Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6141, del 10-11-2009 (2009/12746)

RESOLUCIÓ de 15 de setembre de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Casinos, Almassora, Càlig, Vilafamés, San Fulgencio i Turís-Chiva-Godelleta.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6141

Data del DOGV
:   10-11-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/12746

CVE


Data del document
:   15-09-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [San Fulgencio](javascript:void(0))
    * [Càlig](javascript:void(0))
    * [Godelleta](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [Turís](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de setembre de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Casinos, Almassora, Càlig, Vilafamés, San Fulgencio i Turís-Chiva-Godelleta. [2009/12746]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 060/07-AIA Casinos, 070/07-AIA Almassora, 083/05-AIA Càlig, 090/07-AIA Vilafamés, 156/05-AIA San Fulgencio i 309/06-AIA Turís-Chiva-Godelleta.  
València, 15 de setembre de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 60/2007-AIA  
Títol: Modificació número 2 de les normes subsidiàries de la comarca de Villar del Arzobispo  
Promotor: Ajuntament de Casinos  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Localització: Terme municipal de Casinos  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
Amb aquesta modificació es pretén desenvolupar les actuacions següents:  
- Efectuar el canvi d'ús en un sòl pertanyent en l'actualitat a equipament esportiu, amb una superfície de 8.051 m², el qual passarà a tenir un ús residencial i dotacional, i se'n destinarà una part a zona verda.  
- La reclassificació d'uns terrenys de sòl no urbanitzable comú, que passaran a ser sòl dotacional esportiu, i la superfície de la nova zona esportiva serà de 23.360,51 m².   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent al terme municipal de Casinos són les normes subsidiàries de la comarca de Villar del Arzobispo, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 29 d'octubre de 1979.   
Més concretament, la modificació plantejada afecta la parcel·la on se situa l'antic camp de futbol, de 8.051 m² de superfície, qualificats en les normes subsidiàries com a equipament esportiu. Aquesta queda dividida, al seu torn, en quatre parcel·les i vials, de les quals, una de 2.347,08 m² de superfície serà edificable residencial, una altra de 1.622,47 m² dotacional assistencial (es preveu la creació d'un centre de dia o semblant), i dos més es classificaran com a zona verda i edificable residencial, de 1.999,91 i 1.057,22 m² respectivament. No obstant això, la dotació esportiva que desapareix, de 8.051 m², queda substituïda per una altra zona que l'Ajuntament de Casinos posseeix a l'entrada del terme municipal, i s'incrementa a una superfície total de 23.360 m² el nou sòl dotacional esportiu, tal com s'ha especificat anteriorment.   
Les condicions edificatòries a la parcel·la d'ús assistencial quedaran constituïdes per un coeficient d'ocupació del 60%, un coeficient d'edificabilitat neta d'1,20 m²sotre/m²sòl, un nombre màxim de 2 plantes, i un percentatge del 20%, com a mínim, de la superfície total de la parcel·la es destinarà a espais enjardinats i arbratges.   
Paral·lelament, els coeficients i condicions edificatòries, corresponents al poliesportiu plantejat, es defineixen per un coeficient d'ocupació del 5%, una edificabilitat neta de 0,60m²sostre/m²sòl, i un percentatge del 60%, com a mínim, que es destinarà a espais esportius, mentre que la resta de zones quedaran associades a zones de pas i espais enjardinats i arbratges.  
3. Alternatives  
No s'han analitzat les variables necessàries per a la implantació d'infraestructures d'aquestes característiques que permeten considerar que la localització plantejada, enfront d'altres possibles alternatives, reuneix les condicions més idònies d'acord amb les característiques pròpies d'aquest projecte.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit   
En data 27 de febrer de 2007, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, expedient administratiu, certificat de l'aprovació provisional pel Ple de l'Ajuntament i certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat de documents; i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons l'edicte publicat en el DOGV núm. 5356, de 28 de setembre de 2006, i en el diari Las Provincias de data 11 de setembre de 2006.   
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel secretari-interventor (de data 6 de novembre de 2006) de l'Ajuntament de Casinos, acompanyat en l'expedient administratiu per la certificació de l'aprovació provisional del projecte per acord del Ple celebrat en sessió extraordinària urgent de data 17 de juliol de 2006.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Casinos informació o documentació complementària; com tampoc s'ha efectuat sol·licitud d'informes sectorials.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.   
2. Consultada la cartografia temàtica editada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (COPUT), i el Pla d'acció territorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), i tal com es recull en l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental, al límit sud de l'actuació, corresponent amb el llit de la rambla d'Artaix, hi ha un risc d'inundació de nivell 1, i es fa referència en la documentació remesa, no és previsible un desbordament d'aquesta rambla en la zona que afecte els nous terrenys corresponents a l'ús dotacional esportiu previst.   
3. En la zona objecte d'actuació hi ha diversos traçats aeris de línies elèctriques de 20 kV; i es preveu, tal com es recull en la documentació aportada, la modificació dels traçats.   
4. Dins de l'àmbit de la modificació, hi ha un jaciment etnològic catalogat dins dels terrenys afectats per aquesta, concretament, una antiga fàbrica (el fumeral), pertanyent a la tipologia d'elements arquitectònics vinculats al patrimoni industrial. No existeixen, a priori, elements arqueològics ni paleontològics als terrenys afectats per l'actuació. No obstant això, no consta en l'expedient administratiu ni en la documentació tècnica d'aquest projecte el corresponent informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
Consideracions ambientals  
1. En l'àmbit d'actuació hi ha una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies qualificada com a baixa, i no existeixen riscos associats a lliscament, subsidència i erosió.   
2. Els terrenys afectats pel desenvolupament d'aquesta actuació presenten, en part, formacions vegetals característiques de zones antropitzades, formacions ruderals i nitròfiles associades a un entorn urbà i camps de cultiu; per la qual cosa no posseeix un elevat valor que la faça mereixedora d'especial protecció.  
3. Respecte a la xarxa viària i l'accés rodat a la zona d'actuació, aquesta es realitza per la CV-35, en la zona nord d'aquesta, i es pot accedir des d'ambdós sentits d'aquesta. En l'estudi també es fa referència al fet que, en l'actualitat, es troba en fase de construcció l'autovia de la CV-35 al terme de Casinos, la qual cosa implicarà una desviació del trànsit de pas i de residents de la zona oest del nucli urbà; amb la consegüent disminució del trànsit en aquest tram de la travessia de Casinos.   
4. El proveïment d'aigua potable s'efectuarà mitjançant la connexió del sector de sòl urbà dotacional esportiu proposat a la xarxa de subministrament d'aigua potable municipal. No obstant això, entre la documentació remesa no consta l'informe favorable de l'organisme de conca competent o d'entitat col·laboradora autoritzada, relatius a la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament de l'actuació plantejada; tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
5. Es preveu que el sector de sòl urbà dotacional esportiu previst es connectarà a la xarxa de sanejament municipal, la qual condueix les aigües residuals generades a l'EDAR municipal per a la depuració d'aquesta, prèviament a l'abocament final a la rambla d'Artaix, localitzada aigües avall de la zona d'actuació.   
6. Els residus sòlids urbans (RSU), segons consta en l'estudi d'impacte ambiental, seran dipositats en contenidors i recollits diàriament per una empresa especialitzada, que els transportarà a una planta de tractament; i hi ha també, al nou sector, recollida selectiva de residus. S'assenyala que, en l'actualitat, el municipi de Casinos destina els seus RSU a la planta de Guadassuar.   
7. Malgrat l'excessiva visió generalista que ha abordat l'estudi d'impacte ambiental, els apartats corresponents a la descripció i valoració d'impactes, la proposta de mesures preventives i correctores, i el programa de vigilància ambiental, pot considerar-se en termes generals, com a viable el projecte avaluat, des del punt de vista ambiental amb l'aplicació, encara que molt generals, de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, i amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual número 2 de les normes subsidiàries de la comarca de Villar del Arzobispo, al terme municipal de Casinos, promogut per l'Ajuntament de l'esmentada localitat, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:   
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià; i complir les determinacions que, si és procedent, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.  
2. S'ha d'acreditar, prèviament al fet que la Comissió Territorial d'Urbanisme de València aprove definitivament el projecte, la presentació d'un informe favorable de l'organisme de conca competent o d'entitat col·laboradora autoritzada (en el qual es justifique adequadament l'origen d'aquests), la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament de l'actuació plantejada, tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
3. Prèviament a l'execució del projecte cal acreditar, davant de l'òrgan amb competència substantiva, el sanejament i depuració de les aigües residuals generades; i acreditar la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR a la qual es pretenga connectar els col·lectors d'aigües residuals.   
4. Ha de presentar-se un estudi acústic, i obtenir-se, prèviament a l'execució del projecte, el corresponent informe favorable sobre aquest, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i complir totes les determinacions que, si és procedent, continga l'esmentat informe.   
5. Ha d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, i adequar-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents, relatius a l'autorització d'abocament d'aigües residuals depurades a la rambla d'Artaix.   
6. Cal atenir-se al que disposa Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric, i el Reial decret 3151/68, de 28 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'alta tensió com també l'Ordre de 27 de març de 1991, sobre l'extensió de xarxes elèctriques, per a la separació de les línies elèctriques, tant de les zones verdes com dels edificis o construccions que es realitzen al sector; i ha d'obtenir-se autorització de l'empresa dedicada a la distribució i transport d'energia elèctrica per a la modificació i adequació dels traçats de les línies elèctriques de 20kV que travessen l'àmbit de l'actuació.  
7. S'ha de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'han de gestionar cada un dels residus generats d'acord amb les característiques fisicoquímiques d'aquests. S'ha de definir una àrea on dipositar els contenidors destinats a aquest efecte, i indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fuites, abocaments accidentals, vessaments, etc. que es puguen produir durant l'emmagatzemament temporal d'aquests.  
8. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses encarregades lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
9. S'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on es portaran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs han de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fuites i vessaments a una cubeta impermeable. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
10. S'ha d'optar per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, siga a la zona verda del nou dotacional siga per a altres usos externs al projecte, com també en altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta. S'ha de definir, en tot cas, el lloc i les condicions d'emmagatzemament d'aquestes, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les condicions òptimes d'humitat i les característiques edàfiques.  
11. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals; de la legislació sectorial d'aplicació vigent; les mesures establides en aquest condicionat; les establides en l'estudi d'impacte ambiental; en el document de síntesi, i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'han d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció dels elements i infraestructures previstes; i s'han de valorar adequadament i proveir pressupostàriament les despeses derivades del compliment d'aquestes.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 70/2007-AIA  
Títol: Magatzem i tractament de residus d'aparells elèctrics i electrònics  
Promotor: Reciclajes Blas Montoya, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Objecte: Autorització per a la valorització de residus d'aparells elèctrics i electrònics  
Localització: Camí Pla de Museros, parcel·les 36, 37 i 38. 12550 Almassora (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'empresa Reciclajes Blas Montoya, SL posseeix un centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús a les parcel·les 36, 37 i 38 del polígon industrial Pla de Museros del terme municipal d'Almassora. En l'actualitat realitza les activitats pròpies d'un CARD de VFU més la gestió de recollida, transport i emmagatzemament temporal de bateries i envasos residuals del sector ceràmic a l'interior de dues naus industrials.  
L'empresa desitja ampliar les activitats que du a terme en el seu centre i projecta la instal·lació d'una planta de classificació i tractament de residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) en la parcel·la 36 de l'emplaçament abans esmentat.   
La instal·lació proposada es tracta d'una nau industrial amb una superfície construïda de 630,55 m² on es realitza el desmuntatge dels RAEE i posterior emmagatzemament selectiu de les peces, i ocupa l'activitat de gestió una superfície aproximada de 609,35 m².  
Els residus d'aparells elèctrics i electrònics que s'han de tractar seran els compresos en les categories següents, d'acord amb l'annex 1 del RD 2082005, de 25 de febrer, sobre aparells elèctrics i electrònics i la gestió dels residus d'aquests:  
Categoria 2: Xicotets electrodomèstics.  
Categoria 3: Equips d'informàtica i telecomunicacions.  
Categoria 4: Aparells electrònics de consum.  
Categoria 5: Aparells d'enllumenat (exclosa la làmpada).  
Categoria 6: Ferramentes elèctriques i electròniques, excepte les ferramentes industrials fixes permanentment, de gran envergadura i instal·lades per professionals.  
Categoria 8: Aparells mèdics, excepte tots els productes implantats i infectats.  
Categoria 9: Instruments de vigilància i control.  
Categoria 10: Màquines expenedores.  
Els RAEE per als quals l'empresa ha sol·licitat autorització i els codis LER dels quals (segons informe de l'Àrea de Residus) són els següents:  
160211\*. Equips rebutjats que contenen clorofluorocarburs, HCFC, HFC  
160213\*. Equips rebutjats que contenen components perillosos [4], diferents dels especificats en els codis 16 02 09 i 16 02 12.  
160215\*. Components perillosos retirats d'equips rebutjats.  
200123\*. Equips rebutjats que contenen clorofluorocarburs.  
200135\*. Equips elèctrics i electrònics rebutjats, diferents dels especificats en els codis 20 01 21 i 20 01 23, que contenen components perillosos [9].  
200136. Equips elèctrics i electrònics rebutjats diferents dels especificats en els codis 20 01 21, 20 01 23 i 20 01 35.  
Les matèries primeres, tal com arriben a les instal·lacions, seran els diferents residus d'aparells elèctrics i electrònics, com ara material informàtic, televisors, monitors, etc., per al desmuntatge i classificació d'aquests per peces diferenciades i separades, sent el producte acabat les peces seleccionades, preparades per a la retirada d'aquestes per les empreses especialitzades.  
No es tractaran ni els frigorífics, ni els aparells d'aire condicionat amb olis, i es duran respecte a aquests únicament operacions d'emmagatzemament temporal.  
El projecte queda justificat en el marc de la Directiva 2002/96/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de gener de 2003, modificada en l'article 9 per la Directiva 2003/108/CE, de 8 de desembre de 2003, que té com a objectius reduir la quantitat d'aquests residus i la perillositat dels components, fomentar la reutilització dels aparells i la valorització dels residus i determinar una gestió adequada tractant de millorar l'eficàcia de la protecció ambiental.   
Antecedents  
En data 24 d'octubre de 2001, l'empresa Reciclajes Blas Montoya, SL va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable com a centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús i per a la gestió de bateries usades i envasos buits del sector ceràmic.  
Tramitació administrativa  
L'activitat té actualment concedida llicència municipal per al desenvolupament d'aquesta com a centre de descontaminació de vehicles fora d'ús. En data 15 de gener de 2007, l'Ajuntament d'Almassora emet un informe favorable per a l'ampliació projectada.  
En data 24 d'octubre de 2006 se sotmet a informació pública mitjançant un edicte exposat en el tauler d'anuncis en l'Ajuntament i es publica anunci en el Butlletí Oficial de la Província núm. 132 de data 4 de novembre de 2006.  
En data 15 de gener de 2007 l'Ajuntament d'Almassora emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.  
En data 29 de gener de 2007, l'Àrea de Residus emet un informe favorable per considerar que el projecte d'explotació d'activitat destinada a centre d'emmagatzemament i tractament de residus d'aparells elèctrics i electrònics és adequat per a dur a terme les operacions de valorització d'aquests residus.  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 27 de març de 2007, en remetre l'Àrea de Residus d'aquesta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte i l'acord de l'Ajuntament d'Almassora en el qual s'indica que no s'han rebut al·legacions a aquest.  
En considerar suficient la documentació remesa, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i en particular, al Reial decret 208/2005, de 25 de febrer, sobre aparells elèctrics i electrònics i la gestió dels residus d'aquests.  
D'altra banda, aquest tipus d'activitats queda sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.  
La Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, desenvolupada pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat parcialment pel Decret 32/2006, de 10 de març, inclou com a activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental les instal·lacions de valorització i eliminació de residus perillosos (epígraf 6.d.1 de l'annex I).   
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'activitat s'exercirà dins del polígon industrial. Es tracta d'un paisatge industrial que alberga distintes empreses i en procés d'urbanització. La cartografia temàtica del territori de la Comunitat Valenciana identifica la zona com de vulnerabilitat d'aqüífers mitjana.   
En l'exercici de l'activitat, els sorolls principals que s'han de considerar seran els procedents del trasbals de la màquina elevadora, els produïts pels treballadors dins de les instal·lacions i pels treballs de descàrrega, apilament dels residus i posterior càrrega d'aquests en altres vehicles.  
L'aigua potable procedirà de la xarxa municipal de proveïment d'aigua. Respecte a les aigües residuals sanitàries procedents dels serveis, dutxes i lavabo personal, aquestes seran directament abocades al clavegueram públic.  
Les aigües pluvials seran recollides mitjançant canalons amb destinació a una arqueta per a retenir l'existència d'arenes o qualsevol altre residu inert arrossegat per les aigües de pluja, per a posteriorment ser abocades al clavegueram públic.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Durant la fase de construcció de la instal·lació, les accions i elements del projecte que poden generar impactes són:  
- Obres de condicionament del sòl.  
- Residus d'obra que es generaran durant les obres.  
- Trànsit de vehicles relacionats amb el transport de maquinària i de materials necessaris per a les obres previstes.  
Les accions que poden generar impacte durant la fase de funcionament d'aquesta activitat són:  
- Recepció i descàrrega de residus per a l'emmagatzemament provisional d'aquests.  
- Classificació i emmagatzemament dels residus.  
- Manipulació, desmuntatge i selecció dels distints components elèctrics i electrònics.  
- Entrega dels residus per a la gestió d'aquests a través de l'eliminació, valorització i reutilització com a matèria primera.  
- Trànsit de vehicles en l'execució de les operacions.  
- Consums d'aigua, combustible i electricitat.  
Durant la fase d'abandó, les accions susceptibles de generar impacte són:  
- Operacions de desmantellament de les instal·lacions: derrocaments, reutilització de peces...  
- Reutilització de la maquinària que hi ha en aquell moment.  
- Remissió dels residus que hi ha per al dipòsit final d'aquests o reutilització.  
Els principals impactes ambientals que poden afectar el medi ambient són:  
- Emissió de diòxid de carboni procedent dels vehicles de transport de residus i de gestió de residus durant l'exercici de l'activitat.  
- Soroll generat per la maquinària i vehicles.  
- Emissions de pols durant les obres de construcció i a causa del trànsit de vehicles quan circulen.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
3.1 Contaminació del sòl:  
El sòl de la nau estarà sotmés a totes les activitats derivades del procés de descàrrega, càrrega i emmagatzemament de residus.  
D'acord amb el punt 1 de l'annex IV del RD 208/2005, en la part del local en la qual es troba el banc de treball, s'impermeabilitzarà la solera del local amb pintura impermeable per a evitar possibles filtracions al terreny.  
La nau té zones adequades dotades de superfícies impermeables per a evitar possibles episodis de contaminació per vessaments, i disposa de solera de formigó remolinat amb un grossària mínim de 20 cm, la qual està impermeabilitzada i amb pendent al centre en la zona de selecció. Així mateix en aquesta mateixa zona es disposa de reixeta de 20 cm d'ample impermeabilitzada per a la recollida de possibles abocaments juntament amb una arqueta 50 x 50 x 50 cm impermeabilitzada i registrable.  
La nau disposa d'una àmplia zona d'emmagatzemament per a residus on s'emmagatzemarà en diferents tipus de recipients com ara en contenidors flexibles, sobre una superfície de 609,35 m² en la qual es depositaran els diversos tipus de residus d'aparells elèctrics i electrònics segons la posterior destinació final.  
A més té un pati exterior descobert per a la maniobra de vehicles en tasques de càrrega i descàrrega. També disposa d'un pati interior descobert l'entrada del qual es troba protegida per dos extractors ambientals per a evitar qualsevol tipus d'emissió difusa. En aquestes zones no es realitzaran operacions de gestió de residus.   
3.2. Contaminació atmosfèrica:  
Durant la fase de construcció es produirà l'emissió de pols i gasos dels motors de combustió utilitzats en el transport. Així mateix, hi haurà un increment de soroll causat per les obres.  
Durant la fase de funcionament s'incrementarà el trànsit de vehicles que carreguen i descarreguen en la instal·lació. No obstant això, els vials pels quals circularan estan asfaltats. L'únic vehicle que romandrà dins de l'empresa de manera habitual serà la màquina elevadora.   
Com a mesura correctora proposada en l'estudi d'impacte ambiental, s'indica que els materials de construcció utilitzats en les obres de construcció i susceptibles d'ocasionar pols se situaran en llocs resguardats del vent.  
3.3 Residus generats:  
Es generaran residus que tindran un aprofitament per a la seua valoració, reciclatge, matèria primera, etc., els quals seran gestionats correctament segons l'ús que s'haja de realitzar d'aquests, i una part de residus considerats perillosos que seran lliurats a gestors autoritzats de residus.  
Així mateix, es generaran residus assimilables a urbans procedents de les oficines, que seran recollits pel Servei municipal de residus sòlids urbans.  
3.4 Programa de vigilància ambiental:  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objectes de control ambiental:  
- S'ha de comprovar que totes les actuacions necessàries per a la instal·lació es realitzen a l'interior de la parcel·la on es projecta l'actuació.  
- S'ha de controlar que els residus generats durant la fase de construcció són retirats i gestionats de manera adequada.  
- S'ha de controlar el compliment de les mesures preventives i correctores proposades.  
- S'ha de controlar diàriament el funcionament dels procediments d'acceptació de residus i entrades - eixides de residus.  
- S'ha de controlar la destinació dels residus generats durant la neteja i el desmantellament d'instal·lacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, d'acord amb l'epígraf 6.d.1 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, per la qual cosa s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte activitat de centre d'emmagatzemament i tractament de residus d'aparells elèctrics i electrònics, promogut per Reciclajes Blas Montoya, SL, implantada al camí Pla de Museros, parcel·les 36, 37 i 38 del polígon industrial al terme municipal d'Almassora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient, en compliment de la legislació ambiental vigent, sempre que es complisquen les condicions addicionals següents.  
1. Els residus que s'han de gestionar a la instal·lació han de ser únicament aquells per als quals se sol·licita autorització.  
2. Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos, ha de ser una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
3. Tant en els camions de transport de residus com en la nau industrial, s'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals durant la manipulació dels diversos residus. L'absorbent contaminat s'ha de gestionar segons la naturalesa del vessament.  
4. No es pot emmagatzemar cap residu a l'exterior de la nau.  
5. S'ha de disposar de la preceptiva autorització d'abocament, concedida per l'organisme municipal o per l'Entitat de Sanejament d'Aigües, segons siga procedent. Les aigües residuals abocades, han de complir els paràmetres establits en la reglamentació vigent.  
6. S'han de controlar els nivells sonors de l'activitat a la posada en marxa d'aquesta i posteriorment, amb la periodicitat i procediments establits en la reglamentació vigent.  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental, el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 83/05-AIA  
Títol: Explotació zootècnica avícola  
Promotor: Pollos Selectos Batiste, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Càlig  
Objecte del projecte: Autorització de l'ampliació de granja de titots   
Localització: Polígon 16, parcel·les 171, 179 i 180, terme municipal de Càlig (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència per a l'ampliació de l'explotació de titots d'engreix. L'explotació està situada dins d'una parcel·la de 17.442 m².   
En l'actualitat hi ha una nau (1.512m²) i es pretén ampliar l'explotació amb la construcció de dues naus idèntiques. La superfície construïda de cada nau és de 1.377,80 m². La solera de les naus serà d'argila (tipus arlita) expandida compactada i anivellada com cal.  
La capacitat de les instal·lacions serà de 20.554 titots segons l'estudi d'impacte ambiental (en l'informe de la Conselleria d'Agricultura de gener de 2004 la capacitat arriba als 25.500 animals). Es té previst realitzar 2,5 cicles per any. El sistema de maneig serà tot dins, tot fora. Els animals es criaran sobre llit de borumballa de fusta que es retirarà després de cada cicle d'engreix. Aquest jaç es tractarà amb superfosfat de calç en el cas d'un excés d'humitat. S'ha estimat una producció de 75 g d'excrements per dia i au, 28% de m.s. i una riquesa en nitrogen del 3% de la matèria total. Amb aquests valors s'ha estimat que es produiran 323,723 t de dejeccions/any. Es disposa d'una superfície agrícola de 23,941 ha, majoritàriament es tracta de tarongers, garroferes, oliveres i ametlers. S'aplicarà el fem com a esmena. Per a l'emmagatzemament es té prevista la construcció d'un femer a la parcel·la 104 del mateix polígon propietat del promotor. La superfície d'emmagatzemament serà de 120 m² de formigó lluït amb ciment i disposarà d'una cubeta per a líquids.   
El proveïment d'aigua procedeix de la xarxa municipal. S'estima un consum d'aigua de 442,2 m³/any (aigua per a beure i aigua per a neteja). Les aigües brutes de neteja i lavabos s'emmagatzemaran en un dipòsit subterrani impermeable de 5 m³ de capacitat. Les dejeccions líquides i l'aigua per a beure abocada s'inclouen en el jaç i seran recollides en la cubeta del femer.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 20 de maig de 2005, amb la remissió per part de la DTTH de Castelló del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient municipal.  
La informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el BOP núm. 106 amb data 2 de setembre de 2004, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament i mitjançant la notificació als veïns immediats. Van presentar al·legacions a l'ampliació de la granja part de veïns de la localitat de Càlig: Patricia Black, Pilar Anglés Pruñonosa, Joaquín Forner Benedito, Derk Wroldrik i M. Teresa Sanz Borrás pel que fa a:  
- Incompliment de l'article 114 de les ordenances de les normes subsidiàries de planejament de la localitat pel que fa a la distància mínima de 750 m de l'explotació respecte al nucli urbà.  
- Incompliment de les mesures sanitàries previstes referents a la tanca perimetral de les instal·lacions, gual sanitari.  
- La no-tramitació del canvi d'activitat de la parcel·la 171, polígon 16 de granja avícola a explotació zootècnica.  
- De l'incompliment de l'esmentada distància de 750 m de les naus en projecte.  
Es va presentar també una al·legació de Enrique Marza Gascó en què es manifestava que no hi havia cap al·legació respecte d'això mentre quede reflectit per escrit que només s'explotarà l'activitat d'engreix de pollastres o d'un altre tipus d'explotació ramadera, que no siga l'explotació ramadera porcina en un futur.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 10 de juny de 2005 es demana una ampliació de la documentació presentada. Se li sol·licita entre altres coses un nou estudi d'impacte ambiental.   
Amb data 4 d'agost de 2006 se li fa un advertiment de caducitat pel fet de no haver presentat cap dels documents.  
El 28 de setembre de 2006 l'Ajuntament remet el nou estudi d'impacte ambiental d'acord amb els continguts mínims que marca la legislació.  
Amb data 28 de desembre de 2006 es remet un annex amb la correcció pel que fa a la superfície necessària per a l'aprofitament dels fems com a adob orgànic.   
En data 28 de juny de 2000 s'emet la declaració d'impacte ambiental de l'explotació existent. Va ser una declaració positiva amb una sèrie de condicionants, entre els quals cal destacar:  
- «L'explotació ha de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren harmònicament amb el paisatge o elements de mimetització natural, com ara barreres vegetals a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.  
- Cal disposar de gual sanitari.»  
Es disposa de l'autorització prèvia per a l'ampliació de l'explotació autoritzada pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la DTTH de Castelló amb data 26 de març de 2004, la qual està condicionada al compliment d'una sèrie de requisits entre els quals s'inclouen els imposats en l'informe de la Conselleria d'Agricultura referents a les infraestructures que l'explotació ha de disposar. Es condiciona al fet que:  
- La capacitat total d'animals de les instal·lacions després de l'ampliació no pot superar les 120 UGM.  
- L'explotació ha de disposar de tanca perimetral  
- El femer estanc tinga capacitat suficient per a emmagatzemar les dejeccions abans de l'aprofitament d'aquestes.  
- Les construccions i equips que no siguen perjudicials per als animals i sobre els quals es puga realitzar una eficaç neteja i desinfecció.  
- Hi haja gual sanitari als punts d'entrada al recinte de l'explotació.  
- Hi haja Tela o malla antiocells en finestres i buits.  
En l'expedient municipal s'inclou:  
- Amb data 12 de setembre de 2004, informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal. «Sempre que es porten certificats d'afeccions:  
- Escriptura d'agrupació de parcel·les no censada  
- Llei de carreteres.  
- Distància mínima respecte a sòl urbà. Certificat de topògraf de mesurament amb làser.»  
- Amb data 16 de setembre de 2004, informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Amb data 8 setembre de 2004, informe favorable de la Direcció General de Salut Pública, Centre de Salut Pública de Benicarló de la Conselleria de Sanitat.  
- Amb data 15 de desembre de 2004, informe del tècnic municipal:  
- «Són d'aplicació les normes de sòl no urbanitzable segons l'article 101 i següents. En concret la referència a les granges agropecuàries està regulada per l'article 114.8. En aquest article s'indica com s'ha de mesurar la distància al nucli de població.  
- L'expedient administratiu presenta una deficiència insubsanable segons l'esmentat article, ja que no compleix amb la distància mínima al nucli de població.»  
- Amb data 2 de desembre de 2004, informe del promotor a petició del tècnic municipal per a l'esmena i aclariment de la situació de l'explotació respecte al nucli urbà.   
- Amb data 29 de desembre de 2004, Decret 138/04, en el qual es denega la sol·licitud de llicència municipal per a l'ampliació per no complir els requisits establits en l'article 144.4 de les normes subsidiàries.  
Amb data eixida 2 de febrer de 2007, se sol·licita una ampliació de la documentació presentada. Se sol·licita:  
- Informe del tècnic municipal, després de la modificació de les característiques de l'explotació per a adequar-se a l'article 114 de les ordenances municipals, pel que fa a la distància que s'ha de respectar respecte al nucli urbà.  
- Nova còpia de l'autorització prèvia de la COPUT.  
- Informe municipal sobre l'admissió a tràmit de la sol·licitud de llicència municipal per a la instal·lació.  
- Resposta a les al·legacions presentades.  
En data 2 d'abril de 2007 es remet la documentació complementària composta per:  
- Certificat de l'Ajuntament en què s'indica: «Que en el Llibre de Resolució d'aquesta Alcaldia hi ha una de data de 7 d'abril de 2005, que copiat literalment diu:   
Decret. Presentada per la sol·licitud per Víctor Javier Batiste Zaragoza, i la resta de documentació adjunta, en la qual s'insta la llicència municipal per a la construcció de dues naus per a l'explotació zootècnica de producció avícola i projecte d'ampliació d'activitat d'una explotació zootècnica de producció avícola, esmenant amb això els defectes determinats al seu dia per aquest ajuntament.  
De conformitat amb el que determina la legislació vigent he resolt que els serveis tècnics municipals emeten informe sobre l'esmentada sol·licitud amb la documentació que s'adjunta, a fi de continuar amb l'expedient iniciat.  
Pel que fa a les al·legacions presentades en el seu moment pels veïns, aquestes no van ser contestades ja que mitjançant la Resolució de l'Alcaldia de data 29.12.2004 es va denegar la sol·licitud per raó de l'informe emés per l'arquitecte municipal, que coincidia amb els motius expressats pels al·legants respecte de la distància al nucli urbà.»  
En data 23 d'abril de 2007 es remet informe de l'arquitecte municipal en què s'indica: «L'actuació proposada, ampliació explotació avícola, és compatible amb el planejament municipal vigent. El sòl on se situa està classificat com a sòl no urbanitzable, sent la seua qualificació de sòl no urbanitzable comú. A la vista dels documents que formen part de l'expedient, al meu entendre no hi ha inconvenient, d'acord amb el planejament vigent, a concedir l'ampliació de l'activitat i la llicència d'obres sol·licitada.»  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú X-1, segons les normes subsidiàries aprovades definitivament el 31 d'octubre de 1989 per la CTU de Castelló.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Càlig no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental inclou un estudi del medi natural on estarà situada l'explotació i dels elements ambientals que poden veure's impactats. S'inclou una descripció i l'anàlisi de factors com ara: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona.  
L'explotació es troba situada en una zona d'escàs pendent on predominen els aterrassaments dedicats al cultiu d'ametlers i oliveres principalment. S'intercalen zones de bosc baix d'alzina i coscoll.  
S'han identificat les accions impactants distingint entre les fases de construcció i explotació. Així mateix s'han identificat els impactes que es puguen produir quantificant-les i valorant-les mitjançant una matriu d'impactes.  
Els elements ambientals més rellevants susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió del fem i les aigües sanitàries. L'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
S'ha proposat en l'estudi d'impacte ambiental mesures protectores:  
- Per a evitar problemes d'olors es mantindrà una ventilació estàtica i s'aplicarà un tractament amb superfosfat de calç al jaç amb l'objectiu de reduir la humitat i per tant les descomposicions. Els animals morts produïts en l'explotació es retiraran diàriament i seran emmagatzemats en contenidors hermètics.   
- Per a minimitzar l'impacte visual s'instal·larà una barrera vegetal que rodege part de l'explotació amb una tanca de xiprers (Cupresus sempervirens).  
- Per a evitar els problemes derivats de l'alteració del drenatge del terreny produït pel tancament perimetral, es practicarà en el mur obertures en els punts on es produeix actualment l'evacuació dels escorriments.  
- Com a mesures sanitàries, es té previst instal·lar tanca perimetral, teles mosquiteres i antiocells a les finestres, contenidors homologats per a contenir temporalment els cadàvers que es produïsquen en l'explotació.   
En el programa de vigilància s'inclou el compromís del promotor de presentar un informe anual referit a l'evolució de l'explotació en relació a les mesures protectores o correctores aplicades, com també les incidències ambientals succeïdes i els controls efectuats.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la construcció per a l'ampliació de l'explotació avícola, situada al polígon 16, parcel·les 171, 179 i 180, al terme municipal de Càlig (Castelló) promoguda per Pollos Selectos Batiste, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Ha de comprovar-se el compliment dels condicionants imposats en la declaració d'impacte ambiental i els assenyalats en l'estudi d'impacte ambiental de l'explotació, abans de l'ampliació que s'ha avaluat.  
2. Ha de disposar-se de l'informe definitiu favorable de patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
3. Segons el visor temàtic cartogràfic de CTH la zona està classificada amb una vulnerabilitat d'aqüífers mitjana per tant han d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics i de les aigües residuals. S'ha de garantir la impermeabilitat de les infraestructures: solera de les naus, femer i dipòsit d'emmagatzemament d'aigües residuals.  
4. Si l'aprofitament del fem és mitjançant l'aplicació en el terreny, s'haurà de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
5. En el cas que es recórrega a un gestor per a la retirada del fem, haurà de ser un gestor autoritzat per a l'esmentada activitat i haurà de disposar-se d'un contracte actualitzat.   
6. Per a reduir l'impacte visual de la construcció els acabaments exteriors han d'harmonitzar amb l'entorn en el qual se situa. La pantalla vegetal projectada ha d'estar composta per espècies autòctones en comptes d'espècies el port de les quals facen que la presència de l'explotació s'accentue en comptes d'integrar-se en el paisatge.   
7. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i el tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 90-07 AIA  
Promotor: Ajuntament de Vilafamés  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Objecte del projecte: Pla especial del Paratge Natural Municipal Sant Miquel  
Localització: Terme municipal de Vilafamés (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte del pla especial és conservar i millorar l'estat dels recursos naturals, els ecosistemes i les espècies presents, alhora que es respon a la necessitat de mantenir les àrees d'esplai de la població pel que fa al coneixement i gaudi de la natura. Aquest objectiu es concreta en els objectius secundaris següents: conservació del patrimoni natural del paratge, fomentar l'ús científic, didàctic i recreatiu del paratge, afavorir l'activitat turística ordenada mitjançant la regulació d'usos i activitats a fi que es desenvolupen sense oblidar el caràcter protegit del lloc, corregir i minimitzar els possibles impactes produïts per la presència humana, mantenir la permeabilitat territorial compatibilitzant-la amb les singularitats del paratge i conservació dels elements de patrimoni cultural que hi ha. El pla inclou les normes generals de regulació d'usos i activitats, les normes particulars i les normes per a la gestió del paratge natural. En les determinacions relatives a la gestió destaca la creació d'un consell de participació.  
Els terrenys que formen el paratge pertanyen a les partides de l'Ermita de Sant Miquel, el Cormet de Pelabous i Burgón. L'àmbit del paratge coincideix majoritàriament amb l'àmbit de la forest consorciada CS-3071, la forest Ermita de Sant Miquel, pertanyent a l'església parroquial de Vilafamés. Se cenyirà a les parcel·les següents: polígon 14, parcel·les 192, 193, 194, 195, 198, 9005 (part), 9006 (part), 9024 i 9025. La superfície total que comprendrà el paratge serà de 43,5 ha.  
Segons l'orientació dels punts cardinals els límits del paratge són:  
- Al nord: el límit del paratge se situa paral·lel al llit del barranc Rovira a la seua capçalera, a una distància aproximada de 100 m en direcció sud. Així, el traçat del límit nord del paratge partint de l'extrem oest, aproximadament en la coordenada 747.002-4.440.703 (que limita amb el terme municipal de Sant Joan de Moró) discorre en direcció nord-est i ascendeix fins a la cota 300, a partir de la qual discorre per la divisòria d'aigües fins a assolir la cota 390. Després, el límit del paratge descendeix en direcció sud-est fins a arribar al camí que delimita els termes de Vilafamés i Sant Joan de Moró.  
- Al sud-sud-est: la vora del terme municipal de Sant Joan de Moró.  
- A l'est: el límit del terme municipal de Sant Joan de Moró.  
- A l'oest: el límit amb el terme municipal de Sant Joan de Moró.  
L'actual PGOU, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 16 de maig de 2003, els terrenys objecte de l'actuació estan classificats com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i ecològica (SNUPP). El pla especial mantindrà aquesta classificació en la totalitat del paratge natural municipal. S'ha determinat que la totalitat de l'àmbit forma una única unitat denominada àrea forestal.   
Tramitació administrativa  
La informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el DOGV núm. 5399, de 30 de novembre de 2006, durant un termini de 30 dies. I es van presentar al·legacions al projecte.  
El projecte del pla especial i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés a aquesta Secretaria Autonòmica el dia 20 de març de 2007, des de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.   
S'hi adjuntava igualment:  
- Criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 13 de novembre de 2006, a la proposta de l'Ajuntament de Vilafamés de declaració del Paratge Natural Municipal de Sant Miquel, al terme municipal de Vilafamés, d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.   
- Resolució de les al·legacions presentades durant la informació pública del Pla especial del paratge natural municipal Sant Miquel.  
- Certificat de l'acord plenari de data de 27 d'octubre de 2005; sol·licitud a la CTH de la declaració d'un paratge natural municipal a la forest Mollet.  
- Certificat d'acord plenari de data 26 d'octubre de 2006; aprovació del projecte del Pla especial del paratge natural municipal Sant Miquel.  
- Amb data 27 de juliol de 2006, informe de classificació urbanística dels terrenys afectats.  
- Certificat de propietat dels terrenys afectats, com també el consentiment del propietari d'aquests.   
Resolució a les al·legacions presentades al projecte  
Al·legació 1: Xavier Allepuz Marzà:   
- 1r i 2n. Necessitat de realitzar consulta a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport en aplicació de l'Ordre de 3 de gener de 2005.   
Consultats diversos tècnics competents i atés que l'actuació no preveu la realització d'actuacions concretes i no produeixen afecció sobre el patrimoni no es va considerar necessari realitzar consulta formal tal com exigeix l'ordre de continguts mínims. No obstant això, s'ha incorporat la informació aportada en les al·legacions al pla especial.  
- 3r. El contingut del projecte del pla especial no compleix els requisits del Decret 161/2004, de regulació dels paratges naturals municipals.   
Es va considerar que els continguts de l'epígraf de vegetació eren suficients per a complir els requisits exigits.   
Al·legació 2: Grup municipal PSPV-PSOE  
- 1r i 2n. Necessitat de millorar i ampliar la informació continguda en els plànols del pla especial.  
Es va considerar adequat incorporar tant les vies de comunicació com un pla cadastral del paratge.  
- 3r. El contingut del projecte del pla especial no compleix els requisits del Decret 161/2004.  
Es va considerar que els continguts de l'epígraf de vegetació eren suficients per a complir els requisits exigits.  
Al·legació 3: Watts Blake Bearbe España, SA  
- 1r. El contingut del pla especial requereix la conformitat dels titulars dels terrenys privats integrats en aquest.  
Els terrenys inclosos en el paratge natural municipal són propietat de la parròquia, conforme amb el projecte.  
- 2n. La normativa del pla implica que hi ha una limitació singular dels drets de la companyia titular de concessió minera en l'àmbit del paratge, amb la qual cosa tenen dret a indemnització.  
Per l'article 20.2 de la Llei 11/94 es va determinar que no compleix amb la totalitat dels requisits legals, per la qual cosa no hi té dret.  
- 3r. Vulnerabilitat de la finalitat prevista per al pla especial.   
Es va considerar adequada la limitació de l'activitat extractiva per les seues afeccions ambientals de caràcter irreversible, contràries a l'objectiu de la declaració d'espais naturals protegits (article 2 de la Llei 11/1994). A més, s'apunta a la disponibilitat per part de l'empresa d'altres alternatives d'explotació.  
- 4t. Improcedència de fixar una prohibició genèrica d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del paratge municipal.   
Es va argumentar la superfície reduïda que ocupa el paratge i els valors naturals que s'han identificat a la zona.  
Amb data 15 de març de 2007, la proposta d'acord del ple, vistos els antecedents exposats i de conformitat amb el que disposen els articles 6 i 7 del Decret 161/2004, va proposar:  
- Desestimar les al·legacions presentades per Xavier Allepuz Marzà (1r, 2n i 3r), Watts Blake Bearbe España, SA (1r, 2n, 3r i 4t), Grup municipal PSPV-PSOE (3r).  
- Estimar les al·legacions presentades en relació al contingut i considerar adequat incorporar als plànols del pla especial les vies de comunicació i un pla cadastral.  
- Definir amb precisió el límit nord del paratge natural Sant Miquel:  
Consideracions ambientals  
El paratge es troba al sud del terme municipal de Vilafamés, i la part oriental meridional limita amb el terme municipal de Sant Joan de Moró. L'àmbit del paratge s'emmarca dins de les vessants d'orientació nord-oest de la serra de Borriol o serra de Moró. Aquesta serra es disposa amb orientació nord-est - sud-est, paral·lela a la serra del Desert de les Palmes, cap a l'interior, a una distància de 10-15 km de la línia de costa.  
La delimitació del paratge coincideix pràcticament amb la forest consorciada denominada Ermita de Sant Miquel (CS 3071) la gestió de la qual actualment competeix a la CTH. La superfície restant és de propietat privada. Es tracta d'una zona muntanyosa amb pendents acusades, superiors al 30%.  
En l'entorn del paratge es localitzen dues pedreres d'argiles de grans dimensions. Les zones d'extracció es troben a la zona nord i afronten amb el límit d'aquest i a la zona sud-oest a uns 100-200 m. Dins dels límits del paratge no hi ha cap zona degradada com a conseqüència de l'activitat minera.  
En la documentació s'indica que l'àmbit del paratge està considerat dins del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Govern Valencià mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001, com a zona amb recurs eòlic aprofitable, emmarcat dins dels límits de la zona 5. La qualificació és de zona apta amb compliment de les prescripcions que establisca l'estudi d'impacte ambiental.   
Geològicament dominen els materials triàsics. Sota aquests afloraments es dipositen sediments del paleozoic que confereix gran singularitat geològica al paratge. Tectònicament l'àrea es troba fragmentada per una falla que pren la direcció nord-est - sud-est.   
Respecte a la flora. La major part de l'espai està dominat per una massa densa de pi blanc i en menor grau de pi roig. Al sotabosc s'observa una bona regeneració de coscoll i carrasca. També s'identifiquen espècies com ara llentiscle, arboç, margalló, matapoll, aldern de fulla estreta, aladern i ullastre. En les zones humides hi ha presència de murta, heura i baladre.  
El projecte fa al·lusió a l'existència d'estudis referents a la zona d'actuació i en els quals s'han identificat:  
Endemismes com: Minurtia valentina, Biscutella carolipauana i Centaurea saguntina. Endemismes iberollevantins com: Cytissus villosus, Helianthemum orianifolium ssp molle, Linària repens ssp blanca, Antirrhinum barrelierei ssp ligiosum, Teucrium angustissimum i Thymus vulgaris ssp aestivus.  
Espècies rares a la Comunitat com: Anagallis tinella i Cheilanthes tinaei.  
Segons la cartografia, el paratge Sant Miquel presenta una franja en la zona est, en què està representat l'hàbitat d'acord amb la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, amb codi 5330, matolls termomediterranis i preestèpics. Aquest hàbitat conté matolls, sota coberta de pineda, dominats per coscoll i l'espècie acompanyant principal és el llentiscle.   
Respecte a la fauna. S'ha presentat una relació de la diversitat existent, distingint entre els diferents biòtops que hi ha a la zona: matoll, boscos i cultius. Atesa la pressió antròpica de l'entorn, la zona ofereix les condicions adequades com a refugi per a la fauna. S'ha considerat rellevant, entre altres, la presència de pit-roig, picot garser gros i possiblement de pica-soques blau. També destaca la comunitat de rapaces forestals amb presència de l'aligot comú, gamarús, xot, mussol banyut. En la categoria de fauna vulnerable, que figura en el Catàleg valencià de fauna amenaçada, es ressenya la presència d'àguila de panxa blanca.   
Pel que fa al paisatge. Els valors paisatgístics estan donats per la presència d'una massa boscosa termomediterrània ben conformada que es recolza sobre un terreny format per materials geològics singulars. La proximitat als nuclis urbans de Sant Joan de Moró i Vilafamés i a la carretera CV-160 fan que el grau de fragilitat del paisatge es considere com elevat.  
Respecte a la relació d'elements del patrimoni cultural no s'han identificat jaciments arqueològics, béns d'interés cultural ni béns etnològics. No obstant això, estan l'Ermita de Sant Miquel i la romeria que té lloc el quart diumenge de Quaresma inclosos com a béns de rellevància local en el Catàleg d'espais i béns protegits inclosos en el PGOU del municipi.  
Infraestructures i camins ramaders. El paratge està recorregut d'est a oest pel camí de Sant Miquel, pel qual s'accedeix a l'ermita. A més hi ha un altre camí a les faldes de la forest Mollet, que discorre a major cota prop de l'extrem oriental del paratge i que està connectat amb el camí de Sant Miquel. Pel que fa a camins ramaders, amb ajuda del visor cartogràfic s'han identificat, a l'oest del paratge, trams de l'assegador de Talallona al coll de l'Ullastre, l'assegador de Llansola i l'assegador del Pinet. Dins de l'àmbit del paratge no hi ha cap línia elèctrica, xarxa de proveïment d'aigua ni xarxa de sanejament.  
Respecte als aprofitaments en l'àmbit del paratge. S'indica que l'última tala de pins es va realitzar el 1986. Respecte a l'aprofitament cinegètic, l'espai està declarat zona de seguretat per Resolució de 14 de maig de 1998, de la Direcció General per al Desenvolupament Sostenible. Per tant l'àmbit del paratge està considerat per la legislació sectorial com a espai no cinegètic. Finalment, s'indica que tradicionalment la població ha recol·lectat plantes aromàtiques, fongs i caragols encara que per la seua quantia no es pot considerar un aprofitament. En l'ús recreatiu s'indica el senderisme, sense que hi haja sendes homologades en l'àmbit del paratge, i s'empren camins sense senyalitzar.  
Riscos ambientals. Risc d'incendi en tractar-se d'una zona forestal. Classificat en el PEGOF amb un risc potencial d'incendi moderat. L'erosió potencial de la zona és molt elevada (100 t/ha/any) cosa que posa de manifest el paper protector de la coberta vegetal com a element primordial per a la conservació del sòl. La vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana. En aquesta categoria es limiten totes aquelles activitats que produïsquen aigües residuals amb elevada càrrega contaminant. S'estableix que qualsevol activitat i ús ha de tenir resolt el tractament controlat dels residus d'aquesta. Per la qual cosa, la construcció d'una fossa sèptica per a la gestió de les aigües sanitàries no es considera un sistema de tractament amb les garanties suficients.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial del Paratge Municipal de Sant Miquel, al terme municipal de Vilafamés, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establides a continuació:  
1. El planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial ha d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, i assignar les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb el PE.  
2. D'acord amb el que estableix la legislació d'impacte ambiental, les modificacions en els límits del paratge es consideren una modificació del pla especial i, per tant, està sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i així ha de reflectir-se en la normativa del pla; annex I, 8 Projectes d'infraestructures, Decret 32/2006, pel qual es modifica el Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
3. A més del que estableix el pla especial s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en aquell moment, tant estatal com autonòmica.  
4. S'ha de respectar el que estableix el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Govern Valencià mitjançant Acord de 26 de juliol de 2001, com també els usos i les infraestructures que puguen desenvolupar-se a les zones considerades aptes per aquest en l'àmbit del paratge natural municipal, sense perjudici de la mesures minimitzadores que puguen establir-se en l'avaluació d'impacte ambiental que s'han de realitzar del Pla especial de la zona eòlica número 5.  
5. Respecte a l'ús públic del paratge, aquest ha de ser d'acord amb els usos permesos en sòls protegits amb caràcter forestal, en relació sobretot amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme a l'àmbit del paratge.   
6. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar camins ramaders ha de complir amb el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
7. Respecte al que s'indica en l'article 12.2 del pla especial, s'ha de modificar de manera que en compte de fosses sèptiques s'ha d'instal·lar un sistema de depuració que almenys garantisca l'oxidació total.  
8. Respecte a les activitats agràries, l'article 30.1 s'ha de corregir en el sentit següent: es considera compatible en l'àmbit del pla el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest, sempre que siguen compatibles amb el planejament en vigor en aquest moment i hagen obtingut les autoritzacions corresponents i l'avaluació d'impacte ambiental, si escau.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 156/2005-AIA  
Títol: Pla parcial sector Bahía del Molar  
Promotor: Ajuntament de San Fulgencio (Alacant)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: A l'est del terme municipal a la zona, al tram mitjà-final del con al·luvial del barranc de l'Escuera, a la vora de l'assarb del Convenio  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
Aquest pla parcial té com a objecte el desenvolupament d'un nou sector de sòl urbanitzable d'ús residencial en terrenys classificats pel PGOU de San Fulgencio com a sòl no urbanitzable comú, que en l'actualitat estan ocupats per cultius abandonats.  
L'esmentat projecte pretén el desenvolupament d'una zona i la posada en valor d'aquesta des del punt de vista turístic, a fi de potenciar la qualitat i l'oferta hotelera del municipi. En conseqüència, el projecte permetrà la creació d'una urbanització destinada a primera residència i vacacional.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector, que es localitza a l'est del terme municipal, a la vora de l'assarb del Convenio, ocupa un total de 192.954 m² a la part del mig-final del barranc de l'Escuera.  
El sòl afectat per aquest expedient es classifica com a sòl urbanitzable d'ús característic residencial, amb una edificabilitat bruta màxima (IEB) de 0,3469 m²sostre/m²sòl, i una densitat màxima de 37 habitatges/ha, per la qual cosa equival a un màxim de 688 habitatges i a un total de 1.720 habitants, si es considera 2,5 h./habitatges.  
La tipologia per al residencial serà turística en baixa densitat, en tipologia de residencial unitari i múltiple en bloc exempt, múltiple en bloc adossat i terciari en bloc exempt.  
Així mateix, es proposa la canalització del barranc de l'Escuera, necessari per a poder desenvolupar el sector.  
3. Alternatives  
No s'han proposat alternatives a la ubicació del sector, ni s'ha estudiat l'alternativa 0, ja que, segons afirmen els autors de l'estudi d'impacte ambiental, el sector ha adquirit una clara vocació urbana, que unida a la topografia d'aquest, com també als desenvolupaments consolidats en els seus voltants, suggereix amb naturalitat propostes per al planejament parcial.  
Respecte a la morfologia del sector, l'estudi d'impacte ambiental presenta una única alternativa tècnica, no obstant això els autors de l'estudi d'impacte ambiental afirmen que des de l'inici de la redacció del document fins a la finalització d'aquest s'han plantejat diverses solucions alternatives, relacionades amb la ubicació dels equipaments i zones verdes dels elements, com també a la disposició, forma i orientació de les illes, les quals s'ha sotmés a la consideració de l'equip redactor des d'un punt de vista multidisciplinari. Aquestes alternatives no s'han recollit en l'estudi d'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 27 de juliol de 2005, l'Ajuntament de San Fulgencio va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una còpia del pla parcial de millora, estudi d'inundabilidad, estudi d'impacte ambiental i estudi paisatgístic i va sol·licitar l'informe corresponent.  
En data 14 de setembre de 2005, l'ajuntament de San Fulgencio remet certificat referent al procés d'informació pública i al·legacions a l'estudi d'impacte ambiental i paisatgístic, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública   
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats al tauler d'anuncis d'aquest ajuntament i en el DOGV núm. 5060, de 29 de juliol de 2005.  
Durant el període d'exposició pública no s'ha presentat cap al·legació, segons consta en els certificats emesos per la secretària de l'Ajuntament de San Fulgencio.  
3. Resum de les al·legacions   
No hi ha al·legacions de caràcter ambiental.  
4. Petició d'informació o documentació complementària  
En data 13 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet documentació en què s'inclou l'estudi d'impacte ambiental i paisatgístic.  
En data 1 de març de 2007, la Direcció Territorial d'Alacant remet documentació composta per: pla parcial de millora, estudi d'impacte ambiental i estudi de paisatge.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant la tramitació de l'expedient s'ha sol·licitat informe als organismes següents:  
- Servei Territorial de Medi Ambient.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
- Servei d'Ordenació Territorial.  
- Servei de Suport Tècnic.  
Dels quals se n'han rebut els següents:  
1. Servei Territorial de Medi Ambient, de 7 d'agost de 2006, en el qual s'adjunta l'informe de la Secció Forestal, d'1 d'agost de 2006, i de l'enginyer forestal de la demarcació sud, de 28 de juliol de 2006, en els quals s'estableixen condicionants i indicacions respecte a l'actuació d'estudi, de les quals s'extrau el següent:  
- El camí ramader ha de tenir condició de xarxa primària.  
- La titularitat dels terrenys per on discorre continuarà corresponent a la Generalitat Valenciana.  
- D'acord a l'article 2 de la Llei 3/1995, de camins ramaders, es considera que la superfície de l'assagador en el recorregut definitiu d'aquest, no computarà com a superfície del sector ni com a sòl dotacional.  
2. Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, de 9 d'agost de 2006, del qual s'extrau literalment el següent:  
- Que la zona proposada està inclosa dins del perímetre de protecció perimetral de 500 metres de la zona humida denominada Desembocadura i front litoral del Segura, d'acord amb l'article 15 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana i aprovat per Acord de 10 setembre de 2002, del Govern Valencià, que té una extensió total de 836,36 ha. Aquesta zona presenta importants valors biòtics, com també paisatgístics, culturals i etnològics.  
- Que atés que la ubicació proposada afecta la zona perimetral d'un espai natural amb règim de protecció específic, s'ha de justificar la disponibilitat i la procedència de l'aigua potable per a consum humà, ja que la construcció de pous in situ afectaria el nivell freàtic de la zona humida i, per tant, els valors continguts en aquesta.  
- Que es justifique la destinació de les aigües residuals produïdes per aquesta futura zona urbana, ja que necessitaran de tractament de depuració en una instal·lació adequada, atesos els límits i paràmetres d'abocament que marca la normativa sectorial en afecció de les denominades zones sensibles, d'acord amb l'annex II del Reial decret 509/1996, de 15 de març, de desenvolupament del Reial decret llei 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes, modificat pel Reial decret 2116/1998.  
- Que malgrat que l'inventari del sòl forestal, aprovat pel Pla general d'ordenació forestal (PGOF), Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, assenyala que les parcel·les proposades tenen el caràcter de no forestals, es detecta un abandó evident dels camps de cultiu i la presència de vegetació halòfita que cobreix la pràctica totalitat de la zona proposada.  
- Que la presència d'aquesta vegetació halòfita, composta per diverses espècies tolerants a l'elevada concentració de sals al sòl, entre les quals destaquen Halocnemum strobilaceum, Atriplex halimus, Limonium sp., Rhamnus lycioides, Scirpus sp., Juncus sp. i Arundo donax, denota que la zona pateix inundacions i entollades periòdiques, possiblement causades per l'escàs pendent del terreny i per l'existència aigües avall d'una sèrie d'assarbs i séquies, com també una carretera, que es troben lleugerament sobreelevades, la qual cosa impedeix el normal trànsit de l'aigua d'escorriment cap al riu Segura. La periodicitat de les inundacions resulta baixa, a causa del règim de precipitacions de la zona, que és dels més secs de la Comunitat. Són d'aquests tipus d'hàbitats considerats d'interés comunitari per la Directiva d'hàbitats 92/43/CEE, corresponent al denominat 1410. Pastius salins mediterranis Juncetalia maritimi i al denominat 1420. Matolls halòfits mediterranis Sarcocornetea fruticosi.  
- Que a la vista de la cartografia presentada, la zona proposada es correspon amb el con de dejecció denominat barranc de l'Escuera que, si bé té una conca xicoteta, també és cert que aquesta àrea es troba completament deforestada, amb sòls pocs permeables i importants pendents. Aquestes circumstàncies unides a la presència de plantes halòfites permeten acreditar la susceptibilitat de la zona a patir processos d'inundacions i entollades periòdiques i que aquests podrien ser greus en cas d'una precipitació torrencial, qüestió gens menyspreable per a aquesta zona del sud d'Alacant.  
- Que la ratificació definitiva d'aquestes sospites es confirma a la vista de la cartografia vinculada amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA)... Per a aquesta zona s'indica que el risc és de 2, en una escala de 6, on 1 és el màxim risc. Això es correspon amb una freqüència d'inundació mitjana (100 anys) i calat alt (més de 0,8 m)  
Per tot això es proposa:  
1. Que es considere seriosament la no realització del projecte d'urbanització proposat, a la vista de l'existència d'un con de dejecció en la zona d'evacuació d'una rambla de règim torrencial i amb un patent risc d'inundació i entollada recurrent, que afectaria la totalitat de la zona proposada i els béns i persones que s'hi trobaren.  
2. Que, si finalment es decideix continuar amb el projecte i per tal minimitzar l'afecció a la zona humida, es considere la necessitat de justificar el proveïment d'aigua potable, i evitar la presa directa a través de pous, com també el tractament de les aigües residuals en una instal·lació depuradora adequada, que permeta obtenir unes característiques d'abocament tals que permeten complir amb les condicions exigides per la legislació sectorial per a zones sensibles.  
3. Servei d'Ordenació Territorial, de 26 de setembre de 2006, en el quals s'informa el següent:  
- La zona d'estudi es troba afectada per risc d'inundació 2 del PATRICOVA, corresponent a la inundació massiva del riu Segura.  
- El sector es troba situat en el con al·luvial de la rambla de l'Escuera (superfície 3,2 km²) i en conseqüència també es troba afectat pels cabals d'avinguda de la rambla.  
- San Fulgencio no es troba en la llista de municipis d'elevat risc d'inundació que figuren en la disposició addicional primera de la normativa del pla.  
- El sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte als municipis amb elevat risc d'inundació. Limitació que podrà ser exceptuada, justificadament en aquest tipus de municipis. (Article 22 de la normativa).  
Conclusions:  
Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat del Pla parcial Bahía del Molar, s'estima que no procedeix l'aprovació d'aquest, pel fet de no considerar suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
4. Servei de suport tècnic, de 19 de desembre de 2006. Informe referent a l'estudi de paisatge del Pla parcial de millora del sector Bahía del Molar del terme municipal de San Fulgencio (Alacant), del qual s'extrauen, literalment, les manifestacions següents:  
- Que el Pla parcial de millora del sector Bahía del Molar del terme municipal de San Fulgencio (Alacant) va ser sotmés a informació pública en data 7 de desembre de 2005, amb anterioritat, per tant, a l'entrada en vigor de la Llei 16/2005, del 30 de desembre, de la Generalitat, urbanística valenciana.  
- ... els instruments de planejament de desenvolupament que prevegen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures el tràmit d'informació pública dels quals han conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, d'1 de febrer de 2006, com és el cas que ens ocupa, no els serà d'aplicació l'article 42 i, per tant, no han de presentar l'estudi sobre la incidència de l'actuació en el paisatge.  
- ... els instruments de planejament urbanístic de desenvolupament previst en els apartats b, c, d i f de l'article 38 de la LUV, el tràmit d'informació pública dels quals ha conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, no tenen obligació de contenir l'estudi d'integració paisatgística.  
- Amb independència del que s'ha establit anteriorment, en compliment del que estableix l'article 11.3 de la LOTPP, el paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenvolupament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que l'exposició pública d'aquests s'haja produït després de l'entrada en vigor de la LOTPP, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs després de l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006.  
En conclusió, cal informar que: l'objecte d'aquest informe és el Pla parcial de millora del sector Bahía del Molar del terme municipal de San Fulgencio (Alacant), el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, per tant i de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha explicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per tot això, s'emet aquest informe, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal adjunte instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això.  
Afeccions legals  
1. El sector està inclòs dins del perímetre de protecció perimetral de 500 metres de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura, zona que presenta importants valors biòtics, com també paisatgístics, culturals i etnològics.  
El desenvolupament del sector, en cas de no considerar les mesures indicades en relació amb l'aprovisionament d'aigua i depuració d'abocaments recollides en l'informe realitzat pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, portaria a una degradació considerable d'aquesta zona, ja que es veurien reduïdes les aportacions d'aigua que alimenten l'esmentada zona humida, com també la qualitat de les aigües de l'esmentada zona catalogada com a sensible a acusa d'abocaments incontrolats d'aigües residuals o altres abocaments.  
2. Rambles i llits. El sector es localitza, en la totalitat d'aquest, en el con de dejecció del barranc de l'Escuera, i afecta per tant el domini públic hidràulic, definit per l'article 2 del Text refós de la llei d'aigües (RDL 1/2001 modificada per Llei 11/2005), en tractar-se d'un llit amb corrent d'aigua discontínua.   
El desenvolupament del sector d'estudi comportarà la completa transformació de l'esmentat barranc, la qual cosa implicarà una modificació del sistema d'escorriments i de drenatge de la zona, i resultarà el risc d'inundació incrementat i, conseqüentment, el perill tant per als habitatges com per als habitants futurs del sector.  
Així mateix, aquesta localització del sector no compleix amb els criteris establits en Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, respecte a:  
- La prevenció de riscs naturals o induïts (article14.5), pel qual tots els llits públics i privats han de mantenir-se expedits.  
- Les normes generals d'integració paisatgística en la planificació territorial i urbanística (article 33.c), referit a la incorporació dels elements topogràfics significatius, com ara vessants i ressalts del relleu, llits naturals, murs, bancals, camins tradicionals i altres d'anàlegs, i proposar les accions d'integració necessàries per a no deteriorar la qualitat paisatgística.  
D'altra banda, i revisats els antecedents que consten en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'observa que segons informe emés del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, de data 4 de febrer de 1993, inclòs en l'expedient relatiu a la DIA sobre el PGOU, es recomana que al sòl apte per a urbanitzar d'ús residencial que engloba el barranc de l'Escuera, situat al NE del terme municipal, es classifique com a espai lliure d'ús públic l'àrea d'afecció de l'esmentat barranc.   
Conseqüentment, el desenvolupament del sector d'estudi hauria d'assumir aquesta mateixa qualificació per tractar-se d'una mateixa unitat ambiental i, per tant, de quedar lliure d'edificació.  
3. Jaciments arqueològics. En les proximitats de l'àrea d'actuació es localitzen dos jaciments arqueològics:  
- L'Escuera: poblat ibèric  
- El bancal del Cigarro: poblat ibèric   
Els quals podrien veure's afectats en la fase de desenvolupament del sector, no obstant això no s'ha presentat l'informe vinculant regulat per l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, per la qual cosa no es pot avaluar correctament aquesta afecció.  
4. Camins ramaders. Pel sud del sector discorre el camí ramader assegador del Camino del Convenio amb una amplària llega del 4 a 5 metres, el qual es troba afectat per un vial asfaltat, situació que manté el pla parcial proposat.  
Segons informe emés per l'enginyer forestal de la demarcació sud, no s'aprecia afecció a la continuïtat o integritat superficial a l'esmentat camí ramader, per la qual cosa es considera viable el desenvolupament del sector, sempre que es tinguen en compte les condicions que s'estableixen en l'esmentat informe.  
Consideracions ambientals  
1. Els materials que presenta la zona que comprén l'àmbit d'actuació són els propis d'un con de dejecció. El con de dejecció és l'àrea on es diposita la major part del material generat per erosió en la conca receptora i en el tram mitjà, tal com s'explica en l'estudi d'impacte ambiental.  
2. La vora sud de la parcel·la està constituïda per farciment sedimentari quaternari (holocé), predominantment llims, argiles i arenes permeables. Són dipòsits continentals procedents del sistema de ventalls al·luvials associats als fronts muntanyosos que encaixen el riu Segura.  
La major part de la parcel·la està constituïda per materials de l'holocé, en aquest cas compostos per cudols, graves i llims procedents dels arrossegaments del barranc de l'Escuera.  
Els sòls presents són típicament salins: fluvisols calcaris en la fase salina. L'origen d'aquesta salinitat edàfica s'explica, segons l'estudi d'impacte ambiental, per les peculiars condicions geomorfològiques i climàtiques del Baix Segura:  
- Endorreisme de la zona amb dificultat d'evacuació de les aigües superficials i processos de sedimentació associats.  
- Cicles naturals d'inundació i dessecació.  
- Intensa evapotranspiració i ascens per capil·laritat de les sals al sòl.  
El barranc de l'Escuera recull i arrossega els materials de la xicoteta planura de l'Escuera (serra del Molar) i els deposita al con de dejecció d'aquesta que constitueix la quasi totalitat de la parcel·la. El con de dejecció dóna pas a la plana al·luvial del riu Segura on es formen ventalls i terrasses fluvials.  
Per tant, el desenvolupament d'aquest sector comportaria la creació d'una obstrucció al final de l'esmentat barranc amb què es trobarien tant l'aigua d'escorriment dels períodes d'inundació com els materials d'arrossegament, amb el consegüent perill per a habitants i efectes situats a l'esmentada urbanització.  
3. La zona d'estudi presenta una capacitat d'ús agrari elevada, relacionada amb el tipus de sòl i amb la presència d'aigua, característiques aquestes que van propiciar que la totalitat de la parcel·la es dedicara a cultiu d'oliveres i cereal.  
L'àrea afectada pel projecte està constituïda, principalment, per camps abandonats, la qual cosa ha donat lloc que el terreny haja sigut colonitzat amb espècies oportunistes, especialment adaptades a un ambient salí propi del substrat. Als talussos de les xicotetes llomes que voregen la parcel·la estudiada queden retalls d'espartar i timoneda, alternats amb xicotetes taques de pineda, mostres de la vegetació que amb anterioritat deuria cobrir zones més extenses del territori.  
Per tant, l'abandó dels cultius ha propiciant la regeneració del sector, per tant la vegetació actual s'acosta a la potencial, caracteritzada per la sèrie Geoserie halófila murciano-almeriense, corresponent a les àrees salines a causa de l'abundància de substrats margós miocènics unida a la forta evaporació estival que provoca la retenció en superfície de les sals que contenia l'aigua evaporada.  
Com es desprén de l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible: es detecta un patent abandó dels camps de cultiu i la presència de vegetació halòfita que cobreix la pràctica totalitat de la zona proposada. Vegetació halòfita, composta per diverses espècies tolerants a l'elevada concentració de sals en el sòl, entre les quals destaquen: Halocnemum strobilaceum, Atriplex halimus, Limonium sp., Rhamnus lycioides, Scirpus sp., Juncus sp. i Arundo donax.   
Aquests tipus d'hàbitats estan considerats d'interés comunitari per la Directiva d'hàbitats 92/43/CEE, corresponent al:  
- 1410. Pastius salins mediterranis Juncetalia maritimi   
- 1420. Matolls halòfits mediterranis Sarcocornetea fruticosi  
Per tant, el desenvolupament del sector implicaria l'eliminació de la coberta vegetal actual, la qual cosa comportaria un considerable impacte en la vegetació que la xarxa Natura 2000, i això va en contra dels criteris de conservació establits per l'article 6 del Reial decret de 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre.  
4. La fauna present al sector és aquella, principalment, lligada al sòl. La família dels alàudids és un dels grups d'aus millor adaptat a aquestes condicions on troben aliment en els insectes xicotets que viuen al sòl.   
El grup de rapaces que s'alimenten d'insectes, micromamífers o altres aus de l'àrea estudiada està representat pel soliguer Falco tinnuinculus. Rapaces nocturnes i fins i tot la presència de l'esparver cendrós Circus pygargus (catalogada com a vulnerable).   
D'aquesta situació, es dedueix que el barranc de l'Escuera és el corredor que aquestes aus utilitzen per a baixar de la serra del Molar, que en la part d'Elx presenta una gran qualitat ambiental, fins a la zona de campeig d'aquestes establida a la plana al·luvial.  
La presència en les proximitats de làmines d'aigua artificials de recent implantació juntament amb la proximitat del riu Segura i les nombroses séquies i assarbs que hi ha afavoreixen l'avistament d'aus lligades a aquest medi en la parcel·la estudiada.  
Per tant, el desenvolupament del sector trencarà la continuïtat de l'esmentat barranc, impedint que les aus abaixen al pla, així mateix, s'eliminarà part de la zona salina i de la humida en la qual viuen els xicotets mamífers i insectes de què s'alimenten aquestes aus.  
5. En l'actualitat, al sector no es dóna cap explotació dels recursos naturals. No obstant això, afrontant amb el sector per l'est, hi ha una pedrera d'arenoses en actiu.  
L'ocupació actual del sòl del sector està caracteritzada per la presència d'antics camps de cultiu amb el corresponent sistema de drenatge, en les quals s'observa un avançat estat de regeneració de la vegetació característica d'aquest enclavament. L'esmentada ocupació serà substituïda per una zona residencial, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltat d'una porció important del sòl, i això comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny i per tant una disminució de la humitat, la qual cosa serà perjudicial per a les zones humides limítrofes.   
D'altra banda, en l'estudi d'impacte ambiental es detallen els cabals d'aigua necessaris per al desenvolupament i funcionament del sector, tant per a consum domèstic com per al reg de les zones verdes. No obstant això, no s'especifica la procedència d'aquesta aigua, ni de quina manera pot afectar la zona humida limítrofa, la qual podria veure's afectada si es produïra l'extracció mitjançant pous in situ d'aquest recurs.   
Així mateix, falta l'informe, inicial o definitori, en el sentit que resulte, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que serà avaluat per l'organisme de conca corresponent (Confederació Hidrogràfica) que acredite la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos, tant residencials com dotacionals.  
Respecte a la depuració d'aigües residuals proposen la utilització d'una depuradora simbiòtica per a la reutilització de l'aigua que facilite el reg de tota la vegetació del sector. No obstant això, no es proposen mesures que permeten obtenir unes característiques d'abocament tals que complisquen amb les condicions exigides per la legislació sectorial per a zones sensibles, tal com s'estableix en l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible.  
Pel que fa a la gestió de residus sòlids, l'estudi d'impacte ambiental estableix els diferents tipus de residus que es generaran en les diferents fases, concretant la quantitat de residus sòlids assimilables a urbans procedents de l'habitatge i dels terciaris que es generen.  
No obstant això, per a aconseguir un adequat tractament dels residus estableixen, únicament, la necessitat de col·locar diversos punts verds, sense especificar la destinació final dels esmentats residus, ni aportar el certificat que justifique la correcta gestió d'aquests per part de l'empresa gestora, per la qual cosa no es pot valorar adequadament aquests aspectes.  
6. L'estudi d'impacte ambiental identifica com a únic risc ambiental la classificació del sector com a zona amb risc d'inundació 2 segons el PATRICOVA, per tant, de conformitat amb l'article 16 de l'esmentat document, realitzen un estudi d'inundabilitat de detall.  
A partir de les dades obtingudes, segons s'explica en l'estudi d'impacte ambiental, s'han disposat condicions en l'edificació, la realització d'obres de defensa, a més d'establir les possibles modificacions hidràuliques que el desenvolupament d'aquestes podrien produir en l'entorn.  
Estudiat el contingut de l'esmentat estudi, el Servei d'Ordenació Territorial emet l'informe següent: no procedeix l'aprovació de l'esmentat sector, pel fet de no considerar suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Encara que l'estudi d'impacte ambiental no ho preveja com a tal, s'identifica un altre risc ambiental, la pedrera en actiu situada al límit est de la proposta. L'esmentada activitat és un focus important de soroll i de contaminació atmosfèrica, per la qual cosa es dedueix que, des del punt de vista ambiental, l'ús residencial que es pretén imposar en aquest sector és incompatible amb l'activitat extractiva existent.  
7. La topografia del terreny condiciona la conca visual del projecte, i queda emmarcada pels xicotetes llomes que envolten el paratge, llomes de l'Escuera, de tal manera que la conca visual queda pràcticament tancada pel la vora nord d'aquesta i oberta pel sud.   
D'acord amb l'estudi de paisatge presentat, s'ha detectat una fragilitat del paisatge alta per a la major part de l'actuació, resultant visible per a la major part dels potencials observadors tant des de la carretera situada al sud del sector com des de la urbanització situada en la vessant de la serra del Molar.  
Per tant, el desenvolupament del sector impedirà les visuals obertes cap a la desembocadura del riu Segura, de les quals es gaudeix en el punt en què el barranc s'obri cap al con al·luvial, mentre que des del punt d'observació contrari, l'esmentat desenvolupament desvirtuarà la lectura del barranc, i és aquest l'únic element visual de referència que hi ha a l'esmentat enclavament, la qual cosa produirà un deteriorament de la qualitat paisatgística.  
8. En la visita de camp es va observar que el sector no presenta una clara vocació urbana, conseqüència de l'expansió urbana que s'ha anat consolidant a l'entorn d'aquest, com se suggereix l'estudi d'impacte ambiental, ja que aquest es localitza, totalment, en el con de dejecció del barranc de l'Escuera, a més de situar-se a la vora d'una pedrera d'arenoses en ple funcionament, ambdós elements considerats de risc tant per als habitatges com per a les persones.  
La presència de l'esmentada pedrera genera problemes de contaminació acústica tant per sorolls com per la presència de pols, d'altra banda, la localització en el con de dejecció del barranc implica un elevat risc d'inundació, el qual es confirma amb la cartografia del PATRICOVA que li adjudica al sector un risc d'inundació 2, com també en els informes evacuats pels tècnics competents en la matèria.  
D'altra banda, es va poder observar que la vegetació del sector ha patit una clara regeneració després de l'abandó de les terres de cultiu, la qual cosa es confirma en detectar-se al sector la presència de vegetació pròpia de les estepes salines, les quals són extremadament riques en espècies endèmiques i per això són de gran valor ambiental, malgrat l'aspecte desèrtic i improductiu d'aquestes, la qual cosa ha determinat una escassa estima per part de l'estudi d'impacte ambiental.  
La presència al sud del sector de canyes, canyissos i jonqueres és un símptoma evident de la presència d'una major humitat edàfica i per tant, del risc evident d'inundació al sector.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Conselll de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima no acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de pla parcial sector Bahía del Molar, del municipi de San Fulgencio (Alacant), promogut per l'Ajuntament de San Fulgencio, ja que l'execució d'aquest pla parcial, en els termes proposats, comportaria:  
1. Implantar un ús residencial en una zona de domini públic hidràulic, per la qual cosa s'estaria incomplint el que estableix el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1983, de 3 d'agost, d'aigües.  
2. Implantar un ús residencial al costat d'una activitat qualificada com a molesta i insalubre en ple funcionament, i són ambdós usos totalment incompatibles entre ells.  
3. Reclassificar un sòl pertanyent a un con de dejecció el risc d'inundació del qual està reconegut per la cartografia del PATRICOVA com a risc d'inundació 2, a un municipi no catalogat com d'alt risc d'inundació pel PATRICOVA, sense d'altra banda, garantir de manera adequada l'eliminació de l'esmentat risc.  
Per tant s'estaria incomplint el que estableix l'article 22 del PATRICOVA, on s'estableix que:  
«Article 22. Limitacions en sòl no urbanitzable afectat pel risc d'inundació:  
1. El sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte als municipis amb elevat risc d'inundació, els quals se subjectaran al que disposa l'article 19 d'aquesta normativa.  
2. En sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 2, 3 o 4, es prohibeixen els usos i activitats següents: habitatges, estables...»  
4. No admetre una de les recomanacions ambientals establides per al PGOU del terme municipal de San Fulgencio per la declaració d'impacte ambiental de data 24 d'octubre de 1997, per la qual el barranc de l'Escuera ha de quedar lliure de qualsevol ús en la part superior i, conseqüentment, en tota la seua extensió.  
5. L'ocupació de la part baixa del barranc de l'Escuera comportaria una ruptura del corredor biològic que en l'actualitat representa el barranc de l'Escuera, el qual uneix la serra del Molar amb la zona humida de la plana, i amb això s'aniria en contra de criteris de sostenibilitat establits per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, respecte a la protecció i revaloració d'aquests espais.  
L'esmentada ruptura comportaria que els animals més grans, com ara l'esparver cendrós Circus pygargus que habiten la serra del Molar, concretament a la vessant sud d'aquesta que és la que en millors condicions es troba, no podrien descendir a la plana al·luvial per a alimentar-se ni per a beure.  
6. La disminució del nivell freàtic de la zona com a conseqüència de l'extracció d'aigua per a consum urbà, com també per la impermeabilització d'una ampli sector a través del qual la zona humida del riu Segura rep aportacions d'aigua.  
D'altra banda, aquest desenvolupament comporta un increment del risc de contaminació per abocaments incontrolats d'aigües residuals d'una zona humida catalogada de sensible.   
Riscos sobre els quals no es garanteix la no-existència, tal com es desprén de l'estudi d'impacte ambiental:  
«Hi ha també un nombre d'impactes identificats però no caracteritzats ni valorats (4 en la fase de construcció i 2 en la fase de funcionament). Això és així perquè l'impacte és potencial, és a dir, el projecte genera un grau d'incertesa sobre determinats elements del medi (generació de residus en la fase de construcció i funcionament, afecció a l'aiguamoll de la desembocadura i front litoral del Segura, jaciment arqueològic, risc d'inundació)...»  
7. L'eliminació de vegetació pertanyent als següents hàbitats considerats d'interés comunitari per la Directiva d'hàbitats 92/43/CEE, en contra dels establits en l'article 6 del Reial decret de 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre.  
Com també d'altres espècies característiques de les estepes salines i de zones humides, les quals confereixen al sector un valor ambiental destacable.  
La pèrdua de l'únic espai amb una determinada qualitat paisatgística i ambiental d'aquesta zona, que està donada per la presència del con de dejecció que permet visuals obertes cap a la plana al·luvial de la desembocadura del riu Segura, com també les visuals tancades en sentit contrari que ens deixen veure el principi del barranc de l'Escuera; principal fita paisatgística i natural de la zona, a banda de la plana al·luvial i en contraposició d'aquesta, que té com a teló de fons la serra del Molar.  
Segon  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 309/06-AIA  
Promotor: Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport   
Objecte del projecte: Projecte bàsic denominat Duplicació de la carretera CV-50, segment des de Turís a Chiva  
Localització: Municipis de Turís, Chiva i Godelleta (València)  
Ref. òrgan substantiu: Clau 11-V-1940 (2)   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
La carretera CV-50 estructura una sèrie de nuclis urbans, situats a la corona de perifèria de l'àrea metropolitana de València, i es planteja transformar aquest eix com a autovia, per a unir les vies d'alta capacitat que accedeixen a l'àrea de València, i permetre un transvasament àgil de trànsits.  
L'execució de l'actuació es du a terme mitjançant contractes de concessió d'obra pública, sense peatge per a l'usuari. Aquesta possibilitat està prevista en la Llei 13/2003, de 20 de maig, reguladora del contracte de concessió d'obres públiques.  
Les actuacions que s'han de realitzar a la CV-50 s'han dividit en els quatre trams següents:  
- Tram 1: situat entre la variant nord de Benaguasil i la A-3  
- Tram 2: entre la A-3 i la A-7  
- Tram 3: A-7 a la N-332. Consta de tres segments: Chiva - Turís, Turís - Llombai i Llombai - l'Alcudia  
- Tram 4: des de Llíria fins a la A-23 (autovia Mudèjar, túnel de la Calderona)  
Mitjançant l'execució de les actuacions previstes en tots els trams, en un futur immediat es disposarà d'una autovia de dos carrils per sentit entre l'autovia A-23 i la N-332.  
El segment que va des de Turís a Chiva és un dels tres que componen el tram 2. Atés que la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport ha remés la documentació de cada segment per separat i ha sol·licitat l'avaluació d'impacte ambiental de cada un d'aquests, en tot el que segueix i a l'efecte d'aquesta declaració d'impacte ambiental, es fa menció exclusiva al segment Turís - Chiva.  
Es troba ja executat el condicionament de la calçada que hi ha com a carretera convencional i amb control d'accessos; una vegada construïda la segona calçada -de la qual és objecte aquesta declaració- es completarà aquest tram de l'autovia CV-50.  
La carretera està dissenyada per a una velocitat màxima de 100 km/h, està adaptada a la instrucció de traçat de la Norma 3.1-IC i compleix les especificacions per a autovia. Presenta revoltes de 500 metres de radi mínim, la secció tipus té una mitjana de 4 metres lliures, i 7 m entre línies blanques, dos calçades de 7/11, amb voral interior d'1,5 m i exterior de 2,5 m.   
Els carrils d'acceleració i desacceleració són de tipus paral·lel, d'acord amb la instrucció del traçat 3.1-IC, amb velocitat d'eixida de 60 km/h per als ramals.  
El traçat discorre sobre roques catalogades com a sòls tolerables, però per a aconseguir una esplanada tipus E-2 serà necessari efectuar substitucions de terreny.   
El moviment de terres és important, així la profunditat màxima de desmunt és de 27 m i l'alçària màxima dels terraplens, mesurada des de l'eix de la calçada, és de 22 metres. Els rebliments es construiran aprofitant les roques excavades. El pendent dels talussos és de 45º.  
El tram estudiat creua els torrents següents: de la Fuentecica, del Murtal i de la Canaleja.   
El tram consta de dos enllaços a Godelleta, un de tipus pesa i l'altre tipus rotonda única inferior. La segona calçada aprofita la posició dels enllaços de la primera calçada per a no modificar-ne el rasant.  
Les obres de drenatge transversals són canelles amb diàmetres des dels 600 mm, i hi ha 3 voltes de grans mides i un marc bicel·lular.  
Els passos superiors i inferiors estan resolts mitjançant 3 marcs de formigó i 8 ponts de bigues prefabricades.  
Els terrenys que es restauren van proveïts d'una xarxa de reg per goteig, impulsada per un grup de pressió, que s'abasteix de la comunitat de regants de Chiva.  
Per a accedir a les propietats es projecta un camí de servei un poc retirat de la traça.  
La superfície d'ocupació total en tronc i ramals és de 134.197 m² i en camins de 19.598 m². El volum de desmunt total és de 226.180,9 m³.  
Les espècies emprades en la repoblació són algunes de les següents que es poden trobar disponibles quan arribe el moment de la restauració: Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Retrama hirsuta, Ulex parviflorus, Pinus halepensis, Olea europaea, Ceratonia siliqua, Erica multiflora, Lavandula spica, Quercus ilex i Acàcia farnesiana. Part de les oliveres i garroferes afectades seran trasplantades, la resta es tria en funció de les característiques climatològiques, grau d'abundància i integració paisatgística en l'entorn.  
El risc d'erosió actual és molt baix, menor de 7 t per hectàrea i any. El risc de vulnerabilitat dels aqüífers és de grau mitjà.  
2. Alternatives  
La primera calçada es troba en servei, aquest fet condiciona fortament el traçat del projecte bàsic de la segona calçada; a més, durant la construcció de la primera calçada es van ampliar terraplens aprofitant les roques dels desmunts, amb vista al desdoblament posterior, la qual cosa es tradueix en menor impacte al medi ambient.  
Les tres opcions possibles consisteixen a analitzar a quin costat de la calçada en explotació resulta avantatjós ambientalment situar la duplicació; hi ha a més una última alternativa, que és híbrida de les dues anteriors.  
El desdoblament per l'oest es troba més pròxim a Godelleta i no disposa de l'acceptació social dels residents, ja que la corporació municipal s'oposa. El desdoblament per l'est comporta una major afecció al sòl i majors expropiacions, pel fet que no s'aprofiten els sobrants d'expropiació pels quals discorre un camí de servei, amb traçat paral·lel a la via en explotació.  
La solució adoptada consisteix a participar dels dos desdoblaments, el traçat canvia de costat en el punt on la calçada que hi ha posseeix una revolta de radi 500 m, s'aconsegueix mitjançant una transició suau, amb una revolta de radi major. Aquest traçat aprofita els espais abandonats entre les revoltes de la carretera antiga i la primera calçada.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
La Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre, en data 3 d'agost de 2006, el projecte bàsic de la duplicació de la carretera CV-50, tram Turís-Chiva, juntament amb l'estudi d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Gaspar Peral Ribelles, com a subsecretari de la Conselleria d'Infraestructures i Transport certifica que la documentació ha sigut sotmesa a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el BOE núm. 191, de l'11 d'agost de 2006; també va publicar un anunci en el DOGV núm. 5330, de 23 d'agost de 2006. Posteriorment va ampliar el termini de l'esmentada informació, i es va publicar en els mitjans oficials següents: BOE núm. 213, de 6 de setembre de 2006, i DOGV núm. 5342 de 8 de setembre de 2006. Una vegada transcorregut el termini legal, es van presentar un total de 7 al·legacions, de les quals tan sols una és de caràcter ambiental i correspon a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
3. Resum de les al·legacions  
El comissari d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer manifesta que s'han de tenir en compte els aspectes següents que guarden relació amb els llits:  
- La capacitat de desguàs de les obres de fàbrica haurà de permetre el pas del cabal d'avinguda de càlcul sense sobreelevar els nivells aigües amunt.  
- Les embocadures de les obres de fàbrica, aigües avall han d'estar proveïdes de dissipadors d'energia.  
- Les obres han de dimensionar-se amb els gàlibs mínims que eviten l'acumulació de materials de grans mides en l'estructura de desguàs.  
- Haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua de tal manera que es complisca l'article 47.1 del Text refós de la llei d'aigües, aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.  
- S'haurà de garantir el drenatge superficial de les aigües cap als llits, i s'hauran de mantenir els marges nets.  
- S'haurà de reduir, en la mesura que es puga, la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos, i afectar únicament el terreny estrictament necessari.  
- S'haurà de garantir la no-afecció a cursos d'aigua superficials i subterranis per rebliments i abocaments contaminants que puguen realitzar-se durant la fase de construcció, com també una vegada finalitzades les obres.  
- S'haurà de garantir la no-afecció a préstecs i extraccions en llits o zones de servitud, com també la reposició d'aquests al seu estat primitiu una vegada finalitzades les obres.  
- S'haurà de garantir la no-afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
- S'haurà d'estudiar la situació dels aqüífers, les zones de recarrega i surgència, la qualitat de les aigües, l'inventari d'abocaments, l'evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.  
L'autoritat administrativa substantiva contesta les al·legacions anteriors en els termes que figuren en l'informe redactat per la Divisió de Carreteres:   
«Analitzada la informació aportada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, les obres que afecten els llits definits seran estudiades amb detall en la redacció del projecte d'execució de l'obra, i s'atendrà als factors que se citen. Les esmentades prescripcions tècniques figuraran en el plec que servirà de base per a la licitació de la concessió».  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Es van realitzar consultes a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria, a la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, i també als ajuntaments de Turís, Cheste i Godelleta.  
En data 16 de febrer de 2007 se sol·licita a la Direcció General d'Obres Públiques el certificat del tràmit d'informació pública, la còpia de les al·legacions produïdes i la resposta cursada a aquestes.  
El cap de la Divisió de Carreteres remet amb data 13 de març de 2007 la documentació sol·licitada.  
Informes sectorials  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge   
Informa que la carretera CV-50 creua l'assegador Reial de Conca. L'actuació proposada haurà de garantir el trànsit ramader i els altres usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, en els seus articles 16 i 17. El camí ramader haurà de ser senyalitzat com a tal. En aplicació del que disposa l'article 14 de la Llei 3/95, sobre la realització d'obres públiques en terrenys de camins ramaders, l'administració actuant podrà proposar un traçat alternatiu.  
- Àrea de Conservació d'Espais Naturals  
Indica que la zona en qüestió es troba fora del Pla rector d'ús i gestió (PRUG) de l'Albufera, però part del traçat es troba inclòs en el Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera.  
El Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, en l'apartat 7 de les previsions en relació amb les polítiques, plans i actuacions sectorials, corresponent al subapartat 7.5 de les infraestructures, especifica el següent:  
«La localització i disseny de tota infraestructura, a més de complir la normativa sectorial, haurà de plantejar diverses alternatives sobre la base d'un estudi previ o paral·lel de la capacitat d'acollida del territori que tinga en compte almenys els aspectes següents:  
a. L'increment de processos condicionants naturals com a risc d'erosió, lliscaments, arrossegaments, etc.  
b. L'alteració de llits per aterrament, o destrucció de la vegetació.  
- Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar l'alteració de la coberta vegetal o la modificació de llits a les zones adjacents i, en tot cas, el projecte inclourà les necessàries partides pressupostàries per a la correcció de l'impacte produït, com també per a la seua adequació ecològica i paisatgística [...]».  
A la vista de la documentació remesa, l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals considera que desenvolupant el projecte i executant les actuacions de conformitat amb allò que s'ha especificat en el document de síntesi i en l'estudi d'impacte ambiental, no es provocarà cap afecció al Parc Natural de l'Albufera, i també es compleix el que preceptua el PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera.  
- Direcció General d'Interior  
Considera que hi ha tres tipus de riscos que cal considerar:  
1. Risc de lliscament de baix nivell, que afecta puntualment la zona oest del sector de la carretera cartografiada en el full 9, localitzada al municipi de Chiva. Aquest risc no ha sigut considerat en la documentació aportada i s'hauria d'avaluar; es planteja, com a mesura correctora la realització detallada d'estudis geotècnics en el projecte constructiu.  
2. En la Norma de Construcció Sismoresistent s'estableix una acceleració sísmica bàsica per a la zona entre 0,04 i 0,08 g, i atés el caràcter de l'eix de la CV-50, inclòs en el pla d'infraestructures estratègiques i via d'accés principal a diverses poblacions, s'hauria de considerar el risc sísmic i aplicar els preceptes de la norma (càlcul de les accions sísmiques i les prescripcions constructives). Cal indicar que aquest risc s'ha de preveure en les hipòtesis dels estudis geotècnics.  
3. En l'estudi d'impacte ambiental s'indica l'existència de 3 barrancs que són creuats pel tram considerat, el drenatge dels quals s'afirma que està garantit pel projecte de construcció. No obstant això, cal assenyalar que aquesta garantia ha de preveure, en tot cas, el respecte a la integritat del llit dels barrancs, i evitar-ne l'aterrament o disminució, per a evitar qualsevol risc d'inundació en l'àrea.  
- Ajuntaments de Turís, Cheste i Godelleta  
No han contestat encara les consultes formulades.  
Afeccions legals   
La via creua l'assegador Reial de Conca (municipi de Godelleta) al PK 46+600. L'assegador està classificat i té una amplària legal de 75.22 m.   
Part del traçat es troba dins del PORN de l'Albufera, encara que es considera que no provocarà cap afecció al Parc Natural de l'Albufera, i compleix el que preceptua el PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Durant la fase de construcció la circulació dels vehicles emetrà pols a l'atmosfera, tant en l'eix en construcció com en els vials de servei, circumstància que es veu afavorida en rodar sobre roques detrítiques riques en matriu argilosa i de diagènesi moderada.  
El paisatge patirà un impacte visual, el qual serà més acusat en les vessants dels tossals en què es realitzen grans desmunts i per la construcció de terraplens.   
El camí ramader assegador Reial de Conca és creuat per la carretera, la qual cosa comporta un risc per als vehicles en circulació i per als animals i els pastors; a més, s'ha de garantir el trànsit ramader previst per la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, en els articles 16 i 17 d'aquesta.  
Els llits dels torrents de la Fuentecica, del Murtal i de la Canaletja podrien sotaiguar-se o veure reduïda la secció transversal, la qual cosa ocasionaria un risc d'inundació per sobreelevació, aigües amunt, de la làmina d'aigua.   
Els desmunts efectuats en les vessants ocasionen l'aparició o l'increment de la seua inestabilitat.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
L'impacte als camins ramaders ha sigut identificat però no ha sigut valorat en l'estudi d'impacte ambiental.  
No ha sigut previst l'impacte causat a la vegetació per la ubicació dels abassegaments de materials i les instal·lacions auxiliars.   
S'ha de considerar el risc de lliscament en l'estudi d'impacte ambiental i aportar els estudis geotècnics que tinguen en compte aquest risc.  
La resta d'impactes han sigut descrits adequadament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Per a preservar el sòl, s'ha previst retirar-lo i abassegar-lo com si es tractara d'una sola capa homogènia. Si la grossària del sòl és suficient i l'operativitat ho permet, seria desitjable intentar decapar-lo i abassegar-lo selectivament segons els horitzons A i B.  
Per a prevenir les emissions de pols a l'atmosfera és necessari mantenir humides durant la jornada laboral les superfícies susceptibles de generar-lo.  
Entre el PK 45+080,000 i el PK 45+200,000 es projecten talussos de fins a 16 metres d'alçària amb tan sols una berma intermèdia, els pendents són de 46º respecte de l'horitzontal. És necessari plantar també vegetació arbòria a les bermes, ja que actua de pantalla per a l'impacte visual i paisatgístic causat per l'excavació. Els bancs no han de sobrepassar els 5 metres d'alçària, per a aconseguir maximitzar les mesures correctores mencionades.   
S'ha de tenir en consideració el risc sísmic i aplicar la Norma de construcció sismoresistent NCSR-02, conforme indica l'informe de la Direcció General d'Interior. En el càlcul de l'estabilitat de les vessants ha d'intervenir l'acceleració sísmica, no resultaria viable la restauració si falla el terreny.  
L'actuació proposada haurà de garantir el trànsit ramader, sense perjudici de la seguretat.   
En la documentació figuren els càlculs dels cabals de les avingudes en funció de les precipitacions que rep la conca de cada barranc, a més s'ha comprovat que el disseny del drenatge transversal és suficient, fins i tot per a períodes de retorn superiors als normalitzats.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
   
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi són preceptives, el projecte bàsic de duplicació de la carretera CV-50, tram: Turís - Chiva, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. L'autoritat administrativa substantiva ha d'esmenar les carències que presenta la documentació sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, les quals consten en l'informe de l'expedient emés i referenciat com V-564/06 (ST 984p.04) pel director general de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, en data 24 de gener de 2007. En cas d'omissió de l'esmena, llavors ha d'entendre's desfavorable aquesta declaració.  
2. L'ús dels terrenys que ocupa la duplicació de la carretera CV-50, ha de ser compatible amb els usos permesos per a aquests en la planificació territorial dels municipis de Turís, Chiva i Godelleta. En cas contrari ha d'entendre's desfavorable aquesta declaració.  
3. S'ha de considerar el risc sísmic en les hipòtesis dels estudis geotècnics.   
4. S'ha d'aplicar els criteris de la norma NCSR-02 per a les obres de desdoblament proposades.  
5. S'ha de respectar la integritat dels llits dels torrents afectats.  
6. D'acord amb el que estipulen els apartats A.3.6. I A.3.6 de l'annex A.3. de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, l'explotador es compromet a presentar davant de l'administració un informe o memòria anual sobre el compliment del programa de vigilància ambiental.   
7. Els talussos han de posseir una berma cada 5 metres d'alçària.  
8. A les bermes s'han de plantar espècies arbòries pròpies del lloc, a més de les espècies arbustives i la sembra d'herbàcies que es projecten.  
9. Amb l'objecte de reduir la durada temporal de l'impacte, els estudis acústics previstos s'han de realitzar dins dels sis primers mesos després de la posada en marxa de la infraestructura. En el mateix període s'ha d'iniciar la col·locació de les pantalles acústiques necessàries.  
10. Les zones en obres susceptibles d'emetre pols han de romandre amb el sòl humit durant la jornada laboral. Els abassegaments que per la naturalesa d'aquests no es puguen humitejar hauran de cobrir-se amb lones.  
11. Els camions que transporten terres han de portar la caixa coberta per una lona.   
12. S'han d'utilitzar les obres de drenatge projectades com a passos de fauna, i adequar-les en accessos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers.  
13. Ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de reposició de pas de l'assegador Reial de Conca, davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, i obtenir l'autorització corresponent, d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
14. El sòl que ocupa el traçat s'ha de decapar i abassegar per a la conservació d'aquest, els dipòsits o piles no han de sobrepassar els 2 metres d'alçària. Ha de rebre el tractament de conservació que es detalla en el programa de vigilància ambiental. Si la grossària del sòl és suficient i l'operativitat ho permet, s'ha de decapar i abassegar selectivament segons els horitzons A i B.  
15. Les reparacions i manteniment de la maquinària s'han de realitzar en tallers externs a l'explotació o bé es condicionarà una zona ensostrada i impermeabilitzada per a dur-les a terme. Els residus perillosos s'han d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, identificats i etiquetats. Han de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i recollida posterior de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'han de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
16. El contractista que execute les obres ha d'elaborar un pla que mostre la localització dels accessos i àrees per a instal·lacions auxiliars. Aquest pla ha de ser aprovat per la direcció ambiental de l'obra en el termini d'un mes des que s'aprovara l'acta de replantejament.  
17. Les plantes i llavors que s'utilitzen en la repoblació dels terrenys forestals han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
18. Durant els 6 primers mesos posteriors a la conclusió de la restauració, els controls de l'estat i grau d'arrelament de la vegetació han de tenir una periodicitat quinzenal.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6141, del 10-11-2009 (2009/12746)

RESOLUCIÓN de 15 de septiembre de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Casinos, Almassora, Càlig, Vilafamés, San Fulgencio y Turís-Chiva-Godelleta.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6141

Fecha DOGV
:   10-11-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2009/12746

CVE


Fecha del documento
:   15-09-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [San Fulgencio](javascript:void(0))
    * [Càlig](javascript:void(0))
    * [Godelleta](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [Turís](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de septiembre de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Casinos, Almassora, Càlig, Vilafamés, San Fulgencio y Turís-Chiva-Godelleta. [2009/12746]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 060/07-AIA Casinos, 070/07-AIA Almassora, 083/05-AIA Càlig, 090/07-AIA Vilafamés, 156/05-AIA San Fulgencio y 309/06-AIA Turís-Chiva-Godelleta.  
Valencia, 15 de septiembre de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 60/2007-AIA  
Título: Modificación número 2 de las normas subsidiarias de la comarca de Villar del Arzobispo  
Promotor: Ayuntamiento de Casinos  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia  
Localización: Término municipal de Casinos  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
Con la presente modificación se pretende desarrollar las siguientes actuaciones:  
- Efectuar el cambio de uso en un suelo perteneciente en la actualidad a equipamiento deportivo, con una superficie de 8.051 m², el cual, pasará a albergar un uso residencial y dotacional, destinándose una parte del mismo a zona verde.  
- La reclasificación de unos terrenos de suelo no urbanizable común, que pasarán a ser suelo dotacional deportivo, siendo la superficie de la nueva zona deportiva de 23.360,51 m².   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Planeamiento vigente y propuesto  
El planeamiento vigente en el término municipal de Casinos son las normas subsidiarias de la comarca de Villar del Arzobispo, aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 29 de octubre de 1979.   
Más concretamente, la modificación planteada afecta a la parcela donde se ubica el antiguo campo de fútbol, de 8.051 m² de superficie, calificados en las normas subsidiarias como equipamiento deportivo. Ésta queda dividida a su vez, en cuatro parcelas y viales, de las cuales, una de 2.347,08 m² de superficie será edificable residencial, otra 1.622,47 m² dotacional asistencial (previéndose la creación de un centro de día o similar), y dos más se clasificarán como zona verde y edificable residencial, de 1.999,91 y 1.057,22 m² respectivamente. No obstante, la dotación deportiva que desaparece, de 8.051 m², queda sustituida por otra zona que el Ayuntamiento de casinos posee a la entrada del término municipal, incrementándose a una superficie total de 23.360 m² el nuevo suelo dotacional deportivo, tal y como se ha especificado anteriormente.   
Las condiciones edificatorias en la parcela de uso asistencial quedarán constituidas por un coeficiente de ocupación del 60%, un coeficiente de edificabilidad neta de 1,20 m²t/m²s, un número máximo de 2 plantas, y un porcentaje del 20%, como mínimo, de la superficie total de la parcela se destinará a espacios ajardinados y arbolados.   
Paralelamente, los coeficientes y condiciones edificatorias, correspondientes al polideportivo planteado, se definen por un coeficiente de ocupación del 5%, una edificabilidad neta de 0,60m²t/m²s, y un porcentaje del 60%, como mínimo, que se destinará a espacios deportivos, mientras que el resto de zonas quedarán asociadas a zonas de paso y espacios ajardinados y arbolados.  
3. Alternativas  
No se han analizado las variables necesarias para la implantación de infraestructuras de estas características que permitan considerar que la localización planteada, frente a otras posibles alternativas, reúne las condiciones más idóneas de acuerdo con las características propias del presente proyecto.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite   
En fecha 27 de febrero de 2007, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitió una copia del estudio de impacto ambiental, documento de síntesis, expediente administrativo, certificado de la aprobación provisional por el Pleno del Ayuntamiento y certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de documentos; incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.   
2. Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según Edicto publicado en el DOGV nº 5356, de 28 de septiembre de 2006 y en el diario Las Provincias de fecha 11 de septiembre de 2006.   
Durante el periodo de información pública no se presentó ninguna alegación, según consta en el certificado emitido por el secretario-interventor (de fecha 6 de noviembre de 2006) del Ayuntamiento de Casinos, acompañado en el expediente administrativo por la certificación de la aprobación provisional del proyecto por acuerdo del Pleno celebrado en sesión extraordinaria urgente de fecha 17 de julio de 2006.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha solicitado al Ayuntamiento de Casinos información o documentación complementaria; así como tampoco se ha efectuado solicitud de informes sectoriales.   
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario, propuestos para formar parte de la red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la red Natura 2000. Tampoco aparecen espacios naturales protegidos de la Generalitat Valenciana (parque natural, paraje natural, paraje natural municipal, reserva natural, monumento natural, sitio de interés y paisaje protegido), zonas húmedas catalogadas, microrreservas vegetales, montes de utilidad pública o gestionados por la administración.   
2. Consultada la cartografía temática editada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes (COPUT), y el Plan de Acción territorial sobre prevención de riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), y tal y como se recoge en el apartado correspondiente del estudio de impacto ambiental, en el límite sur de la actuación, correspondiente con el cauce de la rambla de Artaj, existe un riesgo de inundación de nivel 1, haciéndose referencia en la documentación remitida, no es previsible un desbordamiento de esta rambla en la zona que afecte a los nuevos terrenos correspondientes al uso dotacional deportivo previsto.  
3. En la zona objeto de actuación existen diversos trazados aéreos de líneas eléctricas de 20 kV; previéndose, tal y como se recoge en la documentación aportada la modificación de sus trazados.  
4. Dentro del ámbito de la modificación, existe un yacimiento etnológico catalogado dentro de los terrenos afectados por la misma, concretamente, una antigua fábrica (el fumeral), perteneciente a la tipología de elementos arquitectónicos vinculados al patrimonio industrial. No existiendo, a priori, elementos arqueológicos ni paleontológicos en los terrenos afectados por la actuación. No obstante, no consta en el expediente administrativo ni en la documentación técnica del presente proyecto, el correspondiente informe vinculante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se regula en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. En el ámbito de actuación existe una vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas calificada como baja, no existiendo riesgos asociados a deslizamiento, subsidencia, y erosión.  
2. Los terrenos afectados por el desarrollo de la presente actuación, presentan en parte, formaciones vegetales características de zonas antropizadas, formaciones ruderales y nitrófilas asociadas a un entorno urbano y campos de cultivo; por lo que no posee un elevado valor que la haga merecedora de especial protección.   
3. Respecto a la red viaria y el acceso rodado a la zona de actuación, ésta se realiza por la CV-35, en la zona norte de ésta, pudiendo accederse desde ambos sentidos de la misma. En el estudio también se hace referencia a que en la actualidad, se encuentra en fase de construcción la autovía de la CV-35 en el término de casinos, lo que implicará un desvío del tráfico de paso y de residentes de la zona oeste del casco urbano; con la consiguiente disminución del tráfico en este tramo de la travesía de Casinos.  
4. El abastecimiento de agua potable se efectuará mediante la conexión del sector de suelo urbano dotacional deportivo propuesto a la red de suministro de agua potable municipal. No obstante, entre la documentación remitida no consta el informe favorable del organismo de cuenca competente o de entidad colaboradora autorizada, relativos a la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo de la actuación planteada; tal y como se recoge en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje.   
5. Se prevé que el sector de suelo urbano dotacional deportivo previsto se conectará a la red de saneamiento municipal, la cual conduce las aguas residuales generadas a la EDAR municipal para su depuración previa al vertido final en la rambla de Artaj, localizada aguas debajo de la zona de actuación.   
6. Los residuos sólidos urbanos (RSU), según consta en el estudio de impacto ambiental, serán depositados en contenedores y recogidos diariamente por una empresa especializada, que los transportará a una planta de tratamiento; existiendo también en el nuevo sector recogida selectiva de residuos. Señalándose, que en la actualidad, el municipio de Casinos destina sus RSU a la planta de Guadassuar.  
7. Pese a la excesiva visión generalista desde la que se ha abordado en el estudio de impacto ambiental, los apartados correspondientes a la descripción y valoración de impactos, la propuesta de medidas preventivas y correctoras, y el programa de vigilancia ambiental, puede considerarse en términos generales, como viable el proyecto evaluado, desde el punto de vista medioambiental con la aplicación, aunque muy generales, de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, y con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable a los solos efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Modificación Puntual Número 2 de las normas subsidiarias de la comarca de Villar del Arzobispo, en el término municipal de Casinos, promovido por el Ayuntamiento de dicha localidad, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.   
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:   
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano; dando cumplimiento a las determinaciones que en su caso contenga el citado Informe preceptivo y vinculante.  
2. Será necesario acreditar, previamente a la aprobación definitiva del proyecto por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, la presentación de Informe favorable del organismo de cuenca competente o de entidad colaboradora autorizada (en el que se justifique adecuadamente el origen de los mismos), la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo de la actuación planteada; tal y como se recoge en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje.   
3. Previamente a la ejecución del proyecto será necesario acreditar, ante el órgano con competencia sustantiva, el saneamiento y depuración de las aguas residuales generadas; acreditándose la viabilidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR a la que se pretenda conectar los colectores de aguas residuales.   
4. Deberá presentarse un estudio acústico, y obtenerse, previamente a la ejecución del proyecto, el correspondiente informe favorable sobre el mismo, en cumplimiento de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de protección contra la contaminación acústica, dándose cumplimiento a todas las determinaciones que, en su caso, contenga el citado informe.   
5. Deberá obtenerse Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, previamente a la aprobación definitiva del proyecto por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, adecuándose a lo que dicte la Confederación respecto a los procedimientos de concesión y autorización pertinentes, relativos a la autorización de vertido de aguas residuales depuradas a la rambla de Artaj.  
6. Deberá atenderse a lo dispuesto Ley 54/1997, de 27 de noviembre, del sector eléctrico y el Real Decreto 3151/68, de 28 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento de alta tensión así como la Orden de 27 de marzo de 1991, sobre extensión de redes eléctricas, para la separación de las líneas eléctricas, tanto de las zonas verdes como de los edificios o construcciones que se realicen en el sector; debiendo obtenerse autorización de la empresa dedicada a la distribución y transporte de energía eléctrica, para la modificación y adecuación de los trazados de las líneas eléctricas de 20kV que atraviesan el ámbito de la actuación.  
7. Se llevará a cabo una recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y construcción, debiendo gestionar cada uno de los residuos generados conforme a sus características fisico-químicas. Debiéndose definir un área donde depositar los contenedores destinados al efecto, indicando las medidas a adoptar para evitar las posibles fugas, vertidos accidentales, derrames, etc. que pudieran producirse durante el almacenamiento temporal de los mismos.  
8. El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
9. Se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Dichos trabajos deberán realizarse sobre una solera impermeable, terminada con una pendiente dirigida hacia una cuneta o canalón para la recogida y vertido de las posibles fugas y derrames a una cubeta impermeable. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.  
10. Se optará por la reutilización de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en la zona verde del nuevo dotacional bien para otros usos externos al proyecto, asi como en otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Definiéndose en todo caso, el lugar y condiciones de almacenamiento de las misma, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones óptimas de humedad y sus características edáficas.  
11. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental, en el documento de síntesis y las labores de vigilancia que correspondan al programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo Proyecto de urbanización y al de construcción de los elementos e infraestructuras previstas; y se valorarán adecuadamente y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente Declaración de Impacto Ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 7 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental   
Expediente: 70/2007-AIA  
Título: Almacén y tratamiento de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos  
Promotor: Reciclajes Blas Montoya SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Objeto: Autorización para la valoración de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos  
Localización: Camino Pla de Museros, Parcelas 36, 37 y 38. 12550 Almassora (Castellón)  
Descripción del proyecto  
La empresa Reciclajes Blas Montoya SL, posee un Centro Autorizado de Recepción y Descontaminación de Vehículos Fuera de Uso en las parcelas 36, 37 y 38 del Polígono Industrial Pla de Museros del término municipal de Almassora. En la actualidad realiza las actividades propias de un CARD de VFU más la gestión de recogida, transporte y almacenamiento temporal de baterías y envases residuales del sector cerámico en el interior de dos naves industriales.  
La empresa desea ampliar las actividades que lleva a cabo en su centro y proyecta la instalación de una planta de clasificación y tratamiento de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos (RAEE) en la parcela 36 del emplazamiento antes mencionado.   
La instalación propuesta se trata de una nave industrial con una superficie construida de 630,55 m² donde se realiza el desmontaje de los RAEE y posterior almacenamiento selectivo de las piezas, ocupando la actividad de gestión una superficie aproximada de 609,35 m².  
Los residuos de aparatos eléctricos y electrónicos a tratar serán los comprendidos en las siguientes categorías, de acuerdo con el Anexo 1 del RD 2082005 de 25 de febrero sobre aparatos eléctricos y electrónicos y la gestión de sus residuos:  
Categoría 2: Pequeños electrodoméstico.  
Categoría 3: Equipos de informática y telecomunicaciones.  
Categoría 4: Aparatos electrónicos de consumo.  
Categoría 5: Aparatos de alumbrado (excluida la lámpara).  
Categoría 6: Herramientas eléctricas y electrónicas, excepto las herramientas industriales fijas permanentemente, de gran envergadura e instaladas por profesionales.  
Categoría 8: Aparatos médicos, excepto todos los productos implantados e infectados.  
Categoría 9: Instrumentos de vigilancia y control.  
Categoría 10: Máquinas expendedoras.  
Los RAEE para los que la empresa ha solicitado autorización y cuyos códigos LER (según informe del Área de Residuos) son los siguientes:  
160211\*. Equipos desechados que contienen clorofluorocarburos, HCFC, HFC  
160213\*. Equipos desechados que contienen componentes peligrosos [4], distintos de los especificados en los códigos 16 02 09 y 16 02 12.  
160215\*. Componentes peligrosos retirados de equipos desechados.  
200123\*. Equipos desechados que contienen clorofluorocarburos.  
200135\*. Equipos eléctricos y electrónicos desechados, distintos de los especificados en los códigos 20 01 21 y 20 01 23, que contienen componentes peligrosos [9].  
200136. Equipos eléctricos y electrónicos desechados distintos de los especificados en los códigos 20 01 21, 20 01 23 y 20 01 35.  
Las materias primas, tal y como llegan a las instalaciones, serán los diferentes residuos de aparatos eléctricos y electrónicos, como material informático, televisores, monitores, etc., para su desmontado y clasificación por piezas diferenciadas y separadas, siendo el producto acabado las piezas seleccionadas, listas para su retirada por las empresas especializadas.  
No se tratarán ni los frigoríficos, ni los aparatos de aire acondicionado con aceites, llevándose respecto a éstos únicamente operaciones de almacenamiento temporal.  
El proyecto queda justificado en el marco de la Directiva 2002/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de enero de 2003, modificada en su artículo 9 por la Directiva 2003/108/CE, de 8 de diciembre de 2003, que tiene como objetivos reducir la cantidad de estos residuos y la peligrosidad de los componentes, fomentar la reutilización de los aparatos y la valorización de sus residuos y determinar una gestión adecuada tratando de mejorar la eficacia de la protección ambiental.   
Antecedentes  
En fecha 24 de octubre de 2001, la empresa Reciclajes Blas Montoya, SL obtuvo declaración de impacto ambiental favorable como centro autorizado de recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso y para la gestión de baterías usadas y envases vacíos del sector cerámico.  
Tramitación administrativa  
La actividad tiene actualmente concedida licencia municipal para el desarrollo de la misma como centro de descontaminación de vehículos fuera de uso. En fecha 15 de enero de 2007, el Ayuntamiento de Almassora emite informe favorable para la ampliación proyectada.  
En fecha 24 de octubre de 2006 se somete a información pública mediante edicto expuesto en el tablón de anuncios en el Ayuntamiento y se publica anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia nº. 132 de fecha 4 de noviembre de 2006.  
En fecha 15 de enero de 2007 el Ayuntamiento de Almassora emite certificado de inexistencia de alegaciones en relación con la exposición al público.   
En fecha 29 de enero de 2007, el Área de Residuos emite informe favorable por considerar que el proyecto de explotación de actividad destinada a centro de almacenamiento y tratamiento de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos es adecuado para llevar a cabo las operaciones de valorización de estos residuos.   
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 27 de marzo de 2007, al remitir el Área de Residuos de esta Conselleria el certificado de información pública del proyecto adjuntando el acuerdo del Ayuntamiento de Almassora en el que se indica que no se han recibido alegaciones al mismo.  
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Afecciones legales  
El proyecto está afectado por la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos y por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunidad Valenciana, y en particular, al Real Decreto 208/2005, de 25 de febrero, sobre aparatos eléctricos y electrónicos y la gestión de sus residuos.  
Por otra parte, este tipo de actividades queda sometida al régimen establecido por el RD 9/2005, de 14 de enero, relativo a suelos contaminados.  
La Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental, desarrollada por el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado parcialmente por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo incluye como actividad sometida a evaluación de impacto ambiental las instalaciones de valorización y eliminación de residuos peligrosos (epígrafe 6.d.1 del Anexo I).   
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La actividad se desarrollará dentro del polígono industrial. Se trata de un paisaje industrial albergado por distintas empresas y en proceso de urbanización. La cartografía temática del territorio de la Comunidad Valenciana, identifica la zona como de vulnerabilidad de acuíferos media.  
En el desarrollo de la actividad, los ruidos principales a considerar serán los procedentes del trasiego de la máquina elevadora, los producidos por los trabajadores dentro de las instalaciones y por los trabajos de descarga, apilación de los residuos y posterior carga de éstos en otros vehículos.  
El agua potable procederá de la red municipal de abastecimiento de agua. Respecto a las aguas residuales sanitarias procedentes de los servicios, duchas y aseo personal, éstas serán directamente vertidas al alcantarillado público.  
Las aguas pluviales serán recogidas mediante canalillos con destino a una arqueta para retener la existencia de arenas o cualquier otro residuo inerte arrastrado por las aguas de lluvia, para posteriormente ser vertidas al alcantarillado público.  
2. Identificación y valoración de impactos  
Durante la fase de construcción de la instalación, las acciones y elementos del proyecto que pueden generar impactos son:  
- Obras de acondicionamiento del suelo.  
- Residuos de obra que se generarán durante las obras.  
- Tránsito de vehículos relacionados con el transporte de maquinaria y de materiales necesarios para las obras previstas.  
Las acciones que pueden generar impacto durante la fase de funcionamiento de la propia actividad son:  
- Recepción y descarga de residuos para su almacenamiento provisional.  
- Clasificación y almacenamiento de los residuos.  
- Manipulación desmontaje y selección de los distintos componentes eléctricos y electrónicos.  
- Entrega de los residuos para su gestión a través de la eliminación, valorización, reutilización como materia prima.  
- Tránsito de vehículos en la ejecución de las operaciones.  
- Consumos de agua, combustible y electricidad.  
Durante la fase de abandono, las acciones susceptibles de generar impacto son:  
- Operaciones de desmantelamiento de las instalaciones: derribos, reutilización de piezas,...  
- Reutilización de la maquinaria existente en ese momento.  
- Remisión de los residuos existentes para su depósito final o reutilización.  
Los principales impactos ambientales que pueden afectar al medio ambiente son:  
- Emisión de dióxido de carbono procedentes de los vehículos de transporte de residuos y de gestión de residuos durante el ejercicio de la actividad.  
- Ruido generado por la maquinaria y vehículos.  
- Emisiones de polvo durante las obras de construcción y debido al tráfico de vehículos al circular.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
3.1 Contaminación del suelo:  
El suelo de la nave estará sometido a todas las actividades derivadas del proceso de descarga, carga y almacenamiento de residuos.  
De acuerdo con el punto 1 del anexo IV del RD 208/2005, en la parte del local en la cual se encuentra el banco de trabajo, se impermeabilizará la solera del local con pintura impermeable para evitar posibles filtraciones al terreno.  
La nave cuenta con zonas adecuadas dotadas de superficies impermeables para evitar posibles episodios de contaminación por derrames, contando con solera de hormigón fratasado con un espesor mínimo de 20 cm., la cual está impermeabilizada y con pendiente al centro en la zona de selección. Asimismo en esta misma zona se dispone de rejilla de 20 cm. de ancho impermeabilizada para la recogida de posibles vertidos junto con una arqueta 50x50x50 cm. impermeabilizada y registrable.  
La nave dispone de una amplia zona de almacenamiento para residuos donde se procederá a su almacenamiento en diferentes tipos de recipientes como big - bags, sobre una superficie de 609,35 m² en la cual se depositarán los diversos tipos de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos según su posterior destino final.  
Además cuenta con un patio exterior descubierto para la maniobra de vehículos en tareas de carga y descarga. También dispone de un patio interior descubierto cuya entrada se encuentra protegida por dos extractores ambientales para evitar cualquier tipo de emisión difusa. En estas zonas no se realizarán operaciones de gestión de residuos.  
3.2. Contaminación atmosférica:  
Durante la fase de construcción se producirá la emisión de polvo y gases de los motores de combustión utilizados en el transporte. Asimismo, existirá un incremento de ruido causado por las obras.  
Durante la fase de funcionamiento se incrementará el tránsito de vehículos que cargan y descargan en la instalación, no obstante, los viales por los que circularán están asfaltados. El único vehículo que permanecerá dentro de la empresa de forma habitual será la máquina elevadora.   
Como medida correctora propuesta en el estudio de impacto ambiental, se indica que los materiales de construcción utilizados en las obras de construcción y susceptibles de ocasionar polvo se ubicarán en lugares resguardados del viento.  
3.3 Residuos generados:  
Se generarán residuos que tendrán un aprovechamiento para su valorización, reciclado, materia prima, etc., los cuales serán gestionados correctamente según el uso que se vaya a realizar de estos, y una parte de residuos considerados peligrosos que serán entregados a gestores autorizados de residuos.  
Asimismo, se generarán residuos asimilables a urbanos procedentes de las oficinas, que serán recogidos por el Servicio municipal de residuos sólidos urbanos.  
3.4 Programa de vigilancia ambiental:  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objetos de control ambiental:  
- Se comprobará que todas las actuaciones necesarias para la instalación se realizarán en el interior de la parcela donde se proyecta la actuación.  
- Se controlará que los residuos generados durante la fase de construcción son retirados y gestionados de forma adecuada.  
- Se controlará el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras propuestas.  
- Se controlará diariamente el funcionamiento de los procedimientos de aceptación de residuos y entradas - salidas de residuos.  
- Se controlará el destino de los residuos generados durante la limpieza y el desmantelamiento de instalaciones.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, de acuerdo con el epígrafe 6.d.1 del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por lo que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El Artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El Artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto actividad de centro de almacenamiento y tratamiento de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos, promovido por Reciclajes Blas Montoya, SL., implantada en el camino Pla de Museros, parcelas 36, 37 y 38 del polígono industrial en el término municipal de Almazora (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, el estudio de impacto ambiental, y demás documentación obrante en el expediente, en cumplimiento de la legislación medioambiental vigente, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones adicionales.  
1. Los residuos a gestionar en la instalación serán únicamente aquellos para los que se solicita autorización.  
2. En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos, se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
3. Tanto en los camiones de transporte de residuos como en la nave industrial, se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales durante la manipulación de los diversos residuos. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
4. No se podrá almacenar ningún residuo en el exterior de la nave.  
5. Se deberá disponer, de la preceptiva autorización de vertido, concedida por el organismo municipal o por la Entidad de Saneamiento de Aguas, según proceda. Las aguas residuales vertidas, deberán cumplir los parámetros establecidos en la reglamentación vigente.  
6. Se procederá al control de los niveles sonoros de la actividad a su puesta en marcha y posteriormente, con la periodicidad y procedimientos establecidos en la reglamentación vigente.  
7. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
9. De acuerdo con el Art. 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 17 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 83/05-AIA  
Título: Explotación Zootécnica Avícola  
Promotor: Pollos Selectos Batiste SL  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Càlig  
Objeto del proyecto: Autorización de la Ampliación de granja de pavos.   
Localización: Polígono 16, parcela 171, 179 y 180, término municipal Càlig (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia para la ampliación de la explotación de pavos de engorde. La explotación está ubicada dentro de una parcela de 17.442 m².   
En la actualidad hay una nave (1.512m²) y se pretende ampliar la explotación con la construcción de dos naves idénticas. La superficie construida de cada nave de 1.377,80 m². La solera de las naves será de arcilla (tipo arlita) expandida debidamente compactada y nivelada.  
La capacidad de las instalaciones será de 20.554 pavos según el EIA (en el informe de la Conselleria de Agricultura de enero de 2004 la capacidad llega a los 25.500 animales). Se tiene previsto realizar 2,5 ciclos por año. El sistema de manejo será todo dentro todo fuera. Los animales se criarán sobre cama de viruta de madera que se retirará tras cada ciclo de engorde. Esta yacija se tratará con superfosfato de cal en el caso de un exceso de humedad en la misma. Se ha estimado una producción de 75 g excrementos por día y ave, 28% de m.s. y una riqueza en nitrógeno del 3% de la materia total. Con estos valores se ha estimado que se producirán 323,723 Tm deyecciones/año. Se dispone de una superficie agrícola de 23,941 ha, en su mayoría se trata de naranjos, algarrobos, olivares y almendros. Se aplicará el estiércol como enmienda. Para su almacenamiento se tiene previsto la construcción de un estercolero en la parcela 104 del mismo polígono propiedad del promotor. La superficie de almacenamiento será de 120 m² de hormigón enlucido con cemento y contará con una poceta para líquidos.  
El abastecimiento de agua procede de la red municipal. Se estima un consumo de agua de 442,2 m³/año (agua de bebida y agua para limpieza). Las aguas sucias de limpieza y aseo se almacenarán en un depósito subterráneo impermeable de 5 m³ de capacidad. Las deyecciones líquidas y el agua de bebida vertida se incluyen en la yacija y serán recogidas en la poceta del estercolero.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 20 de mayo de 2005, con la remisión por parte de la DTTH de Castellón del proyecto de actividad, el estudio de impacto ambiental y del expediente municipal.  
La información pública se realizó mediante la publicación en el BOP nº 106 con fecha 2 de septiembre de 2004, en el tablón de anuncios del Ayuntamiento y mediante la notificación a los vecinos inmediatos. Se presentaron alegaciones a la ampliación de la granja por parte de vecinos de la localidad de Càlig, Patricia Black, Pilar Anglés Pruñonosa, Joaquín Forner Benedito, Derk Wroldrik y Mª Teresa Sanz Borrás en cuanto a:  
- Incumplimiento del artículo 114 de las ordenanzas de las normas subsidiarias de planeamiento de la localidad en cuanto a la distancia mínima de 750 m de la explotación respecto al casco urbano.  
- Incumplimiento de las medidas sanitarias previstas referentes al vallado perimetral de las instalaciones, vado sanitario.  
- La no tramitación del cambio de actividad de la parcela 171, polígono 16 de granja avícola a explotación zootécnica.  
- Del incumplimiento de la citada distancia de 750 m de las naves en proyecto.  
Se presentó también una alegación de Enrique Marza Gasco en la que se manifestaba que no existía ninguna alegación al respecto mientras quede reflejado por escrito que sólo se explotará la actividad de engorde de pollos o de otro tipo de explotación ganadera, que no sea la explotación ganadera porcina en un futuro.   
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.   
Con fecha 10 de junio de 2005, se pide una ampliación de la documentación presentada. Se le solicita entre otras cosas un nuevo EIA.   
Con fecha 4 de agosto de 2006 se le hace una advertencia de caducidad al no haber presentado ninguno de los documentos.  
El 28 de septiembre de 2006 el Ayuntamiento remite el nuevo EIA de acuerdo a los contenido mínimos que marca la legislación.  
Con fecha 28 de diciembre de 2006, se remite un anexo con la corrección en cuanto a la superficie necesaria para el aprovechamiento de los estiércoles como abono orgánico.   
En fecha 28 de junio de 2000, se emitió la declaración de impacto ambiental de la explotación existente. Fue una declaración positiva con una serie de condicionantes, entre los que cabe destacar:  
- La explotación deberá disponer de vallado perimetral construido con materiales que se integren armónicamente con el paisaje o elementos de mimetización natural, tales como barreras vegetales con el fin de minimizar el impacto paisajístico creado.  
- Se dispondrá de vado sanitario.  
Se dispone de la autorización previa para la ampliación de la explotación autorizada por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de la DTTH de Castellón con fecha de 26 de marzo de 2004. Condicionando esta autorización al cumplimiento de una serie de requisitos entre los que se incluyen los impuestos en el informe de la Conselleria de Agricultura referentes a las infraestructuras de las que la explotación debe disponer. Se condiciona a:  
- La capacidad total de animales de las instalaciones tras la ampliación no puede superar las 120 UGM.  
- La explotación deberá disponer de vallado perimetral  
- Estercolero estanco con capacidad suficiente para almacenar las deyecciones antes de su aprovechamiento.  
- Construcciones y equipos que no sean perjudiciales para los animales y sobre los que se pueda realizar una eficaz limpieza y desinfección.  
- Vado sanitario en los puntos de entrada al recinto de la explotación.  
- Tela o malla pajarera en ventanas y huecos.  
En el expediente municipal se incluye:  
- Con fecha 12 de septiembre de 2004, informe favorable del arquitecto técnico municipal. «Siempre que se traigan certificados de afecciones:  
- Escritura de agrupación de parcelas no censada  
- Ley de carreteras.  
- Distancia mínima respecto suelo urbano. Certificado de topógrafo medición con láser».  
- Con fecha de 16 de septiembre de 2004, informe favorable del jefe local de Sanidad.  
- Con fecha de 8 septiembre de 2004, informe favorable de la Dirección General de Salud Pública, Centro de Salud Pública de Benicarló de la Conselleria de Sanidad.  
- Con fecha 15 de diciembre de 2004, informe del técnico Municipal:  
- «Son de aplicación las normas de suelo no urbanizable según art. 101 y siguientes. En concreto la referencia a las granjas agropecuarias viene regulada por el art. 114.8. En este artículo se indica como medir la distancia al núcleo de población»  
- El expediente administrativo presenta una deficiencia insubsanable según el citado artículo, ya que no cumple con la distancia mínima al núcleo de población.  
- Con fecha de 2 de diciembre de 2004, informe del promotor a petición del técnico Municipal para la subsanación y clarificación de la situación de la explotación respecto al núcleo urbano.   
- Con fecha 29 de diciembre de 2004, Decreto 138/04 en la que se deniega la solicitud de licencia municipal para la ampliación por no cumplir los requisitos establecidos en el art. 144.4 de las normas subsidiarias.  
Con fecha de salida 2 de febrero de 2007, se solicita una ampliación de la documentación presentada. Se le solicita:  
- Informe del técnico municipal, tras la modificación de las características de la explotación para adecuarse al art. 114 de las ordenanzas municipales, en cuanto a la distancia a respetar con respecto al núcleo urbano.  
- Nueva copia de la autorización previa de la COPUT.  
- Informe municipal sobre la admisión a trámite de la solicitud de licencia municipal para la instalación.  
- Respuesta a las alegaciones presentadas.  
En fecha 2 de abril de 2007, se remite la documentación complementaria compuesta por:  
- Certificado del Ayuntamiento en el que se indica: «Que en el Libro de Resolución de ésta Alcaldía, existe una de fecha de 7 de abril de 2005, que copiado literalmente dice:   
Decreto. Presentada por la solicitud por Víctor Javier Batiste Zaragoza, y demás documentación adjunta, en el que se insta licencia municipal para la construcción de dos naves para la explotación zootécnica de producción avícola y proyecto de ampliación de actividad de una explotación zootécnica de producción avícola, subsanando con ello los defectos determinados en su día por éste ayuntamiento.  
De conformidad con lo determinado en la legislación vigente he resuelto que dicha solicitud con la documentación que se acompaña, sea informada por los servicios técnicos municipales, a fin de continuar con el expediente iniciado en momento.  
En cuanto a las alegaciones presentadas en su momento por los vecinos, las mismas no fueron contestadas por cuanto mediante la Resolución de la Alcaldía de fecha 29.12.2004, se denegó la solicitud en virtud del informe emitido por el Arquitecto Municipal, que coincidía con los motivos expresados por los alegantes respecto de la distancia al casco urbano.»  
En fecha 23 de abril de 2007 se remite informe del arquitecto municipal en el que se indica: «La actuación propuesta ampliación explotación avícola es compatible con el planeamiento municipal vigente, estando clasificado el suelo donde se ubica como suelo no urbanizable, siendo su calificación de suelo no urbanizable común. A la vista de los documentos que forman parte del expediente, a mi entender no existe inconveniente, de acuerdo con el planeamiento vigente, en conceder la ampliación de la actividad y la licencia de obras solicitada.»  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable común X-1, según las normas subsidiarias aprobadas definitivamente el 31 de octubre de 1989 por la CTU de Castellón.   
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Càlig no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de Impacto Ambiental incluye un estudio del medio natural donde estará situada la explotación y de los elementos ambientales que pueden verse impactados. Se incluye una descripción y análisis de factores como: aire, agua, suelo, flora, fauna, paisaje y el entorno socioeconómico de la zona.  
La explotación se encuentra ubicada en una zona de escasa pendiente donde predominan los aterrazamientos dedicados al cultivo de almendros y olivos principalmente. Se intercalan zonas de monte bajo de encina y coscoja.  
Se han identificado las acciones impactantes distinguiendo entre las fases de construcción y explotación. Asimismo se han identificado los impactos que se puedan producir cuantificándolas y valorándolas mediante una matriz de impactos.  
Los elementos ambientales más relevantes susceptibles de ser afectados por el proyecto: el suelo y el agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión del estiércol y las aguas sanitarias. El aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se ha propuesto en el estudio de impacto ambiental medidas protectoras:  
- Para evitar problemas de olores se mantendrá una ventilación estática y se aplicará un tratamiento con superfosfato de cal en la yacija con el objetivo de reducir la humedad y por lo tanto las descomposiciones. Los animales muertos producidos en la explotación se retirarán diariamente y serán almacenados en contenedores herméticos.   
- Para minimizar el impacto visual se instalará una barrera vegetal que rodee parte de la explotación con un seto de cipreses cupresus sempervirens.  
- Para evitar los problemas derivados de la alteración del drenaje del terreno producido por el cerramiento perimetral, se practicará en el muro aberturas en los puntos donde se produce la evacuación de la escorrentería actualmente.  
- Como medidas sanitarias, se tiene previsto instalar vallado perimetral, telas mosquiteras y pajareras en las ventanas, disponer de contenedores homologados para contener temporalmente los cadáveres que se produzcan en la explotación.   
En el programa de vigilancia se incluye el compromiso del promotor de presentar un informe anual referido a la evolución de la explotación en relación a las medidas protectoras y/o correctoras aplicadas, así como las incidencias ambientales acaecidas y los controles efectuados.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la construcción para la ampliación de la explotación avícola, situada en el Polígono 16, parcelas 171, 179 y 180, en el término municipal Càlig (Castellón) promovida por Pollos Selectos Batiste SL. siempre que se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
1. Deberá comprobarse el cumplimiento de los condicionantes impuestos en la declaración de impacto Ambiental y los señalados en el Estudio de Impacto Ambiental de la explotación, antes de la ampliación que se ha evaluado.  
2. Deberá disponerse del informe definitivo favorable de patrimonio cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. Se deberá presentar ante el órgano sustantivo.  
3. Según el visor temático cartográfico de CTH la zona está clasificada con una vulnerabilidad de acuíferos media por lo por lo que deberá aplicarse medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos y de las aguas residuales. Se deberá garantizar la impermeabilidad de las infraestructuras: solera de las naves, estercolero y depósito de almacenamiento de aguas residuales.  
4. Si el aprovechamiento del estiércol va a ser mediante la aplicación en el terreno se tendrá en cuenta lo establecido en el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y por la Orden de 29 de marzo de 2000, por la que se aprueba el Código valenciano de buenas prácticas agrarias.   
5. En el caso de que se recurra a un gestor para la retirada del estiércol. Deberá ser un gestor autorizado para dicha actividad y deberá disponerse de un contrato actualizado.   
6. Para reducir el impacto visual de la construcción los acabados exteriores armonizarán con el entorno en el que se ubica. La pantalla vegetal proyectada debería estar compuesta por especies autóctonas en vez de especies cuyo porte puede hacer que la presencia de la explotación se acentúe en vez de integrarse en el paisaje.   
7. Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 90-07 AIA  
Promotor: Ayuntamiento de Vilafamés  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Objeto del proyecto: Plan especial del Paraje Natural Municipal Sant Miquel  
Localización: Término municipal de Vilafamés (Castellón)  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto del plan especial es el de conservar y mejorar el estado de los recursos naturales, los ecosistemas y las especies presentes, al mismo tiempo que se responde a la necesidad de mantener las áreas de esparcimiento de la población en lo referente al conocimiento y disfrute de la naturaleza. Este objetivo se concreta en los objetivos secundarios siguientes: conservación del patrimonio natural del paraje, fomentar el uso científico didáctico recreativo del paraje, favorecer la actividad turística ordenada mediante la regulación de usos y actividades con el fin de que se desarrollen sin olvidar el carácter protegido del lugar, corregir y minimizar los posibles impactos producidos por la presencia humana, mantener la permeabilidad territorial compatibilizándola con las singularidades del paraje, conservación de los elementos de patrimonio cultural existente. El plan incluye las normas generales de regulación de usos y actividades, las normas particulares y las normas para la gestión del paraje natural. En las determinaciones relativas a la gestión, destaca la creación de un consejo de participación.  
Los terrenos que forman el paraje pertenecen a las partidas de la Ermita de Sant Miquel, el Cormet de Pelabous y Burgón. El ámbito del paraje coincide en su mayor parte con el ámbito del monte consorciado CS-3071, el Monte Ermita de San Miguel, perteneciente a la iglesia parroquial de Vilafamés. Se ceñirá a las siguientes parcelas: polígono 14, parcelas 192, 193, 194, 195, 198, 9005 (parte), 9006 (parte), 9024 y 9025. La superficie total que abarcará el paraje será de 43,5 ha.  
Según la orientación de los puntos cardinales los límites del paraje son:  
- Al norte: el límite del paraje se sitúa paralelo al cauce del barranco Rovira en su cabecera, a una distancia aproximada de 100m en dirección sur. Así, el trazado del límite norte del paraje partiendo del extremo oeste, aproximadamente en la coordenada 747.002-4.440.703 (que linda con el término municipal de Sant Joan de Moró) discurre en dirección noreste ascendiendo hasta la cota 300, a partir de la cual discurre por la divisoria de aguas hasta alcanzar la cota 390. Después, el límite del paraje desciende en dirección sureste hasta llegar al camino que delimita los términos de Vilafamés y Sant Joan.  
- Al sur-sureste: el borde del término municipal de Sant Joan de Moró.  
- Al este: el límite del término municipal de Sant Joan de Moró.  
- Al oeste: el límite con el término municipal de Sant Joan de Moró.  
El actual PGOU, aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo el 16 de mayo de 2003, los terrenos objeto de la actuación están clasificados como suelo no urbanizable de protección paisajística y ecológica (S.N.Ur.P.P). El plan especial mantendrá está clasificación en la totalidad del paraje natural municipal. Se ha determinado que la totalidad del ámbito forma una única unidad denominada área forestal.   
Tramitación administrativa  
La información pública se realizó mediante la publicación en el DOGV nº 5399, de 30 de noviembre de 2006, durante un plazo de 30 días. Presentándose alegaciones al proyecto.  
El proyecto del plan especial y el estudio de impacto ambiental fue remitido a la presente Secretaría Autonómica el día 20 de marzo de 2007, desde el Área de Conservación de Espacios Naturales.   
Se adjuntaba igualmente:  
- Criterio de conformidad positivo, emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de 13 de noviembre de 2006, a la propuesta del ayuntamiento de Vilafamés de declaración del Paraje Natural Municipal Sant Miquel en el término municipal de Vilafamés de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 4 del Decreto 161/2004, del Gobierno Valenciano, de regulación de los Parajes Naturales Municipales.   
- Resolución de las alegaciones presentadas durante la información pública del plan especial del paraje natural municipal Sant Miquel.  
- Certificado del acuerdo plenario de fecha de 27 de octubre de 2005; solicitud a la CTH de la declaración de un paraje natural municipal en el monte Mollet.  
- Certificado de acuerdo plenario de fecha 26 de octubre de 2006; Aprobación del proyecto del Plan Especial del Paraje Natural Municipal Sant Miquel.  
- Con fecha de 27 de julio de 2006, informe de clasificación urbanística de los terrenos afectados.  
- Certificado de propiedad de los terrenos afectados, así como el consentimiento del propietario de los mismos.   
Resolución a las alegaciones presentadas al proyecto  
Alegación 1: Xavier Allepuz Marzà:   
- 1º y 2º Necesidad de realizar consulta a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte en aplicación de la Orden de 3 de enero de 2005.   
Consultados diversos técnico competentes y dado que la actuación no contempla la realización de actuaciones concretas y no producen afección sobre el patrimonio no se consideró necesario realizar consulta formal que exige la orden de contenidos mínimos. No obstante se ha incorporó la información aportada en las alegaciones al plan especial.  
- 3º El contenido del proyecto del plan especial, no cumple los requisitos del Decreto 161/2004 de regulación de los parajes naturales municipales.   
Se consideró que los contenidos del epígrafe de vegetación eran suficientes para cumplir los requisitos exigidos.   
Alegación 2: Grupo municipal PSPV-PSOE  
- 1º y 2º Necesidad de mejorar y ampliar la información contenida en los planos del plan especial.  
Se consideró adecuado incorporar tanto las vías de comunicación, como un plano catastral del paraje.  
- 3º contenido del proyecto del plan especial, no cumple los requisitos del Decreto 161/2004.  
Se consideró que los contenidos del epígrafe de vegetación eran suficientes para cumplir los requisitos exigidos.  
Alegación 3: Watts Blake Bearbe España SA  
- 1º contenido del plan especial requiere la conformidad de los titulares de los terrenos privados integrados en el mismo.  
Los terrenos incluidos en el paraje natural municipal son propiedad de la parroquia, conforme con el proyecto.  
- 2º La normativa del plan implica la existencia de una limitación singular de los derechos de la compañía titular de concesión minera en el ámbito del paraje, con lo que tienen derecho a indemnización.  
Por el art. 20.2 de la Ley 11/94 se determinó que no cumple con la totalidad de los requisitos legales con lo que no tiene derecho a la misma.  
- 3º Vulnerabilidad de la finalidad prevista para el Plan Especial.   
Se consideró adecuada la limitación de la actividad extractiva por sus afecciones medioambientales de carácter irreversible, contrarias al objetivo de la declaración de espacios naturales protegidos (art. 2 de la Ley 11/1994). Además se apunta a la disponibilidad por parte de la empresa de otras alternativas de explotación.  
- 4º Improcedencia de fijar una prohibición genérica de actividades extractivas y mineras en el ámbito del paraje municipal.   
Se argumentó la reducida superficie que ocupa el Paraje y los valores naturales que se han identificado en la zona.  
Con fecha 15 de marzo de 2007. La propuesta de acuerdo del pleno vistos los antecedentes expuestos y de conformidad con lo dispuesto en los art. 6 y 7 del Decreto 161/2004, se propuso:  
- Desestimar las alegaciones presentadas por Xavier Allepuz Marzà (1º, 2º y 3º), Watts Blake Bearbe España SA (1º, 2º, 3º y 4º), Grupo municipal PSPV-PSOE (3º).  
- Estimar las alegaciones presentadas en relación al contenido considerando adecuado incorporar a los planos del plan especial las vías de comunicación y un plano catastral.  
- Definir con precisión el límite norte del paraje natural Sant Miquel:  
Consideraciones ambientales  
El paraje se encuentra al sur del término municipal de Vilafamés, lindando la parte oriental meridional con el término municipal de Sant Joan de Moró. El ámbito del paraje se enmarca dentro de las laderas de orientación noroeste de la Sierra de Borriol o sierra de Moró. Esta sierra se dispone con orientación noreste-sureste, paralela a la sierra del Desert de les Palmes, hacia el interior, a una distancia de 10-15 km. de la línea de costa.  
La delimitación del Paraje coincide prácticamente con el monte consorciado denominado Ermita de San Miguel (CS 3071) cuya gestión actualmente compete a la CTH. La superficie restante es de propiedad privada. Se trata de una zona montañosa con pendientes acusadas, superiores al 30%.  
En el entorno del paraje se localizan dos canteras de arcillas de grandes dimensiones. Las zonas de extracción se encuentran en la zona norte lindando con el límite del mismo y en la zona sudoeste a unos 100-200 m. Dentro de los límites del Paraje no existe ninguna zona degradada como consecuencia de la actividad minera.   
En la documentación se indica que el ámbito del paraje está considerado dentro del Plan eólico de la Comunidad Valenciana, aprobado por el Gobierno Valenciano mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, como zona con recurso eólico aprovechable, enmarcado dentro de los límites de la zona 5. La calificación es de zona apta con cumplimiento de las prescripciones que establezca el estudio de impacto ambiental.   
Geológicamente dominan los materiales triásicos. Bajo estos afloramientos se depositan sedimentos del paleozoico que confiere gran singularidad geológica al paraje. Tectónicamente el área se encuentra fragmentada por una falla que toma la dirección noreste-sureste.   
Respecto a la flora. La mayor parte del espacio está dominado por una masa densa de pino carrasco y en menor medida de pino rodeno. El sotobosque, se observa una buena regeneración de coscoja y carrasca. También se identifican especies como lentisco, madroño, palmito, torvisco, labiérnago, aladierno y acebuche. En las zonas húmedas hay presencia de mirto, hiedra y adelfa.  
El proyecto hace alusión a la existencia de estudios referentes a la zona de actuación y en los que se han identificado:  
Endemismos como Minurtia valentina, Biscutella carolipauana y Centaurea saguntina. Endemismos iberolevantinos como: Cytissus villosus, Helianthemum orianifolium ssp molle, Linaria repens ssp blanca, Antirrhinum barrelierei ssp ligiosum, Teucrium angustissimum y Thymus vulgaris ssp aestivus.  
Especies raras en la Comunidad como Anagallis tenella y Cheilanthes tinaei.  
Según la cartografía el paraje Sant Miquel presenta una franja en la zona este, en que está representado el Hábitat de acuerdo con la Directiva 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992 con código 5330, matorrales termomediterráneos y preestépicos. Este Habitat contiene matorrales, bajo cubierta de pinar, dominados por coscoja y la especie acompañante principal es el lentisco.  
Respecto a la fauna. Se ha presentado una relación de la diversidad existente, distinguiendo entre los diferentes biotopos presentes en la zona: matorral, bosques y cultivos. Dada la presión antrópica del entorno, la zona ofrece las condiciones adecuadas como refugio para la fauna. Se ha considerado relevante, entre otras, la presencia de petirrojo, pico picapinos y posiblemente del trepador azul. También destaca la comunidad de rapaces forestales con presencia de ratonero común, carabo, autillo, búho chico. En la categoría de fauna vulnerable, que figura en el catálogo valenciano de fauna amenazada, se reseña la presencia del águila-azor perdicera.  
Por lo que respecta al paisaje. Los valores paisajísticos vienen dados por la presencia de una masa boscosa termomediterránea bien conformada que se apoya sobre un terreno formado por materiales geológicos singulares. La proximidad a los núcleos urbanos de Sant Joan de Moró y Vilafamés y a la carretera CV-160 hacen que el grado de fragilidad del paisaje se considere como elevada.  
Con respecto a la relación de elementos del patrimonio cultural no se han identificado yacimientos arqueológicos, bienes de interés cultural ni bienes etnológicos. Sin embargo, se tiene que la Ermita de Sant Miquel y la romería que tiene lugar el cuarto domingo de Cuaresma incluidos como Bienes de Relevancia Local en el Catálogo de Espacios y Bienes protegidos incluidos en el PGOU del municipio.  
Infraestructuras y vías pecuarias. El paraje está recorrido de este a oeste por el camino de San Miguel, por el que se accede a la ermita. Además existe otro camino en las faldas del monte Mollet, que discurre a mayor cota cerca del extremo oriental del paraje y que está conectado con el camino de San Miguel. Por lo que respecta a vías pecuarias, con ayuda del visor cartográfico se han identificado, al oeste del paraje, tramos de la vereda de Talallona al coll de Hullastre, la vereda de Llansola y la vereda del Pinet. Dentro del ámbito del paraje no existe ningún tendido eléctrico, red de abastecimiento de agua no red de saneamiento.  
Respecto a los aprovechamientos en el ámbito del paraje. Se indica que la última tala de pinos se realizó en 1986. Respecto al aprovechamiento cinegético, el espacio está declarado zona de seguridad por Resolución de 14 de mayo de 1998, de la Dirección General para el Desarrollo Sostenible. Por lo tanto el ámbito del Paraje está considerado por la legislación sectorial como espacio no cinegético. Por último, se indica que, tradicionalmente la población ha recolectado plantas aromáticas, hongos y caracoles aunque por su cuantía no se le puede considerar un aprovechamiento. En el uso recreativo se indica el senderismo sin que existan senderos homologados en el ámbito del paraje, empleándose caminos sin señalizar.  
Riesgos ambientales. Riesgo de incendio al tratarse de una zona forestal. Clasificado en el PEGOF con un riesgo potencial de incendio moderado. La erosión potencial de la zona es muy elevada (100 tm/ ha/año) lo que pone de manifiesto el papel protector de la cubierta vegetal como elemento primordial para la conservación del suelo. La vulnerabilidad de acuíferos es media. En esta categoría se limitan todas aquellas actividades que produzcan aguas residuales con elevada carga contaminante. Se establece que cualquier actividad y uso debe tener resuelto el tratamiento controlado de sus residuos. Por lo que, la construcción de una fosa séptica para la gestión de las aguas sanitarias, no se considera un sistema de tratamiento con las suficientes garantías.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Resuelvo  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan especial del Paraje Municipal Sant Miquel en el término municipal de Vilafamés, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidas a continuación:  
1. El planeamiento municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este plan especial deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en este, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo de acuerdo con el PE.  
2. De acuerdo con lo establecido en la legislación de impacto ambiental, las modificaciones en los límites del Paraje se consideran una modificación del plan especial y por lo tanto estará sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental y así deberá reflejarse en la normativa del plan; anexo I, 8 Proyectos de infraestructuras, Decreto 32/2006, por el que se modifica el Decreto 162/1990 por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental.   
3. Además de lo establecido en el plan especial se someterán evaluación de impacto ambiental todos los proyectos, planes y actuaciones cuando así lo determine la legislación vigente en ese momento, tanto estatal como autonómica.  
4. Se respetará lo establecido en el Plan eólico de la Comunidad Valenciana, aprobado por el Gobierno Valenciano mediante acuerdo de 26 de julio de 2001, así como los usos y las infraestructuras que puedan desarrollarse en las zonas consideradas aptas por el mismo en el ámbito del paraje natural municipal, sin perjuicio de la medidas minimizadoras que puedan establecerse en la evaluación de impacto ambiental a realizar del Plan especial de la zona eólica número 5.  
5. Respecto al uso público del paraje el mismo debe ser acorde con los usos permitidos en suelos protegidos con carácter forestal, en relación en especial con las actividades recreativas y deportivas que puedan llevarse a cabo en el ámbito del paraje.   
6. Cualquier actuación que se lleve a cabo y que pueda afectar a vías pecuarias deberá cumplir con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo de vías pecuarias.  
7. Respecto a lo indicado en el artículo 12.2 del plan especial se modificará de manera que en lugar de fosas sépticas se instalará un sistema de depuración que al menos garantice la oxidación total.  
8. Respecto a las actividades agrarias en el artículo 30.1 se debe corregir en el siguiente sentido: se consideran compatibles en el ámbito del plan, el mantenimiento de las actividades agrarias que se registren en el momento de la aprobación de éste, siempre y cuando fueran compatibles con el planeamiento en vigor en ese momento y hubieran obtenido las autorizaciones que les correspondan y evaluación de impacto ambiental si es el caso.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 9 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 156/2005-AIA  
Título: Plan parcial sector Bahía del Molar  
Promotor: Ayuntamiento de San Fulgencio (Alicante)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU  
Localización: Al este del término municipal en la zona, en el tramo medio-final del cono aluvial del barranco de la Escuera, junto al azarbe del Convenio  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El presente plan parcial tiene por objeto el desarrollo de un nuevo sector de suelo urbanizable de uso residencial en terrenos clasificados por el PGOU de San Fulgencio como suelo no urbanizable común, que en la actualidad están ocupados por cultivos abandonados.   
Dicho proyecto pretende el desarrollo de una zona y su puesta en valor desde el punto de vista turístico, con el fin de potenciar la calidad y la oferta hotelera del municipio. En consecuencia, el proyecto permitirá la creación de una urbanización destinada a primera residencia y vacacional.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El sector, que se localiza al este del término municipal, junto al azarbe del Convenio, ocupa un total de 192.954 m² en la parte medio-final del barranco de la Escuera.  
El suelo afectado por este expediente se clasifica como suelo urbanizable de uso característico residencial, con una edificabilidad bruta máxima (IEB) de 0,3469 m²t/m²s, y una densidad máxima de 37 viv/ha, por lo que equivale a un máximo de 688 viviendas y a un total de 1.720 habitantes, si se considera 2,5 hab/viv.  
La tipología para el residencial será turística en baja densidad, en tipología de residencial unitario y múltiple en bloque exento, múltiple en bloque adosado y terciario en bloque exento.  
Asimismo, se propone el encauzamiento del barranco de la Escuera, necesario para poder desarrollar el sector.  
3. Alternativas  
No se han propuesto alternativas a la ubicación del sector, ni se ha estudiado la alternativa 0, puesto que, según afirman los autores del estudio de impacto ambiental, el sector ha adquirido una clara vocación urbana, que unida a su topografía, así como a los desarrollos consolidados en sus inmediaciones, sugiere con naturalidad propuestas para el planeamiento parcial.  
Respecto a la morfología del sector, el EsIA presenta una única alternativa técnica, sin embargo los autores del EsIA afirman que desde el inicio de la redacción del documento hasta su finalización se han planteado diversas soluciones alternativas, relacionadas con la ubicación de los equipamientos y zonas verdes de los elementos, así como a la disposición, forma y orientación de las manzanas, las cuales se han ido sometiendo a la consideración del equipo redactor desde un punto de vista multidisciplinar. Estas alternativas no se han recogido en el EsIA.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 27 de julio de 2005, el ayuntamiento de San Fulgencio remitió, al servicio de evaluación de impacto ambiental, una copia del plan parcial de mejora, estudio de inundabilidad, estudio de impacto ambiental y estudio paisajístico solicitando informe.  
En fecha 14 de septiembre de 2005, el ayuntamiento de San Fulgencio remite certificado referente al proceso de información pública y alegaciones al estudio de impacto ambiental y paisajístico, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública   
El estudio de impacto se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el tablón de anuncios de ese Ayuntamiento y en el DOGV nº5060, de 29 de julio de 2005.  
Durante el período de exposición pública no se ha presentado alegación alguna, según consta en los certificados emitidos por la secretaria del Ayuntamiento de San Fulgencio.  
3. Resumen de las alegaciones  
No hay alegaciones de carácter ambiental.  
4. Petición de información o documentación complementaria.  
En fecha 13 de octubre de 2006, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante remite documentación en la que se incluye el estudio de impacto ambiental y paisajístico.  
En fecha 1 de marzo de 2007, la Dirección Territorial de Alicante remite documentación compuesta por: plan parcial de mejora, estudio de impacto ambiental y estudio de paisaje.  
Solicitud de informes sectoriales  
Durante la tramitación del expediente se ha solicitado informe a los siguientes organismos:  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente.  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.  
- Servicio de Ordenación Territorial.  
- Servicio de Apoyo Técnico.  
De los cuales se han recibido los siguientes:  
1. Servicio Territorial de Medio Ambiente, de 7 de agosto de 2006, en el que se adjunta el informe de la Sección Forestal, de 1 de agosto de 2006, y del ingeniero de montes de la demarcación sur, de 28 de julio de 2006, en los que se establecen condicionantes e indicaciones respecto a la actuación de estudio, de las que se extrae lo siguiente:  
- La vía pecuaria debe tener condición de red primaria.  
- La titularidad de los terrenos por donde discurre seguirá correspondiendo a la Generalitat Valenciana.  
- De acuerdo al artículo 2 de la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias, se considera que la superficie del Azagador en su recorrido definitivo, no computará como superficie del sector ni como suelo dotacional de éste.  
2. Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, de 9 de agosto de 2006, del que se extrae literalmente lo siguiente:  
- Que la zona propuesta está incluida dentro del perímetro de protección perimetral de 500 metros de la zona húmeda desembocadura y frente litoral del Segura, de acuerdo al artículo 15 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Generalitat Valenciana y aprobado por Acuerdo de 10 septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano, que tiene una extensión total de 836,36 ha. Esta zona presenta importantes valores bióticos, así como paisajísticos, culturales y etnológicos.  
- Que dado que la ubicación propuesta afecta a la zona perimetral de un espacio natural con régimen de protección específico, es por lo que se debería justificar la disponibilidad y procedencia del agua potable para consumo humano, dado que la construcción de pozos in situ afectaría al nivel freático de la zona húmeda y, por tanto, a los valores contenidos en la misma.  
- Que se justifique el destino de las aguas residuales producidas por esta futura zona urbana, ya que precisarían de tratamiento de depuración en instalación adecuada, atendiendo a los límites y parámetros de vertido que marca la normativa sectorial en afección de las denominadas zonas sensibles, de acuerdo con el anexo II del Real decreto 509/1996, de 15 de marzo, de desarrollo del Real decreto-ley 11/1995, de 28 de diciembre, por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas, modificado por el Real decreto 2116/1998.  
- Que pese a que el inventario del suelo forestal, aprobado por el Plan general de ordenación forestal (PGOF), Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat, señala que las parceles propuestas tienen el carácter de no forestales, se detecta un patente abandono de los campos de cultivo y la presencia de vegetación halófita que cubre la práctica totalidad de la zona propuesta.  
- Que la presencia de esta vegetación halófita, compuesta por diversas especies tolerantes a la elevada concentración de sales en el suelo, entre las que destacan Halocnemum strobilaceum, Atriplex halimus, Limonium sp., Rhamnus lycioides, Scirpus sp., Juncus sp. y Arundo donax, denota que la zona sufre inundaciones y encharcamientos periódicos, posiblemente debidos a la escasa pendiente del terreno y a la existencia aguas abajo de una serie de azarbes y acequias, así como a una carretera, que se encuentra ligeramente sobre elevadas, lo cual impide el normal tránsito del agua de escorrentía hacía el río Segura. La periodicidad de las inundaciones resulta baja, debido al régimen de precipitaciones de la zona, que es de los más secos de la Comunidad. Son de estos tipos de hábitats considerados de interés comunitario por la directiva de Hábitats 92/43/CEE, correspondiente al 1410. Pastizales salinos mediterráneos Juncetalia maritimi y 1420. Matorrales halófitos mediterráneos Sarcocornetea fruticosi.  
- Que a la vista de la cartografía presentada, la zona propuesta se corresponde con el cono de deyección denominado barranco de la Escuera que, si bien tiene una cuenca pequeña, también es cierto que ésta área se encuentra completamente deforestada, con suelos poco permeables e importantes pendientes. Estas circunstancias unidas a la presencia de plantas halófitas, permiten acreditar la susceptibilidad de la zona a sufrir procesos de inundaciones y encharcamientos periódicos y que éstos podrían ser graves en caso de una precipitación torrencial, cuestión nada despreciable para esta zona del sur de Alicante.  
- Que la ratificación definitiva de estas sospechas se confirma a la vista de la cartografía vinculada con el Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA). Para esta zona se indica que el riesgo es de 2, en una escala de 6, donde 1 es el máximo riesgo. Esto se corresponde con una frecuencia de inundación media (100 años) y calado alto (más de 0,8 m)  
Por todo ello se propone:  
1. Que se tome seriamente en consideración no realizar el proyecto de urbanización propuesto, a la vista de la existencia de un cono de deyección, en la zona de evacuación de una rambla de régimen torrencial y con un patente riesgo de inundación y encharcamiento recurrente, que afectaría a la totalidad de la zona propuesta y a los bienes y personas que allí se encontraran.  
2. Que, si finalmente se decide continuar con el proyecto y con el objeto de minimizar la afección a la zona húmeda, sea tomada en consideración la necesidad de justificar el abastecimiento de agua potable, evitando la toma directa a través de pozos, así como el tratamiento de las aguas residuales en instalación depuradora adecuada, que permita obtener unas características de vertido tales que permitan cumplir con las condiciones exigidas por la legislación sectorial para zonas sensibles.  
Servicio de Ordenación Territorial, de 26 de septiembre de 2006, en el que se informa lo siguiente:  
- La zona de estudio se encuentra afectada por riesgo de inundación 2 del PATRICOVA, correspondiente a la inundación masiva del río Segura.  
- El sector se encuentra situado en el cono aluvial de la rambla de la Escuera (superficie 3,2km²) y en consecuencia también se encuentra afectado por los caudales de avenida de la rambla.  
- San Fulgencio no se encuentra en el listado de municipios de elevado riesgo de inundación que figuran en la disposición adicional primera de la normativa del plan.  
- El suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable, excepto en los municipios con elevado riesgo de inundación. Limitación que podrá ser excepcionada, justificadamente en este tipo de municipios. (Art. 22 de la normativa).  
Conclusiones:  
Visto el contenido del estudio de inundabilidad del Plan parcial Bahía del Molar, se estima que no procede a su aprobación, al no considerar suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).  
4. Servicio de apoyo técnico, de 19 de diciembre de 2006, informe referente al estudio de paisaje del Plan parcial de mejora del sector Bahía del Molar del término municipal de San Fulgencio (Alicante), del que se extraen, literalmente, las siguientes manifestaciones:  
- Que el Plan parcial de mejora del sector Bahía del Molar del término municipal de San Fulgencio (Alicante), fue sometido a información pública en fecha 7 de diciembre de 2005, con anterioridad, por tanto, a la entrada en vigor de la Ley 16/2005, del 30 de diciembre de la Generalitat, Urbanística Valenciana.  
- ... los instrumentos de planeamiento de desarrollo que prevean nuevos crecimientos urbanos o la implantación de infraestructuras cuyo trámite de información pública hubiera concluido con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, de 1 de febrero de 2006, como es el caso que nos ocupa, no les será de aplicación el artículo 42 y, por tanto, no deben presentar el estudio sobre la incidencia de la actuación en el paisaje.  
- ... los instrumentos de planeamiento urbanístico de desarrollo contemplado en los apartados b, c, d y f del artículo 38 de la LUV, cuyo trámite de información pública hubiera concluido con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no tienen obligación de contener el estudio de integración paisajística.  
- Con independencia de lo establecido anteriormente, en cumplimiento de lo establecido en el artículo 11.3 de la LOTPP, el paisaje actuará como criterio condicionante de todos aquellos instrumentos de planeamiento de desarrollo que impliquen nuevos crecimientos urbanos o la implantación de infraestructuras, siempre y cuando su exposición pública se haya producido con posterioridad a la entrada en vigor de la LOTPP, 3 de julio de 2004, y haya concluido con posterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006.  
En conclusión, cabe informar que: el objeto del presente informe es el Plan parcial de mejora del sector Bahía del Molar del término municipal de San Fulgencio (Alicante), cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha explicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante.  
Por todo ello, se emite el presente informe, señalando que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto.  
Afecciones legales  
1. El sector está incluido dentro del perímetro de protección perimetral de 500 metros de la zona húmeda desembocadura y frente litoral del Segura, zona que presenta importantes valores bióticos, así como paisajísticos, culturales y etnológicos.  
El desarrollo del sector, en caso de no tenerse en consideración las medidas indicadas en relación con el aprovisionamiento de agua y depuración de vertidos recogidas en el informe realizado por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, llevaría a una degradación considerable de esta zona, puesto que se verían reducidas las aportaciones de agua que alimentan dicha zona húmeda, así como la calidad de las aguas de dicha zona catalogada como sensible a acusa de vertidos incontrolados de aguas residuales u otros vertidos.  
2. Ramblas y cauces. El sector se localiza en su totalidad en el cono de deyección del barranco de la Escuera, afectando por tanto al dominio público hidráulico, definido por el artículo 2 del Texto refundido de la ley de aguas (RDL 1/2001 modificada por ley 11/2005), al tratarse de un cauce con corriente de agua discontinua.  
El desarrollo del sector de estudio conllevará la completa transformación de dicho barranco, lo cual implicará una modificación del sistema de escorrentías y de drenaje de la zona, resultando el riesgo de inundación incrementado y, consecuentemente, el peligro tanto para las viviendas como para los futuros habitantes del sector.  
Asimismo, esta localización del sector no cumple con los criterios establecidos en Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje, respecto a:  
- La prevención de riesgos naturales o inducidos (art. 14.5), por el cual todos los cauces públicos y privados deberán mantenerse expeditos.  
- Las normas generales de integración paisajística en la planificación territorial y urbanística (art. 33.c), referido a la incorporación de los elementos topográficos significativos, tales como laderas y resaltes del relieve, cauces naturales, muros, bancales, caminos tradicionales y otros análogos, proponiendo las acciones de integración necesarias para no deteriorar la calidad paisajística.  
Por otra parte, y revisados los antecedentes que obran en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, se observa que según informe emitido del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante, de fecha 4 de febrero de 1993, incluido en el expediente relativo a la DIA sobre el PGOU, se recomienda que en el suelo apto para urbanizar de uso residencial que engloba el barranco de la Escuera, situado al N.E. del término municipal, se clasifique como espacio libre de uso público el área de afección de dicho barranco.   
Consecuentemente, el desarrollo del sector de estudio debería asumir esa misma calificación por tratarse de una misma unidad ambiental, y por tanto quedar libre de edificación.  
3. Yacimientos arqueológicos. En las proximidades del área de actuación se localizan dos yacimientos arqueológicos:  
- La Escuera: poblado Ibérico  
- El bancal del cigarro: poblado Ibérico  
Los cuales podrían verse afectados en la fase de desarrollo del sector, sin embargo no se ha presentado el informe vinculante regulado por el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano, emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, por lo que no se puede evaluar correctamente esta afección.  
4. Vías pecuarias. Por el sur del sector discurre la vía pecuaria colada del Camino del Convenio con una anchura lega del 4 a 5 metros, la cual se encuentra afectada por un vial asfaltado, situación que mantiene el plan parcial propuesto.  
Según Informe emitido por el ingeniero de montes de la demarcación sur, no se aprecia afección a la continuidad o integridad superficial a dicha vía pecuaria, por lo que se considera viable el desarrollo del sector, siempre y cuando se tengan en cuenta las condiciones que se establecen en dicho informe.  
Consideraciones ambientales  
1. Los materiales que presenta la zona que abarca el ámbito de actuación son los propios de un cono de deyección. Siendo el cono de deyección, el área donde se depositan la mayor parte del material generado por erosión en la cuenca receptora y en el tramo medio, tal y como se explica en el EsIA.  
2. El borde sur de la parcela está constituido por relleno sedimentario cuaternario (holoceno), predominantemente limos, arcillas y arenas permeables. Son depósitos continentales procedentes del sistema de abanicos aluviales asociados a los frentes montañosos que encajan el río Segura.  
La mayor parte de la parcela está constituida por materiales del holoceno, en este caso compuestos por cantos, gravas y limos procedentes de los arrastres del barranco de la Escuera.  
Los suelos presentes son típicamente salinos: fluvisoles calcáricos en la fase salina. El origen de esta salinidad edáfica se explica, según el EsIA, por las peculiares condiciones geomorfológicas y climáticas de la Vega Baja:  
- Endorreismo de la zona con dificultad de evacuación de las aguas superficiales y procesos de sedimentación asociados.  
- Ciclos naturales de inundación y desecación.  
- Intensa evapotranspiración y ascenso por capilaridad de las sales al suelo.  
El barranco de la Escuera recoge y arrastra los materiales de la pequeña planicie de la Escuera (sierra del Molar) depositándolos en su cono de deyección que constituye la casi totalidad de la parecela. El cono de deyección da paso a la llanura aluvial del río Segura donde se forman abanicos y terrazas fluviales.  
Por tanto, el desarrollo de este sector supondría la creación de un tapón al final de dicho barranco con el que se encontrarían tanto el agua de escorrentía de los períodos de inundación como los materiales de arrastre, con el consiguiente peligro para habitantes y enseres situados en dicha urbanización.  
3. La zona de estudio presenta una capacidad de uso agrario elevada, relacionada con el tipo de suelo y con la presencia de agua, características éstas que propiciaron que la totalidad de la parcela se dedicara a cultivo de olivos y cereal.  
El área afectada por el proyecto está constituida, principalmente, por campos abandonados, lo que ha dado lugar a que el terreno haya sido colonizado con especies oportunistas, especialmente adaptadas a un ambiente salino propio del sustrato. En los taludes de las pequeñas lomas que bordean la parcela estudiada quedan retazos de espartal y tomillar, alternados con pequeñas machas de pinar, muestras de la vegetación que con anterioridad debería cubrir zonas más extensas del territorio.  
Por tanto, el abandono de los cultivos ha propiciando la regeneración del sector por lo que la vegetación actual se acerca a la potencial, caracterizada por la serie Geoserie halófila murciano-almeriense, correspondiente a las áreas salinas debido a la abundancia de substratos margoso miocénicos unida a la fuerte evaporación estival que provoca la retención en superficie de las sales que contenía el agua evaporada.  
Como se desprende del informe emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible: se detecta un patente abandono de los campos de cultivo y la presencia de vegetación halófita que cubre la práctica totalidad de la zona propuesta. Vegetación halófita, compuesta por diversas especies tolerantes a la elevada concentración de sales en el suelo, entre las que destacan: Halocnemum strobilaceum, Atriplex halimus, Limonium sp., Rhamnus lycioides, Scirpus sp., Juncus sp. y Arundo donax.   
Estos tipos de hábitats están considerados de interés comunitario por la Directiva de Hábitats 92/43/CEE, correspondiente al:  
- 1410. Pastizales salinos mediterráneos Juncetalia maritimi   
- 1420. Matorrales halófitos mediterráneos Sarcocornetea fruticosi.  
Por tanto el desarrollo del sector implicaría la eliminación de la cubierta vegetal actual, lo que supondría un considerable impacto en la vegetación que la red Natura 2000, lo que va en contra de los criterios de conservación establecidos por el artículo 6 del Real decreto de 1997/1995, de 7 de diciembre, por le que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestre.  
4. La fauna presente en el sector es aquella, principalmente, ligada al suelo. La familia de los alaudidos es uno de los grupos de aves mejor adaptado a estas condiciones donde encuentran alimento en los pequeños insectos que viven en el suelo.   
El grupo de rapaces que se alimentan de insectos, micromamíferos u otras aves del área estudiada está representado por el cernícalo vulgar Falco tinnuinculus. Rapaces nocturnas e incluso la presencia del aguilucho cenizo Circus pygargus (catalogada como vulnerable).   
De esta situación, se deduce que el barranco de la Escuera es el corredor que estas aves utilizan para bajar de la Sierra del Molar, que en la parte de Elche presenta una gran calidad ambiental, hasta su zona de campeo establecida en la llanura aluvial.  
La presencia en las proximidades de láminas de agua artificiales de reciente implantación junto con la cercanía del río Segura y las numerosas acequias y azarbes existentes favorecen el avistamiento de aves ligadas a este medio en la parcela estudiada.  
Por tanto, el desarrollo del sector romperá la continuidad de dicho barranco, impidiendo que las aves bajen al llano, así mismo, se eliminará parte de la zona salina y de la húmeda en la cual viven los pequeños mamíferos e insectos de los que se alimentan estas aves.  
5. En la actualidad, en el sector no se da explotación alguna de los recursos naturales. No obstante, lindando con el sector por el este, existe una cantera de areniscas en activo.  
La ocupación actual del suelo del sector está caracterizada por la presencia de antiguos campos de cultivo con su correspondiente sistema de drenaje, en las que se observa un avanzado estado de regeneración de la vegetación característica de este enclave. Dicha ocupación será sustituida por una zona residencial, lo cual implica la pavimentación y asfaltado de una importante porción del suelo, lo que supondrá una perdida de la permeabilidad del terreno y por tanto una disminución de la humedad, lo cual será perjudicial para las zonas húmedas colindantes.   
Por otra parte, en el EsIA se detallan los caudales de agua necesarios para el desarrollo y funcionamiento del sector, tanto para consumo doméstico como para el riego de las zonas verdes. No obstante, no se especifica la procedencia de dicha agua, ni en que manera puede afectar a la zona húmeda colindante, la cual podría verse afectada si se produjera la extracción mediante pozos in situ de este recurso.   
Asimismo, falta el informe, inicial o definitorio, en el sentido que resulte, regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat de ordenación del territorio y protección del paisaje, que será evacuado por el organismo de cuenca correspondiente (Confederación Hidrográfica) que de acredite la disposición de recursos hídricos necesarios para los usos previstos, tanto residenciales como dotacionales.  
Respecto a la depuración de aguas residuales proponen la utilización de una depuradora simbiótica para la reutilización del agua que facilite el riego de toda la vegetación del sector. Sin embargo, no se precisan medidas que permitan obtener unas características de vertido tales que cumplan con las condiciones exigidas por la legislación sectorial para zonas sensibles, tal y como se establece en el informe del Servicio de Ordenación Sostenible.  
En cuanto a la gestión de residuos sólidos, el EsIA establece los diferentes tipos de residuos que se generarán en las diferentes fases, concretando la cantidad de residuos sólidos asimilables a urbanos procedentes de la vivienda y de los terciarios que se generarán.  
Sin embargo, para conseguir un adecuado tratamiento de los residuos establecen, únicamente, la necesidad de colocar diferentes puntos verdes, sin especificar el destino final de dichos residuos, ni aportar el certificado que justifique la correcta gestión de los mismos por parte de la empresa gestora, por lo que no se puede valorar adecuadamente estos aspectos.  
6. El estudio de impacto ambiental identifica como único riesgo ambiental, la clasificación del sector como zona con riesgo de inundación 2 según el PATRICOVA por lo que, de conformidad con el artículo 16 del citado documento realizan un estudio de inundabilidad de detalle.  
A partir de los datos obtenidos, según se explica en el EsIA se han dispuesto condiciones en la edificación, la realización de obras de defensa, además de establecer las posibles modificaciones hidráulicas que el desarrollo de las mismas podrían producir en el entorno.  
Estudiado el contenido de dicho Estudio por el Servicio de Ordenación Territorial informan que: no procede la aprobación de dicho sector, al no considerar suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).  
Aunque el EsIA no lo contemple como tal, se identifica otro riesgo ambiental, la cantera en activo situada en el límite este de la propuesta. Dicha actividad es un foco importante de ruido y de contaminación atmosférica, por lo que se deduce que, desde el punto de vista ambiental, el uso residencial que se pretende imponer en este sector es incompatible con la actividad extractiva existente.  
7. La topografía del terreno condiciona la cuenca visual del proyecto, quedando enmarcada por las pequeñas lomas que rodean el paraje, lomas de La Escuera, de tal manera que la cuenca visual queda prácticamente cerrada por su borde norte y abierta por el sur.   
De acuerdo con el estudio de paisaje presentado, se ha detectado una fragilidad del paisaje alta para la mayor parte de la actuación, resultando visible para la mayor parte de los potenciales observadores, tanto desde la carretera situada al sur del sector como desde la urbanización situada en la ladera de la sierra del Molar.  
Por tanto el desarrollo del sector impedirá las visuales abiertas hacía la desembocadura del río Segura, de las que se disfruta en el punto en el cual el barranco se abre hacía el cono aluvial, mientras que desde el punto de observación contrario, dicho desarrollo desvirtuará la lectura del barranco, siendo éste el único elemento visual de referencia que existe en dicho enclave, lo que producirá un deterioro de la calidad paisajística.  
8. En la visita de campo se observó que el sector no presenta una clara vocación urbana consecuencia de la expansión urbana que se ha ido consolidando en su entorno, como se sugiere el EsIA, puesto que éste se localiza, en toda su totalidad, en el cono de deyección del barranco de La Escuera, además de situarse junto a una cantera de areniscas en pleno funcionamiento, ambos elementos considerados de riesgo tanto para las viviendas como para las personas.  
La presencia de dicha cantera genera problemas de contaminación acústica tanto por ruidos como por la presencia de polvo, por otra parte, la localización en el cono de deyección del barranco, implica un elevado riesgo de inundación, el cual se confirma con la cartografía del PATRICOVA que le adjudica al sector un riesgo de inundación 2, así como en los informes evacuados por los técnicos competentes en la materia.  
Por otra parte, se pudo observar que la vegetación del sector ha sufrido una clara regeneración tras el abandono de las tierras de cultivo, lo que se confirma al detectarse en el sector la presencia de vegetación propia de las estepas salinas, las cuales son extremadamente ricas en especies endémicas y por ello son de gran valor ambiental, a pesar de que su aspecto desértico e improductivo, lo que ha determinado una escasa estima por parte del EsIA.  
La presencia al sur del sector de cañas, carrizos y juncales es un síntoma evidente de la presencia de una mayor humedad edáfica y por tanto, del riesgo evidente de inundación en el sector.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de plan parcial sector Bahía del Molar del municipio de San Fulgencio (Alicante), promovido por el Ayuntamiento de San Fulgencio, puesto que la ejecución de este plan parcial, en los términos propuestos, supondría:  
1. Implantar un uso residencial en una zona de dominio público hidráulico, por lo que se estaría incumpliendo lo establecido al respecto por el Real decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del dominio público hidráulico, que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1983, de 3 de agosto, de aguas.  
2. Implantar un uso residencial junto a una actividad calificada como molesta e insalubre en pleno funcionamiento, siendo ambos usos totalmente incompatibles entre sí.  
3. Reclasificar un suelo perteneciente a un cono de deyección cuyo riesgo de inundación está reconocido por la cartografía del PATRICOVA como riesgo de inundación 2,en un municipio no catalogado como de alto riesgo de inundación por el PATRICOVA, sin por otra parte, garantizar de forma adecuada la eliminación de dicho riesgo.  
Por tanto se estaría incumpliendo lo establecido en el art. 22 del PATRICOVA en el que se establece que:  
Artículo 22. Limitaciones en suelo no urbanizable afectado por el riesgo de inundación:  
1. El suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable, excepto en los municipios con elevado riesgo de inundación, que se sujetarán a lo dispuesto en el artículo 19 de esta normativa.  
2. En suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación de nivel 2, 3 ó 4, se prohíben los siguientes usos y actividades: viviendas; establos,...  
4. No admitir una de las recomendaciones ambientales establecidas para el PGOU del término municipal de San Fulgencio por la declaración de impacto ambiental de fecha 24 de octubre de 1997, por la que el barranco de la Escuera tiene que quedar libre de cualquier uso en su parte superior y, consecuentemente, en toda su extensión.  
5. La ocupación de la parte baja del barranco de la Escuera supondría una ruptura del corredor biológico que en la actualidad representa el barranco de La Escuera, el cual une la sierra del Molar con la zona húmeda de la llanura, con lo que se estarían yendo en contra de criterios de sostenibilidad establecidos por la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, respecto a la protección y revalorización de estos espacios.  
Dicha ruptura supondría que los animales mayores, como el aguilucho cenizo Circus pygargus que habitan en la Sierra del Molar, concretamente en su vertiente sur que es la que en mejores condiciones se encuentra, no podrían descender a la llanura aluvial para alimentarse ni para beber.  
6. La disminución del nivel freático de la zona como consecuencia de la extracción de agua para consumo urbano, así como por la impermeabilización de una amplio sector a través del cual la zona húmeda del río Segura recibe aportes de agua.   
Por otra parte, este desarrollo supondría un incremento del riesgo de contaminación por vertidos incontrolados de aguas residuales de una zona húmeda catalogada de sensible.   
Riesgos sobre los que no se garantiza su no existencia, tal y como se desprende del EsIA:  
«Existe también un número de impactos identificados pero no caracterizados ni valorados (4 en la fase de construcción y 2 en la fase de funcionamiento). Ello es así porque el impacto es potencial, es decir, el proyecto genera un grado de incertidumbre sobre determinados elementos del medio (generación de residuos en la fase de construcción y funcionamiento, afección al humedal de la desembocadura y frente litoral del Segura, yacimiento arqueológico, riesgo de inundación), ...»  
7. La eliminación de vegetación perteneciente a los siguientes hábitats considerados de interés comunitario por la directiva de Hábitats 92/43/CEE, en contra de los establecido en artículo 6 del Real Decreto de 1997/1995, de 7 de diciembre, por le que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestre.  
Así como de otras especies características de las estepas salinas y de zonas húmedas, las cuales le confieren al sector un valor ambiental destacable.  
La pérdida del único espacio con cierta calidad paisajística y ambiental de esta zona, que viene dada por la presencia del cono de deyección que permite visuales abiertas hacía la llanura aluvial de la desembocadura del río Segura, así como las visuales cerradas en sentido contrario que nos dejan ver el principio el barranco de la Escuera; principal hito paisajístico y natural de la zona, a parte de la llanura aluvial y en contraposición de la misma, que tiene como telón de fondo la sierra del Molar.  
Segundo  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 30 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 309/06-AIA  
Promotor: Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte   
Objeto del proyecto: Proyecto básico denominado Duplicación de la carretera CV-50, segmento desde Turís a Chiva.  
Localización: Municipio de Turís, Chiva y Godelleta (Valencia).  
Ref. órgano sustantivo: Clave 11-V-1940(2).  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características del proyecto   
La carretera CV-50 estructura una serie de núcleos urbanos, situados en la corona de periferia del área metropolitana de Valencia, se plantea transformar este eje como autovía, para coser las vías de alta capacidad que acceden al área de Valencia, permitiendo un trasvase ágil de tráficos.  
La ejecución de la actuación se lleva a cabo mediante contratos de concesión de obra pública, sin peaje para el usuario, esta posibilidad está contemplada en la Ley 13/2003, de 20 de mayo, reguladora del contrato de concesión de obras públicas.  
Las actuaciones a realizar sobre la CV-50 se han dividido en los cuatro tramos siguientes:  
- Tramo 1: situado entre la variante norte de Benaguasil y la A-3.  
- Tramo 2: entre la A-3 y la A-7.  
- Tramo 3: A-7 hasta N-332. Consta de tres segmentos: Chiva - Turís, Turís - Llombai y Llombai - L'Alcudia.  
- Tramo 4: desde Llíria hasta la A-23 (autovía Mudéjar, túnel de la Calderona).  
Mediante la ejecución de las actuaciones previstas en todos los tramos, en un futuro inmediato se dispondrá de una autovía de dos carriles por sentido entre la autovía A-23 y la N-332.  
El segmento que va desde Turís a Chiva es uno de los tres que componen el tramo 2. Dado que la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte ha remitido la documentación de cada segmento por separado y ha solicitado la evaluación de impacto ambienta de cada uno de ellos, en lo que sigue y a los efectos de esta declaración de impacto ambiental, se hace mención exclusiva al segmento Turís - Chiva.  
Se encuentra ya ejecutado el acondicionamiento de la calzada existente, como carretera convencional y con control de accesos; una vez construida la segunda calzada -de la que es objeto la presente declaración- se completará este tramo de la autovía CV-50.  
La carretera está diseñada para una velocidad máxima de 100 km/h, está adaptada a la instrucción de trazado de la Norma 3.1-IC y cumple con las especificaciones para autovía. Presenta curvas de 500 metros de radio mínimo, la sección tipo tiene una mediana de 4 metros libres, y 7 m entre líneas blancas, dos calzadas de 7/11, con arcén interior de 1,5 m y exterior de 2,5 m.   
Los carriles de aceleración y deceleración son de tipo paralelo, de acuerdo con la instrucción del trazado 3.1-IC, con velocidad de salida de 60 km/h para los ramales.  
El trazado discurre sobre rocas catalogadas como suelos tolerables, pero para conseguir una explanada tipo E-2 será necesario efectuar sustituciones de terreno.   
El movimiento de tierras es importante, así la profundidad máxima de desmonte es de 27 m y la altura máxima de los terraplenes, medida desde el eje de la calzada, es de 22 metros. Los rellenos se construirán aprovechando las rocas excavadas. La pendiente de los taludes es de 45º.  
El tramo estudiado cruza los torrentes siguientes: de la Fuentecica, del Murtal y de la Canaleja.   
El tramo consta de dos enlaces en Godelleta, uno de tipo pesa y el otro tipo rotonda única inferior. La segunda calzada aprovecha la posición de los enlaces de la primera calzada para no modificar su rasante.  
Las obras de drenaje transversal son caños con diámetros desde los 600 mm, existiendo 3 bóvedas de gran tamaño y un marco bicelular.  
Los pasos superiores e inferiores están resueltos mediante 3 marcos de hormigón y 8 puentes de vigas prefabricadas.  
Los terrenos que se restauran van provistos de una red de riego por goteo, impulsada por un grupo de presión, que se abastece de la comunidad de regantes de Chiva.  
Para acceder a las propiedades se proyecta un camino de servio algo retirado de la traza.  
La superficie de ocupación total en tronco y ramales es de 134.197 m² y en caminos de 19.598 m². El volumen de desmonte total es de 226.180,9 m³.  
Las especies empleadas en la repoblación son algunas de las siguientes que se puedan encontrar disponibles cuando llegue el momento de la restauración: Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Genista hirsuta, Ulex parviflorus, Pinus halepensis, Olea europaea, Ceratonia siliqua, Erica multiflora, Lavandula spica, Quercus ilex y Acacia farnesiana. Parte de los olivos y algarrobos afectados serán transplantados, el resto se escoge en función de las características climatológicas, grado de abundancia e integración paisajística en el entorno.  
El riesgo de erosión actual es muy bajo, menor de 7 tm por hectárea y año. El riesgo de vulnerabilidad de los acuíferos es de grado medio.  
Alternativas  
La primer calzada se encuentra en servicio, este hecho condiciona fuertemente el trazado del proyecto básico de la segunda calzada; además, durante la construcción de la primer calzada se ampliaron terraplenes aprovechando las rocas de los desmontes, con vistas al desdoblamiento posterior, lo que se traduce en menores impactos al medio ambiente.  
Las tres opciones posibles consisten en analizar a cual lado de la calzada en explotación resulta ventajoso medioambientalmente situar la duplicación; existe además una última alternativa, que es híbrida de las dos anteriores.  
El desdoblamiento por el oeste se encuentra más próximo a Godelleta y no cuenta con la aceptación social de los residentes, pues la corporación municipal se opone. El desdoblamiento por el este conlleva una mayor afección al suelo y mayores expropiaciones, debido a que no se aprovechan los sobrantes de expropiación por los que discurre un camino de servicio, con trazado paralelo a la vía en explotación.  
La solución adoptada consiste en participar de los dos desdoblamientos, el trazado cambia de lado en el punto donde la calzada existente posee una curva de radio 500 m, se logra mediante una transición suave, con una curva de radio mayor. Este trazado aprovecha los espacios abandonados entre las curvas de la carretera antigua y la primera calzada.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
La Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remitió, en fecha 3 de agosto de 2006, el proyecto básico de la duplicación de la carretera CV-50, tramo Turís-Chiva, junto con el estudio de impacto ambiental.  
2. Información pública  
Gaspar Peral Ribelles, como subsecretario de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte certifica que la documentación ha sido sometida a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Boletín Oficial del Estado nº 191, del 11 de agosto de 2006; también publicó un anuncio en el DOGV nº 5330 de 23 de agosto de 2006. Posteriormente amplió el plazo de dicha información, publicándose en los siguientes medios oficiales: BOE nº 213, de 6 de septiembre de 2006, y DOGV nº 5342 de 8 de septiembre de 2006. Una vez transcurrido el plazo legal, se presentaron un total de 7 alegaciones, de las cuales tan solo una es de carácter medioambiental y corresponde a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
3. Resumen de las alegaciones  
El Comisario de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar manifiesta que se deben tener en cuenta los siguientes aspectos que guardan relación con los cauces:  
- La capacidad de desagüe de las obras de fábrica permitirá el paso del caudal de avenida de cálculo sin sobreelevar los niveles aguas arriba.  
- Las embocaduras de las obras de fábrica, aguas abajo deben estar provistas de disipadores de energía.  
- Las obras deben dimensionarse con los gálibos mínimos que eviten la acumulación de materiales de gran tamaño en la estructura de desagüe.  
- Deberá reponerse la servidumbre de paso del agua de tal modo que se cumpla el artículo 47.1 del texto refundido de la Ley de aguas, aprobado por Real decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio.  
- Se garantizará el drenaje superficial de las aguas hacia los cauces, manteniendo las márgenes limpias.  
- Se deberá reducir en lo posible la plataforma de trabajo de la maquinaria y de los accesos, afectando únicamente al terreno estrictamente necesario.  
- Se garantizará la no afección a cursos de agua superficiales y subterráneos por rellenos y vertidos contaminantes que puedan realizarse durante la fase de construcción, así como una vez finalizadas las obras.  
- Se garantizará la no afección a préstamos y extracciones en cauces o zonas de servidumbre, así como la reposición de estos a su estado primitivo una vez finalizadas las obras.  
- Se garantizará la no afección a las formaciones vegetales de la ribera.  
- Se estudiará la situación de los acuíferos, las zonas de recarga y surgencia, la calidad de las aguas, el inventario de vertidos, la evolución estacional de los niveles freáticos y determinación de los flujos subterráneos.  
La autoridad administrativa sustantiva contesta a las alegaciones anteriores en los términos que figuran en el informe redactado por la División de Carreteras:   
«Analizada la información aportada por la Confederación Hidrográfica del Júcar, las obras que afecten a los cauces definidos serán estudiadas con detalle en la redacción del proyecto de ejecución de la obra, atendiendo a los factores que se citan. Dichas prescripciones técnicas figurarán en el pliego que servirá de base para la licitación de la concesión.»  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
Se realizaron consultas a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, al Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria, a la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia, Interior y Administraciones Públicas, y también a los Ayuntamientos de Turís, Cheste y Godelleta.  
En fecha 16 de febrero de 2007 se solicita a la Dirección General de Obras Públicas el certificado del trámite de información pública, la copia de las alegaciones producidas y la respuesta cursada a las mismas.  
El jefe de la División de Carreteras remite con fecha 13 de marzo de 2007 la documentación solicitada.  
Informes sectoriales  
- Dirección Territorial de Territorio y Vivienda   
Informa de que la carretera CV-50 cruza la cañada Real de Cuenca. La actuación propuesta deberá garantizar el tránsito ganadero y los otros usos compatibles y complementarios previstos por la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, en sus artículos 16 y 17. La vía pecuaria deberá ser señalizada como tal. En aplicación de lo dispuesto por el artículo 14 de la Ley 3/95, sobre la realización de obras públicas en terrenos de vías pecuarias, la administración actuante podrá proponer un trazado alternativo.  
- Área de Conservación de Espacios Naturales  
Indica que la zona en cuestión se halla fuera del Plan rector de uso y gestión (PRUG) de la Albufera, pero parte del trazado se halla incluido en el Plan de ordenación de los recursos naturales (PORN) de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera.  
El Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el PORN de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera, en el apartado 7 de las previsiones en relación con las políticas, planes y actuaciones sectoriales, correspondiente al subapartado 7.5 de las infraestructuras, especifica lo siguiente:  
«La localización y diseño de toda infraestructura, además de cumplir la normativa sectorial, deberá plantear diversas alternativas sobre la base de un estudio previo o paralelo de la capacidad de acogida del territorio que tenga en cuenta la menos los siguientes aspectos:  
a. El incremento de procesos condicionantes naturales como riesgo de erosión, deslizamientos, arrastres, etc.  
b. La alteración de cauces por aterramiento, o destrucción de la vegetación.  
- Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la alteración de la cubierta vegetal o la modificación de cauces en las zonas adyacentes y, en todo caso, el proyecto incluirá las necesarias partidas presupuestarias para la corrección del impacto producido, así como para su adecuación ecológica y paisajística [...].»  
A la vista de la documentación remitida, el Área de Conservación de Espacios Naturales considera que desarrollando el proyecto y ejecutando las actuaciones de conformidad con lo especificado en el documento de síntesis y en el estudio de impacto ambiental, no se provocará ninguna afección al Parque Natural de la Albufera, así como se da cumplimiento a lo preceptuado en el PORN de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera.  
- Dirección General de Interior  
Considera que existen tres tipos de riesgos a considerar:  
1. Riesgo de deslizamiento de bajo nivel, que afecta puntualmente a la zona oeste del sector de la carretera cartografiada en la hoja 9, localizada en el Municipio de Chiva. Este riesgo no ha sido considerado en la documentación aportada y se debería evaluar; se plantea, como medida correctora la realización detallada de estudios geotécnicos en el proyecto constructivo.  
2. En la Norma de Construcción Sismorresistente, se establece una aceleración sísmica básica para la zona entre 0,04 y 0,08 g, y dado el carácter del eje de la CV-50, incluido en el plan de infraestructuras estratégicas y vía de acceso principal a diversas poblaciones, se debería considerar el riesgo sísmico y aplicar los preceptos de la norma (cálculo de las acciones sísmicas y las prescripciones constructivas). Cabe indicar que este riesgo se debe contemplar en las hipótesis de los estudios geotécnicos.  
3. En el estudio de impacto ambiental se indica la existencia de 3 barrancos que son cruzados por el tramo considerado, cuyo drenaje se afirma estar garantizado por el proyecto de construcción. No obstante, cabe señalar que esa garantía debe contemplar, en cualquier caso, el respeto a la integridad del cauce de los barrancos, evitando su aterramiento o disminución, para evitar cualquier riesgo de inundación en el área.  
- Ayuntamientos de Turís, Cheste y Godelleta  
No han contestado aún a las consultas formuladas.  
Afecciones legales  
La vía cruza la cañada Real de Cuenca (municipio de Godelleta) en el pk 46+600. La cañada está clasificada y posee una anchura legal de 75.22 m.   
Parte del trazado se encuentra dentro del PORN de la Albufera, aunque se considera que no provocará ninguna afección al Parque Natural de la Albufera, y cumple con lo preceptuado en el PORN de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
Durante la fase de construcción la circulación de los vehículos emitirá polvo a la atmósfera, tanto en el eje en construcción como en los viales de servicio, circunstancia que se ve favorecida al rodar sobre rocas detríticas ricas en matriz arcillosa y de diagénesis moderada.  
El paisaje sufrirá un impacto visual, el cual será más acusado en las laderas de las colinas en que se realizan grandes desmontes y por la construcción de terraplenes.   
La vía pecuaria cañada Real de Cuenca es cruzada por la carretera, lo que conlleva un riesgo para los vehículos en circulación y para los animales y los pastores; además, se debe garantizar el tránsito ganadero previsto por la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, en sus artículos 16 y 17.  
Los cauces de los torrentes de la Fuentecica, del Murtal y de la Canaleja podrían anegarse o ver reducida su sección transversal, lo que ocasionaría un riesgo de inundación por sobreelevación, aguas arriba, de la lámina de agua.   
Los desmontes efectuados en las laderas ocasionan la aparición o el incremento de su inestabilidad.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
El impacto a las vías pecuarias ha sido identificado pero no ha sido valorado en el estudio de impacto ambiental.  
No ha sido previsto el impacto causado a la vegetación por la ubicación de los acopios de materiales y las instalaciones auxiliares.   
Se debe considerar el riesgo de deslizamiento en el estudio de impacto ambiental y aportar los estudios geotécnicos que tengan en cuenta este riesgo.  
El resto de impactos han sido descritos adecuadamente.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Para preservar el suelo, se ha previsto retirarlo y acopiarlo como si se tratara de una sola capa homogénea. Si el espesor del suelo es suficiente y la operatividad lo permite, sería deseable intentar decaparlo y acopiarlo selectivamente según los horizontes A y B.   
Para prevenir las emisiones de polvo a la atmósfera es preciso mantener húmedas durante la jornada laboral las superficies susceptibles de generarlo.  
Entre el PK 45+080,000 y el PK 45+200,000 se proyectan taludes de hasta 16 metros de altura con tan solo una berma intermedia, las pendientes son de 46º respecto de la horizontal. Es necesario plantar también vegetación arbórea en las bermas, pues actúa de pantalla para el impacto visual y paisajístico causado por la excavación. Los bancos no han de sobrepasar los 5 metros de altura, para conseguir maximizar las medidas correctoras mencionadas.   
Se ha de tener en consideración el riesgo sísmico y aplicar la Norma de construcción sismorresistente NCSR-02, conforme indica el informe de la Dirección General de Interior. En el cálculo de la estabilidad de las laderas ha de intervenir la aceleración sísmica, no resultaría viable la restauración si falla el terreno.  
La actuación propuesta deberá garantizar el tránsito ganadero, sin perjuicio de la seguridad.   
En la documentación figuran los cálculos de los caudales de las avenidas en función de las precipitaciones que recibe la cuenca de cada barranco, además se ha comprobado que el diseño del drenaje transversal es suficiente, incluso para períodos de retorno superiores a los normalizados.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a del anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, el proyecto básico de duplicación de la carretera CV-50, tramo: Turís - Chiva, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las medidas correctoras establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución de citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. La autoridad administrativa sustantiva deberá subsanar las carencias que presenta la documentación sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según establece el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano, las cuales constan en el informe del expediente emitido y referenciado como V-564/06 (SS.TT 984p.04) por el director general de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, en fecha 24 de enero de 2007. En caso de omisión de la subsanación, entonces deberá entenderse desfavorable la presente declaración.  
2. El uso de los terrenos que ocupa la duplicación de la carretera CV-50, ha de ser compatible con los usos permitidos para los mismos en la planificación territorial de los municipios de Turís, Chiva y Godelleta. En caso contrario debe entenderse desfavorable la presente declaración.  
3. Se considerará el riesgo sísmico en las hipótesis de los estudios geotécnicos.   
4. Se aplicarán los criterios de la norma NCSR-02 para las obras de desdoblamiento propuestas.  
5. Se ha de respetar la integridad de los cauces de los torrentes afectados.  
6. De acuerdo con lo estipulado en los apartados A.3.6. y A.3.6 del Anexo A.3. de la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental, el explotador se compromete a presentar ante la administración un informe o memoria anual sobre el cumplimiento del programa de vigilancia ambiental.   
7. Los taludes poseerán una berma cada 5 metros de altura.  
8. En las bermas se plantarán especies arbóreas propias del lugar, además de las especies arbustivas y la siembra de herbáceas que se proyectan.  
9. Con el objeto de reducir la duración temporal del impacto, los estudios acústicos previstos se realizarán dentro de los seis primeros meses después de la puesta en marcha de la infraestructura. En el mismo período se iniciará la colocación de las pantallas acústicas necesarias.  
10. Las zonas en obras susceptibles de emitir polvo permanecerán con el suelo húmedo durante la jornada laboral. Los acopios que por su naturaleza no se puedan humedecer deberán cubrirse con lonas.  
11. Los camiones que transporten tierras llevarán la caja cubierta por una lona.   
12. Se utilizarán las obras de drenaje proyectadas como pasos de fauna, adecuándolas en accesos para anfibios, reptiles y pequeños mamíferos.  
13. Deberá iniciarse previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de reposición de paso de la cañada Real de Cuenca, ante la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente, de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
14. El suelo que ocupa el trazado se decapará y se acopiará para su conservación, los depósitos o pilas no sobrepasarán los 2 metros de altura. Recibirá el tratamiento de conservación que se detalla en el programa de vigilancia ambiental. Si el espesor del suelo es suficiente y la operatividad lo permite, se decapará y acopiará selectivamente según los horizontes A y B.  
15. Las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria se realizarán en talleres externos a la explotación o bien se acondicionará una zona techada e impermeabilizada para llevarlas a cabo. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a un gestor autorizado.  
16. El contratista que ejecute las obras deberá elaborar un plan que muestre la localización de los accesos y áreas para instalaciones auxiliares. Este plan deberá ser aprobado por la dirección ambiental de la obra en el plazo de un mes desde que se aprobara el acta de replanteo.  
17. Las plantas y semillas que se utilicen en la repoblación de los terrenos forestales deben cumplir las disposiciones de calidad y procedencia que se especifican en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción.  
18. Durante los 6 primeros meses posteriores a la conclusión de la restauración, los controles del estado y grado de arraigo de la vegetación han de tener una periodicidad quincenal.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 29 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML