  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental.  
Després de la recepció dels informes i al·legacions descrits en els dos apartats anteriors, l'Ajuntament va modificar la proposta de Pla. Presentada la sol·licitud d'emissió de la DATE aquest òrgan ambiental va realitzar consultes a aquelles administracions que van emetre un informe desfavorable, o que van assenyalar que havia de completar-se el Pla o que bé no s'hi van pronunciar. Dels informes rebuts es poden destacar els aspectes següents:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
  
16/11/17   
 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
\* Subdirecció General del Medi Natural (Catàleg)  
  
16/11/17   
22/12/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:  
\* Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
  
  
16/11/17  
16/11/17  
   
  
 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura   
i Esport.  
\* DG. de Cultura i Patrimoni.  
\* Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació. Servei d'Infraestructures.  
16/11/17 16/01/18 DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Servei de Planificació  
  
  
- El Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat emet un informe el 16 de gener de 2018 en què assenyala diverses deficiències que es descriuen en l'apartat següent, és necessària l'emissió un nou informe d'aqueix departament.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en el seu informe de 22 de desembre de 2017 estableix les determinacions finals que han d'incorporar-se a la proposta, que es resumeixen en l'apartat següent.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
D.1. Respecte a la proposta de segellament de sòl, s'ha de valorar positivament que les dimensions dels sectors de sòl urbanitzable s'hagen ajustat als límits establits per l'ETCV.  
No obstant això, si s'observa el decreixement poblacional experimentat pel municipi (de 2005 al 2015 passa de 577 a 527 habitants) i que cap dels sectors previstos pel planejament vigent s'ha desenvolupat, la proposta no s'ajusta a l'existència de demanda i per tant resulta injustificada. A pesar d'això es pot considerar admissible atés que tracta de millorar la imatge paisatgística del casc generant una façana urbana (actualment des de l'autovia es veuen posteriors d'edificis) i que s'elimina un sector residencial aïllat que existeix en el planejament vigent, reduint-se les previsions previstes en el planejament.  
D.2. Respecte a la proposta de zonificació del sòl no urbanitzable convé realitzar una sèrie de puntualitzacions.  
S'ha de tindre en compte que la proposta es va exposar al públic el 10 de juny de 2015 per això no va poder tindre en compte el Decret 74/2016 pel qual s'aprova el Reglament pel qual es determina la referenciació cartogràfica. Amb independència dels preceptes legals que conté, els hauria pogut servir de referència per a denominar les diferents zones del sòl no urbanitzable, ja que l'annex IV de la LOTUP podria resultar confús.  
- La superfície afectada per risc d'inundabilitat s'ha de zonificar com ZRP-RI en compte de ZRP-AF-IN.  
- La zonificació de les vies pecuàries ZRP-VP no apareix en la LOTUP. En realitat és ZRP-AF-DP.  
- Els jaciments i la seua zona de protecció que apareixen en el pla d'ordenació 6 han d'incloure's en els plans de zonificació i classificació com ZRP-AF-PC.  
- Igual succeeix amb el pou de subministrament d'aigua potable que es grafia en els plans d'informació però no en els d'ordenació com ZRP-RI, ja que pot existir un risc per a la salut humana per la possible contaminació de l'aqüífer.  
- Les superfícies protegides pels seus valors agrícoles han de zonificar-se com ZRP-AG si s'aplica la LOTUP o com ZRP-MU-AG en cas d'aplicar el Decret 74/2016.  
Nota: en l'esmentat Decret 74/2016 es crea la zona ZRP-MU per a les zones protegides per decisió municipal pels seus valors agrícoles o pels seus valors forestals, i es mantenen les ZRP-NA per a les protegides per existir una legislació de caràcter mediambiental com poden ser els espais naturals o els PAT. No obstant això, en la LOTUP aquestes zones s'emmarquen dins de ZRP-AG i ZRP-NA, respectivament.  
- La denominació per a l'explotació minera, si segueix en vigor, seria ZRC-EX, zona rural comuna explotació de recursos naturals, i es desitja que seguisca en explotació. Si al contrari només pertoca la restauració o l'ús forestal hauria de ser ZRP-MU-FO o ZRP-NA-FO.MIN.min com s'ha realitzat.  
- En el pla de zonificació es grafia un corredor d'infraestructures al sud de la CV-60. Es desconeix la finalitat d'aquest àmbit i si és una zona, ja que no hi ha normativa d'aplicació en aquesta.  
D.3. Zona afecció carretera CV-60. Informe del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, assenyala que s'ha d'especificar la zona de protecció de la CV-60 en la cartografia i en les fitxes.  
La zona de protecció és de 100 metres, excepte per als sectors arreplegats en el planejament vigent, i les seues modificacions posteriors, que és de 50 metres. Els nous sectors Monestir i Escoles es troba entre 100 i 50 metres per això hauran de justificar adequadament el seu emplaçament (en funció de la comunicació viària, la fisonomia del municipi, la localització d'equipaments, la viabilitat de l'ordenació detallada, la viabilitat econòmica, etc.), cal que el servei esmentat emeta un informe favorable respecte d'això.  
D.4. En relació amb el paisatge, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha emés un informe en què de manera resumida s'assenyala:  
· Incorporar la part normativa de l'estudi de paisatge en la part amb eficàcia normativa del pla.  
· Incloure en la infraestructura verda les zones d'afecció visual i la totalitat de paisatges d'alt valor.  
· Realitzar una major concreció en les normes d'integració paisatgística.  
· Limitar els usos en el sòl no urbanitzable inclosos en la Infraestructura Verda.  
· En el SNU, limitar les actuacions entorn del nucli urbà per a preservar la seua imatge.  
· En el SNU amb compatibilitat dels usos miners, establir condicions paisatgístiques per a la seua implantació.  
· Completar les fitxes de zona i de gestió amb les normes d'integració paisatgística i els programes de paisatge.  
  
D.5. El sector ZND-RE-Monestir d'ús residencial és travessat per la banda sud pel barranc dels Pastors, que no pertany al domini públic hidràulic. No obstant això, amb independència que el llit siga domini públic o privat, en virtut de l'article 23.3 del PATRICOVA no es podrà incloure dins de l'àmbit del sector i haurà de formar part de la infraestructura verda.  
Article 23.3: «En la delimitació de sectors i altres àmbits de desenvolupament urbanístic, quan l'actuació se situe pròxima a un llit, la delimitació de l'àmbit d'actuació no podrà invadir el límit exterior de la zona inundable. Els terrenys compresos entre el límit exterior de la zona de servitud i el límit exterior de la zona inundable podran integrar-se en la infraestructura verda i adscriure's a la gestió urbanística de l'actuació. En cap cas s'inclouran llits de rius o barrancs en l'àmbit d'un sector, sinó que hauran de tractar-se com es regula en l'article 17 d'aquesta normativa, i formaran part de la infraestructura verda. Les zones de sacrifici per a reduir l'efecte de les inundacions s'integraran en la infraestructura verda, podran adscriure's a la gestió de les actuacions urbanístiques i hauran de tindre un tractament de zona verda.»  
  
És adequat tal com s'ha realitzat disposar zones verdes en les zones contigües a aquests barrancs, es recorda que aquestes han de tindre les dimensions mínimes assenyalades per la normativa urbanística (article 23.4 PATRICOVA).  
Article 23.4: «L'ordenació detallada dels sòls urbanitzables contigus als llits haurà de disposar terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques en la zona interior del límit del sector traçat segons els criteris indicats en l'apartat anterior, i al llarg de tota l'extensió que confronte amb el llit. Els mencionats espais lliures i zones verdes hauran de complir les condicions dimensionals exigides per la legislació urbanística aplicable. En cap cas podran computar com a zona verda els terrenys ocupats per un llit».  
  
D.6. El 25 de setembre de 2015, l'Assemblea General de l'ONU va adoptar l'Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible. L'Agenda planteja 17 objectius (ODS) amb 169 metes de caràcter integrat i indivisible que comprenen les esferes econòmica, social i ambiental. L'estratègia és una guia per als programes de desenvolupament durant els 15 anys següents per mitjà de la qual els estats es van comprometre a implementar-la.  
L'objectiu núm. 11, ODS 11, pretén aconseguir que les ciutats i els assentaments humans siguen inclusius, segurs, resilients i sostenibles. Una de les seues metes és proporcionar accés universal a zones verdes i espais públics, especialment per a dones, xiquets, persones amb edat i les persones discapacitades.  
En la LOTUP, de redacció anterior a l'Agenda 2030, les condicions que han de reunir les zones verdes s'especifiquen en l'annex IX, apartat III.3. Entre aquestes s'indica que estan prohibides les localitzacions de difícil accés de vianants.  
La reserva de parc públic es localitza al costat del cementeri, en unes antigues pistes de futbol. La distància al sòl urbà és de 175 metres i amb les noves escoles és d'uns 130 metres. Per a arribar fins-hi cal creuar un pont sobre l'autovia CV-60 i travessar una fàbrica situada en el sòl no urbanitzable (que no s'ha grafiat en plans).  
  
Potser funcionalment és adequat que la zona verda se situe al costat del cementeri, però l'accés fins a aquesta suposa un cert risc, pel recorregut que ha de realitzar-se, per als xiquets o les persones amb edat per això es considera que no s'aconsegueix un desenvolupament sostenible i per tant la seua localització és inadequada.  
D.7. S'ha presentat un estudi acústic en què s'analitza el soroll generat per la CV-60.  
En el mateix estudi es conclou que no es compleixen els nivells sonors establits en la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica, tant de dia com durant la nit per als sectors residencials Monestir, Escoles i Piscines, s'hauran de col·locar pantalles acústiques.  
  
No s'ha indicat com serien aquestes pantalles, ni on es col·locarien i tampoc s'ha inclòs en les fitxes l'execució d'aquestes.  
No s'és partidari des de l'òrgan ambiental de la implantació de pantalles acústiques de formigó o semblant per l'afecció paisatgística que generen com a alternativa. S'optarà per pantalles executades amb elements naturals, com ara talussos de terra amb vegetació arbustiva i/o arbratge, o semblant. Una altra alternativa serien pantalles mixtes, realitzades amb elements opacs però amagades amb vegetació. (Tot això com a últim recurs, ja que el més adequat és allunyar els usos sensibles de les fonts de soroll).  
D.8. En la redacció de les normes urbanístiques referents al sòl no urbanitzable s'han observat una sèrie de deficiències que convé resoldre:  
· Article I.2.29 Minimització d'impacte territorial. El Pla general no ha delimitat cap d'aquestes àrees, per això no té molt sentit incloure un article respecte d'això (I.2.29 i DT tercera) ni permetre la realització d'expedients de minimització (articles I.3.11.4, I.3.14)  
· Article I.2.35.1.c (DIC) Els establiments de restauració, hotelers i assimilats només poden tindre cabuda en el municipi quan siga per a recuperar el patrimoni arquitectònic atés que aquest ús pot tindre cabuda en els sectors residencials i s'incompliria el requisit dels 5 quilòmetres previst en l'article 197.f LOTUP.  
· Article I.2.35.1.a i b (DIC) Les activitats industrials i les generadores d'energia renovable no es permeten en cap de les zones del SNU, per això s'han d'eliminar d'aquest article.  
· Article I.3.11.2 (ZRC-AG) El concepte d'habitatge rural vinculat a l'explotació agrícola ha desaparegut de la LOTUP.  
· Article I.3.11.3 (ZRC-AG) L'explotació de pedreres i semblants no té cabuda en aquesta zona, ja que es troben molt pròximes al sòl urbà. No hi ha drets miners d'acord amb el cadastre miner.  
· Article I.3.13 (ZRP-NA-AG). Tal com està redactat l'article no estan clars els usos permesos. Respecte a les construccions, només han d'autoritzar-se les instal·lacions de reg, d'apers o xicotet emmagatzematge.  
· DT Quarta. Instal·lacions agropecuàries. Tal com s'han definit els usos en les distintes zones, les granges no estan permeses, per això les existents queden fora d'ordenació, no es poden ampliar i aquesta disposició s'ha d'eliminar.  
· DT Cinquena. Zona afecció de pous. El que una activitat estiga legalment implantada no significa que siga compatible amb l'afecció i no puga contaminar l'aqüífer. Aquest article s'ha de redactar novament. En tot cas, amb independència de l'adobament per a usos agrícoles, s'han d'estudiar quines altres activitats hi ha en la realitat o quines es podran implantar en un futur en la zona afectada.  
D.9. Respecte a la superfície del sòl no urbanitzable, no quadren les superfícies desglossades de la pàgina 55 amb la del quadre de la pàgina 58, ambdues referides a la memòria justificativa.  
D.10. Respecte al sector industrial la Planissa s'ha observat que l'àmbit delimitat en el Pla general no concorda amb l'àmbit avaluat ambientalment en l'expedient d'homologació i Pla parcial (exp. 7/2013-EAE). La superfície del primer és major, 252.396 enfront de 246.399 m², amb això l'edificabilitat atorgada és també superior.  
  
La discrepància es troba en el vial de servei situat al sud, on en el Pla general s'inclou dins del sector mentre que en el Pla parcial s'exclou.  
Igualment s'ha observat que no s'ha complit un dels condicionants establits en el pronunciament ambiental del Pla parcial realitzat el 15 de febrer de 2013, el relatiu a incloure dins del sector la parcel·la 194 del polígon 1 corresponent a unes edificacions del desballestament.  
  
D.11. La depuració de les aigües residuals es realitza en l'EDAR Almiserà-Llocnou de Sant Jeroni que es localitza en el municipi d'Almiserà. És de titularitat municipal i la seua gestió correspon a la Diputació. L'1 de juliol de 2015 l'EPSAR va informar que està dissenyada per a tractar 300 m³/dia, l'influent en aqueix moment és de 126 m³/dia.  
El desenvolupament complet del Pla general generarà un cabal d'aigua residual de 1.213 m³/dia, la qual cosa suposarà un increment de 996 m³/dia respecte al planejament vigent. Aquests cabals sobrepassen la capacitat de l'EDAR, per això caldrà ampliar-la.  
Quan es va tramitar el Pla general d'Almiserà (exp. 132/09 EAE) ja es va determinar que calia preveure un àmbit per a ampliar l'EDAR. No obstant això, aquesta actuació no era tan immediata i es requerien estudis més detallats, ja que la localització actual se situa en sòl inundable. Quan es va emetre la memòria ambiental del Pla general d'Almiserà, el 27 de febrer de 2015, es va establir el següent condicionant:  
  
«Per a fer complir el requeriment de l'EPSAR, s'haurà de resoldre un Pla especial per a la reserva de sòl per a l'ampliació de l'EDAR amb l'objecte de garantir la depuració de les aigües residuals. Aquest s'haurà d'acompanyar d'un estudi d'inundabilitat específic que avalue el risc i adopte les mesures correctores constructives necessàries. En l'estudi d'alternatives que es realitze en la dita avaluació podran estudiar-se altres emplaçaments».  
En la proposta del present Pla general, en l'apartat 5 «Altres condicions particulars» de les fitxes de gestió s'indica que ha d'establir-se una àrea de reserva contigua a l'EDAR per a ampliacions. Aquest aspecte no pot realitzar-se des del Pla general de Llocnou de Sant Jeroni, ja que la reserva de sòl es troba en un altre municipi. Per a poder portar-la a cap caldrà tramitar un Pla especial tal com s'indicava en la memòria ambiental del Pla general d'Almiserà.  
  
D.12. El Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV) va entrar en vigor el 27 de juny de 2013 per mitjà de l'aprovació del Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell i té per objecte establir les disposicions necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus.  
En l'article 22 s'assenyala que els polígons industrials hauran de comptar amb un centre de transferència de residus perillosos i no perillosos. En els polígons existents aquesta reserva ha de realitzar-se en el moment de revisar el planejament general. També ha de preveure's aquesta reserva en els nous sectors de sòl urbanitzable que es delimiten.  
  
Haurà d'incloure's aquest condicionant en la fitxa del sector.  
D.13. En la foto aèria s'observa que l'ampliació de les escoles ja s'ha fet (equipament PQE-E.a). Per a construir-les s'ha invadit el sòl no urbanitzable i no consta en l'òrgan ambiental que s'haja tramitat cap expedient respecte d'això.  
Analitzant els nivells de soroll aportats en l'annex de l'estudi acústic s'aprecia que se sobrepassen els límits establits en la normativa (Llei 7/2002) per al període nocturn. (35 enfront de 42 dB(A)).  
D.14. L'adopció de mesures contra incendis forestals s'adopten en el cas que els nous desenvolupaments siguen contigus al sòl forestal. En el municipi present no es dóna aquesta circumstància. La vegetació de ribera del riu Vernissa és la que podria tindre aquesta consideració però no es troba contigua a nous desenvolupaments.  
Respecte a les zones incendiades contingudes en els plans hauran de revisar-se, ja que no concorden amb les del visor cartogràfic de la conselleria que tenen caràcter representatiu.  
D.15. Es proposa l'ampliació del cementeri. No obstant això, no s'ha reservat un perímetre de protecció de 25 metres per a sòl dotacional lliure de construccions, tal com assenyala el Decret 195/2009, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova la modificació del reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell.  
No obstant això, perquè aquesta ampliació siga possible s'han d'estudiar les condicions del sòl per mitjà de la presentació d'un estudi hidrogeològic, tal com assenyala l'article 46 del mencionat Decret 195/2009.  
L'elaboració d'aquest document pot retardar l'aprovació del pla, per això potser serà més convenient posposar la seua delimitació a la tramitació d'un posterior Pla especial.  
D.16. En aquest Pla general estructural s'ha inclòs la part de l'ordenació detallada que afecta el sòl no urbanitzable, que figura en l'article 35 de la LOTUP. En les normes urbanístiques, I.2.26, I.2.33 i I.3.19, es regulen les condicions tipològiques dels edificis i construccions permeses i les característiques de les tanques.  
En conseqüència en el Pla general d'ordenació detallada, que s'ha de desenvolupar a partir d'aquest Pla general estructural, es concretaran únicament les qüestions pròpies de l'ordenació detallada relatives al sòl urbà i al sòl urbanitzable.  
En virtut de la modificació de l'art.48.c de la LOTUP introduïda per la Llei 10/2015, de 29 de desembre, en els casos en què el Pla afecta únicament l'ordenació detallada del sòl urbà, o l'ordenació detallada d'un sòl urbanitzable ja avaluat ambientalment, l'òrgan ambiental és l'ajuntament en lloc de l'òrgan autonòmic.  
  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament  
En l'apartat 10 de l'EATE es descriu el seguiment ambiental del pla. Es vincula el termini d'elaboració dels informes de seguiment als terminis establits en l'article 22 LOTUP (4, 10 i 20 anys) que es refereixen als llindars de sostenibilitat del territori. D'aquesta manera l'elaboració dels informes de seguiment ambiental seria als 3, 9 19 i 29 anys. Els indicadors a utilitzar són els indicats en el document de referència.  
  
En l'apartat 3.2 de la memòria justificativa es detallen aquests llindars referents a projecció de població, ocupació de sòl i recursos hídrics necessaris. S'indica la seqüència de desenvolupament dels sectors residencials, establida en 4 anys per a Monestir, 20 anys per a Escoles, fins a 30 anys per a Piscines i finalment el sector Tornetes.  
Els informes de seguiment assenyalats en l'article 56.3 LOTUP són per a analitzar els efectes en el medi ambient i el territori arreplegats en els indicadors i els terminis per a elaborar-los són més curts que els tres arreplegats en l'article 22 LOTUP. Els informes de seguiment s'elaboren com a màxim cada 4 anys, en períodes més reduïts que els assenyalats en l'EATE.  
Així doncs, haurà d'establir-se un termini per a elaborar els informes de verificació dels indicadors proposant-se, ateses les característiques del municipi, el termini màxim establit en la LOTUP, és a dir cada 4 anys.  
En el document denominat «Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica» s'inclou un apartat denominat Pla de seguiment. En aquest s'indica que els informes s'elaboraran quan es produïsquen fites en el desenvolupament del pla. Encara que aquesta possibilitat es considera convenient, no es preveu en l'article 56.3 LOTUP on únicament s'indica un termini temporal.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals  
De conformitat amb el que disposa l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa considerar acceptable des del punt de vista ambiental la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Llocnou de Sant Jeroni presentada per l'ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. Respecte als usos permesos en el sòl no urbanitzable, han de corregir-se els articles de les normes urbanístiques en els termes expressats en l'apartat D.8.  
2. Ha d'ajustar-se la denominació de les zones a la LOTUP, o al Decret 74/2016 si resulta aplicable, en els termes descrits en l'apartat D.2.  
3. Els sectors Monestir i Escoles es troben dins de la zona d'afecció de la CV-60. Haurà d'obtindre's informe favorable del Servei de Planificació perquè siguen compatibles, en cas contrari aquests dos sectors, en la seua actual delimitació, es consideraran inviables.  
4. El barranc que travessa el sector Monestir haurà de ser sòl no urbanitzable tal com s'assenyala en l'apartat D.5 i complir-se els articles 23.3 i 23.4 del PATRICOVA.  
5. Haurà de buscar-se un emplaçament alternatiu per a la zona verda PVJ-ACF ZRC-D proposada al costat del cementeri tal com s'ha justificat en l'apartat D.6.  
6. S'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 22 de desembre de 2017.  
7. En les fitxes dels sectors s'inclourà la necessitat d'implantar pantalles acústiques, a càrrec seu, executades amb elements naturals, com ara talussos de terra amb vegetació arbustiva i/o arbratge, o bé massisses amagades per la vegetació. Han de ser espècies frondoses i perennes de distints estrats (arboris i arbustius) perquè amortisquen el soroll, per la qual cosa potser caldrà fer instal·lacions de reg suplementàries.  
  
En el Programa de vigilància s'inclourà el control periòdic dels nivells de soroll per a assegurar-se del seu funcionament correcte.  
8. L'àmbit del sector la Planissa haurà de ser idèntic a l'avaluat en el Pla parcial, excloent-ne el vial de servei, però incloent-hi la parcel·la 194 del polígon 1, tal com s'indicava en el pronunciament ambiental del sector del 15 de febrer de 2013.  
Atés que el sector la Planissa no s'ha desenvolupat encara, haurà d'incloure's la seua fitxa en la documentació del Pla i afegir-hi la necessitat de comptar amb un centre de transferència de residus perillosos i no perillosos segons assenyala l'art.22 del PIRCV.  
9. En les fitxes de gestió s'introduirà el següent condicionant: «Quan calga ampliar l'EDAR s'haurà de resoldre un Pla especial per a la reserva del sòl necessari. Aquest s'haurà d'acompanyar d'un estudi d'inundabilitat específic que avalue el risc i adopte les mesures correctores constructives necessàries. En l'estudi d'alternatives que es realitze en la dita avaluació podran estudiar-se altres emplaçaments».  
  
10. En les fitxes de gestió dels sectors ha d'incloure's la remissió a les condicions generals de gestió i altres condicions particulars descrites en els apartats 3 i 5, respectivament, del document fitxes de gestió. Ha de quedar clarament expressat que la construcció de les pantalles que es proposen en l'annex de l'estudi acústic presentat serà a càrrec dels sectors de sòl urbanitzable, i assenyalar quina part sufraga cada u.  
  
11. Perquè l'ampliació del cementeri siga viable s'ha de presentar l'estudi hidrogeològic especificat en l'article 46 del Decret 195/2009, o bé posposar-la a la tramitació d'un Pla especial específic. Haurà de reflectir-se en la cartografia el perímetre de protecció indicat en l'article 42 del decret esmentat.  
12. Haurà d'establir-se un termini concret per a elaborar els informes, seguiment i verificació dels indicadors, segons assenyala l'article 56.3 LOTUP, es proposa el termini de 4 anys. Aquest informe periòdic podrà complementar-se amb uns altres que s'elaboren en les fites de desenvolupament del Pla tal com s'indica en l'apartat 10 Pla de seguiment del document «Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica».  
13. Hauran de revisar-se les superfícies dels quadres de la memòria justificativa en els termes expressats en l'apartat D.9.  
14. Haurà d'analitzar-se si resulta convenient mantindre la zona d'afecció de 500 metres al voltant de l'explotació minera si aquesta ha cessat la seua activitat.  
15. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla haurà d'obtindre's pronunciament definitiu del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Unitat de Vies Pecuàries, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport referents a l'afecció paisatgística, a les vies pecuàries, sobre el patrimoni cultural i reserves de sòl dotacional escolar, respectivament.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si és el cas, pertoquen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que pertoquen en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV, posada a disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, i es traslladarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Per a la tramitació del Pla general d'ordenació detallada l'òrgan ambiental serà l'ajuntament.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Llocnou de Sant Jeroni, i s'hauran d'incorporar al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 de gener de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 12 de febrer de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8319, del 18-06-2018 (2018/5666)

RESOLUCIÓN de 12 de febrero de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 50/13-EAE Llocnou de Sant Jeroni.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8319

Fecha DOGV
:   18-06-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/5666

CVE


Fecha del documento
:   12-02-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Llocnou de Sant Jeroni](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de febrero de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 50/13-EAE Llocnou de Sant Jeroni. [2018/5666]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 50/13-EAE Llocnou de Sant Jeroni.  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica  
Trámite: Evaluación Ambiental de Plan.  
Promotor: Ayuntamiento de Llocnou de Sant Jeroni.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Localización: término municipal de Llocnou de Sant Jeroni (Valencia).  
Expediente: 050 € 2013 € EAE.  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 25 de enero de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan General Estructural de Llocnou de Sant Jeroni, en los siguientes términos:  
A la vista de la fecha de información pública (que más adelante se detalla) y conforme a lo establecido en la disposición transitoria primera de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP) a este Plan le es de aplicación la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental, desarrollada en la Comunitat Valenciana por la mencionada LOTUP.  
El objeto de la declaración ambiental estratégica y territorial es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la LOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación.  
El 18 de mayo de 2016 el Ayuntamiento remite la propuesta del Plan General Estructural y su expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica. Tras comprobar la documentación remitida se observó que estaba incompleta realizándose un requerimiento. El 20 de octubre de 2017 se entrega la documentación completa consistente en:  
  
- Expediente de evaluación ambiental y territorial:  
· Estudio ambiental y territorial estratégico.  
· Documento de participación pública (relación de las consultas realizadas a las administraciones afectadas, personas interesadas y empresas suministradoras, reuniones explicativas?)  
· Copia de los informes recibidos a las consultas efectuadas.  
· Alegaciones presentadas durante el plazo legalmente establecido.  
· Resultados del Plan de participación pública.  
· Documento de participación pública en el que se sintetizan sus resultados y se justifica como se han tomado en consideración en la propuesta de Plan o Programa.  
· Descripción de como se han integrado en el Plan o Programa los aspectos ambientales, funcionales y territoriales, y de como se han tomado en consideración el documento de alcance y el estudio ambiental y territorial estratégico.  
· Descripción de la previsión de los efectos significativos sobre el medio ambiente que se derivarán de la aplicación del plan.  
· Certificado de aprobación de la Propuesta de Plan.  
  
  
- Propuesta de plan:  
· Memoria informativa.  
· Memoria justificativa.  
· Planos de información.  
· Planos de ordenación.  
· Normas urbanísticas (20 octubre 2017).  
· Fichas de zona.  
· Fichas de gestión.  
· Catálogo de protecciones con las tres secciones (sección paisaje el 20 octubre 2017).  
· Informe de viabilidad económica.  
· Memoria de sostenibilidad económica.  
  
- Estudios complementarios:  
· Estudio de paisaje. (20 octubre 2017).  
· Estudio de inundabilidad.  
· Análisis afección Barranc de les Pastores (20 octubre 2017).  
· Estudio acústico.  
· Estudio de movilidad.  
· Estudio de disponibilidad de recursos hídricos.  
  
A) Análisis del proceso de evaluación.  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación de la solicitud de inicio 03/06/13  
Emisión del documento de referencia  
(Equivale al documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico) 27/11/13  
Participación pública y consultas de la versión preliminar del plan, del EATE y resto documentación exigible, durante un periodo mínimo de 45 días.  
Fecha de publicación en el DOGV: 10/06/15  
Pleno municipal de aprobación de la propuesta de Plan 28/04/16  
Solicitud de emisión de DATE (con deficiencias) 18/05/16  
Subsanación deficiencias para emisión DATE 20/10/17  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico  
B.0) Antecedentes. Resumen del documento de referencia.  
B.0.1) Información territorial.  
El municipio de Llocnou de Sant Jeroni se encuentra en la comarca de la Safor, provincia de Valencia. Tiene una superficie de 6,47 kilómetros cuadrados y cuenta con una población de 527 habitantes en el año 2015. Dista 83 km de la capital de provincia.  
El término municipal limita al norte con Almiserà, al este con Castellonet de la Conquesta, al sur con Villalonga y al oeste con Terrateig.  
El límite norte del municipio es casi coincidente con el trazado del río Vernissa, que nace en Pinet y es considerado el afluente más importante del río Serpis. El núcleo urbano del municipio se localiza en su ribera sur, ocupando la parte más baja del termino municipal, a 98 msnm.  
El término es atravesado de este a oeste por la carretera CV-60 (Autovía de Gandia).  
Se pueden diferenciar tres zonas en el término municipal:  
- La zona norte, que comprende desde la carretera hasta el límite septentrional caracterizada por pendientes muy suaves y donde se ubica el casco urbano.  
- La planicie, desde la misma carretera hasta las faldas de las montañas, con pendientes importantes. En esta zona se localizan la mayoría de los terrenos dedicados al cultivo.  
- La zona montañosa (Sierra de Ador o de la Safor, 680 m), donde la orografía es abrupta y se pueden localizar los valles de los barrancos (como el del Cossí) que llegan hasta el río Vernissa.  
  
B.0.2) Planeamiento vigente.  
El planeamiento municipal vigente son unas normas subsidiarias, aprobadas por la CTU el 29 de septiembre de 1981, que no han sido sometidas a evaluación ambiental.  
Posteriormente se aprobó una modificación de las normas subsidiarias por la CTU el 31 de enero de 1984, un Plan de Reforma Interior, Unidad de Ejecución Tornetes, aprobado el 28 de febrero de 2007 por la CTU (el 25 de septiembre de 2012 fue anulado por el Supremo por falta del informe de la Confederación Hidrográfica) y el Plan Parcial Industrial del Sector La Planiza, aprobado el 4 de octubre de 2013. De este último (exp. 7/2013-EAE), la Comisión de Evaluación Ambiental en sesión celebrada el 15 de febrero de 2013 acordó no someterlo a EAE por considerar que no tenía efectos significativos en el Medio Ambiente.  
El suelo urbano clasificado por las NNSS de Llocnou de Sant Jeroni tiene una superficie de 86.183 m². Según se indica en la memoria el casco urbano se estructuraba en 14 manzanas (denominadas Edificación Actual Entre Medianeras) que en total suman una superficie de 45.746 m², que se consideraban como suelo urbano consolidado. También clasificaron como suelo urbano no consolidado (Zona Residencial Entre Medianeras) un total de 21.637 m² de los que 16.291 m² correspondían a solares edificables. Las previsiones en el suelo urbano se han consolidado casi en su totalidad, salvo en la zona de Tornetes, extremo nordeste del casco, con su PRI en el que se le asigna una edificabilidad bruta de 15.932 m²t.  
De suelo urbanizable residencial, se delimitan dos ámbitos que no se han desarrollado. Uno como ampliación de casco de 64.515 m²s y otro aislado, a los pies de la zona montañosa, en la zona de La Granja de 98.000 m²s.  
De suelo no urbanizable se distingues tres ámbitos, el común, el protegido agrícola y el protegido forestal, coincidente con las tres zonas descritas con anterioridad.  
  
B.0.3) Alternativa propuesta en el documento consultivo.  
Además de la 0, se han presentado dos alternativas de nueva ordenación. Son prácticamente idénticas, lo que varía es la forma de ordenar los sectores urbanizables alrededor del casco.  
En ambos se mantiene la futura zona industrial en la partida de la Planiza, se prescinde del suelo urbanizable La Granja por su situación en una zona de elevada visibilidad y de difícil accesibilidad y se crea el PRI Monestir convirtiendo un suelo urbanizable en urbano.  
En la alternativa 1 se propone el crecimiento expansivo del casco urbano hacia el sur colmatando el suelo hasta la autovía CV-60. En este suelo se incorporarían algunos equipamientos (deportivo y educativo). Hacia el este crece igualmente hasta alcanzar el límite de término municipal. Finalmente hacia el norte también plantea un pequeño crecimiento.  
En la alternativa 2 los crecimientos hacia el sur y el este se retiran 50 metros de la autovía y del límite de término respectivamente. El crecimiento hacia el norte se mantiene.  
Respecto al suelo no urbanizable en ambas alternativas se mantiene la calificación actual, con pequeños ajustes en las zonas colindantes, es decir SNU protegido forestal, SNU protegido agrícola y SNU común, situándose este último al norte de la autovía.  
B.0.4) Resumen de determinaciones a tener en consideración señaladas en el Documento de Alcance.  
- «La clasificación de nuevo suelo urbanizable debe estar justificada y amparada en estudios específicos. La Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana determina los crecimientos máximos admisibles siendo para uso residencial 58.229 m². Entre el PRI av. Monestir y el PRI Tornetes suman 18.221 m², con lo que quedaría un máximo de 40.000 m²»  
- «Los crecimientos del casco urbano propuestos en dirección sur no son los más adecuados ya que se producen hacia el lugar de mayor afección, la autovía CV-60. Quizás sería admisible un pequeño crecimiento (equivalente al sector previsto en el planeamiento vigente) que ayudase a mejorar el borde urbano y la imagen paisajística desde la carretera, pero prestando especial atención al Barranc de les Pastores».  
«El crecimiento hacia el este resulta más adecuado, aunque limitado en extensión ya que se debe evitar la conurbación con el término municipal vecino y la presencia del Barranc Vall de la Costera. En dirección noreste también podría crecerse ligeramente pero teniendo en cuenta la afección generada por el río y por la depuradora.»  
- «El sector norte, a falta de estudios más precisos, no resulta ambientalmente viable ya que se encuentra en zona inundable, en la zona de afección del Pozo del Cristo del Amparo y San Roque y próxima a una granja.»  
- «PRI Avinguda Monestir: En el planeamiento vigente este suelo se clasifica como urbanizable por lo que su ocupación y consolidación ya estaba prevista. No obstante deberá estudiar la afección acústica y la generada por el transporte de mercancías peligrosas.»  
- «Se estudiará la viabilidad de los crecimientos previstos en relación con la adecuada gestión de las aguas residuales generadas. Se deberá justificar como se va a gestionar la ampliación de la EDAR existente, más aún si se tiene en cuenta que se encuentra en otro municipio».  
  
- Respecto al suelo no urbanizable, se debe:  
· Zonificar.  
· Reflejar afección de los pozos de suministro.  
· Estudiar compatibilidad usos ganadero y usos residenciales.  
· Revisar delimitación del suelo forestal.  
· Estudiar posibilidad de proteger aledaños río Vernissa.  
· Reflejar los suelos incendiados.  
  
B.1) Contenidos acordes con el documento de alcance.  
En el apartado 4 del documento denominado «Expediente de la evaluación ambiental y territorial estratégica» se describe como se adecua al Documento de Alcance.  
- El modelo de crecimiento propuesto se ajusta a lo establecido en la ETCV (para uso residencial la ETCV contempla 58.229 m² y se proyectan 53.705 m²). Para el horizonte a 20 años es menor a lo estipulado. Se ha considerado una proyección de población de 670 habitantes frente a los 750 de la ETCV.  
- Se plantean crecimientos en dirección sur, más allá de lo previsto en la actualidad, hasta 50 metros de la CV-60. Para evitar el ruido se plantea una pantalla de tres metros, con una longitud de aproximadamente 1.000 metros. El PRI Avinguda Monestir es ahora nuevamente un sector de suelo urbanizable que resulta también afectado por esta pantalla.  
Con la construcción de la autovía CV-60 se generó el ruido sobre el casco urbano ya existente. En la actualidad ya es necesaria la construcción de la pantalla para amortiguarlo por lo que aprovechando esta circunstancia se disponen los crecimientos en esta dirección y así cerrar la ciudad dando una imagen de borde adecuada.  
- Hacia el este se plantea un pequeño crecimiento alejado del límite de término municipal con el objeto de cerrar la trama urbana.  
- Los crecimientos hacia el norte se han eliminado por el riesgo de inundación.  
- En las condiciones generales de las fichas de gestión se han incluido los aspectos relativos al sistema de depuración de las aguas residuales.  
  
- Respecto al suelo no urbanizable:  
· Se ha zonificado el suelo no urbanizable, incluyendo la protección de los aledaños del río Vernissa.  
· En el plano de información 3 se incluye la zona de protección de los pozos de suministro de agua. Para el pozo La Sort establece un radio de 300 metros afectando al suelo no urbanizable. Para el pozo Cristo del Amparo y San Roque situado en Almiserà lo fija en 100 metros coincidiendo con el suelo urbano pero no afectando a nuevas implantaciones. (Este pozo ya no suministra a la población según informe aportado por la Confederación durante la tramitación del Plan General de Almiserà).   
· Respecto a las actividades ganaderas existentes se señala que están inactivas.  
· Se ha modificado la delimitación del suelo forestal respecto al presentado en el Documento Consultivo.  
· En el plano 9 del EATE se han grafiado los incendios acaecidos en el municipio, sin señalar el año en que se han producido. Una vez comparados con la cartografía de la Conselleria se observan que no coinciden. No obstante estos se producen sobre suelo forestal en los que no se propone una cambio de uso.  
  
B.2) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP.  
El EATE presentado contiene todos los epígrafes y contenidos señalados en el anexo VII de la LOTUP, si bien no en el mismo orden ni con la misma denominación de capítulos. En el apartado 2.3 del documento denominado «Expediente de la evaluación ambiental y territorial estratégica» se desglosa la equivalencia entre apartados del anexo VII y los del EATE elaborado.  
En este sentido el Resumen no Técnico se adjunta al EATE y no aparece relacionado en su índice.  
B.3) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.  
La documentación contienen un estudio de alternativas viables técnicamente, pasándose a describir la elegida.  
  
B.3.1) Objetivos  
Se describen en la memoria. De manera resumida son:  
· Búsqueda del menor impacto sobre el territorio de los crecimientos propuestos.  
· Integración, protección, conservación y regeneración del medio naturales  
· Protección de las zonas que presentan riesgos naturales.  
· Integración de la Infraestructura Verde.  
  
B.3.2) Infraestructura Verde  
El artículo 19 bis de la Ley de ordenación del territorio y protección del paisaje, (añadido por la Ley 12/2009, de 23 de diciembre) introdujo en la normativa urbanística el concepto de la Infraestructura Verde y en el Decreto 1/2011 de la ETCV fueron concretados sus elementos. Los artículos 4 y 5 de la LOTUP son los que en la legislación vigente define su concepto, sus funciones y los espacios que la integran.  
En la Memoria se describen sus elementos y se aporta plano al respecto. Se crea un paseo alrededor del Vernissa como conector. Se incluyen las zonas verdes de los sectores y las dotaciones de carácter municipal.  
Las dos vías pecuarias y las calles principales quedan incorporadas.  
  
B.3.3) Principales modificaciones introducidas respecto al planeamiento vigente.  
El suelo urbano se reduce ya que el ámbito del anterior PRI Tornetes pasa a clasificarse como un suelo urbanizable residencial ZND-RE Tornetes.  
Además se plantean otros 3 sectores residenciales: Dos de ellos, el ZND-RE Monestir y el ZND-RE Escoles, se localizan hacia el sur del casco urbano hasta situarse a 50 metros de la CV-60. El último, el ZND-RE Piscines, se localiza en el sur y en el este del casco urbano. Respecto a alternativas anteriores el crecimiento hacia el este se ha disminuido y alejado del límite de término.  
Respecto al uso industrial se mantiene el sector La Planissa.  
  
Nombre Superficie (m²) Edificabilidad m²t Viviendas  
Monestir 21.264 9.230 46  
Escoles 10.907 5.999 40  
Piscines 13.754 6.877 46  
Tornetes 7.780 3.890 39  
 53.705 25.996 171  
  
  
(Nota: estos datos son de la memoria justificativa. En las fichas de gestión aparece una cuantía distinta de viviendas, 42, 36, 45 y 32 respectivamente, que suman 155.)  
  
Las zonas verdes previstas en las normas subsidiarias junto al cauce del Vernissa no se han ejecutado por lo que se propone ahora su traslado junto al cementerio en el suelo de unas antiguas pistas deportivas. Su superficie será de 2.800m².  
Como nuevos equipamientos se proponen la ampliación de las escuelas (PQE-E.a), la ampliación de las piscinas (PQD-PI.a) y la ampliación del cementerio (PQI-C.a). Los dos primeros se sitúan al sur del casco urbano, junto a los sectores urbanizables, y el tercero al otro lado de la CV-60.  
Respecto al suelo no urbanizable se establecen 6 zonas:  
· ZRC-AG Común agropecuaria. Terrenos agrícolas situados al norte de la CV-60  
· ZRC-D Común dotacional. La zona del cementerio y las piscinas.  
· ZRP-AG Protegida agrícola. Terrenos agrícolas al sur de la CV-60  
· ZRP-NA Protegida natural. Son de tipo forestal (FO) y se localizan alrededor del río Vernissa y en las zonas elevadas. Existe una cantera que se la considera ZRP-NA-FO-min.  
· ZRP-AF protegida afecciones. Tres tipos, de carreteras (C), de cauces (CA) y de inundabilidad (IN)  
· ZRP-RI Protegida riesgos (no aparece en cartografía)  
Además en la cartografía las vías pecuarias se consideran ZRP-VP  
  
  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
C.1) Fase de puesta a disposición del público.  
Durante el plazo de exposición al público se presentaron 4 alegaciones de las que 3 fueron desestimadas y 1 parcialmente estimada.  
Resumidamente se refieren a la falta de justificación del SNU protegido agrícola, al crecimiento excesivo, a la inconveniencia de acercar el crecimiento a la carretera o a una parcela que no resulta inundable.  
C.2) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor.  
El Ayuntamiento durante la fase de información pública solicitó consultas a los 4 municipios colindantes, a 20 departamentos de las diferentes administraciones, y a las empresas suministradoras. De ellas se recibió respuesta de los siguientes departamentos:  
  
Fecha informe Administración pública consultada  
  
03/07/15  
04/08/15 y 09.01.2017  
20/04/17  
25/08/16  
25/06/15 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural:  
\* S. Vida Silvestre  
\* Dirección Territorial. Sección Forestal.  
\* Dirección Territorial. Vías Pecuarias.  
\* Dirección Territorial. Vías Acústica.  
\* Servicio de Gestión de Residuos  
27/01/17  
27/09/16 y 28.04.2017  
  
10/08/16  
  
sin fecha  
  
28/09/15  
 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio:  
\* Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
\* Servicio de Ordenación del Territorio. (Inundabilidad)  
\* Servicio de Ordenación del Territorio Sección de Planificación Territorial (ETCV)  
\* DG Obras Públicas, Transporte y Movilidad. Ser.Movilidad. (al estudio de mayo 2016)  
\* DG. Obras Púbicas, Transporte y Movilidad. Servicio de Planificación  
  
17/06/15 Conselleria de Economía Sostenible, Sectores productivos, Comercio y Trabajo:  
\* Servicio Territorial de Energía (Minas).  
  
12/03/13  
  
30/07/15 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
\* Dirección Territorial de Turismo, Cultura y Deporte  
\* Secretaría Autonómica de Educación e Investigación. Servicio de Infraestructuras.  
  
15/07/15 Conselleria de Sanidad Universal y Salud pública.  
\* DG Salud Pública  
  
24/06/15 Presidencia de la Generalitat.  
\* Agencia de Seguridad y Respuesta a las emergencias.  
01/07/15 Entidad Pública de Saneamiento de Aguas (EPSAR)  
01/09/15 Confederación Hidrográfica del Júcar.  
  
  
- El 1 de septiembre de 2015 la Confederación Hidrográfica del Júcar emite el informe favorable contemplado en el artículo 25.4 TR Ley de aguas. Señala que en el término existen una concesión destinadas a abastecimiento en la partida de La Sort que suministra también a Almiserà y Castellonet de la Conquesta.  
- Informe de 3 de julio de 2015, del Servicio de Vida Silvestre en el que indica que no tendrá afección sobre la red Natura 2000, ni sobre especies catalogadas ni sobre los hábitats de interés comunitario existentes en el término municipal.  
- El informe de la sección Forestal indica que el suelo forestal estratégico no puede clasificarse como SNU protegido agrícola. Respecto a las vías pecuarias se informa indicando los aspectos que deben corregirse en la documentación referentes a la denominación de las vías y a no señalar sus dimensiones.  
- Respecto al riesgo de inundación el Servicio de Ordenación del Territorio informa que el Análisis de afecciones derivadas del Barranc de Pastores resuelve con las medidas adoptadas las afecciones de inundabilidad (se propone un encauzamiento abierto de sección trapezoidal de 1 y 2,7 metros de ancho). En relación a la ETCV también se informa favorablemente.  
- La EPSAR emite informe en el que señala que el sistema público de depuración se localiza en Almiserà y está diseñado para tratar 300 m³/día. En la actualidad el efluente de 126 m³/día y el desarrollo de la propuesta supondrá un caudal de 1.213 m³/día.  
- Informe en materia educativa del Servicio de Planificación debiéndose incluir las correspondientes mecanismos de gestión para obtener la parcela de 3.880 m² de uso educativo para ampliar el actual colegio (PQE-E.a. en el plano de red primaria)  
- La Subdirección General de Emergencias y Planificación indica que existe riesgo por el transporte de mercancías peligrosas por la CV-60 que afecta a la propuesta. El riesgo de incendios forestales afecta a los sectores ZND-RE Tornetes y ZND-La Planiza.  
- El Servicio de Gestión de Residuos informan que se deben adaptar al PIR en cuanto a la necesidad de incorporar un Centro de Transferencia en polígonos industriales y de homologar las instalaciones de los Ecoparques; también se indica que pertenece a la Zonas X, XI, y XII. Área de Gestión 2.  
- El Servicio Territorial de Energía emite informe señalando que existe un derecho minero que se debe plasmar en el plan, junto con sus zonas de protección.  
- En relación al patrimonio cultural, la Dirección Territorial emite informe el 12 de marzo de 2013 señalando los contenidos del Catálogo.  
  
- La Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad emite informe desfavorable el 28 de septiembre de 2015 debido a que no se han grafiado los 100 metros de zona de protección de la CV-60. Dicho espacio se clasificará como espacio libre reserva viaria. En las fichas se deberán incorporar las medidas propuestas en el Estudio Acústico.  
- El Estudio de Movilidad se ha informado favorablemente por el Servicio de Movilidad.  
- La Dirección Territorial de esta Conselleria en relación al Estudio Acústico señala que es acorde con la normativa y que los niveles sonoros obtenidos son compatibles con los establecidos. Como medida correctora para alcanzar estos niveles se establece una pantalla de tres metros.  
  
C.3) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano ambiental  
Tras la recepción de los informes y alegaciones descritos en los dos apartados anteriores, el Ayuntamiento modificó la propuesta de Plan. Presentada la solicitud de emisión de la DATE este órgano ambiental realizó consultas a aquellas administraciones que emitieron informe desfavorable, o que señalaron que debía completarse el Plan o que bien no se pronunciaron. De los informes recibidos se pueden destacar los siguientes aspectos:  
  
Consulta Informe Administración pública consultada  
  
16/11/17   
 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural:  
\* Subdirección General del Medio Natural (Catálogo)  
  
16/11/17   
22/12/17 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio:  
\* Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
  
16/11/17  
16/11/17   
  
 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
\* DG de Cultura y Patrimonio.  
\* Secretaría Autonómica de Educación e Investigación. Servicio de Infraestructuras.  
16/11/17 16/01/18 DG. Obras Púbicas, Transporte y Movilidad. Servicio de Planificación  
  
  
- El Servicio de Planificación de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad emite informe el 16 de enero de 2018 señalando diversas deficiencias que se describen en el apartado siguiente, siendo necesaria la emisión un nuevo informe de ese departamento.  
- El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje en su informe de 22 de diciembre de 2017 establece las determinaciones finales que deben incorporarse a la propuesta, que se resumen en el apartado siguiente.  
  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
D.1. Respecto a la propuesta de sellado de suelo, se debe valorar positivamente que las dimensiones de los sectores de suelo urbanizable se hayan ajustado a los límites establecidos por la ETCV.  
No obstante si se observa el decrecimiento poblacional experimentado por el municipio (de 2005 al 2015 pasa de 577 a 527 habitantes) y que ninguno de los sectores previstos por el planeamiento vigente se ha desarrollado por lo que la propuesta no se se ajusta a la existencia de demanda y por tanto resulta injustificada. A pesar de ello se puede considerar admisible dado que trata de mejorar la imagen paisajística del casco generando una fachada urbana (actualmente desde la autovía se ven traseras de edificios) y que se elimina un sector residencial aislado que existe en el planeamiento vigente, reduciéndose las previsiones contempladas en dicho planeamiento.  
D.2. Respecto a la propuesta de zonificación del suelo no urbanizable conviene realizar una serie de puntualizaciones.  
Se debe tener en cuenta que la propuesta se expuso al público el 10 de junio de 2015 por lo que no pudo tener en cuenta el Decreto 74/2016 por el que se aprueba el Reglamento por el que se determina la referenciación cartográfica. Con independencia de los preceptos legales que contiene les pudiera haber servido de referencia para denominar las diferentes zonas del suelo no urbanizable ya que el anexo IV de la LOTUP podría resultar confuso.  
- La superficie afectada por riesgo de inundabilidad debe zonificarse como ZRP-RI en lugar de ZRP-AF-IN.  
- La zonificación de las vías pecuarias ZRP-VP no aparece en la LOTUP. En realidad es ZRP-AF-DP.  
- Los yacimientos y su zona de protección que aparecen en el plano de ordenación 6 deben incluirse en los planos de zonificación y clasificación como ZRP-AF-PC.  
- Igual sucede con el pozo de suministro de agua potable que se grafía en los planos de información pero no en los de ordenación como ZRP-RI ya que puede existir un riesgo para la salud humana por la posible contaminación del acuífero.  
- Las superficies protegidas por sus valores agrícolas deben zonificarse como ZRP-AG si se aplica la LOTUP o como ZRP-MU-AG en caso de aplicar el Decreto 74/2016.  
Nota: En dicho decreto 74/2016 se crea la zona ZRP-MU para las zonas protegidas por decisión municipal por sus valores agrícolas o por sus valores forestales, manteniendo las ZRP-NA para las protegidas por existir una legislación de carácter medioambiental como pueden ser los Espacios Naturales o los PAT. Sin embargo en la LOTUP estas zonas se enmarcan dentro de ZRP-AG y ZRP-NA respectivamente.  
- La denominación para la explotación minera, sí sigue en vigor sería ZRC-EX, Zona Rural Común Explotación de Recursos Naturales, y se desea que siga en explotación. Si por el contrario solo cabe la restauración o el uso forestal debería ser ZRP-MU-FO o ZRP-NA-FO.min como se ha realizado.  
- En el plano de zonificación se grafía un corredor de infraestructuras al sur de la CV-60. Se desconoce la finalidad de este ámbito y si es una zona puesto que no existe normativa de aplicación en la misma.  
D.3. Zona afección carretera CV-60. Informe del Servicio de Planificación de la Dirección General de Obras Púbicas, Transporte y Movilidad señala que se debe especificar la zona de protección de la CV-60 en la cartografía y en las fichas.  
La zona de protección es de 100 metros, excepto para los sectores recogidos en el planeamiento vigente, y sus modificaciones posteriores, que es de 50 metros. Los nuevos sectores Monestir y Escoles se encuentra entre 100 y 50 metros por lo que deberán justificar adecuadamente su emplazamiento (en función de la comunicación viaria, la fisonomía del municipio, la localización de equipamientos, la viabilidad de la ordenación pormenorizada, la viabilidad económica etc), siendo necesario la emisión de un informe favorable al respecto de dicho Servicio.  
D.4. En relación al paisaje, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje ha emitido informe en el que de manera resumida se señala:  
· Incorporar la parte normativa del Estudio de Paisaje en la parte con eficacia normativa del plan.  
· Incluir en la Infraestructura Verde las zonas de afección visual y la totalidad de paisajes de alto valor.  
· Realizar una mayor concreción en las Normas de Integración Paisajística.  
· Limitar los usos en el suelo no urbanizable incluidos en la Infraestructura Verde.  
· En el SNU, limitar las actuaciones en torno al casco urbano para preservar su imagen.  
· En el SNU con compatibilidad de los usos mineros, establecer condiciones paisajísticas para su implantación.  
· Completar las Fichas de Zona y de Gestión con las Normas de Integración Paisajística y los Programas de Paisaje.  
  
D.5. El sector ZND-RE-Monestir de uso residencial es atravesado por su parte sur por el Barranc de les Pastores, que no pertenece al dominio público hidráulico. No obstante con independencia de que el cauce sea dominio público o privado, en virtud del art. 23.3 del PATRICOVA el mismo no se podrá incluir dentro del ámbito del sector y deberá formar parte de la Infraestructura Verde.  
Art. 23.3: «En la delimitación de sectores y otros ámbitos de desarrollo urbanístico, cuando la actuación se sitúe próxima a un cauce, la delimitación del ámbito de actuación no podrá invadir el límite exterior de la zona inundable. Los terrenos comprendidos entre el límite exterior de la zona de servidumbre y el límite exterior de la zona inundable podrán integrarse en la Infraestructura Verde y adscribirse a la gestión urbanística de la actuación. En ningún caso se incluirán cauces de ríos o barrancos en el ámbito de un sector, sino que deberán tratarse como se regula en el artículo 17 de esta normativa, y formarán parte de la Infraestructura Verde. Las zonas de sacrificio para reducir el efecto de las inundaciones se integrarán en la Infraestructura Verde, podrán adscribirse a la gestión de las actuaciones urbanísticas y deberán tener un tratamiento de zona verde.»  
Es adecuado tal como se ha realizado disponer zonas verdes en las zonas colindantes a estos barrancos, recordándose que estas deben tener las dimensiones mínimas señaladas por la normativa urbanística (art. 23.4 PATRICOVA).  
Art. 23.4: «La ordenación pormenorizada de los suelos urbanizables colindantes con los cauces deberá disponer terrenos destinados a espacios libres y zonas verdes públicas en la zona interior del límite del sector trazado según los criterios indicados en el apartado anterior, y a lo largo de toda la extensión que enfrente con el cauce. Los mencionados espacios libres y zonas verdes deberán cumplir las condiciones dimensionales exigidas por la legislación urbanística aplicable. En ningún caso podrán computar como zona verde los terrenos ocupados por un cauce».  
D.6. El 25 de septiembre de 2015 la Asamblea General de la ONU adoptó la Agenda 2030 para el Desarrollo Sostenible. La Agenda plantea 17 objetivos (ODS) con 169 metas de carácter integrado e indivisible que abarcan las esferas económica, social y ambiental. La estrategia es una guía para los programas de desarrollo durante los 15 años siguientes mediante la cual los Estados se comprometieron a implementarla.  
  
El objetivo núm. 11, ODS 11, pretende lograr que las ciudades y los asentamientos humanos sean inclusivos, seguros, resilentes y sostenibles. Una de sus metas es proporcionar acceso universal a zonas verdes y espacios públicos, especialmente para mujeres, niños, personas con edad y las personas discapacitadas.  
En la LOTUP, de redacción anterior a la Agenda 2030, las condiciones que deben reunir las zonas verdes se especifican en el anexo IX, apartado III.3. Entre ellas se indica que están prohibidas las localizaciones de difícil acceso peatonal.  
La reserva de parque público se localiza junto al cementerio, en unas antiguas pistas de fútbol. La distancia con el suelo urbano es de 175 metros y con las nuevas escuelas es de unos 130 metros. Para llegar hasta ella es necesario cruzar un puente sobre la autovía CV-60 y atravesar una fábrica situada en el suelo no urbanizable (que no se ha grafiado en planos).  
Puede que funcionalmente sea adecuado que la zona verde se sitúe junto al cementerio, pero el acceso hasta la misma supone cierto riesgo, por el recorrido que debe realizarse, para los niños o las personas con edad por lo que se considera que no se consigue un desarrollo sostenible y por tanto su localización es inadecuada.  
D.7. Se ha presentado un estudio acústico en el que se analiza el ruido generado por la CV-60.  
En el mismo estudio se concluye que no se cumplen los niveles sonoros establecidos en la Ley 7/2002, de protección contra la contaminación acústica, tanto de día como durante la noche para los sectores residenciales Monestir, Escoles y Piscines debiéndose colocar pantallas acústicas.  
No se ha indicado como serían estas pantallas, ni donde se colocarían y tampoco se ha incluido en las fichas la ejecución de las mismas.  
No se es partidario desde el órgano ambiental de la implantación de pantallas acústicas de hormigón o similar por la afección paisajística que generan como alternativa. Se optará por pantallas ejecutadas con elementos naturales, como taludes de tierra con vegetación arbustiva y/o arbolado, o similar. Otra alternativa serían pantallas mixtas, realizadas con elementos opacos pero escondidas con vegetación. (todo ello como último recurso ya que lo más adecuado es alejar los usos sensibles de las fuentes de ruido).  
D.8. En la redacción de las normas urbanísticas referentes al suelo no urbanizable se ha observado una serie de deficiencias que conviene solventar:  
- Art. I.2.29 Minimización de impacto territorial. El Plan General no ha delimitado ninguna de estas áreas por lo que no tiene mucho sentido incluir un artículo al respecto (I.2.29 y DT tercera) ni permitir la realización de expedientes de minimización (art. I.3.11.4, I.3.14).  
- Art. I.2.35.1.c (DIC) Los establecimientos de restauración, hoteleros y asimilados solo pueden tener cabida en el municipio cuando sea para recuperar el patrimonio arquitectónico dado que este uso puede tener cabida en los sectores residenciales y se incumpliría el requisito de los 5 kilómetros contemplado en el art. 197.f LOTUP.  
- Art. I.2.35.1.a y b (DIC) Las actividades industriales y las generadoras de energía renovable no se permiten en ninguna de las zonas del SNU por lo que se deben eliminar de este artículo.  
- Art. I.3.11.2 (ZRC-AG) El concepto de vivienda rural vinculado a la explotación agrícola ha desaparecido de la LOTUP.  
- Art. I.3.11.3 (ZRC-AG) La explotación de canteras y similares no tienen cabida en esta zona ya que se encuentran muy próximas al suelo urbano. No existen derechos mineros de acuerdo al catastro minero.  
- Art. I.3.13 (ZRP-NA-AG). Tal como esta redactado el artículo no están claros los usos permitidos. Respecto a las construcciones, solo deben autorizarse las instalaciones de riego, de aperos o pequeño almacenaje.  
- DT Cuarta. Instalaciones agropecuarias. Tal como se han definido los usos en las distintas zonas, las granjas no están permitidas por lo que las existentes quedan fuera de ordenación. Por ello no cabe su ampliación y esta disposición se debe eliminar.  
- DT Quinta. Zona afección de pozos. El que una actividad esté legalmente implantada no significa que sea compatible con la afección y no pueda contaminar el acuífero. Este artículo se debe redactar de nuevo. En cualquier caso, con independencia del abonado para usos agrícolas, se deben estudiar que otras actividades existen en la realidad o cuales se podrán implantar en un futuro en la zona afectada.  
D.9. Respecto a la superficie del suelo no urbanizable, no cuadran las superficies desglosadas de la página 55 con la del cuadro de la página 58, ambas referidas a la memoria justificativa.  
D.10. Respecto al sector industrial La Planissa se ha observado que el ámbito delimitado en el Plan General no concuerda con el ámbito evaluado ambientalmente en el expediente de Homologación y Plan Parcial (expte 7/2013-EAE). La superficie del primero es mayor, 252.396 frente a 246.399 m², con la que la edificabilidad otorgada es también superior.  
La discrepancia se encuentra en el vial de servicio situado al sur, donde en el Plan General se incluye dentro del sector mientras que en el Plan Parcial se excluye.  
Igualmente se ha observado que no se ha cumplido uno de los condicionantes establecidos en el pronunciamiento ambiental del Plan Parcial realizado el 15 de febrero de 2013, el relativo a incluir dentro del sector la parcela 194 del polígono 1 correspondiente a unas edificaciones del desguace.  
D.11. La depuración de las aguas residuales se realiza en la EDAR Almiserà-Llocnou de Sant Jeroni que se localiza en el municipio de Almiserà. Es de titularidad municipal y su gestión corresponde a la Diputación. El 1 de julio de 2015 la EPSAR informó que está diseñada para tratar 300 m³/día siendo el influente en ese momento de 126 m³/día.  
El desarrollo completo del Plan General generará un caudal de agua residual de 1.213 m³/día, lo que supondrá un incremento de 996 m³/día respecto al planeamiento vigente. Estos caudales sobrepasan la capacidad de la EDAR por lo que será necesaria su ampliación.  
Cuando se tramitó el Plan General de Almiserà (expte 132/09 EAE) ya se determinó que era necesario prever un ámbito para ampliar la EDAR. No obstante esta actuación no era tan inmediata y se requerían estudios más detallados ya que la localización actual se sitúa en suelo inundable. Cuando se emitió la Memoria Ambiental del Plan General de Almiserà, el 27 de febrero de 2015,se estableció el siguiente condicionante:  
«Para dar cumplimiento al requerimiento de la EPSAR, se deberá resolver un Plan Especial para la reserva de suelo para la ampliación de la EDAR con el objeto de garantizar la depuración de las aguas residuales. El mismo se deberá acompañar de un Estudio de Inundabilidad específico que evalúe el riesgo y adopte las medidas correctoras constructivas necesarias. En el estudio de alternativas que se realice en dicha evaluación podrán estudiarse otros emplazamientos».  
En la propuesta del presente Plan General, en el apartado 5 «Otras Condiciones Particulares» de las fichas de gestión se indica que debe establecerse un área de reserva contigua a la EDAR para ampliaciones. Este aspecto no puede realizarse desde el Plan General de Llocnou de Sant Jeroni ya que la reserva de suelo se encuentra en otro municipio. Para poder llevarla a cabo será necesario tramitar un Plan Especial tal como se indicaba en la Memoria Ambiental del Plan General de Almiserà.  
D.12. El Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana (PIRCV) entró en vigor el 27 de junio de 2013 mediante la aprobación del Decreto 81/2013, de 21 de junio, del Consell y tiene por objeto establecer las disposiciones necesarias para la ordenación material y territorial de las actividades de gestión de residuos.  
En su artículo 22 se señala que los polígonos industriales deberán contar con un centro de transferencia de residuos peligrosos y no peligrosos. En los polígonos existentes esta reserva debe realizarse en el momento de revisar el planeamiento general. También debe preverse esta reserva en los nuevos sectores de suelo urbanizable que se delimiten.  
Deberá incluirse este condicionante en la ficha del sector.  
D.13. En la foto aérea se observa que la ampliación de la escuelas ya se ha construido (equipamiento PQE-E.a). Para su construcción se ha invadido el Suelo No Urbanizable no constando en el órgano ambiental que se haya tramitado ningún expediente al respecto.  
Analizando los niveles de ruido aportados en el anexo del Estudio Acústico se aprecia que se sobrepasan los límites establecidos en la normativa (Ley 7/2002) para el periodo nocturno. (35 frente a 42 dB(A)).  
D.14. La adopción de medidas contra incendios forestales se adoptan en el caso de que los nuevos desarrollo sean colindantes al suelo forestal. En el municipio presente no se da esta circunstancia. La vegetación de ribera del río Vernissa es la que podría tener esta consideración pero no se encuentra colindante a nuevos desarrollos.  
Respecto a las zonas incendiadas contenidas en los planos deberán revisarse ya que no concuerdan con las del visor cartográfico de la Conselleria que tienen carácter representativo.  
D.15. Se propone la ampliación del cementerio. No obstante no se ha reservado un perímetro de protección de 25 metros para suelo dotacional libre de construcciones, tal como señala el Decreto 195/2009, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba la modificación del reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell.  
No obstante para que esta ampliación sea posible se debe estudiar las condiciones del suelo mediante la presentación de un Estudio Hidrogeológico, tal como señala el art. 46 del mencionado decreto 195/2009.  
  
La elaboración de este documento puede retrasar la aprobación del plan, por lo que quizás sea más conveniente posponer su delimitación a la tramitación de un posterior Plan Especial.  
D.16. En este Plan General Estructural se ha incluido la parte de la ordenación pormenorizada que afecta al Suelo No Urbanizable, que se relacionan en el artículo 35 de la LOTUP. En las Normas Urbanísticas, I.2.26, I.2.33 y I.3.19, se regulan las condiciones tipológicas de los edificios y construcciones permitidas y las características de los vallados.  
En consecuencia en el Plan General de Ordenación Pormenorizada, que se debe desarrollar a partir de este Plan General Estructural, se concretarán únicamente las cuestiones propias de la ordenación pormenorizada relativas al suelo urbano y al suelo urbanizable.  
En virtud de la modificación del art.48.c de la LOTUP introducida por la Ley 10/2015, de 29 de diciembre, en los casos en los que el Plan afecta únicamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbano, o a la ordenación pormenorizada de un suelo urbanizable ya evaluado ambientalmente, el Órgano Ambiental es el Ayuntamiento en lugar del órgano autonómico.  
  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento  
En el apartado 10 del EATE se describe el seguimiento ambiental del plan. Se vincula el plazo de elaboración de los informes de seguimiento a los plazos establecidos en el art 22 LOTUP (4, 10 y 20 años) que se refieren a los umbrales de sostenibilidad del territorio. De este modo la elaboración de los informes de seguimiento ambiental sería a los 3, 9 19 y 29 años. Los indicadores a utilizar son los indicados en el Documento de Referencia.  
En el apartado 3.2 de la memoria justificativa se detallan estos umbrales referentes a proyección de población, ocupación de suelo y recursos hídricos necesarios. Se indica la secuencia de desarrollo de los sectores residenciales, establecida en 4 años para Monestir, 20 años para Escoles, hasta 30 años para Piscines y por último el sector Tornetes.  
Los informes de seguimiento señalados en el art. 56.3 LOTUP son para analizar los efectos en el medio ambiente y el territorio recogidos en los indicadores y los plazos para elaborarlos son más cortos que los tres recogidos en el art. 22 LOTUP. Los informes de seguimiento se elaboran como máximo cada 4 años, en periodos más reducidos que los señalados en el EATE.  
Así pues deberá establecerse un plazo para elaborar los informes de verificación de los indicadores proponiéndose, dadas las características del municipio, el plazo máximo establecido en la LOTUP, es decir cada 4 años.  
En el documento denominado «expediente de Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica» se incluye un apartado denominado Plan de Seguimiento. En este se indica que los informes se elaborarán cuando se produzcan hitos en el desarrollo del plan. Aunque esta posibilidad se considera conveniente, la misma no se contempla en el art. 56.3 LOTUP donde únicamente se indica un plazo temporal.  
  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que han expuesto, se propone considerar aceptable desde el punto de vista ambiental la presente Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General Estructural de Llocnou de Sant Jeroni presentada por el Ayuntamiento, siempre y cuando se incorporen en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
1. Respecto a los usos permitidos en el suelo no urbanizable, deben corregirse los artículos de las normas urbanísticas en los términos expresados en el apartado D.8.  
2. Debe ajustarse la denominación de las zonas a la LOTUP, o al Decreto 74/2016 si resultase aplicable, en los términos descritos en el apartado D.2.  
3. Los sectores Monestir y Escoles se encuentran dentro de la zona de afección de la CV-60. Deberá obtenerse informe favorable del Servicio de Planificación para que sean compatibles, en caso contrario estos dos sectores, en su actual delimitación, se considerarán inviables.  
4. El barranco que atraviesa el sector Monestir deberá ser Suelo No Urbanizable tal como se señala en el apartado D.5 y cumplirse los artículos 23.3 y 23.4 del PATRICOVA.  
5. Deberá buscarse un emplazamiento alternativo para la zona verde PVJ-ACF ZRC-D propuesta junto al cementerio tal como se ha justificado en el apartado D.6.  
6. Se deberá atender las determinaciones señaladas en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 22 de diciembre de 2017.  
  
7. En las fichas de los sectores se incluirá la necesidad de implantar pantallas acústicas, a su cargo, ejecutadas con elementos naturales, como taludes de tierra con vegetación arbustiva y/o arbolado, o bien macizas escondidas por la vegetación. Deben ser especies frondosas y perennes de distintos estratos (arbóreos y arbustivos) para que amortigüen el ruido, por lo que puede que sea necesario instalaciones de riego suplementarias.  
En el Programa de Vigilancia se incluirá el control periódico de los niveles de ruido para asegurarse de su correcto funcionamiento.  
8. El ámbito del sector La Planissa deberá ser idéntico al evaluado en el Plan Parcial, excluyendo el vial de servicio, pero incluyendo la parcela 194 del polígono 1, tal como se indicaba en el pronunciamiento ambiental del sector del 15 de febrero de 2013.  
Dado que el sector la Planissa no se ha desarrollado todavía, deberá incluirse su Ficha en la documentación del plan, añadiendo en la misma la necesidad de contar con un centro de transferencia de residuos peligrosos y no peligrosos conforme señala el artículo 22 del PIRCV.  
9. En las Fichas de Gestión se introducirá el siguiente condicionante: «Cuando sea necesario proceder a la ampliación de la EDAR se deberá resolver un Plan Especial para la reserva del suelo necesario. El mismo se deberá acompañar de un Estudio de Inundabilidad específico que evalúe el riesgo y adopte las medidas correctoras constructivas necesarias. En el estudio de alternativas que se realice en dicha evaluación podrán estudiarse otros emplazamientos».  
10. En las Fichas de Gestión de los sectores debe incluirse la remisión a las Condiciones Generales de Gestión y Otras Condiciones Particulares descritos en los apartados 3 y 5 respectivamente del documento Fichas de Gestión. Debe quedar claramente expresado que la construcción de las pantallas que se proponen en el anexo del Estudio Acústico presentado correrán a cargo de los sectores de suelo urbanizable, señalando que parte sufraga cada uno.  
11. Para que la ampliación del cementerio sea viable se debe presentar el estudio hidrogeológico especificado en el art. 46 del Decreto 195/2009, o bien posponer la misma a la tramitación de un Plan Especial específico. Deberá reflejarse en la cartografía el perímetro de protección indicado en el art. 42 de dicho decreto.  
12. Deberá establecerse un plazo concreto para elaborar los informes seguimiento y verificación de los indicadores, conforme señala el art. 56.3 LOTUP, proponiéndose el plazo de 4 años. Este informe periódico podrá complementarse con otros que se elaboren en los hitos de desarrollo del Plan tal como se indica en el apartado 10 Plan de Seguimiento del documento «expediente de Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica».  
13. Deberán revisarse las superficies de los cuadros de la Memoria Justificativa en los términos expresados en el apartado D.9.  
14. Deberá analizarse si resulta conveniente mantener la zona de afección de 500 metros alrededor de la explotación minera si esta ha cesado su actividad.  
15. Previamente a la aprobación definitiva del Plan deberá obtenerse pronunciamiento definitivo del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de la Unidad de Vías Pecuarias, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio y del Servicio de Infraestructuras Educativas de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte referentes a la afección paisajística, a las vías pecuarias, sobre el patrimonio cultural y reservas de suelo dotacional escolar, respectivamente.  
  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso-administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el artículo 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
Para la tramitación del Plan General de Ordenación Pormenorizada el Órgano Ambiental será el Ayuntamiento.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan General Estructural de Llocnou de Sant Jeroni, debiendo incorporarse al Plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 30 de enero de 2018.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 12 de febrero de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML