Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8309, del 04-06-2018 (2018/4954)

RESOLUCIÓ de 9 de maig de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 140/16-AIA Monòver.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8309

Data del DOGV
:   04-06-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/4954

CVE


Data del document
:   09-05-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Monòver](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de maig de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 140/16-AIA Monòver. [2018/4954]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 140/16-AIA Monòver.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 140-2016-AIA.  
Títol: Basses de reg.  
Promotor: Comunitat de Regants la Romana.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Monòver (Alacant).  
Localització: parcel·la 39 del polígon 35. Monòver (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
Actualment la capacitat d'emmagatzematge d'aigua per a reg de la Comunitat de Regants de la Romana representa el 43,675 % del consum mitjà anual. Es pretén ampliar la capacitat d'emmagatzematge per a millorar la gestió del reg per mitjà de la construcció de dues basses en el paratge conegut com a Madara Baixa, el que suposarà un augment de la capacitat d'emmagatzematge en 480.000 m³. Les construccions de les basses permetrà disposar d'una reserva per al subministrament de l'aigua de reg davant de possibles avaries i facilitarà la gestió de l'aigua en època estival.  
La procedència de l'aigua per a la regulació i l'emmagatzematge serà l'embassament denominat el Toscar, que pertany al transvasament Xúquer-Vinalopó.  
Les característiques principals de les basses seran les següents:  
Bassa oest:  
- Superfície d'ocupació: 41.500 m².  
- Alçària de la bassa: 10 m (calat).  
- Presa d'eixida d'aigua: cantó nord-est.  
- Amplària de coronació: 5 m.  
- Talús interior: 3/1.  
- Talús exterior terraplé: 1,50/1.  
- Capacitat màxima aproximada d'embassament: 205.840 m³.  
Bassa est:  
- Superfície ocupació: 49.000 m².  
- Alçària de la bassa: 11 m (calat).  
- Amplària de coronació: 5 m.  
- Talús interior: 3/1.  
- Talús exterior terraplé: 1,50/1.  
- Capacitat màxima aproximada d'embassament: 271.175 m³.  
Les dues basses se situen separades a causa de l'existència de la servitud de pas d'una línia elèctrica d'alta tensió així com l'existència de la canonada del transvasament Xúquer-Vinalopó.  
L'execució de les basses s'iniciarà amb el moviment de terres que comprendrà:  
- Neteja i desbrossament del terreny i arreplega fora de l'àrea d'ocupació de les obres.  
- Excavació en desmunt i transport a terraplé de terres de la pròpia excavació.  
- Terraplenament amb terres de la mateixa excavació inclosa: l'estesa, el reg i la compactació.  
- Execució del dren ximenera en el dic oest de la bassa oest.  
- Perfilar i refinar els talussos interiors, el fons i el corredor de coronació de l'embassament.  
- Excavació de rases en coronació i fons de l'embassament.  
No serà necessària l'aportació de noves terres per a terraplenament ni el transport a abocador de terres ja que es compensarà el volum de terres de desmunt en la mesura que siga possible.  
Una vegada configurades les noves basses en tot el seu contorn i perímetre, amb els talussos construïts, es procedirà a col·locar una capa d'arena de 20 centímetres de grossària sobre el material del fons de la bassa i de la cara interior dels talussos. Sobre aquesta capa es col·locarà una capa de geotèxtil compost de feltre de fibra polimèrica, i sobre aquesta última es col·locarà una geomembrana impermeable a base de làmina prima de 2,00 mil·límetres de grossària, que assegurarà l'estanquitat de la bassa. Aquestes capes cobriran el fons de la bassa i les cares interiors dels talussos, i s'ancoraran en la part superior d'aquests. Sobre la geomembrana impermeable es col·locarà una capa superior d'acabament de 30 centímetres de grossària, composta per terreny seleccionat o bé grava o escullera de poc pes. El geotèxtil i la geomembrana impermeable s'ancoraran en el corredor de coronació.  
En el perímetre i centre del fons de l'embassament compost per canonada de PVC o PE de ø110 mm i ø160 mm corrugada ranurada, col·locada en fons de rasa de 40 x 40.  
S'instal·larà en el dic principal un dren ximenera d'amplària d'1 m i alçària total del dic, que connectarà amb la capa drenant superficial d'un metre de grossària que se situarà en la base de la part exterior del dic (base del talús exterior). El material serà drenant, graveta 10-20 o semblant i la possible aigua drenada s'arreplegarà en la cuneta perimetral de formigó disposada en el contorn de la bassa al peu dels talussos exteriors.  
Quant a la bassa situada a l'est, la pràctica totalitat d'aquesta està construïda excavant el vas en el terreny natural actual. El terreny natural talla els dics perimetrals de la bassa pràcticament en la coronació d'aquests. De manera que si hi haguera fugues en els talussos interiors dels dics per ruptura de la geomembrana, l'aigua «baixaria» pel terreny natural inferior cap al fons de l'embassament i seria arreplegada pel drenatge de fons de la bassa.  
No pareix per tant necessari ubicar dren ximenera en els dics que conformen la bassa superior (bassa est).  
Les canonades d'eixida estaran formades per canonada de PEAD de diàmetre 500 mm i PN-10, presa de fons formada per peça de caldereria ø 600 mm galvanitzada i formigonada i vàlvules de tall.  
El corredor de coronació perimetral serà de 5,00 m d'amplària. En el seu extrem al costat del talús interior es col·locarà l'estructura de formigó armat on s'ancoraran la làmina de geotèxtil i la geomembrana impermeable.  
L'embassament es protegirà per tanca perimetral de malla metàl·lica galvanitzada muntada sobre pals metàl·lics ancorats al sòl amb formigó i porta d'accés de 5,00 m de doble fulla. La tanca s'instal·larà al llarg de tota la vora exterior del corredor (camí) de coronació.  
Es respectaran les servituds existents (línia elèctrica d'alta tensió, canonada del transvasament, camí ramader). Per a respectar la servitud de la línia elèctrica en la bassa oest en compte de construir un talús com en la resta de la bassa, es construirà un mur de contenció format per blocs de marbre procedents de material de rebuig de les pedreres del municipi.  
  
Tramitació administrativa. Informes  
El 14 de desembre de 2016 es rep, en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, la sol·licitud d'inici d'expedient d'avaluació d'impacte ambiental i documentació annexa procedent de l'Ajuntament de Monòver en la seua qualitat d'òrgan substantiu.  
A la documentació tècnica (projecte d'execució de dues basses de reg), i ambiental (estudi d'impacte ambiental, estudi d'integració paisatgística, estudi patrimonial) s'adjunta:  
- Certificat pel qual es justifica que la informació pública dels documents anteriorment mencionats s'ha realitzat per mitjà d'exposició en el tauler d'anuncis del municipi, pàgina web municipal, i publicació d'edicte en el Butlletí Oficial de la Província d??Alacant, del 13 d'octubre de 2016, per un termini de 30 dies hàbils transcorreguts els quals no es van presentar al·legacions.  
- Informe de 31 d'agost de 2016, de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, en matèria agronòmica i en referència al que preveu la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana en sentit favorable.  
Indica l'informe: «S'aporta el certificat de l'Ajuntament (?) en què es diu que el sòl sobre el qual es pretén realitzar l'actuació està classificat com a sòl no urbanitzable general i l'actuació és compatible amb el planejament municipal vigent».  
(...) «en compliment del Decret 78/2012, de 25 de maig, del Consell, pel qual es crea el Registre de Basses per a Reg a la Comunitat Valenciana, la bassa prevista ha d'inscriure's en el dit registre».  
- Informe de 23 de setembre de 2016, de la Secció de Camins Ramaders, del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, del qual s'extrau el següent: «Per l'est de la parcel·la 39 del polígon 25 del terme municipal de Monòver discorre, segons la vigent classificació de camins ramaders de Monòver, la canyada real de Velaire. Aquest camí ramader està classificat amb una amplària de 75 metres».  
Per la zona d'ubicació de les basses de reg (el camí ramader), discorre entre forest a la dreta i vinyes a l'esquerra (descripció del traçat de sud a nord) amb una amplària de 75 m. Per tant segons aquesta descripció, la bassa més a l'est afectaria el domini públic del camí ramader.  
  
La canyada real de Velaire no consta com a delimitada en l'arxiu d'aquesta Secció Forestal. Per aquest motiu es proposa que, fins que s'efectue la delimitació corresponent del camí ramader, es respecte sense afectacions, de forma cautelar, el domini públic pecuari en la franja d'amplària 37,5 metres pres com a referència des del límit de la forest i cap a l'oest».  
- Autorització de prospecció arqueològica de 12 de setembre de 2016, de la Direcció Territorial de Cultura i Esport d'Alacant.  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de 14 de novembre de 2016 en els termes següents: (?) «El projecte no comporta risc per als elements del patrimoni cultural radicats en l'àrea d'actuació sempre que es complisquen les mesures correctores proposades per a la mínima afectació del patrimoni pel que s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià».  
  
- Amb data 24 de gener de 2017, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita informe als organismes següents:  
Servei d'Ordenació del Territori.  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Àrea de Gestió del DPH de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Secció d'Estratègia i Programació Hidràulica de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Amb dates de 23 de març i 19 d'abril de 2017 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, a la vista dels informes sectorials emesos i el contingut dels quals s'exposarà en posteriors apartats, sol·licita la modificació i esmena d'alguns aspectes del projecte així com la redacció d'un estudi d'inundabilitat.  
Per mitjà de remissions de 8 de maig i 29 de juny de 2017, el promotor remet la documentació sol·licitada.  
Les referències d'aquesta resolució al projecte o a l'estudi d'impacte ambiental es realitzen basant-se en la documentació esmenada.  
Es resumeix a continuació el contingut dels informes emesos en la fase de consultes realitzada amb data de 23 de març i 19 d'abril de 2017:  
  
- El 21 de febrer de 2017 la Secció d'Ajudes a les Rendes, de la Direcció Territorial d'Alacant, emet un informe en què s'indiquen diferents aspectes tècnics que han d'esmenar-se (instal·lació de drenes, modificació del camí de coronació, millora de les soldadures de les conduccions, protecció de la conducció del transvasament Xúquer-Vinalopó, consulta a l'òrgan competent en l'explotació de la conducció del transvasament per a trobar la solució tècnica més adequada en la connexió basses-transvasament) i assenyala que han de seguir-se les recomanacions de la «Guia sobre el projecte, construcció, explotació, manteniment, vigilància i plans d'emergència de les basses de reg amb vista a la seguretat» editat per la (llavors) Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
- Informe (2n) de la Secció d'Ajudes a les Rendes, de 5 de maig de 2017, basant-se en la modificació del projecte realitzada: «A la vista de la revisió efectuada de la còpia del projecte aportat es comprova que s'han realitzat les modificacions requerides en l'anterior informe. Per tant es considera que el projecte compleix satisfactòriament els requisits tècnics i de seguretat necessaris en aquest tipus d'obres».  
- Informe del 9 de març de 2017 de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer: destaca l'informe respecte a la documentació proporcionada a consulta que la procedència de l'aigua de les basses serà l'embassament del Toscar que pertany al transvasament Xúquer-Vinalopó, destaca l'afectació a la Rambla de Tarafa com a punt on s'abocaran els escolaments de les basses, i la modificació del règim d'escolaments per la modificació del relleu així com les alteracions que pot patir la infraestructura prevista a causa dels escolaments naturals del terreny.  
L'informe prossegueix i indica que haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua en compliment de l'article 47.1 del text refós de la Llei d??aigües, sense modificar ni les servituds existents ni provocar zones amb risc d'inundació i garantir el drenatge de les aigües cap als llits, entre altres.  
Per un altre costat indica l'informe que la Comunitat de Regants la Romana disposa de distints aprofitaments d'aigües subterrànies les extraccions de les quals es veuran reduïdes per la utilització de les aigües del transvasament.  
Finalment indica que l'abocament d'aigües pluvials i la construcció del desaigüe d'emergència requereixen autorització administrativa.  
- Informe de 28 de març de 2017, del Servei d'Ordenació del Territori: consultada la cartografia del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), així com la cartografia del sistema nacional de zones inundables ha de tindre's en compte que les basses s'ubicaran annexes a una zona amb perillositat d'inundació de nivell 4 i per un altre costat pot haver-hi afectació aigües avall de les basses per la seua possible ruptura.  
  
En cas d'avinguda podria haver-hi una afectació al nucli urbà de la Romana i per a això s'ha de redactar un estudi d'inundabilitat que identifique el risc considerant el cabal punta i el temps d'avinguda, tot això d'acord amb la normativa corresponent.  
- Resolució de 13 de març de 2018 per la qual s'aprova l'estudi d'inundabilitat del qual s'extrau el següent: «(?) el terreny en què es construiran les basses té pendent continu (sentit est a oest) cap a la part inferior de la vall on s'ubica el tram inicial de la rambla de Tarafa que naix en aquest paratge de Madara Baixa i arriba a ser afluent del riu Vinalopó. El cabal de ruptura, pel pendent natural del terreny, es dirigiria directament al llit de la rambla de Tarafa que està situada a escassos 200 m de la bassa inferior. Per tot això, s'estima que la ruptura més desfavorable a estudiar és la ruptura del dic de major alçària, corresponent a la zona sud d'ambdues basses, i cap a l'oest».  
  
S'ha estudiat l'ona de ruptura que causaria la bassa amb la consideració prèvia dels paràmetres establits en la guia tècnica «Classificació de preses en funció del risc potencial» del Ministeri de Medi Ambient i resulta una classificació de la bassa en funció del seu risc potencial dins de la categoria «A».  
La resolució cita que amb data de 20 de desembre de 2017, la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, va emetre un informe en què assenyala que la parcel·la on s'ubicaran les basses està en el marge esquerre de la rambla de la Romana dins de la seua zona de policia i fora de la zona inundable (AI06 Rambla de la Romana). Per un altre costat es recorda que la competència en el control de seguretat de preses i embassaments fora de domini públic hidràulic segons article 362.2a) del Reglament del Domini Públic Hidràulic, són les administracions públiques competents per a aprovar la classificació de la presa.  
Finalment i tenint en compte l'informe de l'òrgan de conca, la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, aprova l'estudi d'inundabilitat basant-se en la comprovació de l'absència d'inundabilitat de la parcel·la ocupada per les basses i atenent que les afectacions generades per la ruptura de la bassa són admissibles, per això el projecte és compatible amb la normativa del PATRICOVA.  
  
Finalitza la resolució per la qual s'aprova l'estudi d'inundabilitat i indica que l'Ajuntament haurà de condicionar l'aprovació de la llicència urbanística al correcte disseny de les obres de drenatge, a la comprovació de les correctes dimensions i l'execució d'aquestes infraestructures de manera que no es produïsca afectació a tercers.  
- Informe de 13 de febrer de 2018, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge: la zona d'actuació se situa en l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR-30, Vinyes d'Alacant (Novelda, el Pinós) segons la directiva 53 del Decret 1/2011, del Consell, pel qual s'aprova l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
Segons l'article 6 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el paisatge condicionarà els usos, les activitats, i les infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i posada en valor dels espais culturals per mitjà de la incorporació en els plans i projectes de condicions, criteris o instruments de paisatge.  
L'òrgan competent en paisatge considera que la ubicació de les basses en l'àmbit de PRR, al peu de la muntanya d'una unitat de paisatge d'alt valor com és la serra de les Pedrisses, que alberga importants elements de la infraestructura verda del municipi, la presència de la canyada real de Velaire i en un àmbit d'alta visibilitat des dels punts d'observació principals fan necessària l'adopció de mesures d'integració paisatgística com ara la implantació de vegetació en talussos, la plantació d'arbratge d'acord amb l'entorn, i al costat del camí ramader d'acord amb el patró que pareix existir al llarg del seu traçat.  
  
Consideracions ambientals  
Es destaca de l'estudi d'impacte ambiental el següent:  
L'àrea de construcció dels embassaments està a l'oest del terme municipal de Monòver en la zona denominada Madara Baixa, en terreny amb pendents entre el 3 i el 15 % i en parcel·la majoritàriament dedicada al cultiu d'herbacis.  
Com a elements destacables de l'entorn està la rambla de Tarafa o canyada de Madara a l'oest de les basses i la serra de les Pedrisses a l'oest que té un punt de desaigüe en la parcel·la objecte del projecte.  
  
Des del punt de vista hidrogeològic el terme municipal de Monòver està inclòs en la unitat hidrogeològica Quibas i sobre la massa subterrània serra del Reclot, les entrades de la qual procedeixen de la infiltració d'aigua de pluja i les descàrregues principals es produeixen a través dels bombaments.  
La majoria de la vegetació de l'àmbit està en els ribassos de les parcel·les. Són gramínies amb la presència d'altres espècies com ara cards (Eryngium campestre, Atractylis humilis, Carthamus lanatus,[?]), coscolls (Quercus coccifera), esparregueres (Asparagus acutifolius), romer (Rosmarinus officinalis), etc., o espècies invasores com la canya (Arundo donax).  
Com a espècie amenaçada en l'àmbit d'estudi es destaca l'àrea de campeig de l'espècie àguila de panxa blanca (Aquila fasciata).  
Al nord de l'àmbit d'estudi es localitza la serra de les Salines que és LIC i ZEPA, que no es veu afectada per aquest projecte.  
La bassa est limita amb el domini públic de la canyada real de Velaire (75 m).  
Segons els treballs preliminars de la memòria d'impacte patrimonial, en l'àmbit d'estudi no hi ha cap jaciment, encara que s'ha localitzat un tram empedrat d'un camí en els límits de la parcel·la i rodejat de murs de pedra fora de la zona de construcció de la bassa però susceptible d'emprar-se com a zona de pas de maquinària i que podria tindre un cert valor etnològic.  
Quant al PATRICOVA, i segons l'estudi d'inundabilitat redactat, la zona d'estudi no té cap nivell de perillositat. La zona de perillositat 4, només afecta el llit de la rambla de Tarafa, que està més de 15 m per sota de la zona on s'ubicarà l'embassament.  
Quant a risc generat per la ruptura dels embassaments, els resultats de les simulacions i anàlisis realitzades indiquen que la ruptura de la bassa est provocaria una avinguda entre ambdues basses i en sentit nord. Posteriorment trencaria la bassa oest trencant directament cap a la rambla. Segons els estudis realitzats, l'avinguda circularia per la rambla i no afectaria directament nuclis habitats però sí serveis essencials i cases disperses.  
La zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers mitjana. Aquest tipus d'obra i activitat d'emmagatzematge d'aigua de reg, no representa cap risc de contaminació dels aqüífers.  
  
Per al cas de la zona d'estudi, trobem dos nivells d'erosió potencial: molt baixa en pràcticament tota la zona d'estudi i i molt alta a l'est de la zona d'estudi.  
D'acord amb la cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana, la zona d'estudi no es veu afectada per riscos de lliscaments i despreniments.  
  
1. Identificació i valoració d'impactes  
- En la fase d'execució les accions que poden generar efectes ambientals significatius són el rebuig i el desbrossament del terreny i el moviment de terres que suposaran l'alteració de la coberta vegetal i del relleu, emissió de partícules de pols a l'atmosfera, sorolls i gasos contaminants, alteració de les xarxes d'escolament natural, generació de residus, generació d'ocupació, possible afectació al patrimoni cultural.  
  
- En la fase de funcionament la presència de la infraestructura alterarà el paisatge però es produirà una millora en el sector agrari.  
Els impactes ambientals sobre el sòl en les fases de construcció i funcionament es valoren com a moderats tenint en compte que en l'obra hi haurà la màxima compensació de volum de terres remogudes.  
  
L'impacte sobre l'atmosfera es considera moderat ja que a la terminació de les obres els impactes cessaran.  
No existirà impacte del projecte sobre la hidrologia superficial. No obstant això, es produirà una alteració del règim d'escolaments l'origen de la qual se situa en la zona forestal limítrofa. La protecció de la bassa obliga a la construcció d'una cuneta perimetral que dirigirà aquests escolaments a la rambla de Tarafa.  
L'alteració de la vegetació es considera de caràcter compatible donat l'entorn antropitzat on es construiran els embassaments. La presència de la làmina d'aigua produirà efectes positius sobre la fauna que podran utilitzar-la.  
Les basses no afectaran cap recurs paisatgístic però la seua presència produirà una alteració del paisatge PRR30 Vinyes de l'interior d'Alacant. No obstant això, la seua construcció permetrà conservar aquest paisatge tradicional per la millora del sector agrari pel que l'impacte es valora com a moderat.  
El projecte no presenta afectació al patrimoni cultural i l'únic recurs etnològic trobat (tram de camí empedrat), es protegirà durant les obres pel que l'impacte es considera compatible.  
Durant la fase de construcció es generarà residus assimilables a urbans. Donades les característiques i escàs volum, l'impacte es considera moderat.  
L'execució del projecte tindrà impactes positius sobre l'ocupació i la socioeconomia de la zona.  
  
2. Establiment de mesures protectores i correctores  
Es proposen les següents: es definiran les zones d'arreplegues i parc de maquinària, el material vegetal es triturarà i incorporarà al terreny o es trasplantarà, s'habilitaran zones per al manteniment de la maquinària, els olis i lubricants es gestionaran per mitjà de gestor autoritzat, els abocaments de formigó i llavat de formigoneres es realitzaran en llocs adequats, es regarà periòdicament la zona d'obres i camins, es complirà la normativa en matèria de sorolls.  
Les aigües d'escolament es canalitzaran cap als barrancs existents, es construirà un muret de contenció per a evitar que les aigües d'escolament afecten les basses així com cuneta perimetral. Es respectarà el Decret 7/2004 pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
En les basses s'instal·larà una tanca de seguretat i es col·locaran elements com ara escales. Els elements de llastat en talussos facilitarà l'eixida de persones i animals de la bassa. La terra vegetal procedent de l'excavació s'aportarà als talussos per a facilitar l'aparició de vegetació espontània.  
El camí empedrat es protegirà com a element etnològic d'interés amb una capa d'arena que es retirarà una vegada finalitzen les obres. No obstant això, es complirà, en cas d'aparició de restes en el transcurs de les obres, la legislació vigent en matèria de patrimoni cultural.  
  
3. Programa de vigilància ambiental  
En la fase d'obra el programa de vigilància ambiental es basa en la vigilància d'aspectes com ara la possible aparició de restes arqueològiques, l'aparició de fenòmens erosius, el control dels punts d'arreplegues i de la maquinària d'obres i el control del replantejament per a evitar l'afectació al camí ramader. Diàriament es controlarà que es compleixen les mesures preventives i correctores proposades.  
A la terminació de les obres es verificarà l'adequada restauració de la zona d'obres i el compliment del pla d'emergències.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
1. Planejament urbanístic: la proposta del pla general actualment en revisió qualifica la zona de construcció de les basses de «zona rural protegida agrària» i són compatibles els usos proposats amb la proposta del pla. Quant a l'actual planejament, ha d'indicar-se que els usos en la parcel·la, al tractar-se d'un sòl protegit hauran d'estar previstos en el planejament.  
2. Camins ramaders: consultada la cartografia de la Generalitat Valenciana i l'informe sectorial emés així com els plans del projecte, pareix garantir-se el domini del camí ramader. No obstant això, i donades les dimensions de la canyada real de Velaire el desitjable, atés que la construcció de la bassa est ocuparà amb caràcter indefinit el terreny i el farà no apte per a altres usos, i atés que aquest fet condicionaria l'acte de delimitació que, si és el cas, es duguera a terme, es considera necessari, per a assegurar la protecció del domini públic, la realització d'una delimitació parcial.  
No obstant això, cal assenyalar que la distància de protecció de 37,5 metres promourà la funció de la canyada real com a corredor ecològic que connecta les serres del municipi amb les zones de cultiu de sud a nord de la província d'Alacant. A més d'actuar com a corredor ecològic, en el tram concret d'actuació el camí ramader actua com un element de protecció de la pròxima serra de les Pedrisses.  
3. Aigua: l'ús d'aigües del transvasament protegirà en un principi, els recursos hídrics subterranis, objecte principal del transvasament pel que en aquest aspecte no es generarien efectes ambientals adversos.  
Un aspecte important del projecte és la gestió dels escolaments de les basses i les que rep la parcel·la de l'annexa zona forestal. L'evacuació d'escolaments cap a la rambla assegura una correcta evacuació. No obstant això, la construcció de les basses obliga a modificar el punt d'evacuació d'escolaments de la zona forestal. No es considera que l'impacte siga rellevant pel fet que no es tracta d'una xarxa important d'evacuació.  
No obstant això, es recorda que en compliment de l'informe de l'òrgan de conca, haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua en compliment de l'article 47.1 del text refós de la Llei d'aigües, sense modificar ni les servituds existents ni provocar zones amb risc d'inundació i garantir el drenatge de les aigües cap als llits.  
4. Directiva 2014/52/UE per la qual es modifica la Directiva 2011/92/UE relativa a l'avaluació de les repercussions de determinats projectes públics i privats en el medi ambient: la modificació de la Directiva 2011/92/UE insta a arreplegar els efectes esperats derivats de la vulnerabilitat del projecte davant de riscos d'accidents greus o desastres que incidisquen en el projecte que es tracte.  
En el cas de basses de reg, la modificació del Reglament del Domini Públic Hidràulic pel Reial decret 9/2008, va permetre la millora en la gestió del risc en preses, embassaments i basses. En el cas de les basses proposades, d'acord amb els coneixements disponibles, s'identifica el risc sísmic que queda identificat en l'estudi geotècnic i, a causa de l'existència de legislació vigent en la matèria, amb un component tècnic important.  
No obstant això, el risc de ruptura, que és el que pot causar efectes ambientals sobre béns materials o població a conseqüència d'una fallada estructural o un sisme o qualsevol procés fortuït no arribaria, segons els estudis tècnics realitzats, a causar efectes sobre els nuclis de població més importants encara que sí que en tindria sobre béns materials i cases aïllades.  
Donada la sismicitat de la zona i la possibilitat que el cabal d'avinguda poguera generar efectes ambientals sobre la població i béns materials cabria una valoració ambiental desfavorable. Ara bé, tenint en compte que el projecte pareix haver incorporat mesures tècniques de prevenció, la valoració de les quals, per ser de caràcter estrictament tècnic han de ser controlades i supervisades pels òrgans competents, la declaració d'impacte ambiental i l'aprovació del projecte han de quedar supeditades al compliment de totes les disposicions que legals i tècniques siguen d'aplicació, amb els coneixements actualment disponibles.  
Al mateix temps cal assenyalar que la ubicació de les basses prop de la rambla de Tarafa permet una ordenada evacuació dels cabals procedents d'una hipotètica ruptura d'aquestes.  
Finalment indicar que en la resta d'aspectes ambientals es concretaran algunes mesures perquè el projecte no cause efectes ambientals significatius.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i annex I.8.d del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de dues basses de reg, en la parcel·la 39 del polígon 35 de Monòver (Alacant) en el paratge Madara Baixa, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
  
1. El municipi haurà de concretar si el projecte proposat és compatible amb els usos permesos en el planejament actual.  
2. Abans de l'obtenció de la llicència d'obres hauran d'haver-se obtingut totes les autoritzacions i permisos que procedisquen: aprovació de la proposta de classificació de les basses, del pla d'emergència i altres en matèria de seguretat tenint en compte tots els estudis tècnics realitzats o que hagen de realitzar-se segons la normativa vigent.  
3. D'acord amb l'informe emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, es respectaran les mesures preventives de la memòria d'impacte patrimonial. No obstant això, si en el transcurs de les obres apareixen béns integrants del patrimoni cultural valencià s'actuarà d'acord amb les directrius de la Llei 4/1998.  
4. Es considera procedent la realització de la delimitació parcial de la canyada real de Velaire en l'àmbit de la parcel·la afectada pel projecte.  
5. En compliment de l'informe de l'òrgan de conca, haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua en compliment de l'article 47.1 del text refós de la Llei d??aigües, sense modificar ni les servituds existents ni provocar zones amb risc d'inundació i garantir el drenatge de les aigües cap als llits.  
6. En el desbrossament es tindrà en compte, en la gestió del material vegetal, i davant de la presència en la zona d'Arundo donax, el Decret 213/2009, de control d'espècies exòtiques invasores.  
7. A més de les mesures correctores indicades pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, es realitzarà el trasplantament de l'arbratge agrícola proposat en la zona oest del projecte a fi d'ocultar els talussos de la bassa cap a la CV-834. La plantació es realitzarà de manera no lineal.  
8. La tanca de l'embassament haurà de senyalitzar-se a fi d'evitar possibles xocs d'aus.  
En el vas de les basses s'hauran d'adequar les estructures suficients (malles, plataformes flotants o semblant) per a permetre l'eixida de fauna atrapada.  
9. Es comunicarà als agents mediambientals de la zona qualsevol incident que puga sorgir en relació amb xocs o ofegaments d'aus o un altre tipus de fauna.  
La detecció d'aquest tipus d'incidents així mateix haurà de ser comunicada per la Comunitat de Regants al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
10. En el moment que les basses cessen la seua vida útil haurà de restaurar-se la zona i retirar a abocador autoritzat o derivar a gestor autoritzat els materials artificials utilitzats per a la impermeabilització del vas i restaurar, en la mesura que siga possible, la fisonomia original del terreny.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí que, si és el cas, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 26 d'abril de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 9 de maig de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8309, del 04-06-2018 (2018/4954)

RESOLUCIÓN de 9 de mayo de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 140/16-AIA Monóvar.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8309

Fecha DOGV
:   04-06-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/4954

CVE


Fecha del documento
:   09-05-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Monóvar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de mayo de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 140/16-AIA Monóvar. [2018/4954]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 140/16-AIA Monóvar.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 140-2016-AIA.  
Título: Balsas de riego.  
Promotor: Comunidad de Regantes la Romana.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Monóvar (Alicante).  
Localización: parcela 39 del polígono 35. Monóvar (Alicante).  
  
Descripción del proyecto  
Actualmente la capacidad de almacenaje de agua para riego de la Comunidad de Regantes de la Romana representa el 43,675 % del consumo medio anual. Se pretende ampliar la capacidad de almacenaje para mejorar la gestión del riego mediante la construcción de dos balsas en el paraje conocido como Madara Baixa, lo que supondrá un aumento de la capacidad de almacenamiento en 480.000 m³. Las construcción de las balsas permitirá disponer de una reserva para el suministro del agua de riego ante posibles averías y facilitará la gestión del agua en época estival.  
La procedencia del agua para la regulación y almacenamiento será el embalse denominado El Toscar perteneciente al trasvase Júcar-Vinalopó.  
Las características principales de las balsas serán las siguientes:  
Balsa oeste:  
- Superficie de ocupación: 41.500 m².  
- Altura de la balsa: 10 m (calado).  
- Toma de salida de agua: esquina Noreste.  
- Ancho de coronación: 5 m.  
- Talud interior: 3/1.  
- Talud exterior terraplén: 1,50/1.  
- Capacidad máxima aproximada de embalse: 205.840 m³.  
Balsa este:  
- Superficie ocupación: 49.000 m².  
- Altura de la balsa: 11 m (calado).  
- Ancho de coronación: 5 m.  
- Talud interior: 3/1.  
- Talud exterior terraplén: 1,50/1.  
- Capacidad máxima aproximada de embalse: 271.175 m³.  
Las dos balsas se sitúan separadas debido a la existencia de la servidumbre de paso de una línea eléctrica de alta tensión así como la existencia de la tubería del trasvase Júcar-Vinalopó.  
La ejecución de las balsas se iniciará con el movimiento de tierras que comprenderá:  
- Limpieza y desbroce del terreno y acopio fuera del área de ocupación de las obras.  
- Excavación en desmonte y transporte a terraplén de tierras de la propia excavación.  
- Terraplenado con tierras de la propia excavación incluyendo: extendido, riego y compactación.  
- Ejecución del dren chimenea en el dique oeste de la balsa oeste.  
- Perfilado y refino de los taludes interiores, fondo y pasillo de coronación del embalse.  
- Excavación de zanjas en coronación y fondo del embalse.  
No será necesario el aporte de nuevas tierras para terraplenado ni el transporte a vertedero de tierras ya que se compensará el volumen de tierras de desmonte en la medida de lo posible.  
Una vez configuradas las nuevas balsas en todo su contorno y perímetro, con los taludes construidos, se procederá a colocar una capa de arena de 20 centímetros de espesor sobre el material del fondo de la balsa y de la cara interior de los taludes. Sobre esta capa se colocará una capa de geotextil compuesto de fieltro de fibra polimérica, y sobre esta última se colocará una geomembrana impermeable a base de lámina delgada de 2,00 milímetros de espesor, que asegurará la estanqueidad de la balsa. Estas capas cubrirán el fondo de la balsa y las caras interiores de los taludes, y se anclarán en la parte superior de estos. Sobre la geomembrana impermeable se colocará una capa superior de remate de 30 centímetros de espesor, compuesta por terreno seleccionado o bien grava o escollera de poco peso. El geotextil y la geomembrana impermeable se anclarán en el pasillo de coronación.  
En el perímetro y centro del fondo del embalse compuesto por tubería de PVC o PE de ø110 mm y ø160 mm corrugada ranurada, colocada en fondo de zanja de 40 x 40.  
Se instalará en el dique principal un dren chimenea de anchura de 1 m y altura total del dique, que conectará con la capa drenante superficial de un metro de espesor que se situará en la base de la parte exterior del dique (base del talud exterior). El material será drenante, gravilla 10-20 o similar y la posible agua drenada se recogerá en la cuneta perimetral de hormigón dispuesta en el contorno de la balsa al pie de los taludes exteriores.  
En cuanto a la balsa situada al este, la práctica totalidad de ella está construida excavando el vaso en el terreno natural actual. El terreno natural corta a los diques perimetrales de la balsa prácticamente en la coronación de los mismos. De modo que si hubiera fugas en los taludes interiores de los diques por rotura de la geomembrana, el agua «bajaría» por el terreno natural inferior hacia el fondo del embalse y sería recogida por el drenaje de fondo de la balsa.  
No parece por tanto necesario ubicar dren chimenea en los diques que conforman la balsa superior (balsa este).  
Las tuberías de salida estarán formadas por tubería de PEAD de diámetro 500 mm y PN-10, toma de fondo formada por pieza de calderería ø 600 mm galvanizada y hormigonada y válvulas de corte.  
El pasillo de coronación perimetral será de 5,00 m de anchura. En su extremo junto al talud interior se colocará la estructura de hormigón armado donde se anclarán la lámina de geotextil y la geomembrana impermeable.  
El embalse se protegerá por vallado perimetral de malla metálica galvanizada montada sobre postes metálicos anclados al suelo con hormigón y puerta de acceso de 5,00 m de doble hoja. La valla se instalará a lo largo de todo el borde exterior del pasillo (camino) de coronación.  
Se respetarán las servidumbres existentes (línea eléctrica de alta tensión, tubería del trasvase, vía pecuaria). Para respetar la servidumbre de la línea eléctrica en la balsa oeste en lugar de construir un talud como en el resto de la balsa, se construirá un muro de contención formado por bloques de mármol procedentes de material de desecho de las canteras del municipio.  
  
Tramitación administrativa. Informes  
El 14 de diciembre de 2016 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitud de inicio de expediente de evaluación de impacto ambiental y documentación anexa procedente del Ayuntamiento de Monóvar en su calidad de órgano sustantivo.  
A la documentación técnica (proyecto de ejecución de dos balsas de riego), y ambiental (estudio de impacto ambiental, estudio de integración paisajística, estudio patrimonial) se adjunta:  
- Certificado por el que se justifica que la información pública de los documentos anteriormente mencionados se ha realizado mediante exposición en el tablón de anuncios del municipio, página web municipal, y publicación de edicto en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante del 13 de octubre de 2016 por un plazo de 30 días hábiles transcurridos los cuales no se presentaron alegaciones.  
- Informe de 31 de agosto de 2016 de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural en materia agronómica y en referencia a lo previsto en la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana en sentido favorable.  
Indica el informe: «Se aporta certificado del Ayuntamiento (?) en el que se dice que el suelo sobre el que se pretende realizar la actuación está clasificado como suelo no urbanizable general y la actuación es compatible con el planeamiento municipal vigente».  
(...) «en cumplimiento del Decreto 78/2012, de 25 de mayo, del Consell. Por el que se crea el Registro de Balsas para Riego en la Comunitat Valenciana», «la balsa prevista debe inscribirse en dicho registro».  
- Informe de 23 de septiembre de 2016, de la Sección de Vías Pecuarias del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante del que se extrae lo siguiente: «Por el este de la parcela 39 del polígono 25 del término municipal de Monóvar discurre, según la vigente clasificación de vías pecuarias de Monóvar, la cañada real de Velaire. Esta vía pecuaria está clasificada con una anchura de 75 metros».  
«(?) por la zona de ubicación de las balsas de riego (la vía pecuaria), discurre entre monte a la derecha y viñas a la izquierda (descripción del trazado de sur a norte) con una anchura de 75 m. Por lo tanto según esta descripción, la balsa más al este afectaría al dominio público de la vía pecuaria.  
La cañada real de Velaire no consta como deslindada en el archivo de esta Sección Forestal. Por este motivo se propone que, hasta que se efectúe el correspondiente deslinde de la vía pecuaria, se respete sin afecciones, de forma cautelar, el dominio público pecuario en la franja de ancho 37,5 metros tomado como referencia desde el linde del monte y hacia el oeste».  
- Autorización de prospección arqueológica de 12 de septiembre de 2016, de la Dirección Territorial de Cultura y Deporte de Alicante.  
- Informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio de 14 de noviembre de 2016 en los siguientes términos: (?) «El proyecto no comporta riesgo para los elementos del patrimonio cultural radicados en el área de actuación siempre que se cumplan con las medidas correctoras propuestas para la mínima afección del patrimonio por lo que se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano».  
- Con fecha de 24 de enero de 2017 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita informe a los siguientes organismos:  
Servicio de Ordenación del Territorio.  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
Área de Gestión del DPH de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Sección de Estrategia y Programación Hidráulica de la Dirección Territorial de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
Con fechas de 23 de marzo y 19 de abril de 2017 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, a la vista de los informes sectoriales emitidos y cuyo contenido se expondrá en posteriores apartados, solicita la modificación y subsanación de algunos aspectos del proyecto así como la redacción de un estudio de inundabilidad.  
Mediante remisiones de 8 de mayo y 29 de junio de 2017, el promotor remite la documentación solicitada.  
Las referencias de la presente resolución al proyecto o al estudio de impacto ambiental se realizan en base a la documentación subsanada.  
Se resume a continuación el contenido de los informes emitidos en la fase de consultas realizada en fecha de 23 de marzo y 19 de abril de 2017:  
- El 21 de febrero de 2017 la Sección de Ayudas a las Rentas de la Dirección Territorial de Alicante emite informe en el que se indican diferentes aspectos técnicos que deben subsanarse (instalación de drenes, modificación del camino de coronación, mejora de las soldaduras de las conducciones, protección de la conducción del trasvase Júcar-Vinalopó, consulta al órgano competente en la explotación de la conducción del trasvase para encontrar la solución técnica más adecuada en la conexión balsas-trasvase) y señala que deben seguirse las recomendaciones de la «Guía sobre el proyecto, construcción, explotación, mantenimiento, vigilancia y planes de emergencia de las balsas de riego con vistas a la seguridad» editado por la (entonces) Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
- Informe (2.º) de la Sección de Ayudas a las Rentas de 5 de mayo de 2017 en base a la modificación del proyecto realizada: «A la vista de la revisión efectuada de la copia del proyecto aportado se comprueba que se han realizado las modificaciones requeridas en el anterior informe. Por tanto se considera que el proyecto cumple satisfactoriamente los requisitos técnicos y de seguridad necesarios en este tipo de obras».  
- Informe del 9 de marzo de 2017 de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar: destaca el informe respecto a la documentación proporcionada a consulta que la procedencia del agua de las balsas será el embalse de El Toscar perteneciente al trasvase Júcar-Vinalopó, destaca la afección a la Rambla de Tarafa como punto donde se verterán las escorrentías de las balsas, y la modificación del régimen de escorrentías por la modificación del relieve así como las alteraciones que puede sufrir la infraestructura prevista a causa de las escorrentías naturales del terreno.  
El informe prosigue indicando que deberá reponerse la servidumbre de paso del agua en cumplimiento del artículo 47.1 del texto refundido de la Ley de aguas, sin modificar ni las servidumbres existentes ni provocar zonas con riesgo de inundación y garantizar el drenaje de las aguas hacia los cauces, entre otros.  
Por otro lado indica el informe que la Comunidad de Regantes la Romana dispone de distintos aprovechamientos de agua subterráneas cuyas extracciones se verán reducidas por la utilización de las aguas del trasvase.  
Por último indica que el vertido de aguas pluviales y la construcción del desagüe de emergencia requieren autorización administrativa.  
- Informe de 28 de marzo de 2017, del Servicio de Ordenación del Territorio: consultada la cartografía del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), asi como la cartografía del sistema nacional de zonas inundables debe tenerse en cuenta que las balsas se ubicarán anexas a una zona con peligrosidad de inundación de nivel 4 y por otro lado puede haber afección aguas abajo de las balsas por su posible rotura.  
En caso de avenida podría haber una afección al núcleo urbano de La Romana debiendo por ello redactarse un estudio de inundabilidad que identifique el riesgo considerando el caudal punta y el tiempo de avenida, todo ello de acuerdo con la normativa correspondiente.  
- Resolución de 13 de marzo de 2018 por el que se aprueba el estudio de inundabilidad del que se extrae lo siguiente: «(?) el terreno en el que se construirán las balsas tiene pendiente continua (sentido este a oeste) hacia la parte inferior del valle en donde se ubica el tramo inicial de la rambla de Tarafa que nace en este paraje de Madara Baixa y llega a ser afluente del río Vinalopó. El caudal de rotura, por la pendiente natural del terreno, se dirigiría directamente al cauce de la rambla de Tarafa que está situada a escasos 200 m de la balsa inferior. Por todo ello, se estima que la rotura más desfavorable a estudiar es la rotura del dique de mayor altura, correspondiente a la zona sur de ambas balsas, y hacia el oeste».  
Se ha estudiado la onda de rotura que causaría la balsa previa consideración de los parámetros establecidos en la guía técnica «Clasificación de presas en función del riesgo potencial» del Ministerio de Medio Ambiente resultando una clasificación de la balsa en función de su riesgo potencial dentro de la categoría «A».  
La resolución cita que en fecha de 20 de diciembre de 2017 la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar emitió informe señalando que la parcela donde se ubicarán las balsas se encuentra en la margen izquierda de la rambla de la Romana dentro de su zona de policía y fuera de la zona inundable (AI06 Rambla de la Romana). Por otro lado se recuerda que la competencia en el control de seguridad de presas y embalses fuera de dominio público hidráulico según artículo 362.2a) del reglamento del dominio público hidráulico, son las administraciones públicas competentes para aprobar la clasificación de la presa.  
Por último y teniendo en cuenta el informe del órgano de cuenca, la Dirección General de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje aprueba el estudio de inundabilidad en base a la comprobación de la ausencia de inundabilidad de la parcela ocupada por las balsas y atendiendo a que las afecciones generadas por la rotura de la balsa son admisibles siendo por ello el proyecto es compatible con la normativa del PATRICOVA.  
Finaliza la resolución por la que se aprueba el estudio de inundabilidad indicando que el ayuntamiento deberá condicionar la aprobación de la licencia urbanística al correcto diseño de las obras de drenaje, a la comprobación del correcto dimensionado y ejecución de estas infraestructuras de manera que no se produzca afección a terceros.  
- Informe de 13 de febrero de 2018, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje: la zona de actuación se sitúa en el ámbito del paisaje de relevancia regional «PRR-30» Viñas de Alicante (Novelda, El Pinós) según la directiva 53 del Decreto 1/2011 del Consell por el que se aprueba la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana.  
Según el artículo 6 de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana el paisaje condicionará los usos, actividades, e infraestructuras, la gestión y conservación de espacios naturales y la conservación y puesta en valor de los espacios culturales por medio de la incorporación en los planes y proyectos de condicionantes, criterios o instrumentos de paisaje.  
El órgano competente en paisaje considera que la ubicación de las balsas en el ámbito de PRR, al pie de montaña de una unidad de paisaje de alto valora como es la Serra de les Pedrisses que alberga importantes elementos de la infraestructura verde del municipio, la presencia de la cañada real de Velaire y en un ámbito de alta visibilidad desde los puntos de observación principales hacen necesaria la adopción de medidas de integración paisajística tales como la implantación de vegetación en taludes, la plantación de arbolado acorde con el entorno, y junto a la vía pecuaria conforme al patrón que parece existir a lo largo de su trazado.  
  
Consideraciones ambientales  
Se destaca lo siguiente del estudio de impacto ambiental:  
El área de construcción de los embalses se encuentra al oeste del término municipal de Monóvar en la zona denominada Madara Baixa en terreno con pendientes entre el 3 y el 15 % y en parcela mayoritariamente dedicada al cultivo de herbáceos.  
Como elementos destacables del entorno se encuentra la rambla de Tarafa o cañada de Madara al oeste de las balsas y la sierra de les Pedrisses al oeste que tiene un punto de desagüe en la parcela objeto del proyecto.  
Desde el punto de vista hidrogeológico el término municipal de Monóvar se encuentra incluido en la unidad hidrogeológica Quibas y sobre la masa subterránea sierra del Reclot cuyas entradas proceden de la infiltración de agua de lluvia y las descargas principales se producen a través de los bombeos.  
La mayoría de la vegetación del ámbito se encuentra en los ribazos de las parcelas. Son gramíneas con la presencia de otras especies como cardos (Eryngium campestre, Atractylis humilis, Carthamus lanatus,[?]), coscojas (Quercus coccifera), esparragueras (Asparagus acutifolius), romero, (Rosmarinus officinalis), etc, o especies invasoras como la caña (Arundo donax).  
Como especie amenazada en el ámbito de estudio se destaca el área de campeo de la especie águila-azor perdicera (Aquila fasciata).  
Al norte del ámbito de estudio se localiza la sierra de Salinas que es LIC y ZEPA, que no se ve afectada por este proyecto.  
La balsa este limita con el dominio público de la cañada real de Velaire (75 m).  
Según los trabajos preliminares de la memoria de impacto patrimonial, en el ámbito de estudio no hay ningún yacimiento, aunque se ha localizado un tramo empedrado de un camino en los lindes de la parcela y rodeado de muros de piedra fuera de la zona de construcción de la balsa pero susceptible de emplearse como zona de paso de maquinaria y que podría tener un cierto valor etnológico.  
En cuanto al PATRICOVA, y según estudio de inundabilidad redactado, la zona de estudio no tiene ningún nivel de peligrosidad. La zona de peligrosidad 4, solo afecta al cauce de la rambla de Tarafa, que está más de 15 m por debajo de la zona donde se ubicará el embalse.  
En cuanto a riesgo generado por la rotura de los embalses, los resultados de las simulaciones y análisis realizados indican que la rotura de la balsa este provocaría una avenida entre ambas balsas y en sentido norte. Posteriormente rompería la balsa oeste rompiendo directamente hacia la rambla. Según los estudios realizados, la avenida circularía por la rambla no afectando directamente a núcleos habitados pero sí a servicios esenciales y a casas dispersas.  
La zona de estudio presenta una vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos media. Este tipo de obra y actividad de almacenamiento de agua de riego, no representa ningún riesgo de contaminación de los acuíferos.  
Para el caso de la zona de estudio, encontramos dos niveles de erosión potencial: muy baja en prácticamente toda la zona de estudio y muy alta al este de la zona de estudio.  
De acuerdo a la cartografía temática de Generalitat Valenciana, la zona de estudio no se ve afectada por riesgos de deslizamientos y desprendimientos.  
  
1. Identificación y valoración de impactos  
- En la fase de ejecución las acciones que pueden generar efectos ambientales significativos son el despeje y el desbroce del terreno y el movimiento de tierras que supondrán la alteración de la cubierta vegetal y del relieve, emisión de partículas de polvo a la atmósfera, ruidos y gases contaminantes, alteración de las redes de escorrentía naturales, generación de residuos, generación de empleo, posible afección al patrimonio cultural.  
- En la fase de funcionamiento la presencia de la infraestructura alterará el paisaje pero se producirá una mejora en el sector agrario.  
Los impactos ambientales sobre el suelo en las fases de construcción y funcionamiento se valoran como moderados teniendo en cuenta que en la obra habrá la máxima compensación de volumen de tierras removidos.  
El impacto sobre la atmósfera se considera moderado ya que a la terminación de las obras los impactos cesarán.  
No existirá impacto del proyecto sobre la hidrología superficial. No obstante se producirá una alteración del régimen de escorrentías cuyo origen se sitúa en la zona forestal limítrofe. La protección de la balsa obliga a la construcción de una cuneta perimetral que dirigirá estas escorrentías a la rambla de Tarafa.  
La alteración de la vegetación se considera de carácter compatible dado el entorno antropizado donde se construirán los embalses. La presencia de la lámina de agua producirá efectos positivos sobre la fauna que podrán utilizarla.  
Las balsas no afectarán a ningún recurso paisajistico pero su presencia producirá una alteración del paisaje PRR30 «Viñedos del interior de Alicante». No obstante su construcción permitirá conservar este paisaje tradicional por la mejora del sector agrario por lo que el impacto se valora como moderado.  
El proyecto no presenta afección al patrimonio cultural y el único recurso etnológico encontrado (tramo de camino empedrado), se protegerá durante las obras por lo que el impacto se considera compatible.  
Durante la fase de construcción se generará residuos asimilables a urbanos. Dada las carcaterísticas y escaso volumen, el impacto se considera moderado.  
La ejecución del proyecto tendrá impactos positivos sobre el empleo y la socioeconomìa de la zona.  
  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras  
Se proponen las siguientes: se definirán las zonas de acopios y parque de maquinaria, el material vegetal se triturará e incorporará al terreno o se trasplantará, se habilitarán zonas para el mantenimiento de la maquinaria, los aceites y lubricantes se gestionarán por medio de gestor autorizado, los vertidos de hormigón y lavado de hormigoneras se realizarán en lugares adecuados, se regará periódicamente la zona de obras y caminos, se cumplirá la normativa en materia de ruidos.  
Las aguas de escorrentía se canalizarán hacia los barrancos existentes, se construirá un murete de contención para evitar que las aguas de escorrentía afecten a las balsas así como cuneta perimetral. Se respetará el Decreto 7/2004 por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
En las balsas se instalará una valla de seguridad y se colocarán elementos tales como escaleras. Los elementos de lastrado en taludes facilitará la salida de personas y animales de la balsa. La tierra vegetal procedente de la excavación se aportará a los taludes para facilitar la aparición de vegetación espontánea.  
El camino empedrado se protegerá como elemento etnológico de interés con una capa de arena que se retirará una vez finalicen las obras. No obstante se cumplirá, en caso de aparición de restos en el transcurso de las obra, con la legislación vigente en materia de patrimonio cultural.  
  
3. Programa de vigilancia ambiental  
En la fase de obra el programa de vigilancia ambiental se basa en la vigilancia de aspectos tales como la posible aparición de restos arqueológicos, la aparición de fenómenos erosivos, el control de los puntos de acopios y de la maquinaria de obras y el control del replanteo para evitar la afección a la vía pecuaria. Diariamente se controlará que se cumplen las medidas preventivas y correctoras propuestas.  
A la terminación de las obras se verificará la adecuada restauración de la zona de obras y el cumplimiento del plan de emergencias.  
  
Consideraciones del órgano ambiental  
1. Planeamiento urbanístico: la propuesta de plan general actualmente en revisión califica la zona de construcción de las balsas de «zona rural protegida agraria» siendo compatibles los usos propuestos con la propuesta del plan. En cuanto al actual planeamiento, debe indicarse que los usos en la parcela, al tratarse de un suelo protegido deberán estar previstos en el planeamiento.  
2. Vías pecuarias: consultada la cartografía de la Generalitat Valenciana y el informe sectorial emitido así como los planos del proyecto, parece garantizarse el dominio de la vía pecuaria. No obstante y dadas las dimensiones de la cañada real de Velaire lo deseable, dado que la construcción de la balsa «este» ocupará con carácter indefinido el terreno haciéndolo no apto para otros usos, y dado que este hecho condicionaría el acto de deslinde que en su caso se llevara a cabo, se considera necesario, para asegurar la protección del dominio público, la realización de un deslinde parcial.  
No obstante cabe señalar que la distancia de protección de 37,5 metros promoverá la función de la Cañada Real como corredor ecológico que conecta las sierras del municipio con las zonas de cultivo de sur a norte de la provincia de Alicante. Además de actuar como corredor ecológico, en el tramo concreto de actuación la vía pecuaria actúa como un elemento de protección o de la cercana sierra de les Pedrisses.  
3. Agua: el uso de aguas del trasvase protegerá en un principio, los recursos hídricos subterráneos, objeto principal del trasvase por lo que en este aspecto no se generarían efectos ambientales adversos.  
Un aspecto importante del proyecto es la gestión de las escorrentías de las balsas y las que recibe la parcela de la anexa zona forestal. La evacuación de escorrentías hacia la Rambla asegura una correcta evacuación. No obstante la construcción de las balsas obliga a modificar el punto de evacuación de escorrentías de la zona forestal. No se considera que el impacto vaya a ser relevante debido a que no se trata de una red importante de evacuación.  
No obstante se recuerda que en cumplimiento del informe del órgano de cuenca, deberá reponerse la servidumbre de paso del agua en cumplimiento del artículo 47.1 del texto refundido de la Ley de aguas, sin modificar ni las servidumbres existentes ni provocar zonas con riesgo de inundación y garantizar el drenaje de las aguas hacia los cauces.  
4. Directiva 2014/52/UE por la que se modifica la Directiva 2011/92/UE relativa a la evaluación de las repercusiones de determinados proyectos públicos y privados en el medio ambiente: la modificación de la Directiva 2011/92/UE insta a recoger los efectos esperados derivados de la vulnerabilidad del proyecto ante riesgos de accidentes graves o desastres que incidan en el proyecto de que se trate.  
En el caso de balsas de riego, la modificación del reglamento del dominio público hidráulico por Real decreto 9/2008, permitió la mejora en la gestión del riesgo en presas, embalses y balsas. En el caso de las balsas propuestas, de acuerdo con los conocimientos disponibles, se identifica el riesgo sísmico que queda identificado en el estudio geotécnico y, debido a la existencia de legislación vigente en la materia, con un componente técnico importante.  
No obstante, el riesgo de rotura, que es el que puede causar efectos ambientales sobre bienes materiales o población a consecuencia de un fallo estructural o un sismo o cualquier proceso fortuito no llegaría, según los estudios técnicos realizados, a causar efectos sobre los núcleos de población más importantes aunque sí sobre bienes materiales y casas aisladas.  
Dada la sismicidad de la zona y la posibilidad de que el caudal de avenida pudiera generar efectos ambientales sobre la población y bienes materiales cabría una valoración ambiental desfavorable. Ahora bien, teniendo en cuenta que el proyecto parece haber incorporado medidas técnicas de prevención, cuya valoración, por ser de carácter estrictamente técnico deben ser controladas y supervisadas por los órganos competentes, la declaración de impacto ambiental y la aprobación del proyecto deben quedar supeditadas al cumplimiento de cuantas disposiciones legales y técnicas sean, con los conocimientos actualmente disponibles, de aplicación.  
Al mismo tiempo cabe señalar que la ubicación de las balsas cerca de la rambla de Tarafa permite una ordenada evacuación de los caudales procedentes de una hipotética rotura de las mismas.  
Por último indicar que en el resto de aspectos ambientales se concretarán algunas medidas para que el proyecto no cause efectos ambientales significativos.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y anexo I.8.d del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «dos balsas de riego» en la parcela 39 del polígono 35 de Monóvar (Alicante) en el paraje Madara Baixa, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. El municipio deberá concretar si el proyecto propuesto es compatible con los usos permitidos en el planeamiento actual.  
2. Antes de la obtención de la licencia de obras deberán haberse obtenido todas las autorizaciones y permisos que procedan: aprobación de la propuesta de clasificación de las balsas, del plan de emergencia y otros en materia de seguridad teniendo en cuenta todos los estudios técnicos realizados o que deban realizarse según la normativa vigente.  
3. De acuerdo con el informe emitido por la Dirección General de Cultura y Patrimonio, se respetarán las medidas preventivas de la «memoria de impacto patrimonial». No obstante si en el transcurso de las obras aparecen bienes integrantes del patrimonio cultural valenciano se actuará de acuerdo con las directrices de la Ley 4/1998.  
4. Se considera procedente la realización del deslinde parcial de la cañada real de Velaire en el ámbito de la parcela afectada por el proyecto.  
5. En cumplimiento del informe del órgano de cuenca, deberá reponerse la servidumbre de paso del agua en cumplimiento del artículo 47.1 del texto refundido de la Ley de aguas, sin modificar ni las servidumbres existentes ni provocar zonas con riesgo de inundación y garantizar el drenaje de las aguas hacia los cauces.  
6. En el desbroce se tendrá en cuenta, en la gestión del material vegetal, y ante la presencia en la zona de Arundo donax, el Decreto 213/2009 de control de especies exóticas invasoras.  
7. Ademas de las medidas correctoras indicadas por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, se realizará el trasplante del arbolado agrícola propuesto en la zona oeste del proyecto con el fin de ocultar los taludes de la balsa hacia la CV-834. La plantación se realizará de manera no lineal.  
8. El vallado del embalse deberá señalizarse con el fin de evitar posibles choques de aves.  
En el vaso de las balsas se deberán adecuar las estructuras suficientes (mallas, plataformas flotantes o similar) para permitir la salida de fauna atrapada.  
9. Se comunicará a los agentes medioambientales de la zona cualquier incidente que pueda surgir en relación con choques o ahogamientos de aves u otro tipo de fauna.  
La detección de este tipo de incidentes deberá asimismo ser comunicada por la Comunidad de Regantes al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
10. En el momento que las balsas cesen su vida útil deberá restaurarse la zona retirando a vertedero autorizado o derivando a gestor autorizado los materiales artificiales utilizados para la impermeabilización del vaso y restaurando, en la medida de lo posible, la fisonomía original del terreno.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 26 de abril de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 9 de mayo de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML