Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9448, del 13-10-2022 (2022/8885)

RESOLUCIÓ de 21 de juny de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula una declaració d'impacte ambiental del projecte de legalització d'explotació avícola d'engreixament de pollastres, en la parcel·la 211 del polígon 6, al terme municipal de les Useres (Castelló). Expedient: (1863897) 138/2016-AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9448

Data del DOGV
:   13-10-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8885

CVE


Data del document
:   21-06-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Useres, les](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de juny de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula una declaració d'impacte ambiental del projecte de legalització d'explotació avícola d'engreixament de pollastres, en la parcel·la 211 del polígon 6, al terme municipal de les Useres (Castelló). Expedient: (1863897) 138/2016-AIA. [2022/8885]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863897) 138/2016-AIA.  
Títol: legalització d'explotació avícola d'engreixament de pollastres.  
Promotor: Hermanos Tomás CB.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de les Useres.  
Ref. òrgan substantiu: 148/2015.  
Localització: parcel·la 211 del polígon 6 del terme municipal de les Useres.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
Hermanos Tomás CB explota una granja avícola d'engreixament de pollastres amb capacitat per a 61.000 places en la parcel·la 211 del polígon 6 del terme municipal de les Useres a la província de Castelló.  
L'objecte del projecte presentat és la legalització d'aquesta explotació avícola. Aquesta consta de 3 naus de 2.418 m² (nau 1), 1.916 m² (nau 2) i 1.345 m² (nau 3) de superfície construïda, i una edificació auxiliar de 51 m². La superfície total construïda és de 6.524 m². Se situa 300 m al sud del nucli urbà i el seu accés es realitza des d'un camí rural que parteix de la carretera local CV-159.  
Durant la fase de funcionament els pollets arriben a les instal·lacions i es descarreguen en les naus sobre una capa de jaç d'encenall de serradures de pi o pellorfa d'arròs fins a aconseguir el pes de sacrifici als 50 dies de vida, moment en el qual són transportats a l'escorxador. El cicle d'engreixament dura aproximadament 65 dies (50 dies per a engreixament i 15 dies de buit sanitari), amb 5,5 cicles d'engreixament per any.  
Per a aconseguir la producció prevista es consumeixen anualment 1.006 t de pinso, 2.059 t de jaç i 4.323,5 m³ aigua destinats a la criança dels animals, la neteja de naus i els usos sanitaris. El proveïment d'aigua es realitzarà mitjançant el subministrament amb camions cisterna procedents d'un pou propietat de la comunitat d'usuaris mixta (agrícola i industrial) La Prosperitat de Vila-real (Castelló), disposant el promotor d'una participació d'aigua de 6.122,18 m³/any.  
Per a la criança de les aus, el sistema de calefacció és mitjançant estufes de pèl·lets; es disposa de 3 estufes en la nau 1, 3 estufes en la nau 2 i 1 estufa en la nau 3. Per a la distribució del pinso i la il·luminació de les naus, l'explotació disposa d'una instal·lació elèctrica procedent de xarxa de mitjana tensió i un centre de transformació propi. Disposa també de barreres sanitàries per a disminuir el risc de difusió de malalties infectocontagioses.  
Com a subproductes de l'activitat es generen fem aviari, aigües residuals, cadàvers d'animals i residus perillosos.  
Quant al fem aviari, la producció en el conjunt de l'explotació és de 1.220 t/any. Actualment no disposa de femer sobre el qual disposar la gallinassa una vegada extreta per a la seua retirada i gestió.  
  
Respecte de la producció anual de cadàvers, considerant una mortalitat màxima anual del 4 %, està estimada en 2.440 cadàvers/any (3.660 kg/any) que es depositen en un depòsit estanc de 1.000 l fins a la seua retirada per l'empresa gestora autoritzada.  
En relació amb les aigües residuals, es generen tant aigües de neteja de les naus com aigües residuals sanitàries. En el cas de les aigües residuals sanitàries, es generen aproximadament 24 m³/any. Per al seu emmagatzematge temporal, es preveu la construcció d'una fossa sèptica de 6 m³ de capacitat.  
Sobre la producció de residus perillosos, es generen els següents: residus sanitaris dels tractaments veterinaris, residus d'envasos i restes de productes de neteja, insecticides i raticides, i tubs fluorescents. Les quantitats generades s'estimen en 78 kg/any.  
  
Tramitació Administrativa  
En data 8 de juliol de 2016, l'òrgan substantiu va donar trasllat a l'òrgan ambiental de sol·licitud de declaració d'impacte ambiental. Aquesta s'acompanya de:  
- Projecte de llicència ambiental.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Resum no tècnic del projecte.  
- Certificat d'exposició pública.  
En data 26 de gener de 2017, l'òrgan ambiental emet un informe en què sol·licita l'esmena de la documentació de l'expedient. En particular sol·licita aclariments de caràcter tècnic del projecte i els informes previstos en l'article 37.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, com a resultat al tràmit de consultes a les administracions públiques afectades.  
En data 1 de juny de 2017, l'òrgan substantiu remet un annex al projecte i a l'estudi d'impacte ambiental per a continuar amb la tramitació de l'expedient.  
En data 9 de març de 2018, l'òrgan ambiental reitera la sol·licitud d'esmena de la documentació requerida amb anterioritat.  
En dates 26 d'abril i 6 de juny de 2018, l'òrgan substantiu remet estudi d'inundabilitat i nou certificat d'exposició pública per a continuar amb la tramitació de l'expedient.  
En data 7 de gener de 2019, el promotor remet nova documentació per a la tramitació de l'expedient:  
- Nou estudi d'inundabilitat.  
- Document tècnic de justificació de la disponibilitat de recursos hídrics.  
En data 8 de gener de 2019, l'òrgan ambiental emet informe en què sol·licita aclariments a la disponibilitat de recursos hídrics al no considerar-la justificada.  
Posteriorment, en data 18 de gener de 2019 l'òrgan substantiu remet la mateixa documentació remesa en data 7 de gener de 2019 pel promotor.  
En data 5 de gener de 2022, l'òrgan ambiental reitera la sol·licitud d'esmena de l'expedient.  
En data 5 d'abril de 2022, l'òrgan substantiu remett la documentació requerida per a continuar amb la tramitació de l'expedient.  
L'òrgan substantiu va realitzar la informació pública una vegada completat formalment l'expedient mitjançant anunci en el BOP núm. 77 de data 25 de juny de 2016, no havent-se presentat al·legacions durant el termini d'exposició pública.  
Així mateix, es va formular consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la Direcció Territorial de Castelló, el Servei de Caça i Pesca i la Direcció General de Cultura i Patrimoni. S'ha rebut còpia dels informes sol·licitats:  
- Informe tècnic agropecuari favorable de data 25 de juny de 2016 emés per la DT de Castelló.  
- Certificat de compatibilitat urbanística favorable de data 1 d'agost de 2016 de l'Ajuntament de les Useres.  
- Informe favorable de data 31 de gener de 2017 emés pel Servei de Caça i Pesca de la DG de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
  
- Informes desfavorables de dates 3 d'octubre de 2017, 4 de juny de 2018, 17 d'abril de 2019 i 7 de juny de 2019, emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe favorable de data 5 de setembre de 2018 emés per la DG de Cultura i Patrimoni.  
- Informe favorable de data 24 de juliol de 2020 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
Consideracions ambientals  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'han considerat alternatives al projecte en tractar-se de la legalització d'una activitat ja existent, amb naus i instal·lacions ja establides.  
La parcel·la on se situa l'explotació es troba dins d'una zona de mosaic agroforestal de cultiu de secà. Aquests terrenys presenten les següents característiques:  
- A nivell fisiogràfic, tipologia de vessants moderats i accentuats.  
- A nivell edafològic, risc d'erosió del sòl alta i permeabilitat molt alta.  
- A nivell hidrogeològic, vulnerabilitat mitjana de l'aqüífer.  
- Àrea estratègica per a la recàrrega d'aqüífers.  
La vegetació predominant és cultiu d'ametler, olivera i garrofera, amb importants espais de vegetació natural i seminatural de transició forestal on hi ha espècies com el pi blanc (Pinus halepensis), la coscolla (Quercus coccifera), l'argilaga (Ulex parviflorus), el romer (Rosmarinus officinalis), el lletsó oleraci (Sonchus oleraceus), la sajolida (Satureja innota) i el ginebre (Juniperus oxycedrus), entre altres.  
  
La fauna en l'àmbit de la instal·lació està composta principalment per mamífers com la cabra salvatge (Capra pirenaica), el senglar (Sus scrofa), la rabosa roja (Vulpes vulpes), el conill (Oryctolagus cuniculus) i el ratolí de camp (Apodemos sylvaticus); ocells com la perdiu roja (Alectoris rufa); rèptils com la sargantana ibèrica (Podarcis hispanicus), i amfibis com el gripau comú (Bufo bufo).  
El banc de dades de biodiversitat no reflexa la presència d'espècies prioritàries en l'àmbit de la instal·lació (quadrícula UTM 1X1 30TYK4148).  
Segons el planejament urbanístic vigent, el projecte està situat en sòl no urbanitzable comú. La parcel·la té una superfície total de 24.167 m² i la superfície ocupada és de 6.524 m², i això suposa un 27 % de percentatge d'ocupació.  
Comprovada la ubicació amb la cartografia del PATRICOVA, l'explotació no es troba en zona de perillositat per inundació; no obstant això, una part de l'activitat està situada en la zona de policia del barranc de la Font. Sobre això, la CHJ va sol·licitar l'aportació d'un estudi d'inundabilitat. Després d'analitzar-lo, va emetre un informe favorable sobre això, al marge de les autoritzacions preceptives oportunes.  
  
Consultada la cartografia de l'IDEV, no existeix afecció a espais naturals protegits declarats, espais de la Xarxa Natura 2000, a servituds derivades de vies pecuàries, forests gestionades per la Generalitat, ni a terreny forestal estratègic. No obstant això, la instal·lació sí que es troba en la franja de 500 m circumdant a terreny forestal (zona d'influència forestal) qualificat segons el PATFOR. En aquest sentit, es compliran totes les mesures generals de prevenció d'incendis forestals especificades en la normativa d'aplicació.  
Respecte del funcionament de l'activitat, la gestió de la gallinassa després del final de cada cicle d'engreixament es realitza extraient el fem de les naus i carregant-lo en el camió de retirada del gestor autoritzat SANDACH amb el qual disposa de contracte. Sobre aquest particular es portarà un registre documental de totes les retirades de fem realitzades.  
Per a evitar la contaminació del sòl i les aigües subterrànies, i per l'antiguitat de les construccions, es comprovarà la impermeabilitat i estanquitat de l'interior de les naus. Així mateix, l'exterior de les naus es mantindrà en condicions sanitàries adequades i lliure de qualsevol tipus de residu.  
Igualment, i amb la finalitat de solucionar les possibles incidències sobrevingudes respecte de la recollida de gallinassa per part del gestor autoritzat, es construirà un femer amb solera de formigó hidròfug proveït de lleuger pendent cap a arqueta de recollida de lixiviats de capacitat suficient per a emmagatzemar la gallinassa produïda durant un cicle d'engreixament (110,9 t). Es recomana dotar-lo de parets per a evitar l'arrossegament de partícules de gallinassa per la pluja o el vent.  
Sobre la disponibilitat de recursos hídrics, la CHJ va emetre un informe desfavorable sobre això en diverses ocasions pel fet que el subministrament d'aigua existent en la instal·lació, i que procedeix de la xarxa municipal, no es justifica legalment per no disposar el municipi de concessió d'ús. Amb posterioritat, la CHJ emet un informe favorable sobre el subministrament d'aigua amb camions cisterna procedents del pou propietat de la comunitat d'usuaris mixta (agrícola i industrial) La Prosperitat de Vila-real (Castelló). Referent a això, es deixarà fora de servei la connexió de l'explotació a la xarxa municipal mentre que el municipi no dispose de concessió d'ús.  
En el que concerneix a la gestió de les aigües residuals, les procedents de les instal·lacions sanitàries s'emmagatzemaran temporalment en la fossa sèptica de 6 m³ de nova construcció. Posteriorment seran extretes, transportades i abocades a l'EDAR local (4 vegades a l'any). Per a les operacions de neteja i desinfecció de les naus després de cada cicle productiu, s'utilitzaran tècniques de neteja en sec per a reduir el volum d'aigua residual produïda.  
Respecte al soroll, la major part dels sorolls produïts són de curta duració i arriben a valors d'intensitat xicotets. Amb la finalitat de disminuir aquests efectes ambientals, es recomana establir un protocol horari per al trànsit de vehicles i per a les operacions d'alimentació, càrrega i descàrrega dels animals que siga compatible amb la resta dels usos previstos en els voltants de la instal·lació.  
Respecte a la producció de males olors, en l'explotació existeixen fonts fixes d'emissió d'olor procedent de les naus dels animals, els depòsits de cadàvers i el femer de nova construcció. Per a minimitzar el seu impacte, es recomana l'ús de tècniques nutricionals de reducció del nivell de proteïna bruta i de carbohidrats fermentables en la dieta, així com la implantació de barreres tallavents en el perímetre de l'explotació que actuen de barrera o de filtre de les partícules de l'aire, les plomes, les olors i els sorolls, reduint les molèsties ocasionades.  
  
Es disposa d'un depòsit homologat de polietilé de 1.000 litres on s'emmagatzemaran els animals morts fins que els retire l'empresa gestora autoritzada. Aquest depòsit haurà de ser estanc i es localitzarà en una zona designada proveïda de solera, tanca pròpia i coberta, fora de la zona de l'activitat ramadera. El promotor disposarà en tot moment de la corresponent assegurança de retirada.  
Pel que fa a la gestió interna dels residus, consistirà en el seu emmagatzematge separat per tipus en contenidors degudament identificats, periòdicament retirats i gestionats per l'empresa gestora autoritzada. S'aporta contracte de tractament per als residus amb els següents codis LER:  
- 180202: Residus la recollida i l'eliminació dels quals és objecte de requisits especials per a previndre infeccions.  
- 180205: Productes químics que consisteixen en substàncies perilloses o en contenen.  
- 150110: Envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes.  
- 150111: Envasos metàl·lics, inclosos els recipients a pressió buits, que contenen una matriu porosa sòlida perillosa.  
En matèria d'impacte sobre el paisatge i a fi de minorar-lo, com a mesura d'integració paisatgística, els colors a emprar en la pintura i materials de la instal·lació seran en tot moment del tipus que harmonitzen amb les característiques de la zona.  
Durant el funcionament de l'activitat, el promotor haurà de realitzar un informe de seguiment de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, que estarà a la disposició dels organismes competents.  
Finalment, el compliment de les mesures de seguiment i vigilància del programa de vigilància ambiental seran responsabilitat del promotor del projecte. En aquest sentit, el promotor informarà els organismes competents de qualsevol circumstància imprevista o qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el desenvolupament de l'activitat.  
  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions per a la cria d'animals en explotacions ramaderes estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 1.a.2n) de la Llei 21/2013.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de legalització d'explotació avícola d'engreixament de pollastres, promogut per Hermanos Tomás CB en la parcel·la 211 del polígon 6 del terme municipal de les Useres a la província de Castelló, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les següents condicions:  
  
1. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència ambiental, s'haurà d'aportar a l'òrgan substantiu:  
- Certificats d'impermeabilitat i estanquitat de les soleres interiors de les naus i del depòsit d'emmagatzematge d'aigües residuals, signats per un tècnic competent.  
- Contracte amb gestor encarregat de l'extracció de les aigües residuals.  
- Document d'acceptació d'aquestes aigües per la depuradora local.  
- Justificació de construcció del femer amb la capacitat indicada en l'apartat de consideracions ambientals, i certificat d'impermeabilitat i estanquitat d'aquest signat per un tècnic competent.  
  
- Justificació de la posada fora de servei de la connexió a la xarxa municipal d'aigua.  
2. L'empresa guardarà registre de:  
- Documents de tots els subministraments d'aigua mitjançant camions cisterna.  
- Documents de control i seguiment de totes les retirades d'aigües residuals.  
- Documents de retirada de gallinassa pel gestor autoritzat.  
3. El depòsit per a la recollida de cadàvers es localitzarà en una zona amb les característiques indicades en l'apartat de consideracions ambientals.  
4. Tots els residus generats, siguen perillosos o no perillosos, seran gestionats per un gestor autoritzat.  
5. No podran efectuar-se abocaments directes o indirectes d'aigües i productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, incloses les aigües pluvials que hagen pogut entrar en contacte amb el fem.  
6. En tota la instal·lació es compliran les mesures generals de prevenció d'incendis forestals especificades en la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana i la seua normativa de desplegament.  
7. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 21 de juny de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9448, del 13-10-2022 (2022/8885)

RESOLUCIÓN de 21 de junio de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto legalización de explotación avícola de engorde de pollos, parcela 211 del polígono 6, en el término municipal de Les Useres (Castellón). Expediente: (1863897) 138/2016-AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9448

Fecha DOGV
:   13-10-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/8885

CVE


Fecha del documento
:   21-06-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Useras](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de junio de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto legalización de explotación avícola de engorde de pollos, parcela 211 del polígono 6, en el término municipal de Les Useres (Castellón). Expediente: (1863897) 138/2016-AIA. [2022/8885]  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1863897) 138/2016-AIA.  
Título: Legalización de explotación avícola de engorde de pollos.  
  
Promotor: Hermanos Tomás CB.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Les Useres.  
Ref. órgano sustantivo: 148/2015.  
Localización: Parcela 211 del polígono 6 del término municipal de Les Useres.  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
Hermanos Tomás CB explota una granja avícola de engorde de pollos con capacidad para 61.000 plazas en la parcela 211 del polígono 6 del término municipal de Les Useres en la provincia de Castellón.  
El objeto del proyecto presentado es la legalización de dicha explotación avícola. La misma consta de 3 naves de 2.418 m² (nave 1), 1.916 m² (nave 2) y 1.345 m² (nave 3) de superficie construida, y una edificación auxiliar de 51 m². La superficie total construida es de 6.524 m². Se sitúa 300 m al sur del casco urbano y su acceso se realiza desde un camino rural que parte de la carretera local CV-159.  
Durante la fase de funcionamiento los pollitos llegan a las instalaciones y se descargan en las naves sobre una capa de yacija de viruta de serrín de pino o cascarilla de arroz hasta alcanzar el peso de sacrificio a los 50 días de vida, momento en el cual son transportados con destino al matadero. El ciclo de engorde dura aproximadamente 65 días (50 días para engorde y 15 días de vacío sanitario), con 5,5 ciclos de engorde por año.  
Para alcanzar la producción prevista se consume anualmente 1.006 t de pienso, 2.059 t de yacija y 4.323,5 m³ agua destinado a la crianza de los animales, la limpieza de naves y los usos sanitarios. El abastecimiento de agua se realizará mediante el suministro con camiones cisterna procedentes de pozo propiedad de la comunidad de usuarios mixta (agrícola e industrial) «La Prosperidad de Villarreal» (Castellón), disponiendo el promotor de una participación de agua de 6.122,18 m³/año.  
Para la crianza de las aves, el sistema de calefacción es mediante estufas de pellets, disponiendo de 3 estufas en la nave 1, 3 estufas en la nave 2 y 1 estufa en la nave 3. Para distribución del pienso y la iluminación de las naves, la explotación dispone de instalación eléctrica procedente de red de media tensión y un centro de transformación propio. Dispone también de barreras sanitarias para disminuir el riesgo de difusión de enfermedades infectocontagiosas.  
Como subproductos de la actividad se generan estiércol aviar, aguas residuales, cadáveres de animales, y residuos peligrosos.  
En cuanto al estiércol aviar, la producción en el conjunto de la explotación es de 1.220 t/año. Actualmente no dispone de estercolero sobre el que disponer la gallinaza una vez extraída para su retirada y gestión.  
Respecto de la producción anual de cadáveres, considerando una mortalidad máxima anual del 4 %, está estimada en 2.440 cadáveres/año (3.660 kg/año) que se depositan en un depósito estanco de 1.000 l hasta su retirada por la empresa gestora autorizada.  
En relación con las aguas residuales, se generan tanto aguas de limpieza de las naves como aguas residuales sanitarias. En el caso de las aguas residuales sanitarias, se generan aproximadamente 24 m³/año. Para su almacenamiento temporal, se prevé la construcción de una fosa séptica de 6 m³ de capacidad.  
Sobre la producción de residuos peligrosos, se generan los siguientes: residuos sanitarios de los tratamientos veterinarios, residuos de envases y restos de productos de limpieza, insecticidas y raticidas, y tubos fluorescentes. Las cantidades generadas se estiman en 78 kg/año.  
  
Tramitación Administrativa  
En fecha 8 de julio de 2016, el órgano sustantivo dio traslado al órgano ambiental de solicitud de declaración de impacto ambiental. La misma se acompaña de:  
- Proyecto de licencia ambiental.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Resumen no técnico del proyecto.  
- Certificado de exposición pública.  
En fecha 26 de enero de 2017, el órgano ambiental emite informe solicitando la subsanación de la documentación del expediente. En particular solicita aclaraciones de carácter técnico del proyecto y los informes previstos en el artículo 37.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, como resultado al trámite de consultas a la Administraciones Públicas afectadas.  
En fecha 1 de junio de 2017, el órgano sustantivo remite anexo al proyecto y al estudio de impacto ambiental para continuar con la tramitación del expediente  
En fecha 9 de marzo de 2018, el órgano ambiental reitera la solicitud de subsanación de la documentación requerida con anterioridad.  
En fechas 26 de abril y 6 de junio de 2018, el órgano sustantivo remite Estudio de inundabilidad y nuevo certificado de exposición pública para continuar con la tramitación del expediente.  
En fecha 7 de enero de 2019, el promotor remite nueva documentación para la tramitación del expediente:  
- Nuevo estudio de inundabilidad.  
- Documento técnico de justificación de la disponibilidad de recursos hídricos.  
En fecha 8 de enero de 2019, el órgano ambiental emite informe solicitando aclaraciones a la disponibilidad de recursos hídricos al no considerarla justificada.  
Posteriormente, en fecha 18 de enero de 2019, el órgano sustantivo remite la misma documentación remitida en fecha 7 de enero de 2019 por el promotor.  
En fecha 5 de enero de 2022, el órgano ambiental reitera la solicitud de subsanación del expediente.  
En fecha 5 de abril de 2022, el órgano sustantivo remite la documentación requerida para continuar con la tramitación del expediente.  
El órgano sustantivo realizó la información pública una vez completado formalmente el expediente mediante anuncio en el BOP núm. 77 de fecha 25 de junio de 2016, no habiéndose presentado alegaciones durante el plazo de exposición pública.  
Asimismo, se formuló consulta a la Confederación Hidrográfica del Júcar, la Dirección Territorial de Castellón, el Servicio de Caza y Pesca, y la Dirección General Cultura y Patrimonio. Se ha recibido copia de los informes recabados:  
- Informe técnico agropecuario favorable de fecha 25 de junio de 2016 emitido por la DT de Castellón.  
- Certificado de compatibilidad urbanística favorable de fecha 1 de agosto de 2016 del Ayuntamiento de Les Useres.  
- Informe favorable de fecha 31 de enero de 2017 emitido por el Servicio de Caza y Pesca de la DG de Medio Natural y Evaluación Ambiental.  
- Informes desfavorables de fechas 3 de octubre de 2017, 4 de junio de 2018, 17 de abril de 2019 y 7 de junio de 2019, emitidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Informe favorable de fecha 5 de septiembre de 2018 emitido por la DG de Cultura y Patrimonio.  
- Informe favorable de fecha 24 de julio de 2020 de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
  
Consideraciones ambientales  
En el estudio de impacto ambiental no se han considerado alternativas al proyecto al tratarse de la legalización de una actividad ya existente, con naves e instalaciones ya establecidas.  
La parcela donde se ubica la explotación se encuentra dentro de una zona de mosaico agroforestal de cultivo de secano. Estos terrenos presentan las siguientes características:  
- A nivel fisiográfico, tipología de laderas moderadas y acentuadas.  
- A nivel edafológico, riesgo de erosión del suelo alta y permeabilidad muy alta.  
- A nivel hidrogeológico, vulnerabilidad media del acuífero.  
- Área estratégica para la recarga de acuíferos.  
La vegetación predominante es cultivo de almendro, olivo y algarrobo, con importantes espacios de vegetación natural y seminatural de transición forestal donde se encuentran especies como el pino carrasco (Pinus halepensis), la coscoja (Quercus coccifera), la aliaga (Ulex parviflorus), el romero (Rosmarinus officinalis), la cerraja (Sonchus oleraceus), la ajedrea (Satureja innota) y el enebro (Juniperus oxycedrus), entre otras.  
La fauna en el ámbito de la instalación está compuesta principalmente por mamíferos como la cabra montés (Capra pirenaica), el jabalí (Sus scrofa), el zorro rojo (Vulpes vulpes), el conejo (Oryctolagus cuniculus) y el ratón de campo (Apodemos sylvaticus); aves como la perdiz roja (Alectoris rufa); reptiles como la lagartija ibérica (Podarcis hispanicus), y anfibios como el sapo común (Bufo bufo).  
El Banco de datos de biodiversidad no refleja la presencia de especies prioritarias en el ámbito de la instalación (cuadrícula UTM 1X1 30TYK4148).  
Según el planeamiento urbanístico vigente, el proyecto está ubicado en suelo no urbanizable común. La parcela tiene una superficie total de 24.167 m² y la superficie ocupada es 6.524 m², suponiendo esto un 27 % de porcentaje de ocupación.  
Comprobada la ubicación con la cartografía del PATRICOVA, la explotación no se encuentra en zona de peligrosidad por inundación, sin embargo, una parte de la actividad se encuentra ubicada en la zona de policía del barranco de la Font. A este respecto, la CHJ solicitó la aportación de un estudio de inundabilidad. Tras su análisis, informó favorablemente a este respecto, al margen de las autorizaciones preceptivas oportunas.  
Consultada la cartografía del IDEV, no existe afección a espacios naturales protegidos declarados, espacios de la Red Natura 2000, a servidumbres derivadas de vías pecuarias, montes gestionados por la Generalitat, ni a terreno forestal estratégico. Sin embargo, la instalación sí se encuentra en la franja de 500 m circundante a terreno forestal (zona de influencia forestal) calificado según el PATFOR. En este sentido, se cumplirán todas las medidas generales de prevención de incendios forestales especificadas en la normativa de aplicación.  
Respecto del funcionamiento de la actividad, la gestión de la gallinaza tras el final de cada ciclo de engorde se realiza extrayendo el estiércol de las naves y cargándolo en el camión de retirada del gestor autorizado SANDACH con el que dispone de contrato. Sobre este particular se llevará un registro documental de todas las retiradas de estiércol realizadas.  
Para evitar la contaminación del suelo y las aguas subterráneas, y por la antigüedad de las construcciones, se comprobará la impermeabilidad y estanqueidad del interior de las naves. Asimismo, el exterior de las naves se mantendrá en condiciones sanitarias adecuadas y libre de cualquier tipo de residuo.  
Igualmente, y con el fin de solventar las posibles incidencias sobrevenidas respecto de la recogida por parte del gestor autorizado de gallinaza, se construirá un estercolero con solera de hormigón hidrófugo provisto de ligera pendiente hacia arqueta de recogida de lixiviados de capacidad suficiente para almacenar la gallinaza producida durante un ciclo de engorde (110,9 t). Se recomienda dotarlo de paredes para evitar el arrastre de partículas de gallinaza por la lluvia o el viento.  
Sobre la disponibilidad de recursos hídricos, la CHJ informó desfavorablemente a este respecto en varias ocasiones debido a que el suministro de agua existente en la instalación, y que procede de la red municipal, no se justifica legalmente al no disponer el municipio de concesión de uso. Con posterioridad, la CHJ informa favorablemente al suministro de agua con camiones cisterna procedentes del pozo propiedad de la comunidad de usuarios mixta (agrícola e industrial) «La Prosperidad de Villarreal» (Castellón). A este respecto, se dejará fuera de servicio la conexión de la explotación a la red municipal mientras que el municipio no disponga de concesión de uso.  
En lo que concierne a la gestión de las aguas residuales, las procedentes de las instalaciones sanitarias se almacenarán temporalmente en la fosa séptica de 6 m³ de nueva construcción. Posteriormente serán extraídas, transportadas y vertidas a la EDAR local (4 veces al año). Para las operaciones de limpieza y desinfección de las naves tras cada ciclo productivo, se utilizarán técnicas de limpieza en seco para reducir el volumen de agua residual producida.  
Con respecto al ruido, la mayor parte de los ruidos producidos son de corta duración y alcanzan valores de intensidad pequeños. Con el fin de disminuir estos efectos ambientales, se recomienda establecer un protocolo horario para el tránsito de vehículos y para las operaciones de alimentación, carga y descarga de los animales que sea compatible con el resto de los usos previstos en las inmediaciones de la instalación.  
Respecto a la producción de malos olores, en la explotación existen fuentes fijas de emisión de olor procedente de las naves de los animales, los depósitos de cadáveres y el estercolero de nueva construcción. Para minimizar su impacto, se recomienda el empleo de técnicas nutricionales de reducción del nivel de proteína bruta y de carbohidratos fermentables en la dieta, así como la implantación de barreras cortavientos en el perímetro de la explotación que actúen de barrera o de filtro de las partículas del aire, las plumas, los olores y los ruidos, reduciendo las molestias ocasionadas.  
Se dispone de un depósito homologado de polietileno de 1.000 litros donde se almacenarán los animales muertos hasta su retirada por la empresa gestora autorizada. Este depósito deberá ser estanco y se localizará en una zona designada provista de solera, vallado propio y cubierta, fuera de la zona de la actividad ganadera. El promotor dispondrá en todo momento del correspondiente seguro de retirada.  
En lo que se refiere de la gestión interna de los residuos, consistirá en su almacenamiento separado por tipos en contenedores debidamente identificados, periódicamente retirados y gestionados por la empresa gestora autorizada. Se aporta contrato de tratamiento para los residuos con los siguientes códigos LER:  
- 180202: Residuos cuya recogida y eliminación es objeto de requisitos especiales para prevenir infecciones.  
- 180205: Productos químicos que consisten en, o contienen, sustancias peligrosas.  
- 150110: Envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas.  
- 150111: Envases metálicos, incluidos los recipientes a presión vacíos, que contienen una matriz porosa sólida peligrosa.  
En materia de impacto sobre el paisaje y con objeto de aminorarlo, como medida de integración paisajística, los colores a emplear en la pintura y materiales de la instalación serán en todo momento del tipo que armonicen con las características de la zona.  
Durante el funcionamiento de la actividad, el promotor deberá realizar un informe de seguimiento de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, que estará a disposición de los organismos competentes.  
Por último, el cumplimiento de las medidas de seguimiento y vigilancia del Programa de vigilancia ambiental serán responsabilidad del promotor del proyecto. En este sentido, el promotor informará a los organismos competentes de cualquier circunstancia imprevista o cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la actividad.  
  
Consideraciones jurídicas  
Las instalaciones para la cría de animales en explotaciones ganaderas están sujetas a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I (grupo 1.a.2º) de la Ley 21/2013.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de explotación avícola de engorde de pollos, promovido por Hermanos Tomás CB en la parcela 211 del polígono 6 del término municipal de Les Useres en la provincia de Castellón, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Con carácter previo a la concesión de la licencia ambiental, se deberá aportar al órgano sustantivo:  
- Certificados de impermeabilidad y estanqueidad de las soleras interiores de las naves y del depósito de almacenamiento de aguas residuales, firmados por técnico competente.  
- Contrato con gestor encargado de la extracción de las aguas residuales.  
- Documento de aceptación de dichas aguas por la depuradora local.  
- Justificación de construcción del estercolero con la capacidad indicada en el apartado de consideraciones ambientales, y certificado de impermeabilidad y estanqueidad del mismo firmado por técnico competente.  
- Justificación de la puesta fuera de servicio de la conexión a la red municipal de agua.  
2. La empresa guardará registro de:  
- Documentos de todos los suministros de agua mediante camiones cisterna.  
- Documentos de control y seguimiento de todas las retiradas de aguas residuales.  
- Documentos de retirada de gallinaza por el gestor autorizado.  
3. El depósito para la recogida de cadáveres se localizará en una zona con las características indicadas en el apartado de consideraciones ambientales.  
4. Todos los residuos generados, sean peligrosos o no peligrosos, serán gestionados por gestor autorizado.  
5. No podrán efectuarse vertidos directos o indirectos de aguas y productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, incluyendo las aguas pluviales que hayan podido entrar en contacto con el estiércol.  
6. En toda la instalación se cumplirán las medidas generales de prevención de incendios forestales especificadas en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunidad Valenciana y su normativa de desarrollo.  
7. Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 21 de junio de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML