Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9286, del 25-02-2022 (2022/1155)

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 24 de maig de 2011, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular. Expedient 034/2004/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9286

Data del DOGV
:   25-02-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/1155

CVE


Data del document
:   09-02-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 24 de maig de 2011, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular. Expedient 034/2004/AIA. [2022/1155]  
En data 24 de maig de 2011, es va dictar una resolució de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca (Alacant) i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular (expedient 034/2004/AIA). De conformitat amb el que es preveu en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i tal com s'indica en el resolc quart d'aquesta, havia de ser publicada en el diari oficial, sense que conste fins hui l'efectiva publicació d'aquesta.  
En compliment de la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental i als efectes previstos en la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'ordena publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la resolució esmentada, el text de la qual s'inclou a continuació com a annex.  
  
València, 9 de febrer de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.  
  
  
  
ANNEX  
  
«Resolució per la qual es formula declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 034/04-AIA.  
Títol: projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca (Alacant) i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular.  
Promotor: Entitat de Sanejament d'Aigües.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: illa de Tabarca (TM Alacant) i Santa Pola.  
  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
Les obres preveuen la millora de les instal·lacions de depuració existents per a pretractar les aigües residuals a l'illa de Tabarca i el seu bombament posterior a la costa peninsular mitjançant una conducció de polietilé d'alta densitat.  
Les obres a realitzar en l'EDAR de Tabarca consistiran en la seua adequació, aprofitant al màxim les instal·lacions existents: col·locació d'una reixa manual de retenció de sòlids en l'actual canal bypass del tamís de fins, adequació del tanc airejador per a usar-lo com a pou de bombament (retirada de la turbina existent i l'estructura que la suporta, retallada de part de les parets superiors del tanc a fi de deixar passar les bombes i conduccions d'impulsió, reducció de la grandària del tanc airejador mitjançant l'execució d'un calaix de formigó armat d'1 m d'altura farcit de graves compactades), adequació del decantador per a ús com a arqueta de vàlvules (retirada de les instal·lacions actuals, retallada de part de les parets superiors per a permetre l'accés al seu interior, farciment del fons troncocònic fins a la cota +2,60 amb farciment de graves compactades acabat amb llosa de formigó de 10 cm formant un fons horitzontal), utilització de l'emissari submarí existent com a sobreeixidor del pou de bombament, connexió amb la conducció submarina, millora de les condicions de ventilació de les cambres subterrànies existents mitjançant l'extracció forçada d'aire i reposició del mur de carreuada existent en la costa de Tabarca enfront de l'EDAR.  
Conducció submarina: la canonada serà de polietilé d'alta densitat amb pressió nominal de 6 atmosferes i amb diàmetre exterior de 160 mm. Anirà recolzada sobre el fons marí, amb xicotetes intervencions puntuals de regularització d'aquest, excepte en els primers 100 m en eixir de Tabarca i els últims 100 m arribant a la costa de Santa Pola, corresponent a la zona de rompents, en els quals es col·locarà enterrada en una rasa d'entre 1 i 2 m de profunditat. El tram de canonada recolzat sobre el fons submarí es llastarà mitjançant blocs de formigó de 70 kg amb una separació de 0,90 m o 1,35 m segons profunditat.  
  
Adequació del bombament de Martínez Valero: s'ha considerat un disseny de la descàrrega que, mitjançant abocament submergit, facilite la mescla de les aigües de possible septicitat amb la resta d'aigües més airejades, minimitzant l'aparició d'olors.  
L'alternativa seleccionada té com a avantatges els següents:  
- Les obres a realitzar a l'illa són mínimes, aprofitant les instal·lacions actuals.  
- El manteniment és també mínim i podrà funcionar durant tot l'any.  
  
- Es tracta tot el cabal d'aigües residuals generat a l'illa durant tot l'any amb processos de depuració adequats.  
- S'eliminaran completament els abocaments d'aigües residuals a la mar.  
2. Alternatives  
En el projecte s'han plantejat diferents alternatives per a resoldre l'inadequat tractament que actualment reben les aigües residuals de l'illa de Tabarca:  
- Alternatives de tractament:  
1. Millora de les instal·lacions existents actualment a l'illa, consistent en la construcció d'una nova planta depuradora.  
2. Bombament de les aigües residuals generades a l'illa, fins a la costa, i connexió a la xarxa de clavegueram en la costa peninsular.  
3. Solució mixta, millorant les instal·lacions existents per a pretractar les aigües residuals a l'illa de Tabarca i bombament posterior a la costa peninsular.  
Atesos els problemes de funcionament i falta d'espai que representaria l'adopció de la solució 1, es considera més adequada l'alternativa 3, que suposa una millora important respecte de la solució 2. Així doncs, la solució proposada és l'alternativa 3, condicionament del pretractament en l'EDAR de l'illa de Tabarca i bombament d'aigües residuals fins a la costa, i connexió amb la xarxa de clavegueram de Santa Pola.  
  
- Alternatives de traçat:  
1. Punt d'inici del traçat submarí: inici en el punt de la costa més pròxim a l'EDAR (SW de l'illa de Tabarca) o buscar un altre punt en la costa més allunyat de l'EDAR, a l'NW, la qual cosa suposaria una conducció lleugerament més curta per no haver de vorejar pel sud l'illot de la pedrera, però amb més treballs d'excavació a l'illa de Tabarca i amb la dificultat afegida d'haver de salvar la muralla existent.  
  
Amb la finalitat de minimitzar les obres a realitzar a l'illa, i per tant les molèsties a la població, i atés que la resta de les conduccions existents (aigua potable, emissari submarí i conducció elèctrica) ja parteixen de l'illa des d'aquest punt, es tria com a punt de partida de la conducció el punt de la costa més pròxim a l'EDAR actual.  
2. Punt d'arribada en la costa peninsular, a cadascun dels bombaments existents al llarg de la xarxa de clavegueram de Santa Pola en la costa (4 possibles punts).  
3. Traçat: com a combinació dels punts d'eixida i arribada proposats, s'obtenen 8 traçats diferents en els quals es pot contemplar: traçat el més recte possible entre el punt d'eixida i arribada triats o traçat corb en funció de les condicions del fons marí; el traçat S1 és el que menor impacte produeix sobre la prada de posidònia oceànica.  
  
- Característiques de la conducció (material): fosa dúctil, formigó armat, polietilé d'alta densitat, polièster reforçat amb fibra de vidre.  
  
Amb la finalitat de minimitzar l'impacte ambiental sobre la prada de posidònia oceànica, el procediment de construcció proposat és el de flotació i enfonsament amb el qual el mal que poguera patir la prada seria mínim i circumscrit a l'aixafament d'algunes tiges i feixos de fulles per la mateixa canonada i pels elements de llastrat que l'acompanyen. Per totes les consideracions anteriors es proposa com a material més adequat d'entre les diferents alternatives plantejades el polietilé d'alta densitat.  
- Alternatives per al sistema de bombament d'aigües:  
1. Bombament d'aigües residuals a embolades a alta velocitat seguides d'aigua neta, de manera que en la conducció mai quede retinguda aigua residual. Quant al destí de l'aigua neta a injectar es poden plantejar tres alternatives: incorporar-la al clavegueram, fer una segona conducció de retorn (exigiria una nova estació de bombament a Santa Pola) o que torne per la mateixa conducció.  
2. Bombament d'aigües residuals de manera convencional, prenent en el destí d'aquestes les mesures que es consideren adequades per a minimitzar els efectes associats a la possible aparició de males olors.  
Es considera més convenient bombar a velocitats menors, amb menor cost energètic i sense buidar la conducció d'aigües residuals amb la injecció en aquesta d'aigua neta, efectuant un disseny de la descàrrega que minimitze l'aparició d'olors a l'arribada de les aigües residuals a Santa Pola.  
- Elecció del diàmetre tenint en compte els costos, temps de viatge de les aigües residuals, afeccions al mitjà i risc d'obstruccions.  
  
- Col·locació de la conducció respecte del fons: enterrada o llastrada.  
  
Antecedents  
Es va iniciar un procés de consulta prèvia davant la Conselleria de Medi Ambient l'11 de desembre de 2000 (número d'expedient 93/2000-AMB). L'objecte de la documentació presentada era plantejar una solució al problema d'abocament a la mar d'aigües residuals sense un tractament de depuració adequat, amb la redacció d'un projecte inicial que consistia a connectar mitjançant una conducció submarina enterrada l'illa de Tabarca amb la costa peninsular, amb la finalitat de depurar les aigües residuals generades a l'illa conjuntament amb les de Santa Pola.  
La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi va emetre informe en data 11 d'abril de 2001, com a contestació a la consulta prèvia, en el qual es concloïa que l'alternativa proposada per a solucionar el problema del tractament de les aigües residuals no es considerava ambientalment acceptable, ja que es considerava que existien altres alternatives tècnicament viables i ambientalment més acceptables com és el tractament de les aigües en la mateixa illa.  
L'Entitat de Sanejament d'Aigües va remetre a la Conselleria de Medi Ambient, en data 25 de juny de 2001, una documentació que modificava el projecte. En aquesta documentació es desestimava la possibilitat de tractament de les aigües residuals en la mateixa illa per dos motius fonamentals: problemes amb el transport de llots i escàs temps de funcionament en relació amb els temps necessaris d'activació dels bacteris (aproximadament 21 dies). Plantejava l'alternativa que la canonada no es realitzara enterrada, sinó directament recolzada sobre el fons marí, i enterrar-la únicament en les proximitats de la costa.  
  
Vista la nova documentació aportada, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi va emetre un nou informe amb eixida en data 15 de juliol de 2002 en el qual concloïa que l'alternativa proposada per a solucionar el problema del tractament de les aigües residuals a l'illa de Tabarca mitjançant l'execució de la conducció submarina no enterrada fins a Santa Pola, resultava de menor impacte que la conducció enterrada inicialment plantejada, i considerava ambientalment més acceptable la modificació del projecte inicial. Després de l'estudi de diferents alternatives i atenent una sèrie de recomanacions de l'Institut d'Ecologia Litoral incloses en l'informe de Conselleria de Medi Ambient de data de 15 de juliol de 2002, el projecte opta per la solució de millorar les instal·lacions existents per a pretractar les aigües residuals a l'illa de Tabarca i bombament posterior a la costa peninsular mitjançant una conducció llastrada i recolzada sobre el fons marí i col·locada en rasa protegida amb escullera de xicoteta grandària en la proximitat de la costa.  
  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit.  
En data 2 de febrer de 2004, Sanejament d'Aigües va remetre el projecte de construcció i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a les «obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca (Alacant) i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular», es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del «Projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca (Alacant) i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular», va ser sotmés a informació pública pel termini de 30 dies hàbils, mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4.786 de 30 de juny de 2004.  
  
3. Resum d'al·legacions.  
Durant el període d'informació pública no es va presentar cap al·legació segons consta en els certificats emesos per l'Ajuntament d'Alacant, Ajuntament de Santa Pola i Direcció de Negociat d'Informació i Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
4. Consultes.  
Es realitza consulta als següents organismes:  
De la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge:  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
- Servei de Biodiversitat.  
De la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació:  
- Servei de Pesca.  
Del Ministeri de Defensa:  
- Comandància Militar de la Marina.  
Del Ministeri de Foment:  
- Capitania Marítima.  
Del Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí:  
- Direcció General de Recursos Pesquers i Aqüicultura. Comissió Tècnica de la Reserva Marina de l'Illa de Tabarca.  
Altres:  
- Institut d'Ecologia Litoral.  
5. Informes sectorials.  
Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 13 de juliol de 2004, sobre els següents aspectes:  
«Aquest informe es refereix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 com a Llocs d'Interés Comunitari (LICs).  
  
[...] La contaminació marina afecta de manera directa la prada de posidònia oceànica. L'efecte és proporcional a l'augment de la contaminació i es tradueix en una disminució de la biomassa vegetal, una pèrdua de diversitat biològica en les prades i canvis en la composició vegetal de la comunitat associada a aquesta. Els efectes de la terbolesa de l'aigua produïda per la matèria orgànica, substàncies químiques i sediments en suspensió provoquen la regressió del límit inferior d'aquelles prades pròximes als llocs d'abocament a causa de la falta de llum i la impossibilitat de realitzar la fotosíntesi. A més, el sediment arriba a produir danys físics en les fulles i tiges a causa del frec produït per l'onatge. D'altra banda, un excés de sediments pot desequilibrar el creixement de la prada i la taxa de sedimentació normal, i causar un enterrament progressiu. S'han estudiat alguns efectes nocius que determinats productes contaminants produeixen sobre la posidònia. Així, els detergents alteren els processos de creixement i la vitalitat de la planta ja que són absorbits i acumulats en els seus teixits orgànics.  
  
[...] la conducció proposada es troba en l'àmbit del LIC denominat «Illa de Tabarca», una àrea bàsicament marina de 14.557 ha (269 ha continental + 14.288 ha marina) que afecta els municipis de Santa Pola, Elx i Alacant, a més del front litoral dels tres municipis. D'acord amb la informació reflectida en la cartografia d'hàbitats realitzada pel Ministeri de Medi Ambient, el LIC «Illa de Tabarca» es caracteritza per albergar prades de posidònia (hàbitat prioritari segons la directiva europea el codi Natura 2000 del qual és el 1120) i Cymodocea (1110). [...]  
  
Segons la documentació remesa en el projecte, la solució adoptada és la més viable d'entre totes les estudiades. L'estudi de la Unitat Biològica Marina de la Universitat d'Alacant, incorporat com a annex en el projecte, estableix que l'impacte ocasionat sobre la prada de posidònia oceànica és un impacte notable, negatiu, directe, sinèrgic, d'efecte immediat i no reversible, es valora com a impacte entre moderat i sever i estableix unes mesures cautelars amb la finalitat de disminuir l'impacte ambiental. Els abocaments a la mar que es produeixen en l'actualitat des de l'illa de Tabarca provoquen un efecte negatiu sobre la prada de posidònia oceànica existent, i és necessari trobar una solució amb la finalitat d'evitar un procés regressiu sobre aquesta.  
  
Una ampliació de la depuradora existent a l'illa de Tabarca no evitaria que continuara produint-se un abocament d'aigua a la mar amb una alta càrrega contaminant, a causa de l'escàs temps de funcionament en relació amb els temps necessaris d'activació dels bacteris (aprox. 21 dies).  
Per la qual cosa, vistes les consideracions indicades anteriorment, i encara que el projecte produirà efectes negatius sobre els hàbitats i espècies d'interés comunitari, s'emet un informe favorable sobre el projecte, en considerar que la solució aportada per aquest resulta mediambientalment més favorable que l'abocament a la mar d'aigües residuals sense un tractament adequat. En qualsevol cas, s'aconsella tindre en compte les recomanacions de l'Institut d'Ecologia Litoral i les mesures correctores de la Unitat Biològica Marina de la Universitat d'Alacant, incloses com a annexos en el projecte.»  
En data 9 de novembre de 2009 es va rebre un nou informe sobre la possible afecció a la ZEPA «Illots de Tabarca» recentment inclosa en la xarxa de ZEPAs de la Comunitat Valenciana:  
«[...] vistes les característiques de les obres, aquest servei emet un informe favorable al projecte referent a la ZEPA Illes de Tabarca».  
Informe de la Comandància Militar de la Marina.  
De data 11 d'agost de 2004, informa del següent:  
«[...] les obres no afecten operacions d'unitats de l'Armada, per la qual cosa no existeix inconvenient per a la seua execució. [...] haurà de comunicar a l'Institut Hidrogràfic de la Marina situació definitiva, data de començament i finalització de la instal·lació i coordenades definitives de la instal·lació, així com qualsevol variació d'aquesta per a actualització de les cartes i publicacions nàutiques afectades i difusió del preceptiu avís als navegants.»  
Informe de la Capitania Marítima d'Alacant  
De data 3 de setembre de 2004, informa del següent:  
«[...] l'obra projectada no suposarà, una vegada en servei, cap obstacle per a la navegació, ni afectarà negativament el medi ambient marí.  
  
Les embarcacions que s'empraran hauran de ser prèviament despatxades per la Capitania Marítima, on se'ls instruirà convenientment sobre les normes vigents relacionades amb el medi ambient marí a fi d'evitar abocaments contaminants durant la fase d'execució de les obres.  
  
[..]  
En tot cas, tenint en compte que l'actuació es durà a terme en la reserva marina de l'illa de Tabarca, de gran importància mediambiental, haurà d'evitar-se qualsevol abocament en la mar. Si fora necessari realitzar algun abocament durant la fase d'estesa de la conducció submarina, haurà de comunicar-se prèviament a aquesta capitania marítima.»  
  
Informe de l'Institut d'Ecologia Litoral.  
De data 9 de setembre de 2004, informa del següent:  
«[...]  
El traçat S1 proposat és l'alternativa més adequada, pel fet que és la que menor impacte generaria sobre les comunitats bentòniques de la zona. En concret, per a posidònia oceànica la densitat i el nombre de feixos afectats (242.000) seria menor que en la resta d'alternatives proposades i travessaria les zones on la densitat global és més baixa. [...]  
  
En l'alternativa S1 les prades de posidònia oceànica no es veurien afectades per la realització de rases submarines en la zona més pròxima a Santa Pola, ja que aquestes tindrien una longitud aproximada d'entre 100 i 200 m, i no n'hi haurien, segons s'indica en l'informe, prades en aqueix tram.  
[...]  
Durant la fase de construcció i en travessar la prada de posidònia oceànica s'hauria de tindre en compte la presa de mesures encaminades a evitar que espècies com Pinna nobilis, incloses en l'annex II del Conveni de Barcelona i en el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades, i que són residents característiques de les prades de fanerògames marines, siguen afectades per la deposició de la canonada sobre el fons.  
  
[...] es descriuen com a poc significatius els impactes socioeconòmics negatius, sense tindre en compte la possibilitat que es produïra una fuga que podria afectar la qualitat de les aigües de bany, com podria ocórrer en el municipi de Santa Pola, que implicaria temporalment un impacte socioeconòmic i un empobriment de la imatge turística [...].»  
  
Informe de la Direcció General de Recursos Pesquers i Aqüicultura.  
  
Rebut en data 24 de novembre de 2009, informa del següent:  
«[?] després d'haver demanat l'opinió sobre els possibles impactes en el recurs pesquer del projecte a l'Institut Espanyol d'Oceanografia i a la Federació Provincial de Confraries de Pescadors d'Alacant, ha rebut informe d'aquesta última, en el qual manifesten que si les instal·lacions de desguàs són similars a les de la llum i l'aigua, no existeix cap inconvenient, ja que amb el que hi ha fins ara no hi ha cap problema d'enganxament en les xarxes de pesca de les embarcacions de l'illa»  
  
Informe del Servei de Biodiversitat.  
Rebut en data 21 de març de 2011, informa del següent:  
«[...] Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) es comprova que l'activitat que es pretén realitzar pot afectar l'espècie Dendropoma petraeum, catalogada com a vulnerable pel Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades, i l'espècie de flora posidònia oceànica inclosa en l'Annex III «Espècies vigilades» del Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades.  
Atesos els hàbitats d'interés comunitari, la cartografia d'hàbitats disponible en el visor cartogràfic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge mostra que dins de la zona de l'actuació existeixen els següents hàbitats:  
1120: Prades de posidònia (Posidònia oceanicae)()  
1110: Bancs d'arena coberts permanentment per aigua marina, poc profunda.  
Els fons marins pels quals es preveu que la conducció discórrega es troben protegits per diferents figures legals i presenten un excel·lent estat de conservació. Per tant, resulta imprescindible realitzar una anàlisi detallada del projecte i les seues possibles conseqüències ambientals per a minimitzar els possibles impactes ambientals de l'actuació, per la qual cosa s'efectuen les següents recomanacions:  
1. Existeixen dues conduccions preexistents, la de l'aigua i la de la llum, per tant, el traçat proposat haurà d'identificar la ubicació de tots dos traçats per a no afectar aquestes conduccions.  
2. [...] es creu important incrementar el seguiment ambiental, tant en la fase de proves, com en la posterior, de funcionament, per part de l'Entitat de Sanejament, intensificant el nombre d'estacions i paràmetres de seguiment tenint en compte que es tracta d'una de les millors prades, no només de la Comunitat Valenciana sinó també del Mediterrani peninsular.  
3. En les operacions de muntatge de la canonada es poden efectuar desplaçaments pel fons que contribuïsquen a erosionar les comunitats bentòniques i, en particular, la prada de posidònia oceànica [...] si s'apliquen les mesures cautelars previstes (evitar desplaçaments de les canonades pel fons) no existirà un impacte major que l'ocupació del fons per la canonada.  
4. Quant al traçat, l'informe indicat cita: l'impacte sobre la prada de posidònia oceànica en els traçats N1, N2, N3, N4, S4 i S3 que travessen les zones de major densitat global i tenen major recorregut dins de la reserva marina es considera un impacte molt sever. Per la qual cosa únicament es recomana el traçat S1. En aquest sentit, aquesta informació es considera apropiat que s'actualitze i s'aporte una cartografia de detall actualitzada efectuada amb el sonar d'escombratge lateral o sonda multifeix, que permeta definir amb major exactitud el recorregut de la canonada, de manera que s'aprofite en el seu traçat l'existència de clars d'arena, zones de prada de posidònia oceànica degradada, o fins i tot ja en fase de mata morta.»  
6. Sol·licitud i aportacions de documentació complementària.  
En data 20 de setembre de 2004, després d'haver revisat la documentació aportada, es va realitzar un requeriment de documentació en què se sol·licitava una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental presentat.  
En data 14 de desembre de 2004, l'EPSAR va remetre documentació complementària, i va presentar un escrit justificant els aspectes sol·licitats en el requeriment de data 20 de setembre de 2004 amb la següent informació:  
- Informe específic sobre les comunitats bentòniques existents en les zones més pròximes a Santa Pola i Tabarca.  
- Desenvolupament del programa de vigilància ambiental.  
- Justificació del material utilitzat en la conducció submarina.  
- Mesures preventives per a evitar l'afecció a espècies com Pinna nobilis, residents característiques de les prades de fanerògames marines.  
  
  
Afeccions legals.  
1. Patrimoni.  
En data 15 de maig de 2009 la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va emetre un informe en què autoritzava l'obra amb la condició que es realitzen cales de sondeig i seguiment arqueològic de les obres. Es transcriu íntegrament part d'aquest: «S'han trobat diversos fragments d'àmfora en tots els sondejos realitzats, a excepció d'un, i com que aquests materials no estan rodats, es podria descartar que es tracte d'arrossegaments o de transport de materials deguts als moviments dels fons marins, podent-se tractar d'un derelicte amb un carregament anfòric de procedència nord-africana baix-imperial i un altre de procedència bètica i cronologia alt-imperial que es trobarien ocults sota la prada de posidònia».  
2. Domini públic maritimoterrestre.  
Les obres se situen en la seua pràctica totalitat en la mar territorial i per això dins del domini públic maritimoterrestre.  
En data 2 de febrer de 2006, la Direcció General de Costes atorga a Sanejament d'Aigues la concessió per a la realització de les obres compreses en el «Projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca (Alacant) i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular» en zona de domini públic maritimoterrestre dels termes municipals d'Alacant i Santa Pola (Alacant), d'acord amb uns condicionants i prescripcions.  
  
3. Espais naturals protegits.  
- Reserva marina de l'illa de Tabarca. Aprovada per l'Ordre de 4 d'abril de 1986, per la Conselleria d'Agricultura i Pesca (DOGV 397, 27.06.1986) i pel Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació (BOE 112, 10.05.1986), que estableix una reserva marina a l'illa de Tabarca.  
  
- Lloc d'Importància Comunitària (LIC) «L'illa de Tabarca», codi núm. ES5213024 que figura en la llista actualitzada de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània, publicada en el Diario Oficial de la Unión Europea en data 8 de maig de 2008, per Decisió de la Comissió de 28 de març de 2008, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la Conservació dels Hàbitats Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres.  
  
- Zona d'Especial Protecció d'Aus «Illots de Tabarca», que figura en l'ampliació de la xarxa ZEPA de la Comunitat Valenciana mitjançant Acord de 5 de juny del Consell.  
- Prades de posidònia oceànica, hàbitat protegit d'acord amb la Directiva 92/43/CEE del Consell i la seua transposició a l'ordenament jurídic espanyol a través del Decret 1997/1995, de 7 de desembre.  
4. Classificació i qualificació urbanística.  
Afecta sòl urbà i no urbanitzable domini públic maritimoterrestre.  
  
  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
Ateses les característiques de les obres a realitzar i l'escassa entitat de les obres en terra, les majors afeccions es produiran en el medi marí, i afectaran el fons marí, la qualitat de l'aigua i les comunitats bentòniques presents.  
Atesa la reduïda extensió de l'àrea d'actuació en terra, no és probable que es produïsquen afeccions sobre la geologia. Es produiran afeccions sobre la vegetació i fauna en la zona terrestre de l'actuació i alteració del paisatge.  
Quant a espais naturals protegits o catalogats es troba dins de l'àmbit de l'actuació el LIC «L'illa de Tabarca» i la ZEPA «Illots de Tabarca».  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
  
Sota aquest epígraf es pretén posar l'accent en els efectes generats per l'actuació. Així doncs, durant les obres cal destacar:  
- Generació de pols, sorolls i vibracions durant el moviment de terres.  
- Afeccions puntuals al trànsit per la circulació de maquinària i vehicles d'obra.  
- Ocupació de terrenys a les platges per la maquinària utilitzada i pels apilaments de materials.  
- Interferències amb la navegació i zones de bany.  
- Impacte visual per les noves instal·lacions, encara que no es preveu superior a l'actual.  
- Sobre el fons marí, es produirà remoció d'una porció del fons en la franja ocupada per l'excavació de les rases en la zona pròxima a Santa Pola i a Tabarca. Els materials de farciment de la rasa i la fixació de la conducció mitjançant llastos provocaran canvis en la naturalesa del fons. S'incrementarà la terbolesa de l'aigua a causa dels moviments de terra.  
- Es pot provocar la desaparició o degradació de porcions d'espècies bentòniques per enterrament o erosió. Les comunitats bentòniques que podrien veure's afectades serien les FV (formacions de vermètids), RIFSB (biocenosi fotòfila de la roca infralitoral superior en règim batut) i RIFC (biocenosi fotòfila de la roca infralitoral en mode calm), encara que de manera no significativa, a causa de l'elecció de l'alternativa S1 i al fet que la conducció s'executa en la zona ja afectada per la presència de l'emissari submarí i les conduccions d'aigua potable i elèctrica.  
  
- L'afecció a la prada de posidònia oceànica es produirà per l'execució de rases, enterrament i per desplaçaments pel fons.  
- Respecte del patrimoni, s'hauran de realitzar cales de sondeig i seguiment arqueològic de les obres.  
Durant la fase d'explotació, cal destacar:  
- Lleuger increment sonor en els voltants de les instal·lacions d'impulsió, que es considera poc rellevant.  
- Risc d'aparició d'olors i infestacions, especialment en l'entorn del bombament de Martínez Valero, a la platja de Santa Pola.  
- Risc de trencament de la conducció, que provocaria un abocament d'aigües residuals en la zona.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i protectores i el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental ha considerat les mesures correctores que s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció de la infraestructura. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.  
  
Les mesures correctores proposades són:  
- Senyalització en punts d'eixida de camions i maquinària pesant, limitació de velocitat i vigilància.  
- Control d'abocament de terres sobrants. Trasllat de les terres i materials sobrants a abocadors autoritzats.  
- Respecte al soroll, el disseny de la futura impulsió tindrà en compte que els equips seleccionats no produïsquen vibracions, trepidacions o sorolls per damunt dels nivells admesos, i disposen dels aïllaments acústics necessaris.  
- Es reduirà l'emissió d'olors mitjançant un adequat disseny de les instal·lacions (descàrrega i mescla submergida), o la instal·lació de sistemes de tractament d'olors mitjançant l'extracció d'aire i desodoració en el punt d'incorporació de les aigües residuals de Tabarca a la xarxa de l'est de Santa Pola, i per un correcte manteniment d'aquestes.  
  
- Es realitzaran campanyes de desratització i desinfecció de les instal·lacions.  
- Instal·lació d'un sistema automatitzat que permeta detectar fugues en la canonada i definició d'un protocol d'actuació enfront d'aquesta situació que paralitze la impulsió.  
- Manteniment operatiu de l'emissari actual per a, en cas de fuga en la conducció, poder utilitzar-lo durant la reparació.  
- Col·locació de la conducció mitjançant el procediment de flotació i enfonsament que és ràpid i permet la realització de les unions en terra minimitzant els treballs submarins. Evitar desplaçaments de la canonada pel fons durant la instal·lació d'aquesta.  
- Revisió detallada del replanteig de la traça submarina per a determinar la presència d'individus de Pinna nobilis i, si és el cas, plantejar traslladar-los a altres implantacions prèviament a la construcció.  
- Evitar l'abocament a la mar de materials procedents de les obres.  
- Evitar que els materials fins procedents de l'excavació de rases en el medi marí siguen abocats a la mar.  
- Evitar que el farciment de les rases obertes en el fons marí, particularment les últimes capes, siguen de materials fins.  
Quant al programa de vigilància ambiental tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Vigilància estructural mitjançant inspeccions semestrals de les traces subaquàtiques per bussejadors inspectors, enregistrament de vídeo submarí, anàlisi de l'estat per tècnics especialitzats i l'emissió d'informes d'inspecció, incloent l'estat de les instal·lacions i proposta de recomanacions.  
- Vigilància de la possible afecció de la conducció a la posidònia oceànica travessada.  
- Control d'explotació de les instal·lacions de capçalera (control de l'efluent d'entrada/eixida de les instal·lacions).  
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits tàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 17, apartat 2, lletra L), del Decret 139/2009, de 18 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes públics i privats; així com dels plans i programes que no requerisquen una avaluació ambiental estratègica, conforme a la normativa aplicable, que es desenvolupen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de construcció «Obres de reforma de l'EDAR de l'illa de Tabarca (Alacant) i una conducció submarina entre l'illa de Tabarca i la costa peninsular» sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, amb la seua ampliació de data 14 de desembre de 2004, i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:  
  
1. Les imposades en la concessió per a la realització de les obres en zona de domini públic maritimoterrestre atorgada per la Direcció General de Costes, Subdirecció General de Gestió Integrada del Domini Públic Maritimoterrestre en data 26 de desembre de 2005.  
2. El pressupost del projecte de construcció s'haurà de completar amb els costos de l'aplicació de mesures correctores i protectores necessàries, d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
3. Les embarcacions que s'empraran en l'obra hauran de ser prèviament despatxades per la Capitania Marítima, on se'ls instruirà convenientment sobre les normes vigents relacionades amb el medi ambient marí, a fi d'evitar abocaments contaminants durant la fase d'execució de les obres.  
4. Prèviament a l'inici de l'estesa de la canonada, la zona haurà de delimitar-se i abalisar-se adequadament a fi de previndre riscos que afecten la seguretat marítima i la navegació. A aquest efecte, una vegada finalitzats els treballs, s'haurà de comunicar a l'Institut Hidrogràfic de la Marina per a la correcció de les cartes de navegació corresponents i la seua publicació en els avisos als navegants.  
5. Haurà d'elaborar-se una cartografia de detall actualitzada prèvia a l'execució de les obres, mitjançant sonar d'escombratge lateral o sonda multifeix, que permeta definir amb major exactitud el recorregut de la canonada, de manera que s'aprofite al màxim l'existència de clars d'arenes, zones de prada de posidònia oceànica degradada o fins i tot en fase de mata morta.  
6. Qualsevol abocament durant la fase d'execució de les obres, haurà de comunicar-se prèviament a la Capitania Marítima d'Alacant.  
7. Quant a la presència de les espècies Dendropoma petraeum i Pinna Nobilis considerades vulnerables en el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades i la possibilitat d'afecció durant l'execució de les obres, s'atindrà al que es disposa en la Llei 42/2007 del patrimoni natural i la biodiversitat.  
8. La restauració de la zona es realitzarà amb espècies pròpies de la flora local, s'evitarà l'ús d'espècies exòtiques, especialment d'aquelles de caràcter invasor, que apareixen en els annexos de l'Ordre de 10 de setembre de 2007, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aproven mesures per al control de les espècies vegetals exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana. La plantació de Carpobrotus sp en el passeig de la platja de Santa Pola, pressupostada en el projecte, haurà de substituir-se per una altra espècie no invasora.  
9. Les instal·lacions auxiliars se situaran el més allunyat possible de les edificacions existents. S'intentarà situar-les en zones de domini públic maritimoterrestre.  
10. Es realitzaran cales de sondeig i seguiment arqueològic de les obres. En el cas de descobrir-se restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres es comunicarà el fet immediatament a la Conselleria de Cultura i Esport i es complirà el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
11. Els materials de farciment que foren necessaris per a l'execució del projecte s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
12. Haurà de determinar-se el destí final dels materials sobrants de l'excavació i de les demolicions necessàries, bé per a usar-los en la mateixa obra com a material reutilitzable, bé com a residus inerts adequats en el marc del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. En cap cas, s'abandonaran els materials sobrants en el mateix emplaçament.  
13. El programa de vigilància ambiental es completarà amb indicadors que permeten avaluar totes les mesures proposades, periodicitat del mostreig, valor llindar i mesures a prendre en cas de superació, i s'inclourà en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.  
S'incrementarà el seguiment ambiental tant en la fase de proves com en la de funcionament intensificant el nombre d'estacions i paràmetres de seguiment.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tindre repercussions ambientals. Finalment, per a comprovar la correcta aplicació del programa de vigilància ambiental es redactaran informes tècnics mediambientals, de periodicitat anual, que seran remesos a aquesta direcció general.  
14. Durant l'execució de les obres s'evitarà desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
15. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 24 de maig de 2011.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9286, del 25-02-2022 (2022/1155)

RESOLUCIÓN de 9 de febrero de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la Resolución de 24 de mayo de 2011, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de construcción de las obras de reforma de la EDAR de la isla de Tabarca y una conducción submarina entre la isla de Tabarca y la costa peninsular. Expediente 034/2004/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9286

Fecha DOGV
:   25-02-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/1155

CVE


Fecha del documento
:   09-02-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de febrero de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la Resolución de 24 de mayo de 2011, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de construcción de las obras de reforma de la EDAR de la isla de Tabarca y una conducción submarina entre la isla de Tabarca y la costa peninsular. Expediente 034/2004/AIA. [2022/1155]  
En fecha 24 de mayo de 2011, se dictó resolución de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de construcción de las obras de reforma de la EDAR de la isla de Tabarca (Alicante) y una conducción submarina entre la isla de Tabarca y la costa peninsular (expediente 034/2004/AIA). De conformidad con lo previsto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre y tal y como se recoge en el resuelvo cuarto de la misma, debía ser publicada en el diario oficial, sin que conste hasta la fecha la efectiva publicación de la misma.  
En cumplimiento de la normativa en materia de evaluación de impacto ambiental y a los efectos previstos en la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, se ordena publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la citada resolución, cuyo texto se incluye a continuación como anexo.  
  
València, 9 de febrero de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.  
  
  
  
ANEXO  
  
«Resolución por la que se formula Declaración de Impacto Ambiental  
Expediente: 034/04-AIA.  
Título: proyecto de construcción de las obras de reforma de la EDAR de la isla de Tabarca (Alicante) y una conducción submarina entre la isla de Tabarca y la costa peninsular.  
Promotor: Entitat de Sanejament d'Aigües.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: isla de Tabarca (TM Alicante) y Santa Pola.  
  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
Las obras prevén la mejora de las instalaciones de depuración existentes para pretratar las aguas residuales en la isla de Tabarca y su bombeo posterior a la costa peninsular mediante una conducción de polietileno de alta densidad.  
Las obras a realizar en la EDAR de Tabarca consistirán en su adecuación, aprovechando al máximo las instalaciones existentes: colocación de una reja manual de retención de sólidos en el actual canal by-pass del tamiz de finos, adecuación del tanque aireador para su uso como pozo de bombeo (retirada de la turbina existente y la estructura que la soporta, recorte de parte de las paredes superiores del tanque con objeto de dejar pasar las bombas y conducciones de impulsión, reducción del tamaño del tanque aireador mediante la ejecución de un cajón de hormigón armado de 1 m de altura relleno de gravas compactadas), adecuación del decantador para uso como arqueta de válvulas (retirada de las instalaciones actuales, recorte de parte de las paredes superiores para permitir el acceso a su interior, relleno del fondo tronco-cónico hasta la cota +2,60 con relleno de gravas compactadas terminado con losa de hormigón de 10 cm formando un fondo horizontal), utilización del emisario submarino existente como aliviadero del pozo de bombeo, conexión con la conducción submarina, mejora de las condiciones de ventilación de las cámaras subterráneas existentes mediante extracción forzada de aire y reposición del muro de sillería existente en la costa de Tabarca frente a la EDAR.  
Conducción submarina: la tubería será de polietileno de alta densidad con presión nominal de 6 atmósferas y con diámetro exterior de 160 mm. Irá apoyada sobre el fondo marino, con pequeñas intervenciones puntuales de regularización del mismo, excepto en los primeros 100 m al salir de Tabarca y los últimos 100 m llegando a la costa de Santa Pola, correspondiente a la zona de rompientes, en los cuales se colocará enterrada en una zanja de entre 1 y 2 m de profundidad. El tramo de tubería apoyado sobre el fondo submarino se lastrará mediante bloques de hormigón de 70 kg con una separación de 0,90 m o 1,35 m según profundidad.  
Adecuación del bombeo de Martínez Valero: se ha considerado un diseño de la descarga que, mediante vertido sumergido, facilite la mezcla de las aguas de posible septicidad con el resto de aguas más aireadas, minimizando la aparición de olores.  
La alternativa seleccionada tiene como ventajas las siguientes:  
- Las obras a realizar en la isla son mínimas, aprovechando las instalaciones actuales.  
- El mantenimiento es también mínimo y podrá funcionar durante todo el año.  
- Se trata todo el caudal de aguas residuales generado en la isla durante todo el año con procesos de depuración adecuados.  
- Se eliminarán completamente los vertidos de aguas residuales al mar.  
2. Alternativas  
En el proyecto se han planteado distintas alternativas para resolver el inadecuado tratamiento que actualmente reciben las aguas residuales de la isla de Tabarca:  
- Alternativas de tratamiento:  
1. Mejora de las instalaciones existentes actualmente en la isla, consistente en la construcción de una nueva planta depuradora.  
2. Bombeo de las aguas residuales generadas en la isla, hasta la costa, y conexión a la red de alcantarillado en la costa peninsular.  
3. Solución mixta, mejorando las instalaciones existentes para pretratar las aguas residuales en la isla de Tabarca y bombeo posterior a la costa peninsular.  
Dados los problemas de funcionamiento y falta de espacio que representaría la adopción de la solución 1, se considera más adecuada la alternativa 3, que supone una mejora importante respecto de la solución 2. Así pues la solución propuesta es la alternativa 3, acondicionamiento del pretratamiento en la EDAR de la isla de Tabarca y bombeo de aguas residuales hasta la costa, y conexión con la red de alcantarillado de Santa Pola.  
- Alternativas de trazado:  
1. Punto de inicio del trazado submarino: inicio en el punto de la costa más próximo a la EDAR (SW de la isla de Tabarca) o buscar otro punto en la costa más alejado de la EDAR, al NW, lo que supondría una conducción ligeramente más corta al no tener que bordear por el sur el islote de la cantera, pero con mayores trabajos de excavación en la isla de Tabarca y con la dificultad añadida de tener que salvar la muralla existente.  
Con el fin de minimizar las obras a realizar en la isla, y por tanto las molestias a la población, y dado que el resto de las conducciones existentes (agua potable, emisario submarino y conducción eléctrica) ya parten de la isla desde este punto, se elige como punto de partida de la conducción el punto de la costa más próximo a la EDAR actual.  
2. Punto de llegada en la costa peninsular, a cada uno de los bombeos existentes a lo largo de la red de alcantarillado de Santa Pola en la costa (4 posibles puntos).  
3. Trazado: como combinación de los puntos de salida y llegada propuestos, se obtienen 8 trazados distintos en los que se puede contemplar: trazado lo más recto posible entre el punto de salida y llegada escogidos o trazado curvo en función de las condiciones del fondo marino, siendo el trazado S1 el que menor impacto produce sobre la pradera de Posidonia oceánica.  
- Características de la conducción (material): fundición dúctil, hormigón armado, polietileno de alta densidad, poliéster reforzado con fibra de vidrio.  
Con el fin de minimizar el impacto ambiental sobre la pradera de Posidonia oceánica, el procedimiento de construcción propuesto es el de flotación y hundimiento con el cual, el daño que pudiera sufrir la pradera sería mínimo y circunscrito al aplastamiento de algunos tallos y haces de hojas por la propia tubería y por los elementos de lastrado que la acompañan. Por todas las consideraciones anteriores se propone como material más adecuado de entre las distintas alternativas planteadas el polietileno de alta densidad.  
- Alternativas para el sistema de bombeo de aguas:  
1. Bombeo de aguas residuales a emboladas a alta velocidad seguidas de agua limpia, de modo que en la conducción nunca quede retenida agua residual. En cuanto al destino del agua limpia a inyectar se pueden plantear tres alternativas: incorporarla al alcantarillado, hacer una segunda conducción de retorno (exigiría una nueva estación de bombeo en Santa Pola) o que vuelva por la misma conducción.  
2. Bombeo de aguas residuales de forma convencional, tomando en su destino las medidas que se consideren adecuadas para minimizar los efectos asociados a la posible aparición de malos olores.  
Se considera más conveniente el bombear a velocidades menores, con menor coste energético y sin vaciar la conducción de aguas residuales con la inyección en la misma de agua limpia, efectuando un diseño de la descarga que minimice la aparición de olores a la llegada de las aguas residuales a Santa Pola.  
- Elección del diámetro teniendo en cuenta los costes, tiempos de viaje de las aguas residuales, afecciones al medio y riesgo de obstrucciones.  
- Colocación de la conducción respecto del fondo: enterrada o lastrada.  
  
Antecedentes  
Se inició un proceso de consulta previa ante la Conselleria de Medio Ambiente el 11 de diciembre de 2000 (número de expediente 93/2000-CON). El objeto de la documentación presentada era plantear una solución al problema de vertido al mar de aguas residuales sin un tratamiento de depuración adecuado, redactando un proyecto inicial que consistía en conectar mediante una conducción submarina enterrada la isla de Tabarca con la costa peninsular, con el fin de depurar las aguas residuales generadas en la isla conjuntamente con las de Santa Pola.  
La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio emitió informe en fecha 11 de abril de 2001, como contestación a la consulta previa, en el que se concluía que la alternativa propuesta para solucionar el problema del tratamiento de las aguas residuales no se consideraba ambientalmente aceptable, ya que se consideraba que existían otras alternativas técnicamente viables y ambientalmente más aceptables como es el tratamiento de las aguas en la propia isla.  
La Entidad de Saneamiento de Aguas remitió a la Conselleria de Medio Ambiente en fecha 25 de junio de 2001, una documentación que modificaba el proyecto. En dicha documentación se desestimaba la posibilidad de tratamiento de las aguas residuales en la propia isla por dos motivos fundamentales: problemas con el transporte de lodos y escaso tiempo de funcionamiento con relación a los tiempos necesarios de activación de las bacterias (aproximadamente 21 días). Planteaba la alternativa de que la tubería no se realizara enterrada, sino directamente apoyada sobre el fondo marino, siendo enterrada únicamente en las proximidades de la costa.  
Vista la nueva documentación aportada, la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio emitió nuevo informe con salida en fecha 15 de julio de 2002 en el que concluía que la alternativa propuesta para solucionar el problema del tratamiento de las aguas residuales en la isla de Tabarca mediante la ejecución de la conducción submarina no enterrada hasta Santa Pola, resultaba de menor impacto que la conducción enterrada inicialmente planteada, considerando ambientalmente más aceptable la modificación del proyecto inicial. Tras el estudio de diferentes alternativas y atendiendo una serie de recomendaciones del Instituto de Ecología Litoral incluidas en el informe de Conselleria de Medio Ambiente de fecha de 15 de julio de 2002, el proyecto opta por la solución de mejorar las instalaciones existentes para pretratar las aguas residuales en la isla de Tabarca y bombeo posterior a la costa peninsular mediante conducción lastrada y apoyada sobre el fondo marino y colocada en zanja protegida con escollera de pequeño tamaño en la proximidad de la costa.  
  
Tramitación administrativa.  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 2 de febrero de 2004, Sanejament d'Aigües remitió el proyecto de construcción y el estudio de impacto ambiental correspondientes a las «Obras de Reforma de la EDAR de la isla de Tabarca (Alicante) y una conducción submarina entre la isla de Tabarca y la costa peninsular», incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública.  
El Estudio de impacto ambiental, como parte integrante del «Proyecto de construcción de las obras de reforma de la EDAR de la isla de Tabarca (Alicante) y una conducción submarina entre la isla de Tabarca y la costa peninsular», fue sometido a información pública por el plazo de 30 días hábiles, mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4.786 de 30 de junio de 2004.  
3. Resumen de alegaciones.  
Durante el período de información pública no se presentó ninguna alegación según consta en los certificados emitidos por el Ayuntamiento de Alicante, Ayuntamiento de Santa Pola y Jefatura de Negociado de Información y Registro de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
4. Consultas.  
Se realiza consulta a los siguientes organismos:  
De la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda:  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.  
- Servicio de Biodiversidad.  
De la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación:  
- Servicio de Pesca.  
Del Ministerio de Defensa:  
- Comandancia Militar de la Marina.  
Del Ministerio de Fomento:  
- Capitanía Marítima.  
Del Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino:  
- Dirección General de Recursos Pesqueros y Acuicultura. Comisión Técnica de la Reserva Marina de la isla de Tabarca.  
Otros:  
- Instituto de Ecología Litoral.  
5. Informes sectoriales.  
Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio De fecha 13 de julio de 2004, informa sobre los siguientes aspectos:  
«Este informe se refiere, exclusivamente, a la posible afección del proyecto a espacios de la Comunidad Valenciana propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 como Lugares de Interés Comunitario (LICs).  
[...] La contaminación marina afecta de manera directa a la pradera de Posidonia oceánica. El efecto es proporcional al aumento de la contaminación y se traduce en una disminución de la biomasa vegetal, una pérdida de diversidad biológica en las praderas y cambios en la composición vegetal de la comunidad asociada a la misma. Los efectos de la turbidez del agua producida por la materia orgánica, sustancias químicas y sedimentos en suspensión provocan la regresión del límite inferior de aquellas praderas próximas a los lugares de vertido debido a la falta de luz y la imposibilidad de realizar la fotosíntesis. Además, el sedimento llega a producir daños físicos en las hojas y tallos debido al roce producido por el oleaje. Por otra parte, un exceso de sedimentos puede desequilibrar el crecimiento de la pradera y la tasa de sedimentación normal, causando un enterramiento progresivo. Se han estudiado algunos efectos nocivos que determinados productos contaminantes producen sobre la Posidonia. Así, los detergentes alteran los procesos de crecimiento y la vitalidad de la planta ya que son absorbidos y acumulados en sus tejidos orgánicos.  
[...] la conducción propuesta se halla en el ámbito del LIC denominado «Illa de Tabarca», un área básicamente marina de 14.557 Ha (269 Ha continental + 14.288 Ha marina) que afecta a los municipios de Santa Pola, Elx y Alacant, además del frente litoral de los tres municipios. De acuerdo con la información reflejada en la cartografía de habitáis realizada por el Ministerio de Medio Ambiente, el LIC «Illa de Tabarca» se caracteriza por albergar praderas de Posidonia (habitat prioritario según la Directiva Europea cuyo código Natura 2000 es el 1120) y Cymodocea (1110). [...]  
Según la documentación remitida en el proyecto, la solución adoptada es la más viable de entre todas las estudiadas. El estudio de la Unidad Biológica Marina de la Universidad de Alicante incorporado como anexo en el proyecto, establece que el impacto ocasionado sobre la pradera de Posidonia oceánica es un impacto notable, negativo, directo, sinérgico, de efecto inmediato y no reversible, valorándolo como impacto entre moderado y severo y establece unas medidas cautelares con la finalidad de disminuir el impacto ambiental. Los vertidos al mar que se producen en la actualidad desde la isla de Tabarca provocan un efecto negativo sobre la pradera de Posidonia oceánica existente, siendo necesario darle una solución con el fin de evitar un proceso regresivo sobre la misma.  
Una ampliación de la depuradora existente en la isla de Tabarca, no evitaría que continuara produciéndose un vertido de agua al mar con una alta carga contaminante, dado el escaso tiempo de funcionamiento con relación a ios tiempos necesarios de activación de las bacterias (aprox. 21 días).  
Por lo que, vistas las consideraciones reflejadas anteriormente, y aunque el proyecto producirá efectos negativos sobre los hábitats y especies de interés comunitario, se informa favorablemente sobre el proyecto, al considerar que la solución aportada por el mismo resulta medioambientalmente más favorable que el vertido al mar de aguas residuales sin un tratamiento adecuado. En cualquier caso, se aconseja tener en cuenta las recomendaciones del Instituto de Ecología Litoral y las medidas correctoras de la Unidad Biológica Marina de la Universidad de Alicante, incluidos como anexos en el proyecto.»  
En fecha 9 de noviembre de 2009 se recibió nuevo informe acerca de la posible afección a la ZEPA «Islotes de Tabarca» recientemente incluida en la red de ZEPAs de la Comunidad Valenciana:  
«[...] vistas las características de las obras, este Servicio emite informe favorable al proyecto en lo referente a la ZEPA islas de Tabarca».  
Informe de la Comandancia Militar de la Marina.  
De fecha 11 de agosto de 2004, informa lo siguiente:  
«[...] las obras no afectan a operaciones de Unidades de la Armada, por lo que no existe inconveniente para su ejecución. [...] deberá comunicar al Instituto Hidrográfico de la Marina situación definitiva, fecha de comienzo y finalización de la instalación y coordenadas definitivas de la instalación, así como cualquier variación de la misma para actualización de las cartas y publicaciones náuticas afectadas y difusión del preceptivo Aviso a los Navegantes.»  
Informe de la Capitanía Marítima de Alicante  
De fecha 3 de septiembre de 2004, informa lo siguiente:  
«[...] la obra proyectada no supondrá, una vez en servicio, obstáculo alguno para la navegación, ni afectará negativamente al medio ambiente marino.  
Las embarcaciones que vayan a ser empleadas deberán ser previamente despachadas por la Capitanía Marítima, donde se les instruirá convenientemente sobre las normas vigentes relacionadas con el medio ambiente marino al objeto de evitar vertidos contaminantes durante la fase de ejecución de las obras.  
[..]  
En todo caso, teniendo en cuenta que la actuación se va a llevar a cabo en la reserva marina de la isla de Tabarca, de gran importancia medioambiental, deberá evitarse cualquier vertido en la mar. Si fuese necesario realizar algún vertido durante la fase de tendido de la conducción submarina, deberá comunicarse previamente a esta Capitanía Marítima.»  
Informe del Instituto de Ecología Litoral.  
De fecha 9 de septiembre de 2004, informa lo siguiente:  
«[...]  
El trazado S1 propuesto es la alternativa más adecuada, debido a que es la que menor impacto generaría sobre las comunidades bentónicas de la zona. En concreto, para Posidonia oceánica la densidad y el número de haces afectados (242.000) sería menor que en el resto de alternativas propuestas y atravesaría las zonas donde la densidad global es más baja. [...]  
En la alternativa S1 las praderas de Posidonia oceánica no se verían afectadas por la realización de zanjas submarinas en la zona más próxima a Santa Pola, ya que estas tendrían una longitud aproximada de entre 100 y 200 m, no habiendo, según se indica en el informe, praderas en ese tramo.  
[...]  
Durante la fase de construcción y al atravesar la pradera de Posidonia oceánica se debería tener en cuenta la toma de medidas encaminadas a evitar que especies como Pinna nobilis, incluidas en el anexo II del Convenio de Barcelona y en el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas, y que son residentes características de las praderas de fanerógamas marinas, sean afectadas por la deposición de la tubería sobre el fondo.  
[...] se describen como poco significativos los impactos socioeconómicos negativos, sin tener en cuenta la posibilidad de que se produjera una fuga que podría afectar a la calidad de las aguas de baño, como podría ocurrir en el municipio de Santa Pola, que acarrearía temporalmente un impacto socioeconómico y un empobrecimiento de la imagen turística [...].»  
Informe de la Dirección General de Recursos Pesqueros y Acuicultura.  
Recibido en fecha 24 de noviembre de 2009, informa lo siguiente:  
«[?] tras haber recabado la opinión sobre los posibles impactos en el recurso pesquero del proyecto al Instituto Español de Oceanografía y a la Federación Provincial de Cofradías de Pescadores de Alicante, ha recibido informe de esta última, en el que manifiestan que si las instalaciones de desagüe son similares a las de la luz y el agua, no existe ningún inconveniente, ya que con lo que hay hasta ahora no hay ningún problema de enganche en las redes de pesca de las embarcaciones de la isla»  
Informe del Servicio de Biodiversidad.  
Recibido en fecha 21 de marzo de 2011, informa lo siguiente:  
«[...] Consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunitat Valenciana (BDBCV) se comprueba que la actividad que se pretende realizar puede afectar a la especie Dendropoma petraeum, catalogada como Vulnerable por el Catálogo Español de Especies Amenazadas, y a la especie de flora Posidonia oceánica incluida en el anexo III «Especies Vigiladas» del Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas.  
Atendiendo a los hábitats de interés comunitario, la cartografía de hábitats disponible en el visor cartográfico de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda muestra que dentro de la zona de la actuación existen los siguientes hábitats:  
1120: Praderas de posidonia (Posidonia oceanicae)(\*)  
1110: Bancos de arena cubiertos permanentemente por agua marina, poco profunda.  
Los fondos marinos por los que se prevé que la conducción discurra se encuentran protegidos por diferentes figuras legales y presentan un excelente estado de conservación. Por tanto, resulta imprescindible realizar un análisis detallado del proyecto y sus posibles consecuencias ambientales para minimizar los posibles impactos ambientales de la actuación, por lo que se efectúan las siguientes recomendaciones:  
1. Existen dos conducciones preexistentes, la del agua y la de la luz, por tanto, el trazado propuesto deberá identificar la ubicación de ambos trazados para no afectar a dichas conducciones.  
2. [...] se cree importante incrementar el seguimiento ambiental, tanto en la fase de pruebas, como en la posterior, de funcionamiento, por parte de la Entidad de Saneamiento, intensificando el número de estaciones y parámetros de seguimiento habida cuenta de que se trata de una de las mejores praderas, no ya de la Comunidad Valenciana, sino también del Mediterráneo peninsular.  
3. En las operaciones de montaje de la tubería se pueden efectuar desplazamiento por el fondo que contribuyan a erosionar las comunidades bentónicas y, en particular, la pradera de Posidonia oceánica [...] si se aplican las medidas cautelares previstas (evitar desplazamientos de las tuberías por el fondo) no existirá un impacto mayor que la ocupación del fondo por la tubería.  
4. En cuanto al trazado, el informe referido cita: El impacto sobre la pradera de Posidonia oceánica en los trazados N1, N2, N3, N4, S4 y S3 que atraviesan las zonas de mayor densidad global y tienen mayor recorrido dentro de la Reserva Marina se considera un impacto muy severo. Por lo que únicamente se recomienda el trazado S1. En este sentido, esta información se considera apropiado que se actualice y se aporte una cartografía de detalle actualizada efectuada con el sonar de barrido lateral o sonda multihaz, que permita definir con mayor exactitud el recorrido de la tubería, de forma que se aproveche en su trazado la existencia de claros de arena, zonas de pradera de Posidonia oceánica degradada, o incluso ya en fase de mata muerta.»  
6. Solicitud y aportaciones de documentación complementaria.  
En fecha 20 de septiembre de 2004, tras haber revisado la documentación aportada, se realizó un requerimiento de documentación solicitando una ampliación del estudio de impacto ambiental presentado.  
  
En fecha 14 de diciembre de 2004, la EPSAR remitió documentación complementaria, presentando escrito justificando los aspectos solicitados en el requerimiento de fecha 20 de septiembre de 2004 con la siguiente información:  
- Informe específico sobre las comunidades bentónicas existentes en las zonas más próximas a Santa Pola y Tabarca.  
- Desarrollo del programa de vigilancia ambiental.  
- Justificación del material utilizado en la conducción submarina.  
- Medidas preventivas para evitar la afección a especies como Pinna nobilis, residentes características de las praderas de fanerógamas marinas.  
  
Afecciones legales.  
1. Patrimonio.  
En fecha 15 de mayo de 2009 se informó por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, autorizando la obra con la condición de que se realicen catas de sondeo y seguimiento arqueológico de las obras. Se transcribe íntegramente parte del mismo: «Se han hallado diversos fragmentos de ánfora en todos los sondeos realizados, a excepción de uno, y puesto que dichos materiales no están rodados, se podría descartar que se trate de arrastres o de transporte de materiales debidos a los movimientos de los fondos marinos, pudiéndose tratar de un pecio con un cargamento anfórico de procedencia norteafricana bajoimperial y otro de procedencia bética y cronología altoimperial que se encontrarían ocultos bajo la pradera de Posidonia».  
2. Dominio público marítimoterrestre.  
Las obras se sitúan en su práctica totalidad en el mar territorial y por ello dentro del dominio público marítimoterrestre.  
En fecha 2 de febrero de 2006, la Dirección General de Costas otorga a Sanejament d'Aigues la concesión para la realización de las obras comprendidas en el «Proyecto de construcción de las obras de reforma de la EDAR de la isla de Tabarca (Alicante) y una conducción submarina entre la isla de Tabarca y la costa peninsular» en zona de dominio público marítimoterrestre de los términos municipales de Alicante y Santa Pola (Alicante), de acuerdo con unos condicionantes y prescripciones.  
3. Espacios naturales protegidos.  
- Reserva Marina de la isla de Tabarca. Aprobada por la Orden de 4 de abril de 1986, por la Conselleria de Agricultura y Pesca (DOGV 397, 27.06.1986) y por el Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación (BOE 112, 10.05.1986), que establece una reserva marina en la isla de Tabarca.  
- Lugar de Importancia Comunitaria (LIC) «L'llla de Tabarca», código núm. ES5213024 que figura en la lista actualizada de lugares de importancia comunitaria de la región biogeográfica mediterránea, publicada en el Diario Oficial de la Unión Europea en fecha 8 de mayo de 2008, por Decisión de la Comisión de 28 de marzo de 2008, de conformidad con la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres.  
- Zona de Especial Protección de Aves «Islotes de Tabarca», que figura en la ampliación de la red ZEPA de la Comunidad Valenciana mediante Acuerdo de 5 de junio del Consell.  
- Praderas de Posidonia oceánica, habitat protegido de acuerdo a la Directiva 92/43/CEE del Consejo y su transposición al ordenamiento jurídico español a través del Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre.  
4. Clasificación y calificación urbanística.  
Afecta a suelo urbano y no urbanizable dominio público marítimo terrestre.  
  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Dadas las características de las obras a realizar y la escasa entidad de las obras en tierra, las mayores afecciones se producirán en el medio marino, afectando al fondo marino, a la calidad del agua y a las comunidades bentónicas presentes.  
Dada la reducida extensión del área de actuación en tierra, no es probable que se produzcan afecciones sobre la geología. Se producirán afecciones sobre la vegetación y fauna en la zona terrestre de la actuación y alteración del paisaje.  
En cuanto a espacios naturales protegidos o catalogados se encuentra dentro del ámbito de la actuación el LIC «L'llla de Tabarca» y la ZEPA «Islotes de Tabarca».  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación. Así pues, durante las obras, cabe destacar:  
- Generación de polvo, ruidos y vibraciones durante el movimiento de tierras.  
- Afecciones puntuales al tráfico por la circulación de maquinaria y vehículos de obra.  
- Ocupación de terrenos en las playas por la maquinaria utilizada y por los acopios de materiales.  
- Interferencias con la navegación y zonas de baño.  
- Impacto visual por las nuevas instalaciones, aunque no se prevé superior al actual.  
- Sobre el fondo marino, se producirá remoción de una porción del fondo en la franja ocupada por la excavación de las zanjas en la zona próxima a Santa Pola y a Tabarca. Los materiales de relleno de la zanja y la fijación de la conducción mediante lastres provocarán cambios en la naturaleza del fondo. Se incrementará la turbidez del agua debido a los movimientos de tierra.  
- Se puede provocar la desaparición o degradación de porciones de especies bentónicas por enterramiento o erosión. Las comunidades bentónicas que podrían verse afectadas serían las FV (formaciones de vermétidos), RIFSB (biocenosis fotófila de la roca infralitoral superior en régimen batido) y RIFC (Biocenosis fotófila de la roca infralitoral en modo calmo), aunque de modo no significativo, debido a la elección de la alternativa S1 y a que la conducción se ejecuta en la zona ya afectada por la presencia del emisario submarino y las conducciones de agua potable y eléctrica.  
- La afección a la pradera de Posidonia oceánica se producirá por la ejecución de zanjas, enterramiento y por desplazamientos por el fondo.  
- Respecto del patrimonio, se deberán realizar catas de sondeo y seguimiento arqueológico de las obras.  
Durante la fase de explotación, cabe destacar:  
- Ligero incremento sonoro en las inmediaciones de las instalaciones de impulsión, considerándose poco relevante.  
- Riesgo de aparición de olores e infestaciones, especialmente en el entorno del bombeo de Martínez Valero, en la playa de Santa Pola.  
- Riesgo de rotura de la conducción, que provocaría un vertido de aguas residuales en la zona.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y protectoras y el programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado las medidas correctoras que se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de la infraestructura. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.  
Las medidas correctoras propuestas son:  
- Señalización en puntos de salida de camiones y maquinaria pesada, limitación de velocidad y vigilancia.  
- Control de vertido de tierras sobrantes. Traslado de las tierras y materiales sobrantes a vertederos autorizados.  
- Respecto al ruido, el diseño de la futura impulsión contemplará que los equipos seleccionados no produzcan vibraciones, trepidaciones o ruidos por encima de los niveles admitidos, disponiendo de los aislamientos acústicos necesarios.  
- Se reducirá la emisión de olores mediante un adecuado diseño de las instalaciones (descarga y mezcla sumergida), o la instalación de sistemas de tratamiento de olores mediante la extracción de aire y desodorización en el punto de incorporación de las aguas residuales de Tabarca a la red del este de Santa Pola, y por un correcto mantenimiento de las mismas.  
- Se realizarán campañas de desratización y desinfección de las instalaciones.  
- Instalación de un sistema automatizado que permita detectar fugas en la tubería y definición de un protocolo de actuación frente a esta situación que paralice la impulsión.  
- Mantenimiento operativo del emisario actual para, en caso de fuga en la conducción, poder utilizarlo durante la reparación.  
- Colocación de la conducción mediante el procedimiento de flotación y hundimiento que es rápido y permite la realización de las uniones en tierra minimizando los trabajos submarinos. Evitar desplazamientos de la tubería por el fondo durante la instalación de la misma.  
- Revisión detallada del replanteo de la traza submarina para determinar la presencia de individuos de Pinna nobilis y, en su caso, plantear su traslado a otras implantaciones previamente a la construcción.  
- Evitar el vertido al mar de materiales procedentes de las obras.  
- Evitar que los materiales finos procedentes de la excavación de zanjas en el medio marino sean vertidos al mar.  
- Evitar que el relleno de las zanjas abiertas en el fondo marino, particularmente las últimas capas sean de materiales finos.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de todas las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
- Vigilancia estructural mediante inspecciones semestrales de las trazas subacuáticas por buceadores inspectores, grabación de vídeo submarino, análisis del estado por técnicos especializados y la emisión de informes de inspección, incluyendo el estado de las instalaciones y propuesta de recomendaciones.  
- Vigilancia de la posible afección de la conducción a la Posidonia oceánica atravesada.  
- Control de explotación de las instalaciones de cabecera (control del efluente de entrada/salida de las instalaciones).  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos tácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5 de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
4. El artículo 17, apartado 2, letra L), del Decreto 139/2009, de 18 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos públicos y privados; así como de los planes y programas que no requieran de evaluación ambiental estratégica, conforme a la normativa aplicable, que se desarrollen en el territorio de la Comunidad Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de construcción «Obras de Reforma de la EDAR de la isla de Tabarca (Alicante) y una conducción submarina entre la isla de Tabarca y la costa peninsular» siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental, con su ampliación de fecha 14 de diciembre de 2004, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Las impuestas en la concesión para la realización de las obras en zona de dominio público marítimoterrestre otorgada por la Dirección General de Costas, Subdirección General de Gestión Integrada del Dominio Público Marítimoterrestre en fecha 26 de diciembre de 2005.  
2. El presupuesto del proyecto de construcción se deberá completar con los costes de la aplicación de medidas correctoras y protectoras necesarias, de acuerdo a las previsiones del estudio de impacto ambiental.  
3. Las embarcaciones que vayan a ser empleadas en la obra deberán ser previamente despachadas por la Capitanía Marítima, donde se les instruirá convenientemente sobre las normas vigentes relacionadas con el medio ambiente marino, al objeto de evitar vertidos contaminantes durante la fase de ejecución de las obras.  
4. Previamente al inicio del tendido de la tubería, la zona deberá acotarse y balizarse adecuadamente al objeto de prevenir riesgos que afecten a la seguridad marítima y la navegación. A tal efecto, una vez finalizados los trabajos, se deberá comunicar al Instituto Hidrográfico de la Marina para la corrección de las cartas de navegación correspondientes y su publicación en los avisos a los navegantes.  
5. Deberá elaborarse una cartografía de detalle actualizada previa a la ejecución de las obras, mediante sonar de barrido lateral o sonda multihaz, que permita definir con mayor exactitud el recorrido de la tubería, de forma que se aproveche al máximo la existencia de claros de arenas, zonas de pradera de Posidonia oceánica degradada o incluso en fase de mata muerta.  
6. Cualquier vertido durante la fase de ejecución de las obras, deberá comunicarse previamente a la Capitanía Marítima de Alicante.  
7. En cuanto a la presencia de las especies Dendropoma petraeum y Pinna Nobilis consideradas Vulnerables en el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas y la posibilidad de afección durante la ejecución de las obras, se estará a lo dispuesto en la Ley 42/2007 del Patrimonio Natural y la Biodiversidad.  
8. La restauración de la zona se realizará con especies propias de la flora local, evitándose el empleo de especies exóticas, en especial, de aquellas de carácter invasor, que aparecen en los anexos de la Orden de 10 de septiembre de 2007, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, por la que se aprueban medidas para el control de las especies vegetales exóticas invasoras en la Comunidad Valenciana. La plantación de Carpobrotus sp en el paseo de la playa de Santa Pola, presupuestada en el proyecto, deberá sustituirse por otra especie no invasora.  
9. Las instalaciones auxiliares se ubicarán lo más alejado posible de las edificaciones existentes. Se intentará ubicarlas en zonas de dominio público marítimoterrestre.  
10. Se realizarán catas de sondeo y seguimiento arqueológico de las obras. En el caso de descubrirse restos arqueológicos, paleontológicos, etnológicos o arquitectónicos durante la ejecución de las obras se comunicará inmediatamente a la Conselleria de Cultura y Deporte y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de patrimonio cultural valenciano.  
11. Los materiales de relleno que fuesen necesarios para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán estas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.  
12. Deberá determinarse el destino final de los materiales sobrantes de la excavación y de las demoliciones necesarias, bien para su uso en la propia obra como material reutilizable, bien como residuos inertes adecuados en el marco del Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat. En ningún caso, se abandonarán los materiales sobrantes en el propio emplazamiento.  
13. El programa de vigilancia ambiental se completará con indicadores que permitan evaluar todas las medidas propuestas, periodicidad del muestreo, valor umbral y medidas a tomar en caso de superación, y se incluirá en el plan de obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.  
Se incrementará el seguimiento ambiental tanto en la fase de pruebas como en la de funcionamiento intensificando el número de estaciones y parámetros de seguimiento.  
El director de las obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Por último, para comprobar la correcta aplicación del programa de vigilancia ambiental se redactarán informes técnicos medioambientales, de periodicidad anual, que serán remitidos a esta Dirección General.  
14. Durante la ejecución de las obras se evitará desarrollar trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.  
15. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
València, 24 de mayo de 2011.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML