Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5390, del 17-11-2006 (2006/13318)

RESOLUCIÓ de 31 d'octubre de 2006, de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5390

Data del DOGV
:   17-11-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/13318

CVE


Data del document
:   31-10-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Callosa d'en Sarrià](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [Genovés, el](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [Paterna](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 31 d'octubre de 2006, de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/13318]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En virtut d'això, he resolt  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 053/05-AIA Genovés, Xàtiva, 121/05-AIA Callosa d'En Sarria, 398/04-AIA Paterna, 441/02-AIA Traiguera, 064/05-AIA Sagunt, i 382/03-AIA Cabanes, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 31 d'octubre de 2006.. La secretaria autonòmica de: Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 53/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de material ceràmic per a la construcció  
Promotor: Cerámicas Molla, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Localització: Partida de la Bastida, s/n, ctra de Genovés, CC 332, pk 71,1, Xàtiva (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Cerámicas Molla, SL és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per a la construcció mitjançant enfornada), específicament de fabricació de rajoles i maons partint d'argiles, amb una capacitat de producció tal que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
D'altra banda, la indústria nascuda l'any 1958, no té llicència municipal en estar en sòl no urbanitzable comú, malgrat el Pla de Xátiva de 20/3/2.000, i ha patit successives modificacions i ampliacions.  
L'objectiu de la presentació d'aquest projecte, l'impacte del qual s'estudia, és la legalització de la indústria en la situació actual, després d'una ampliació prevista d'una nau de 2.000 m2, (sense ampliació d'activitat), a fi d'aconseguir els 8.000 m2 exigits en l'article 20 de la Llei del sòl no urbanitzable, a fi d'obtenir la declaració d'indústria d'especial importància.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la construcció d'aquesta, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el seu desmantellament.   
La capacitat productiva actual és, equivalent a 200 t/dia  
Cerámicas Molla, SL, situada en una parcel·la qualificada com a sòl no urbanitzable de 46.052 m2, repartits entre els municipis de Xátiva i Genovés amb 36.883 m2 i 9.169 m2 respectivament, i té una superfície construïda de 8.122 m2, amb previsió d'ampliar amb unes naus de 2.0177m2, sense ampliació de la capacitat productiva.  
La indústria no té llicència administrativa d'activitat, ha estat sotmés a informació pública l'expedient d'autorització ambiental en sengles ajuntaments interessats, i no s'hi han presentat al·legacions en cap d'ells en els terminis prevists  
Les instal·lacions industrials consten d'una zona de recepció d'argiles subministrades mitjançant camió, un sistema d'esmicolament, que està dotat de filtre d'aspiració de la pols produïda, una pastadora, una extrusora, dos assecadors, implementats amb dos sistemes de cogeneració i un forn de cocció:  
Disposa a més amb altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara caldera de vapor, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), etc., i disposa d'una depuradora de la qual aboquen al llit.  
Disposa de xarxa de sanejament per a l'evacuació d'aigües residuals d'ús domèstic, i les aboquen al llit públic després de la depuració per digestió biològica d'aquestes, han sol·licitat autorització d'abocament a la CHX, i no hi ha encara pronunciament de la CHX, hi ha un corrent estimat d'abocament d'1,5 m3/dia, i no s'exposa res respecte a la destinació de les aigües pluvials ni de les de procedència d'ús industrial, si bé aquest tipus d'indústria és deficitari en aquest recurs.  
La indústria disposa de dos grups de cogeneració d'energia. L'autogeneració d'energia amb motors de combustió interna de gran potència d'una banda, i la mòlta per una altra són importants fonts de generació de soroll que exigeixen una vigilància i control periòdic d'acord amb la legislació vigent, i no consta en la documentació presentada haver realitzat controls, a pesar d'estar instal·lat el primer grup des de 1996, objecte de la declaració 296/95-AIA, i haver-se fixat en ella límits de transmissió de 40 i 30 dB(A) diürns i nocturns.  
Declara 4 focus d'emissions corresponents als dos motors, forn i assecador, de la documentació presentada es dedueix un cinqué focus, corresponent a la caldera.  
Antecedents  
. En el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental consta l'expedient 296/95-AIA, resolt favorablement per la instal·lació del grup cogenerador, amb motor JMS 320 GB-B01  
Tramitació administrativa  
En data 14 d'abril de 2005 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, l'expedient administratiu de tramitació de l'autorització, on s'expressa que no hi ha hagut al·legacions en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en els ajuntaments de Xàtiva i Genovés, i s'hi adjunta:  
. Projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada (documents I i II).  
. Estudi d'impacte ambiental.  
. Documentació complementària en resposta a requeriment.  
. Informació pública a què va ser exposat per la DG de Qualitat Ambiental en el DOGV de 26/11/04.  
Per part de l'Ajuntament de Xàtiva s'informa de la compatibilitat urbanística amb el planejament amb el PGOU de 3 d'agost de 2000, actualment en vigor, i s'expressa que no hi ha cap impediment perquè continuen els tràmits administratius objecte de la legalització, sense més limitacions que les contingudes en la Llei 4/92, de 5 de juny.  
Per part de l'Ajuntament de Genovés no hi ha hagut pronunciament, havent sigut sol·licitada la compatibilitat.  
Atés completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació ceràmica requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids i líquids i abocaments.   
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la Cartografia temàtica del Territori de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està en sòl no urbanitzable comú, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi biòtic, perceptual i social, que poden veure's afectats per l'activitat. No hi ha concentració d'indústries per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i poden establir-se controls addicionals.  
L'estat ambiental de la zona, segons les dades conegudes, és correcte, i són els valors mitjana d'immissió de la localitat de Xàtiva i Genovés inferiors als límits de valors guia.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, no es fan constar les característiques dels emmagatzemaments, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat. En aquest punt no s'ha expressat gens referent a les característiques constructives, ni d'ubicació dels diversos emmagatzemaments, i concretament al d'olis usats i previsiblement d'altres com ara envasos d'agents tixotròpics emprats, per la qual cosa hauran d'atenir-se al que disposa el RD 833/88, de 20 de juliol. Tenint, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos i se'n recuperen alguns per valoració dins la mateixa indústria.   
És ressenyable que es projecta un xicotet abocament d'aigües residuals a una séquia, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament, i s'exigeix, un control i dotació d'arqueta de presa de mostres, i atés que puguen contenir composts perillosos, que es caracteritzen aquests residus i en cas de resultar residu perillós haurà de ser autoritzat com a gestor d'aquest residu perillós per la Direcció General de Qualitat Ambiental. En qualsevol cas han d'establir-se controls periòdics de la qualitat de l'abocament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'ls classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera, del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, com també l'abocament a llit i les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, són per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, i han de ser observades les següents mesures correctores:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
En estar sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se al que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II, capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria compta amb un total de 4 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
. En els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2.  
. La descàrrega de camions bolquet és un punt de generació de pols. La caseta de descàrrega haurà de disposar d'un sistema de captació de pols, degudament dimensionat, capaç d'impedir-ne l'eixida.  
. En la resta d'unitats: les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i d'altres focus difusos de les instal·lacions i el produït pel trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.A de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els següents límits en xemeneies dels processos de cocció ceràmica:  
Contaminant  
Partícules 150 mg/m³  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
SO2 4300 ppm  
Opacita 2 (Ringelman)  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella, a l'entrada i eixida de fàbrica, i tenir cura de la neteja dels elements del camió.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix de pou propi  
Les aigües residuals del procés industrial procedents de la neteja de les instal·lacions són reprocessades, i s'assenyala tan sols un xicotet abocament de les aigües residuals d'ús sanitari després de ser depurades, que haurà de ser controlat analíticament i disposar de l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en fase de tramitació.  
L'únic equip anticontaminació disposat en xemeneies és de captació de pols per via seca, per la qual cosa no generarà abocaments.  
4) Contaminació del sòl.  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
No es detallen les característiques i condicionament de les soleres de les zones d'emmagatzemament de matèries primeres i dels residus.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria generarà tota una sèrie de residus, propis d'aquest tipus d'activitat, com ara: envasos usats de paper, plàstic de defloculants i altres agents tixotròpics i cartó contaminats, i s'han obviat residus com ara elements d'equips mecànics i ferralles, filtres, absorbents, fluorescents, bateries usades, aerosols, guants i màscares, etc.  
No estan descrites les zones d'emmagatzemament dels residus, disposició ni característiques constructives, havent d'habilitar una zona específicament dissenyada i projectada a aquest efecte en magatzem cobert, en zona ventilada, amb solera impermeable, compartimentat per a cada tipus de residu i la corresponent identificació d'aquests, havent de declarar i gestionar segons la Llei 10/98, de 21 d'abril, de residus, i el Decret 833/88, de residus perillosos, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat, ja que en el plànol d'emmagatzemament de residus, l'únic residu que consta reflectit és l'oli usat i apareix emmagatzemat en l'exterior.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme la mesura dels abocaments i les emissions gasoses i acústiques, i no s'hi exposa res respecte al control de la generació i gestió de residus, es tindrà en aquest punt, en consideració les prescripcions assenyalades en el punt anterior.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Vist que ha sigut admesa a tràmit la sol·licitud de declaració d'interés comunitari del sòl per part de l'òrgan competent en la matèria (Comissió Territorial d'Urbanisme), quedant condicionat a la compatibilitat urbanística del sòl de l'Ajuntament de Genovés s'estima acceptable condicionat a aquesta compatibilitat, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació d'argila atomitzada, promoguda per Cerámicas Molla, SL, implantat en partida de la Bastida, s/n, ctra de Genovés, CC 332, PK 71,1, Xàtiva (València), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, hauran de ser adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2) Els fangs recollits en la instal·lació de depuració hauran de ser caracteritzats, per tipus o grups d'esmalts frites i colors emprats i en funció dels resultats obtinguts, segregar-se i en cas de resultar perillosos hauran de ser declarats i gestionats com a tals, i tenir en consideració les quantitats generades per si passaren a ser grans productors.  
3) Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
. Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
4) El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
5) Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits en l'ordenança municipal a aquest efecte.  
6) Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
7) Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), havent de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
8) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que en garantisquen la dispersió   
9) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix haurà de presentar-se correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.  
10) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
. Mesuraments de les emissions de NOx, CO, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO, SO2, i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que pogueren estar pròxims o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. Anàlisi d'abocaments de les aigües residuals industrials per OCA anualment  
. Caracterització dels residus de la depuració (fangs i aigües abocades).   
. S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
. El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
11) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
12) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 121/05-AIA   
Títol: Millora d'accessos i de les instal·lacions de la planta impulsora del Margeve, terme municipal de Callosa d'en Sàrria (Alacant)  
Promotor: Comunitat General de Regants i Usuaris de Callosa d'En Sàrria.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge i Ajuntament de Callosa d'En Sàrria  
Objecte del projecte: Canvi de traçat de camí rural   
Localització: Partida dels Clots en el terme municipal de Callosa d'en Sàrria (polígon 3, parcel·les 106 i 107), dins de la comarca de la Marina Baixa (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és millorar l'accés i la protecció de la planta de bombament del Margeve, responsable del proveïment d'aigua al municipi de Callosa d'en Sàrria i les hortes de l'esmentada partida, mitjançant la modificació del traçat del camí rural que discorre per darrere de la planta i que, actualment, serveix com a servitud de pas a una propietat particular.   
Les característiques del nou camí rural són:  
. Longitud de 65 m i amplària de 4 m.  
. Pendent longitudinal nul·la.  
. Cuneta a un costat del camí (part inferior).  
. Revoltes amb un radi de gir mínim de 25 m.  
. Paviment de llast artificial.  
Els treballs que s'han de realitzar són, en resum, els següents:  
. Desmunt de 200 m2 de superfície amb un volum d'extracció de 1000 m3 i un talús amb pendent 1/1 (horitzontal-vertical) i alçària màxima de 5 m (punt central). La terra vegetal extreta es depositarà en la vessant de l'abocador clausurat pròxima a la planta.  
. Maçoneria eixuta de talussos amb les pedres extretes.  
. Neteja i desbrossament selectiu de vegetació, com també poda d'espècies arbòries a un costat i a l'altre del camí d'accés a la planta, així es crea una faixa auxiliar de 5 m d'ample i 400 m de longitud.  
. Revegetació d'espècies forestals en la zona d'actuació.  
. Execució d'un mur de contenció de formigó armat, amb una alçària màxima superior als 5 m, en el límit de la parcel·la de la planta que dóna al camí de l'abocador. La plataforma generada, després del farciment amb material granular, es pavimentarà amb solera de formigó, facilitant d'aquesta manera els treballs de maniobra dels vehicles de la planta.  
. Ampliació de les instal·lacions de bombament (10 m2) i col·locació d'una tanca de protecció al voltant de la planta amb obertura de porta en el frontal de la caseta.  
Tramitació administrativa:  
El promotor presenta en la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, amb data 7 de juliol de 2005, la sol·licitud de llicència d'obra, el projecte de construcció, l'estudi d'impacte ambiental i el certificat d'exposició pública.   
Des d'aquesta Direcció Territorial es remet, amb data 12 de juliol de 2005, la documentació a aquesta Direcció General, que té registre d'entrada el 14 de juliol de 2005.  
Després de consulta a l'Ajuntament de Callosa d'en Sàrria, s'informa que la zona d'actuació està classificada com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola i paisatgístic.  
Informació pública  
Per banda de l'Ajuntament de Callosa d'en Sàrria se sotmet l'estudi d'impacte ambiental al corresponent període d'informació pública, mitjançant un anunci en el DOGV núm. 4778, de 18 de juny de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions, tal com ho certifica la secretària de l'Ajuntament.  
Consideracions ambientals  
La zona d'actuació es troba en els relleus muntanyosos situats al nord-est del municipi de Callosa d'en Sàrria. Els materials són calcaris i el pendent del terreny és fort. El camí discorre per sòl forestal, aprofitant l'ample de la terrassa existent.   
L'estudi d'impacte ambiental no planteja un estudi d'alternatives, encara que sí que justifica les actuacions per millorar la protecció i tasques de manteniment de la planta.  
Efectua una descripció del projecte i del medi per a, posteriorment, realitzar una identificació i valoració dels impactes previsibles, distingint la fase de construcció (tractaments silvícoles i moviment de terres) i la fase de funcionament.  
De la valoració qualitativa dels impactes de l'estudi d'impacte ambiental es pot destacar, en la fase de construcció, els impactes produïts per l'eliminació de la coberta vegetal i la poda durant els tractaments silvícoles que s'han de realitzar. En el moviment de terres destaca l'ús de maquinària pesant, excavacions i transport de residus, com també els sorolls que es produiran en aquests treballs. Ja en la fase de funcionament destaquen els impactes que es produiran pel trànsit de vehicles, el transport de residus i el manteniment de la pista.  
S'adoptaran mesures correctores, i es destaca la incorporació de residus vegetals, produïts en l'eliminació de la coberta vegetal, al sòl forestal circumdant.   
Es considera convenient adoptar mesures protectores i correctores addicionals que aconseguisquen una major adequació ambiental de les actuacions projectades. Aquestes mesures s'estableixen en el condicionant d'aquesta resolució.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar incloses les actuacions d'aquest en els supòsits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, de la Comunitat Valenciana (annex I. Apartat 1.i).  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de canvi de traçat de camí rural en la partida dels Clots al terme municipal de Callosa d'en Sàrria (Alacant) promogut per la Comunitat General de Regants i Usuaris del mateix municipi, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants de l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions a l'execució de l'esmentat projecte s'hi estableixen les següents:  
1. Prèviament a l'execució del camí haurà d'assenyalar-se en camp, mitjançant encintada o estacada, el traçat real de la pista, que serà revisat en tot moment pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, i es podran introduir les modificacions pertinents per a aconseguir una millor integració paisatgística.  
2. La plataforma del camí s'haurà de construirà amb un ample màxim de 3 m.  
3. Els treballs silvícoles que s'han de realitzar a la vora del nou camí i la pista d'accés a la planta hauran de ser aprovats i supervisats pels serveis tècnics de la Direcció Territorial.  
4. La revegetació d'espècies forestals es realitzarà sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial.  
5. El mur de contenció es realitzarà amb pedra seca extreta de les obres de desmunt, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental. La terra vegetal decapada s'utilitzarà per a cobrir els talussos del terraplé, de manera que s'hi afavorisca la revegetació natural.   
6. Haurà d'evitar-se en qualsevol cas l'abocament indiscriminat, vessant avall, de materials de desmunt, excepte els estrictament necessaris per a la formació de la plataforma del camí.   
7. Els materials sobrants de l'actuació s'hauran de portar a un abocador autoritzat, excepte aquells que puguen aprofitar-se en la construcció de murs de pedra, talussos, etc.  
8. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià (articles 63 i 65).  
9. Una vegada finalitzades les actuacions projectades s'haurà de comunicar el seguiment de les mesures proposades en el programa de vigilància ambiental, i remetre informe d'aquest a la Direcció Territorial d'Alacant.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
La qual cosa es notifica perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.  
València, 20 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 398/04-AIA  
Títol: Planta de compostatge de restes vegetals  
Promotor: Hermanos Andújar y Navarro, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: Partida Rabosar. Polígon 28, parcel·la 213a i 16 del polígon 28 del terme municipal de Paterna (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'empresa promotora disposa a Paterna d'una sèrie d'instal·lacions de valorització i eliminació de residus autoritzades per la Conselleria de Territori i Habitatge per a la gestió de residus, síties a la partida Rabosar.   
Aquestes instal·lacions estan encerclades i disposen d'infraestructures de control d'accessos, admissió de residus i pesatge de camions.  
L'actuació proposada se situa en l'interior de les instal·lacions entre l'ecoparc i l'abocador de residus inerts i ocupa la parcel·la 213a i part de la parcel·la 16. Per a condicionar la parcel·la es formigonarà el total de la superfície i es construiran canals de recollida de lixiviats que els conduiran cap a la bassa de lixiviats que serà excavada i impermeabilitzada.  
Segons projecte, l'activitat proposa la valoració de les restes vegetals de jardineria generades en les urbanitzacions pròximes a les instal·lacions i al municipi de Paterna.  
El procés de valoració consisteix en primer lloc en la separació manual dels materials impropis (plàstics, metalls, vidres, etc) i materials llenyosos de grans mides. Els residus no perillosos es gestionen mitjançant un gestor autoritzat mentre que el material llenyós es talla i s'abassega per a la venda.  
D'altra banda, el brancatge s'abassega sobre la solera de formigó i resta a l'espera de ser triturat en la planta mòbil que es disposa en les instal·lacions amb un volum de trituració de 135 m3/h.   
Una vegada triturat el brancatge, aquest s'abassega en fileres (2.5/3 m x 8m x 40 m) que al seu torn es voltegen cada determinat temps i se'ls hi afig la humitat necessària per a obtenir un material agrícola amb un grau de maduresa òptim (aproximadament 4 mesos) per a la venda d'aquest com a material agrícola per a utilització agrària.  
Una vegada madurat el material, aquest es garbella i s'abassega sobre la solera fins que s'ensaca en la nau d'ensacat que hi ha en les instal·lacions per a la posterior comercialització i venda d'aquest.  
Tot el procés es realitza a l'aire lliure sobre solera de formigó que és dissenyada de manera que es recullen els lixiviats que es generen sobre la plataforma en una bassa de capacitat 100 m3. Aquests lixiviats s'utilitzen per al reg de les fileres en el procés de maduració.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Al juny de 2004, la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades remet l'expedient de referència i sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
Al juny de 2004, es trasllada la documentació a l'Àrea de Residus d'aquesta Conselleria perquè revise el projecte i n'emeta un informe tècnic.  
A l'abril de 2005, l'Àrea de Residus remet juntament amb la documentació inicialment tramitada, annex d'esmenes (aclariments) sol·licitades al promotor juntament amb l'informe tècnic sol·licitat.  
Al setembre de 2005, l'Ajuntament de Paterna remet el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient i indica que després d'haver realitzat la informació pública mitjançant edicte en el tauler d'anuncis en l'Ajuntament, com també la notificació als confrontants, no s'hi han presentat al·legacions al projecte.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
La parcel·la se situa a uns 2 km al nord del nucli urbà de Paterna i 900 m del polígon industrial Fuente del Jarro. L'accés fins a la parcel·la és el mateix que l'accés a l'ecoparc existent que es realitza des de la rotonda del cementeri municipal i des d'allí cap a la rotonda del Carrefour i pren en aquesta l'eixida del camí de les Moles que condueix a l'emplaçament que es troba degudament indicat.  
La parcel·la que actualment es troba esplanada i sense vegetació, es troba a l'interior de la tanca de les instal·lacions, al costat del buit miner que és restaurat mitjançant l'abocament controlat de residus inerts i al costat de l'ecoparc.   
Les parcel·les situades en la contornada de les instal·lacions es dediquen al cultiu de secà encara que alguna d'aquesteses trobe en estat d'abandó.  
En conjunt la zona on se situa la parcel·la objecte d'aquesta declaració d'impacte es troba en una àrea antropitzada dedicada a l'extracció de materials per a la construcció i a la gestió de residus i lluny de qualsevol nucli de població.   
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els principals efectes ambientals derivats del projecte són:  
Canvi d'usos del sòl, emissió de gasos i olors, producció de pols i soroll, possibilitat de contaminar el subsòl i els aqüífers, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges, vol de materials lleugers en la contornada, increment del trànsit rodat i canvi en el paisatge.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
A fi de minimitzar l'impacte visual, el projecte planteja el tancament perimetral i la plantació d'una barrera vegetal de xiprers i tamarits al voltant de la instal·lació i entre la planta i l'ecoparc respectant els punts de pas de persones i vehicles.   
Per a evitar la possible contaminació del subsòl i els aqüífers, es dota la instal·lació d'una solera de formigó i la seua corresponent xarxa de drenatge. Les aigües recollides en la bassa de lixiviats es reutilitzaran per al reg de la matèria verda.  
El canvi d'olis i combustibles s'haurà de realitzar en zones aptes per aquest fi i es gestionarà a través de l'ecoparc.  
Les olors generades per la fermentació de la matèria verda seran pràcticament inexistents sempre que es realitze correctament l'aireig i oxigenació de la mescla que ha de fermentar.  
La producció de pols serà mínima ja que en tot el procés el material disposarà d'un grau d'humitat elevat que garantisca el procés de maduració i eliminarà l'emissió de pols.  
Per a minimitzar els sorolls i escapaments de fums s'haurà de realitzar el manteniment periòdic de la maquinària.  
El programa de vigilància ambiental s'haurà de desenvolupar de manera que puguen comprovar-se realment els impactes ocasionats durant l'exercici de l'activitat, contrastar els impactes ocasionats amb els esperats i intensificar algunes mesures correctores o bé aplicar-ne de noves.   
La vigilància del funcionament correcte de les mesures correctores haurà de començar als 3 mesos de la posada en marxa de les instal·lacions. Es vigilarà la periodicitat del reg de les zones verdes, dels residus vegetals que s'han de triturar i de les zones de trànsit de vehicles no asfaltades, la neteja o manteniment del sistema de reg, de senyals, sistema contraincendi, recollida d'aigües, depòsit de lixiviats, la fumigació, adobament i jardineria de pantalles vegetals i zones verdes, observacions periòdiques de la contornada de la planta per a detectar residus sòlids o líquids procedents de la planta, increment d'acumulació de pols sobre la vegetació, efectes sobre l'escorriment, també s'hauran de realitzar mesuraments acústics periòdics de soroll en la contornada, el manteniment de la maquinària i finalment el control piezomètric dels lixiviats recollits en el fons de l'abocador.   
Valorades les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, aquestes es consideren adequades. No obstant això, la documentació aportada pel que fa a la recollida, emmagatzemament i gestió dels lixiviats generats en la plataforma es considera insuficient. També és necessari aclarir les mesures que s'han d'adoptar pel que fa a l'abassegament o estoc de material disposat per a la venda d'aquest.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 6 a) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
A la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de planta de valorització de restes vegetals, al terme municipal de Paterna (València), promogut per Hermanos Andújar y Navarro, SL sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació inicialment tramitats i aclariments posteriors, com també en els condicionants establits en el següent apartat i les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:  
1. Prèviament a la posada en marxa de l'activitat, aquesta haurà de disposar de la preceptiva autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient per a la gestió i valoració de residus vegetals procedents de jardineria.  
. Amb aquest fi, s'aportarà nova documentació pel que fa al sistema de recollida de pluvials i lixiviats.   
. La plataforma on s'efectua el tractament de compostatge, a més de formigonada haurà d'estar perfectament impermeabilitzada perquè no es produïsquen filtracions al subsòl.  
2. En el cas de produir-se emissió de partícules a causa de l'emmagatzemament de matèries primeres a l'aire lliure, s'haurà de complir al que estableix l'article 51 del Decret 833/1975, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72, de protecció de l'ambient atmosfèric, en el qual s'indica que en els parcs d'emmagatzemament a l'aire lliure de materials a granel es prendran les mesures adequades per a evitar que l'acció del vent puga alçar pols, cobrint-los amb lona o plàstic o protegint-los mitjançant col·locació de pantalles tallavents. En tot cas, els abassegaments de materials no excediran mai els 3 m d'alçària.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de setembre de 2005.La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 441/02-AIA  
Títol: Legalització d'una explotació avícola d'engreixament  
Promotor: Esteller, SCP  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Partida Crevetes, polígon 35, parcel·la 76, del terme municipal de Traiguera (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació està situada en una parcel·la de 21.450 m2, dels quals 5.005 m2 corresponen a superfície construïda; està ocupada per tres naus, amb capacitat total per a albergar 53.000 pollastres d'engreixament (tot i que en l'estudi d'impacte ambiental també es fa referència a titots).  
L'activitat consisteix en l'engreixament de pollastres, fins a aconseguir uns 2 kg, moment en què es destinen a escorxador. Es realitzen 4-5 cicles/any.  
Les naus disposaran de sòl de formigó sobre capa de llasts piconada. Els pollastres s'engreixaran sobre llit a base de borumballa de fusta, que s'haurà de renovar després de cada cicle d'engreixament. Sobre el llit, s'addiciona superfosfat de calç, amb qualitats absorbents i desinfectants. Es calcula una producció de gallinassa anual de 486 t. El fem s'utilitza com a adob orgànic en camps de cultiu.  
A l'entrada de l'explotació es disposarà de gual sanitari per a la desinfecció dels vehicles que puguen accedir-hi. Les finestres de les naus disposaran de tela antiocells per a evitar l'accés de vectors. A més, es projecta la construcció de tanca perimetral a fi de crear una barrera sanitària.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats a una caseta municipal de cadàvers, d'on són recollits per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
El subministrament d'aigua potable no queda justificat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Traiguera en data 22 d'octubre de 2002.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 125 de 17 d'octubre de 2002, així com als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Resum d'al·legacions  
L'al·legació presentada correspon a un veí confrontant a l'activitat, que indica la seua oposició a la legalització, ja que: La granja es troba a menys de 3 m de la meua finca i a més està dotada d'un sistema de ventilació consistent en la col·locació de ventiladors només a una part de la nau, per on ix tot l'aire i la pols de l'interior; ventiladors que estan posats o dirigits a la meua finca, per la qual cosa tota la pols de la nau pararà als arbres, i per consegüent, s'assequen les branques i perilla la producció, ja que el grau d'oli que d'allí es trau és molt elevat i no és bo per a aquesta.  
Les dues activitats (agrícola i ramadera) són compatibles en el sòl on es localitzen, segons la normativa urbanística municipal, per la qual cosa la consideració ambiental de l'al·legació no té justificació en aquesta declaració d'impacte ambiental. Haurà de ser el mateix Ajuntament el que preveja els usos permesos en aquest sòl i les limitacions respecte d'això, i exigir el compliment a més de les distàncies de les construccions als límits de les parcel·les, com la distància mínima permesa de la línia de plantació al marge de la parcel·la.  
3. Petició d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 29 de gener de 2003, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix els requisits mínims establits en la legislació vigent d'impacte ambiental (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental), pel que fa a contingut, per a sotmetre'l als tràmits preceptius, reiterant l'esmentada sol·licitud en data 28 d'abril de 2005. El promotor remet un nou estudi d'impacte ambiental en data 24 d'agost de 2005 sense diferències substancials respecte del primer.  
L'estudi d'impacte ambiental presentat en segona instància pel tècnic José Fernando Campillo Gallego és molt semblant (fins i tot coincident en algun plànol) amb el presentat per a una altra explotació ramadera al mateix terme municipal, la titular del qual és Josefa Cabanes Ferre, i per a la qual el tècnic redactor ha sigut José Francisco Beltrán Sancho.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
. Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat a l'adopció en l'explotació de determinats requisits d'infraestructura sanitària.  
. Informació pública amb la presentació d'una al·legació.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable d'interés, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: aigua, sòl, flora, fauna i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres i ametlers. Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada del fem com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació associada als lixiviats procedents del fem, i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a escala provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat en segona instància, no s'ha realitzat una identificació d'impactes, sinó que s'ha recollit una relació de condicions que ha de complir l'explotació, entre les quals s'inclou l'existència de tanca perimetral, gual sanitari, fossa de cadàvers, tela antiocells en buits i finestrals, entre altres. Per la qual cosa, conseqüentment no s'ha realitzat l'estudi de les interaccions entre les accions derivades de l'actuació i les característiques específiques dels aspectes ambientals afectats. Es fa al·lusió a una sèrie d'impactes que es minimitzen (amb el funcionament normal de l'explotació, i adoptant les mesures higienicosanitàries necessàries per a una activitat d'aquestes característiques), associats a l'emissió d'olors i presència de vectors, entre altres.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'apartat d'identificació i valoració d'Impactes de l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs un apartat d'acord amb l'adopció de mesures correctores, en què es descriu l'adopció de mesures encaminades a la prevenció d'impactes, entre les quals s'inclou:  
. Per a minimitzar els impactes sobre el sòl o l'aigua, per abocaments incontrolats, es disposa de sistema de recollida del jaç una vegada s'acaba el cicle d'engreixament, que consisteix a acumular-lo en la mateixa nau fins al trasllat d'aquest a camps on s'utilitza com a adob orgànic, o és venut com a tal. S'haurà de revisar l'estat de la solera de formigó després de la neteja d'aquesta per a reparar desperfectes en el cas que se'n detecten.  
En general, pot considerar-se que en l'estudi d'impacte ambiental s'ha establit una sèrie de mesures protectores i correctores, que no obeeixen al resultat de la valoració dels efectes que l'actuació tindrà sobre els aspectes ambientals, sinó a mesures generals que ha d'adoptar qualsevol explotació ramadera de semblants característiques, sense que s'aclarisca en interés de desenvolupar les esmentades propostes en l'explotació objecte de legalització.  
El programa de vigilància ambiental que inclou l'estudi d'impacte ambiental, es caracteritza per la falta de rigor tècnic, per la falta de concreció i de detall d'aquest, com també per la impossibilitat de la seua adopció pel desconeixement de les pautes que s'han de seguir per a l'aplicació d'aquest per part del promotor. El programa de vigilància ambiental té com a objecte, segons el Decret 162/1990, d'impacte ambiental, establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. En aquest cas, s'ha limitat a comentar succintament les responsabilitats de diversos organismes oficials en el control del bon funcionament de l'explotació.  
Tot i que les mesures correctores són deficients, es considera ambientalment acceptable la legalització de l'activitat, sempre que s'adopten els condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment establides, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola d'engreixament, situada al terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per Esteller, SCP, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, el promotor haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, justificació legal de la disponibilitat d'aigua potable, mitjançant la presentació de concessió de l'organisme de conca o inclusió en el registre d'aigües en cas de tractar-se d'aigua de pou, o contracte de proveïment de la xarxa municipal.  
. Es disposarà de femer en l'explotació (tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana), cobert, perfectament impermeabilitzat, amb lleuger pendent, de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó, cap a cubeta de recollida de lixiviats. Es dissenyarà de manera que puga contenir la gallinassa produïda com a mínim, durant un cicle d'engreixament.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les naus on alberguen els pollastres, com també del femer.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com ara malla metàl·lica o semblant.  
. A l'entrada de l'explotació es col·locarà un sistema de desinfecció del trànsit rodat que hi accedisca.  
. Es disposarà de tanca perimetral en l'explotació. A més, per a mitigar l'afecció a parcel·les confrontants, es disposarà de tanca contigua al tancament, (per a la qual cosa s'haurà d'utilitzar alguna espècie vegetal com xiprer o semblant, de ràpid creixement), de manera que permeta aconseguir l'alçària dels ventiladors d'extracció, mitigant l'afecció al cultiu confrontant.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Haurà de preveure's disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, en el moment en què deixen de funcionar les casetes municipals de recollida de cadàvers.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 64/05-AIA  
Promotor: Cultivos Marinos Costa Blanca, SL  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Modificació de granja marina per a daurada i llobarro  
Localització: Enfront de la costa de Sagunt  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
La modificació d'aquest projecte de granja marina consisteix en el canvi d'ubicació del projecte de la granja marina enfront de la costa de Canet d'en Berenguer, a profunditats de 15-18 m, amb declaració d'impacte ambiental de data 19/07/02 (exp.153/02-AIA).  
Es mantenen les característiques de la instal·lació projectada en l'anterior ubicació per a obtenir una producció de daurada i llobarro d'unes 1.500 t/any. Així, seran 36 gàbies de 22 m de diàmetre, amb un volum de 3.800 m3/gàbia i ocuparan una àrea de 25 ha (625x400 m) de superfície del fons marí.  
La zona d'emplaçament prevista per a la instal·lació és enfront de la costa de Sagunt, a profunditats d'entre 28 i 32 metres, i són les coordenades dels vèrtexs del polígon d'ocupació: A) 00º 10,000'W 39º 38,942'N; B) 00º 09,887'W 39º 38,616'N; C) 00º 10,158'W 39º 38,560'N  
Tramitació administrativa  
En data 25 d'abril de 2005 es rep de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a València la documentació tècnica formada per escrit del promotor, addenda a l'estudi d'impacte ambiental i annex al projecte d'instal·lació a Canet d'en Berenguer per al trasllat d'aquesta a Sagunt. També s'hi adjunten oficis i informes favorables dels organismes competents i informació pública.   
La documentació ha sigut sotmesa a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València (BOPV) número 52, de data 3-3-05, en el diari Las Provincias de data 2-2-05 i en els Serveis Territorials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. Finalitzat el període d'informació, des del 3 de març a l'1 d'abril de 2005, no s'hi han presentat al·legacions, segons certificat del director territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de data 12-4-05.  
Peticions d'informes sectorials  
En data 5 de maig de 2005, s'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.  
Informe sectorial  
En l'informe emés pel Servei de Qualitat d'Aigües, rebut el 19-7-05, es recullen les consideracions següents:  
. No hi ha cap canvi respecte a la superfície d'ocupació sol·licitada, el nombre de gàbies, la producció esperada ni les espècies seleccionades per al cultiu segons el projecte original.  
. L'única variació consisteix en la nova situació de la instal·lació, que se situaria a una distància aproximada d'una milla i mitja al sud-est de la situació original. La ubicació actual seria a la costa de Sagunt i a una profunditat mitjana de 28-32 m.   
 Ubicació original Nova ubicació  
Latitud Longitud Latitud Longitud  
A 39º 40,841'N 00º 10,672'W A 39º 38,942'N 00º 10,000'W   
B 39º 40,841'N 00º 10,393'W B 39º 38,616'N 00º 09,887'W  
C 39º 40,522'N 00º 10,672'W C 39º 38,560'N 00º 10,158'W  
D 39º 40,522'N 00º 10,393'W D 39º 38,886'N 00º 10,271'W  
. Les zones de bany que poden veure's afectades com a conseqüència de l'activitat, són les mateixes que en el projecte original, les platges de Sagunt i Canet d'en Berenguer, totes elles de qualitat òptima per al bany.   
. Respecte al pla de vigilància ambiental:  
Atés que les característiques generals de l'entorn ambiental són les mateixes que les de la zona originàriament proposada, hauran de complir amb el pla de vigilància que ja va ser establit en el seu dia, tenint-se en compte que a més ha d'establir els punts de mostratge per al control del pla de vigilància que seran 4 com a mínim, un en la instal·lació i els altres tres a 0,26 mn (500 m) a l'est, oest i sud d'aquesta.  
. Cal incidir en l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental trimestralment, per a avaluar els resultats i controlar la possible repercussió d'aquests en la qualitat de les aigües litorals.   
. Incrementar d'un a dos anys el termini de revisió dels resultats del pla de vigilància ambiental, perquè el peticionari puga sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.  
Consideracions ambientals  
El nou emplaçament a major profunditat proposat per al projecte de granja marina enfront de la costa de Canet d'en Berenguer de l'empresa Cultivos Marinos Costa Blanca, SL, que està situat enfront del Port de Sagunt a profunditats d'entre 28 i 32 m, queda fora de l'àmbit de l'àrea marina considerada en l'estudi d'impacte ambiental realitzat per a l'esmentat projecte inicial (en endavant, EIA00).  
En l'addenda a l'EIA00, presentada per a avaluar la incidència ambiental d'aquesta ubicació del projecte, s'aporta la informació de les biocenosis bentòniques d'una zona estudiada i cartografiada, des de la cota 0 fins a .40 m, que se solapa amb la de l'EIA00. Es conclou en aquesta que el resultat de l'EIA00 no es veu afectat pels canvis realitzats, ja que:  
L'estat bastant degradat d'aquesta zona marina continua reflectint-se encara més en les biocenosis trobades, així de les praderies de fanerògames .comunitats bentòniques de valor ecològic. únicament es troba de Posidonia oceanica una xicoteta taca en què persisteixen grups de feixos vius al NE del moll de pilons entre .14 i .17 m, i de praderies de Cymodocea nodosa, òptimament representades, es troben en la zona nord del sector estudiat. En canvi, el coral·ligen de plataforma (biocenosi del pis circalitoral), que constitueix la comunitat més madura dels fons del Mediterrani, es troba ben representada a un costat i a l'altre del moll de pilons de càrrega, en una franja de 300 a 1.000 m d'ample, entre 18 i 23 m de profunditat, i també enfront de la desembocadura del riu Palància entre cotes de .20 i .26 m.  
La instal·lació piscícola estarà situada sobre fons fangosos profunds, com el detrític enfangat àmpliament representat des dels 20 als 30 m de profunditat i que serà el que es veja afectat per l'activitat.  
Les biocenosis de rellevància ecològica i les platges no es veuran afectades pel projecte ja que aquest emplaçament augmenta la seua distància, i es troba a 2 km la taca de Posidonia oceanica, a 1 km el coral·ligen més pròxim i a 3,5 km de les platges més pròximes.  
Un aspecte que no s'ha tractat en l'addenda a l'EIA00 és el possible efecte sinèrgic entre aquesta granja i les de les empreses Acuicultura del Mediterráneo i Cultipeix situades per la part nord (al NO i al NNE, respectivament) i pròximes a aquesta. Per la qual cosa s'ha d'incloure en la vigilància ambiental l'estudi d'aquest nou efecte que podria donar-se com a resultat de l'àrea d'influència de l'activitat i les corresponents a les altres dues activitats ja existents, i, conseqüentment als resultats obtinguts, si és necessari, s'adoptaran les mesures correctores adequades.  
Els punts de mostratge per al control del pla de vigilància ambiental que es va establir en la declaració d'impacte ambiental de data 19-7-02 per a aquest projecte (exp. 153/02-AIA) seran, a més dels necessaris per a realitzar l'esmentat estudi del possible efecte sinèrgic, els indicats pel Servei de Qualitat d'Aigües com a mínim: un en la instal·lació i els altres tres a 0,26 mn (500 m) a l'est, oest i sud d'aquesta.  
Els resultats de la vigilància ambiental obtinguts seran remesos a la Direcció General de Qualitat Ambiental trimestralment.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 1 g) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista d'allò que antecedeix, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació del projecte de granja marina de daurada i llobarro situada enfront de la costa de Sagunt, promoguda per l'empresa Cultivos Marinos Costa Blanca, SL, sempre que es desenvolupe complint allò que estableix la declaració d'impacte ambiental de data 19 de juliol de 2002, de l'expedient 153/02-AIA i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. En el programa de vigilància ambiental que durà a terme l'empresa, establit per a aquesta activitat en la declaració d'impacte ambiental de data 19 de juliol de 2002 (exp. 153/02-AIA), s'inclourà l'estudi del possible efecte sinèrgic que genere la proximitat d'aquesta activitat amb les de les empreses Acuicultura del Mediterráneo i Cultipeix ja existents.  
Els punts de mostratge per al control del pla de vigilància ambiental seran, a més dels necessaris per a realitzar l'esmentat estudi del possible efecte sinèrgic, els indicats pel Servei de Qualitat d'aigües com a mínim: un en la instal·lació i els altres tres a 0,26 mn (500 m) a l'est, oest i sud d'aquesta.  
2. De manera trimestral es remetran a la Direcció General de Qualitat Ambiental els resultats i les conclusions obtingudes del programa de vigilància ambiental. Transcorreguts dos anys des del funcionament de l'activitat i de la remissió dels resultats de la vigilància ambiental, el peticionari podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.  
3. El projecte haurà de preveure una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de setembre de 2005. La directora de gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 382/2003 . AIA  
Títol: Homologació i pla parcial del sector Torre la Sal, de Cabanes (Castelló)  
Promotor: Ajuntament de Cabanes  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Cabanes, Castelló  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és el desenvolupament de sòl urbanitzable programat i no programat ja previst en el PGOU de Cabanes, com també una porció de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola, de manera que es permeta el desenvolupament turístic municipal.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
1. Antecedents  
El programa d'actuació integrada del sector residencial Torre la Sal comprenia inicialment una superfície de 1.206.650 m2. En l'àmbit d'actuació hi ha terrenys classificats com a sòl urbanitzable amb pla parcial aprovat, sòl urbanitzable no programat del PGOU de Cabanes. Existien també dues porcions de terreny que presenten classificació de sòl no urbanitzable amb protecció agrícola, on es pretenia instal·lar l'EDAR del sector (8.000 m2) i on es troba la rotonda de l'accés nord de l'actuació (aproximadament 8.100 m2 en total).  
Per a poder desenvolupar l'alternativa tècnica la totalitat dels terrenys inclosos en el sector residencial Torre la Sal han de classificar-se com a sòl urbanitzable. Per tant, les dues zones anteriorment mencionades de sòl no urbanitzable necessitaven una reclassificació a sòl urbanitzable.  
Posteriorment, després d'una sèrie de canvis proposats per diversos organismes, es modifica lleugerament l'àmbit d'actuació, per la qual cosa es descarta la reserva de terreny inicial per a la depuradora sobre SNU de protecció agrícola. En canvi, es modifiquen els accessos nord i sud al sector per la qual cosa a la superfície quasi rectangular inicial s'afig la superfície de sòl necessària per a la correcta connexió viària del sector amb el nou encreuament de la carretera CV-146 amb la N-340. Aquest apèndix per a l'ampliació i millora dels accessos rodats se situa en part sobre zona servitud carretera no urbanitzable protegit i en part sobre SNU de protecció agrícola, igual que la rotonda de circulació ja prevista anteriorment. En conjunt comporten una superfície que s'ha de reclassificar de SNU de protecció agrícola d'aproximadament 12.000 m2. La superfície definitiva del sector és de 1.206.421,04 m2, que constitueixen una única unitat d'execució. D'altra banda en el pla parcial es fa referència als elements de xarxa primària necessaris per a la connexió amb la N-340, que sumats a l'anterior totalitzen 1.228.585,61 m2.  
Les millores introduïdes en els documents refosos de Pla parcial i homologació del sector Torre la Sal, a conseqüència de decisions adoptades per les administracions, i seguint instruccions de l'Ajuntament de Cabanes, es concreten en:  
. Millora dels accessos al sector, tant pel sud, des de l'actual nus de la N-340, duplicant el pont d'accés, com pel nord, on es preveu un nou pont sobre l'actual N-340 i l'eradicació de l'actual encreuament. Això a instància de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures.  
. Replantejament de la reserva de terrenys originàriament prevista per a la construcció de l'EDAR, evitant l'afecció al camí ramader existent (segons indicacions de la secció de camins ramaders de la Conselleria de Territori) i atés el projecte que ha iniciat la seua tramitació al municipi veí d'Orpesa, a instància de la Conselleria d'Infraestructures amb previsió per al tractament de les aigües residuals del sector fa necessari considerar la destinació final de l'esmentada reserva de terrenys.  
. Incorporació de les determinacions derivades del Pla especial de protecció de la Torre la Sal i de la prospecció arqueològica duta a terme en el sector, i assumir totes les indicacions de la Conselleria de Cultura, Direcció General de Patrimoni amb vista a protegir l'entorn de la Torre la Sal.  
. Identificació del caràcter públic de la parcel·la IAT, que quedarà exonerada de les limitacions pròpies de les parcel·les d'aprofitament privat del sector a fi de garantir el millor manteniment de l'ús públic a què es destina l'immoble per l'administració sectorial competent.  
. Identificació de dues parcel·les dotacionals, dins de les ja previstes en l'ordenació amb destinació genèrica dotacional, amb les característiques requerides per a la seua destinació educativa, a instàncies de la Conselleria d'Educació.  
. Integració en l'ordenació de les mesures correctores derivades de l'estudi d'inundabilitat realitzat en aplicació de la normativa del PATRICOVA, i aplicar les mesures que han sigut indicades com a suficients pel Servei d'Ordenació Territorial.  
. Millor adequació del tractament dels camins ramaders inclosos en el sector, al tractament que resulta legalment correcte per a aquests de conformitat amb els informes del departament competent.  
. Reconfiguració del terrenys immediatament confrontants amb el Prat de Cabanes-Torreblanca, segons informe d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Aquestes adaptacions es realitzen, així mateix, sobre una nova base topogràfica de major precisió, que permet un millor ajustament a la realitat del terreny sobre el qual es planteja l'actuació.  
2. Localització.  
El sector que s'ha d'urbanitzar es troba en l'entorn de l'enclavament denominat Torre la Sal al terme municipal de Cabanes, província de Castelló, al sud-oest del paratge del Prat de Cabanes.  
Els seus límits són els següents:  
. Nord: afronta amb l'anomenat camí del Pont Nou, que és confrontant amb sòl no urbanitzable agrícola protegit i amb l'extrem sud del parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
. Sud: línia del terme municipal d'Orpesa del Mar.  
. Est: amb el delimitació del domini públic maritimoterrestre, parcialment coincident amb el camí ramader assagador del Mar i Torre la Sal i amb el tram final del canal del Mig que delimita el parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
. Oest: via del ferrocarril València-Barcelona.  
A l'esmentada superfície rectangular s'afig la superfície de sòl necessària per a la correcta connexió viària del sector amb el nou encreuament de la carretera CV-146 amb la N-340.  
3. Planejament vigent i proposat.  
Cabanes disposa d'un Pla general d'ordenació urbana, aprovat per l'Ajuntament el 21 de juny de 1982, i per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 26 de juliol de 1983.  
Part del sector Torre la Sal, que es preveia desenvolupar en el primer quadrienni des de l'entrada en vigor del PGOU, disposa a més de pla parcial aprovat per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 28 de novembre de 1989. No obstant això, aquest pla parcial del sector S1 no s'ha desenvolupat ni resulta viable, perquè amb posterioritat a aquesta data es produeix la modificació del Decret 188/1988, de 12 de desembre, del Consell de la Generalitat, de declaració del paratge natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, modificat pel Decret 264/1994, de 20 de desembre, del Consell de la Generalitat. En aquest decret es modifiquen els límits del paratge natural i s'hi estableix que: tots els terrenys inclosos dins dels límits del paratge natural hauran de ser objecte d'especial protecció. L'ampliació dels límits del paratge natural afecta quasi la meitat del sector S1 original, per la qual cosa en desvirtua totalment l'estructuració i ordenació.  
Ambdues normes van ser aprovades per raó de la llavors vigent Llei 5/1988, de 24 de juny, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regulen els paratges naturals de la Comunitat Valenciana. L'esmentat paratge natural va ser reclassificat a parc natural per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Davant d'aquesta situació s'opta per delimitar un nou sector, Torre la Sal, integrant la major part del restant S1 amb el sòl urbanitzable intensiu (platja), encara que justificant els principals paràmetres urbanístics d'aquest a partir dels prèviament vigents en els abans esmentats documents de planejament.  
4. Subministrament d'aigua potable.  
Pel que fa al subministrament d'aigua potable s'indica que a causa de l'estacionalitat del consum característica d'aquest tipus de nuclis urbans i les restrictives condicions imposades pel Pla hidrològic de la conca del Xúquer, no és prou amb la connexió a la xarxa de subministrament, així es fa necessari complementar la connexió amb la xarxa general de la companyia subministradora amb la instal·lació d'una planta dessalinitzadora i potabilitzadora d'aigua marina. Aquesta se situa al sud-oest del sector Torre la Sal (SID). La captació i l'emissari d'aigua marina necessaris, es realitzaran segons els criteris del Ministeri de Medi Ambient.  
5. Xarxa de sanejament  
Es planteja mitjançant sistema separatiu. Ocasionat d'una banda per l'estructura topogràfica del terreny, i per una altra per les necessitats d'evacuació de les edificacions, es dissenyen dues estacions de bombament submergides per al sistema de residuals, situades en sòl dotacional públic. D'aquestes estacions de bombament, parteixen unes canonades d'impulsió que escometen a la depuradora que està situada en el sud-oest del sector Torre la Sal.  
L'abocament d'aigües pluvials es realitza al sud del nucli de Torre la Sal i la xarxa estarà dotada d'un sistema que permeta el bombament a la depuradora de les primeres aigües d'escorriment i l'abocament al mar de les aigües d'escorriment següents amb menor càrrega contaminant.  
6. Residus  
L'evacuació de residus sòlids preveurà les directrius bàsiques establides pel Pla integral de residus sòlids de la Comunitat Valenciana (Llei 10/2000, de residus sòlids de la Comunitat Valenciana, de 12 de desembre de 2000).  
Alternatives  
S'han considerat, per l'Ajuntament, tres alternatives per a l'execució del sector.  
La primera era desenvolupar el sòl urbanitzable programat i no programat en el PGOU de Cabanes, la qual cosa afectava fins i tot sòl inclòs en l'àmbit del parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
La segona era l'alternativa tècnica presentada per l'empresa Construcciones KER SA, que ocupava 2.310.660 m2 i afectava la zona d'amortització d'impactes del parc natural, i comporta la reclassificació d'una àmplia superfície de sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
L'Ajuntament justifica l'alternativa seleccionada, des del punt de vista ambiental, per:  
. La no-afecció directa al parc natural en desclassificar el sòl urbanitzable programat existent i classificar-lo com a SNU de protecció, fins i tot en la zona d'amortització d'impactes.  
. Respecta tant la integritat del parc natural com la zona d'amortització definida en la norma de creació d'aquest.  
. La menor superfície afectada per l'actuació per a una mateixa quantitat d'habitatges, optimitza l'ús del territori i minimitza els impactes derivats de l'ocupació.  
. L'ordenació proposada per al sector localitza a la vora del parc natural zones de menor intensitat edificatòria i àmbits dotacionals a fi de minimitzar els impactes ambientals.   
. La localització de PQL i zona verda afrontant amb la franja litoral i l'entorn de la Torre la Sal, que minimitza l'impacte sobre la línia de costa i el paisatge de la urbanització.  
Tramitació administrativa  
En data 12 de maig de 2003, el Ple de l'Ajuntament de Cabanes aprova el PDAI Torre la Sal formulat per la mercantil Construcciones Castellón 200, SAU i la seua gestió indirecta, i adjudica la condició d'agent urbanitzador a aquesta mercantil.  
Amb data 31 de juliol de 2003, l'Ajuntament de Cabanes remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'aprovació provisional del projecte d'homologació del sector denominat Torre la Sal, com també el seu pla parcial i l'estudi d'impacte ambiental proposat per la mercantil Construcciones Castellón 2000, SAU, i sol·licita que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental. En aquesta data s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En el procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'han sol·licitat informes als serveis següents:  
. Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental (17/01/2005).  
. Àrea de Planificació i Ordenació del Territori (19/01/2005).  
. Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló (20/04/2005).  
Finalment, en sessió extraordinària del Ple de l'Ajuntament celebrada en data 28 de juliol de 2005, s'aprova provisionalment el document refós del Pla parcial i homologació del sector Torre La Sal. Els documents refosos havien seguit les instruccions de l'Ajuntament i s'han integrat en aquests les modificacions no substancials requerides en diversos informes sectorials.  
Informació pública  
En el DOGV núm. 4257, publicat el 27 de maig de 2002, s'inicia el procés d'informació pública de l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada de la unitat d'execució única del sector residencial Torre la Sal proposada per la mercantil Medi Valencia, SL. S'hi adjunten els documents següents:  
. Memòria del programa d'actuació integrada  
. Homologació modificativa  
. Estudi d'impacte ambiental  
. Pla parcial de millora  
. Avantprojecte d'urbanització  
En la fase d'informació pública es presenten diverses alternatives tècniques en competència amb la primera i promogudes per les següents mercantils:  
. Construcciones KER, SA  
. La Ribera Golf Resort, SA  
. Construcciones Castellón 2000, SAU  
El secretari de l'Ajuntament de Cabanes certifica que entre la documentació presentada per Construcciones Castellón 2000, es trobava l'estudi d'impacte ambiental, que ha estat a disposició del públic entre el 12 de juliol al 28 de setembre de 2002, i s'hi han presentat al·legacions.  
Amb data 29 de juliol de 2002, l'Ajuntament de Cabanes decideix, per acord plenari, sotmetre a informació pública les alternatives tècniques realitzades per les mercantils Construcciones KER, SA i La Ribera Golf Rersort, SA, pel fet que es desenvolupa en elles una ampliació de l'àmbit d'actuació respecte a la proposta inicial de Medi Valencia, SL.  
Resum de les al·legacions  
. Primera exposició pública:  
S'han realitzat nombroses al·legacions, no obstant això, en alguns casos coincideix el seu contingut per la qual cosa a continuació s'exposen de manera resumida aquells aspectes de l'alternativa tècnica de Programa d'actuació integrada de la unitat d'execució única del sector residencial Torre la Sal, presentada per la mercantil Medi Valencia SL, que tenen incidència ambiental:  
. D'una banda, s'assenyala la falta d'aigües potables amb la suficient qualitat per a proveir la població en totes les poblacions del litoral.  
A més, la pretensió de transformar en sòl urbà 1.257.858,54 amb un índex d'edificabilitat bruta 0.39984219 m2sostre/m2s pot induir a un creixement de la població exogen, la qual cosa implicaria cometre infracció amb allò que disposa l'article 84 de la Llei 7/1989, d'ordenació del territori.  
. S'estableix que la densitat de les edificacions supera la baixa i mitjana densitat pròpia per a zones turístiques; no compleix el que estableix l'article 30 de la Llei de costes respecte de la densitat de població i acumulació de volums en la zona d'afecció a costes; la urbanització afecta béns de domini públic no municipal.  
. En l'àmbit del Programa d'actuació integrada es localitzen béns de domini públic no municipal com són els camins ramaders.  
. Segona exposició pública:  
Les consideracions ambientals de les al·legacions presentades durant la segona exposició pública en alguns punts coincideixen amb els exposats per al primer període, de manera que a continuació s'allisten aquelles que incideixen sobre altres aspectes.  
En al·legacions realitzades per ciutadans a títol personal s'hi exposa que com a conseqüència de la urbanització es produiran una sèrie d'afeccions sobre el Parc Natural de Cabanes-Torreblanca. S'assenyala l'afecció paisatgística, la invasió de l'àrea protegida del parc, l'alteració d'una zona de costa verge, ecosistema cada vegada més escàs, la contaminació a què donarà lloc la urbanització per emissió de sorolls, contaminació lumínica i les afeccions derivades d'abocaments sòlids i líquids. A més, s'estima una major pressió humana sobre l'àrea del parc que, al seu torn, induirà un increment del risc d'incendis. Per tot això se sol·licita:  
. Que la Conselleria de Territori i Habitatge incremente en 500 m l'àrea de protecció del Parc Natural de Cabanes-Torreblanca en l'extrem sud d'aquest.  
. Que es doten de serveis mínims els habitatges existents en l'àmbit d'actuació, a fi de minimitzar-ne l'afecció al medi.  
. Que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport protegisca els jaciments presents a Torre la Sal mitjançant la declaració de la zona com a paratge natural arqueològic.  
. Que es fomente el turisme sostenible en comptes de grans urbanitzacions.  
. Que s'integre l'EDAR en l'àmbit del sector i que les connexions amb les infraestructures existents es realitzen de manera adequada, d'acord amb l'article 30 de la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística de la Generalitat Valenciana.  
. Que l'EDAR no produïsca afeccions sobre els habitatges consolidats i que no afecte ni masies centenàries de la zona.  
. Que es considere i resolga de manera òptima l'existència d'un càmping en l'àmbit d'actuació. En l'al·legació que es realitza aquesta sol·licitud s'hi exposa que l'única alternativa que preveu el càmping i l'integra en l'actuació prevista és l'alternativa desenvolupada per Construcciones Castellón 2000 SAU.  
Durant aquest període, també presenten al·legacions les empreses Medi Valencia, SL i La Ribera Golf Resort, SA, que participen en el procés amb una alternativa tècnica.  
Si és el cas, Medi Valencia, SL exposa que els terrenys proposats per Construcciones KER SA, La Ribera Golf Resort SA i Castellón 2000 SAU, tenen pel Pla general d'ordenació urbana del municipi aprovat en 1983, la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció a causa del caràcter agrícola del sòl, i que els valors que van motivar l'esmentada protecció no han desaparegut.  
En l'al·legació presentada pel representant de la mercantil La Ribera Golf Resort SA s'exposen els beneficis econòmics i d'una altra índole que reportarà la reclassificació de sòl no urbanitzable de protecció a l'efecte de la futura construcció d'un camp de golf. Així mateix es justifiquen els motius pels quals es consideren inadequades les alternatives tècniques presentades per les empreses Medi Valencia SL, Construcciones KER SA i Construcciones Castellón 2000 SAU. No obstant això, les consideracions realitzades queden incloses en les realitzades anteriorment.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
El 31 de gener de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural, comunica a l'Ajuntament de Cabanes els aspectes que hauran de ser ampliats o justificats abans de la declaració d'impacte ambiental:  
. Disponibilitat de recursos hídrics i dades de la dessalinitzadora. A més, es fa notar que la construcció d'una dessalinitzadora pot estar sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
. És necessari un informe favorable en relació amb l'afecció als camins ramaders.  
. És necessari aportar informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
. L'estudi d'impacte ambiental ha de completar-se amb un examen de les alternatives tècnicament viables, a més es valorarà la repercussió sobre el parc natural, LIC i ZEPA, hàbitats d'interés comunitari i aiguamolls, inclosos o confrontants al sector, millorant la descripció del sòl i de la qualitat i fragilitat del paisatge.  
. Especificar quals són els sistemes de recollida de residus, el tractament d'aquests i la seua destinació tant en la fase d'obra com en la d'explotació amb certificat de capacitat de gestió de la o les empreses responsables de la seua gestió.  
. L'apartat de mesures correctores es completarà amb mesures per a la protecció de la ZEPA situada al nord del sector. Aquestes mesures aniran dirigides a la protecció de les aus i a la conservació de l'hàbitat d'aquestes.  
. Indicar el punt d'abocament de les aigües depurades i pluvials, fent-se notar l'existència en la costa limítrofa amb el sector d'un LIC en què es desenvolupen comunitats de Posidonietum Oceanicae i Cymodoceetum nododesae.  
. S'adverteix de l'alt risc d'inundació existent en l'extrem nord-est del sector per la qual cosa s'ha d'estar a allò que s'ha estipulat en l'article 24 del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, PATRICOVA.  
Documentació complementària  
En resposta al requeriment de documentació anterior, l'urbanitzador respon el següent:  
. Proveïment d'aigua. Es té previst un nombre màxim de 6.636 habitatges que, considerant una densitat de 2,88 hab/habitatge, impliquen 19.113 habitants en el moment de màxima ocupació (juliol i agost) i 9.557 habitants al febrer (ocupació prevista 50%). Les demandes previstes d'aigua per a proveïment urbà es xifren en 1,27 hm3/any, considerant una dotació de 250 l/hab/dia, i per a reg 0,19 hm3/any. En resum es xifra la previsió de consum d'aigua total en 1,46 hm3/any.  
. Instal·lació de dessalatge d'aigua marina. Únicament es fa referència a la tramitació que s'ha de seguir per a la seua autorització i que l'Ajuntament tutelarà que l'edificació del sector no s'autoritze sense que estiga assegurada i degudament autoritzada la construcció i posada en funcionament de les corresponents instal·lacions que hi asseguren el proveïment.  
. Camins ramaders. Es va realitzar, a la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, una proposta d'integració dels camins ramaders en la urbanització prevista. Aquesta proposta ha sigut integrada en el nou document refós del Pla parcial i homologació del sector Torre la Sal, aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament en data 28 de juliol de 2005.  
. Prospecció arqueològica i informe d'acord amb l'article 11 de la Llei valenciana de patrimoni cultural. Després de la realització de la prospecció arqueològica s'enumeren els nombrosos jaciments trobats als voltants de la Torre de la Sal, fins i tot jaciments subaquàtics. Els resultats de l'esmentada prospecció han sigut remesos a la Conselleria de Cultura, Educació i Esports. També l'Ajuntament ha remés a la mateixa Conselleria el Pla especial de protecció que li va ser requerit del bé d'interés cultural denominat Torre la Sal. Entre les mesures que es proposen per part del promotor s'inclou la delimitació precisa d'una àrea de protecció del BIC Torre la Sal on les actuacions hauran de ser informades per la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, i una sèrie de restriccions d'ús i mesures precautòries que s'han d'incorporar en les normes urbanístiques del pla parcial proposat.  
També s'hi inclou com a annex un informe del director general de patrimoni de data 11 de gener de 2005, en el qual s'indica que el document urbanístic relatiu al pla parcial haurà d'adequar-se als criteris exigits per al pla especial, pel que fa a la seua incidència en la Torre i el seu entorn. També s'indiquen altres qüestions relacionades exclusivament amb el pla parcial, la consideració del qual haurà d'efectuar-se en el document urbanístic i en l'estudi d'impacte ambiental, documents que hauran de sotmetre's a informe una vegada incorporades les modificacions sol·licitades.  
Cal ressenyar que s'indica que el pla especial ha de determinar unes àrees de protecció que es denominen sòl d'especial protecció arqueològica (SEPA), sòl d'especial protecció paisatgística i patrimonial (SEPP) i illes afectades per especial protecció visual (EPV). Dins de l'àrea SEPA només podran realitzar-se actuacions arqueològiques, actuacions d'enjardinament i intervencions que garantisquen la restauració i difusió del BIC i del poblat iber, sempre amb l'autorització prèvia d'aquesta Direcció General. Dins del sòl SEPP en les àrees considerades jaciments arqueològics, qualsevol remoció del subsòl necessitarà l'autorització prèvia de la Direcció General, d'acord amb allò que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
. Estudi d'alternatives tècnicament viables. S'enumeren les tres alternatives tingudes en compte per l'Ajuntament per a l'execució del sector, ja descrites anteriorment.  
. Prat de Cabanes. S'indica que aquest espai no patirà cap efecte directe o indirecte si es compleix la legislació vigent i les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental. S'indica que només cal referir l'increment del nivell de soroll en una franja d'uns 200 m des del vial nord de l'actuació que s'estima no afecta les zones de descans i reproducció de la fauna més sensible. Així, es recomana que com a mesura preventiva es prohibisca la circulació pel vial nord a velocitats superiors als 30-40 km/h. També hauran d'aplicar-se estrictament els condicionants imposts en les autoritzacions d'abocaments d'aigües en canals, al mar i les corresponents concessions d'aigua o autoritzacions de dessalatge. Hauran d'arbitrar-se mesures de control per part de les autoritats competents: Ajuntament de Cabanes, Conselleria de Territori i Habitatge que garantisquen el compliment de la legalitat vigent.  
. Presència d'hàbitats prioritaris. En l'estudi d'impacte ambiental es preveu l'existència d'espècies vegetals pertanyents a l'hàbitat 7210 ja que s'indica:  
La vegetació edafòfila de la zona costanera de la plana litoral de Cabanes-Torreblanca està constituïda fonamentalment per tres grans grups de comunitats: formacions aquàtiques-palustres, que són en el seu conjunt les més abundants, les comunitats de saladar i les comunitats de cordó litoral. En la zona d'estudi només s'observen restes d'aquest tipus de vegetació a la vora de la zona maritimoterrestre, i és deficient el seu estat de conservació a causa de la pressió humana que pateix la zona sobretot en els mesos d'estiu. Pel que fa a l'impacte sobre la vegetació edafòfila, es diu que les obres urbanístiques previstes, en la zona costanera on s'observen restes de vegetació edafòfila només s'afecta una reduïda superfície ja que les grans masses se situen dins de la zona maritimoterrestre en les que no s'ha de realitzar urbanització. L'estudi d'impacte ambiental preveu la integració de les grans masses de vegetació edafòfila presents en la zona costanera en les zones verdes que allí se situen, permetent-ne la conservació.  
. Gestió de residus produïts en el sector. Es proposen mesures gestió, com la classificació de residus, que els residus inerts i de biomassa Es portaran a instal·lacions autoritzades de la zona, els RSU eeran posats a disposició de l'Ajuntament, els residus perillosos seran gestionats per empreses autoritzades, que es complirà amb allò que estableix el pla zonal de residus, pel que fa a reserves per a la ubicació de contenidors i àrees d'aportació en els vials, etc. En general s'indica que es complirà la legislació i normativa vigent, però no s'aporta cap certificat emés per l'organisme competent sobre suficiència per a la gestió de tots els residus produïts durant la fase d'obres i d'explotació del sector.  
. Aigües depurades i pluvials. S'inclou la contestació de l'entitat de sanejament EPSAR a un escrit d'al·legacions de l'agent urbanitzador al projecte d'ampliació de la depuradora d'Orpesa. En aquest escrit s'afirma que l'augment de 3.990 habitatges que comportaria el sector Torre la Sal respecte a les previsions realitzades es podran corregir, fins i tot assimilar en la fase de concurs. Respecte a la connexió amb l'EDAR en funcionament s'indica que actualment el sòl urbà costaner de Torre la Sal sí que està connectat amb ella, mitjançant un bombament i col·lector remodelat per la Diputació. Per tant només quan s'aprove i s'urbanitze el pla parcial Torre la Sal, haurà de ser aquell sòl i a càrrec d'aquella actuació qui execute l'ementat col·lector.  
Per un altre costat, pel que fa a les pluvials es proposa un punt d'abocament al sud de l'actual nucli de Torre la Sal. Aquesta xarxa de pluvials es dotarà d'un sistema que permeta bombar a l'estació depuradora d'aigües residuals les primeres aigües de vessament, més contaminades, para a continuació començar a abocar les aigües d'escorriment netes al mar. Aquest abocament requerirà sol·licitar la corresponent autorització d'abocament al mar, i d'ocupació de domini públic i afecció a les seues servituds. S'indica que aquestes autoritzacions se sol·licitaran una vegada redactat el projecte d'urbanització.  
Cal destacar que el punt indicat d'abocament de les pluvials es troba dins de l'àrea SEPA, on segons l'informe de la Direcció General de Patrimoni de data 11 de febrer de 2005, només podran realitzar-se actuacions arqueològiques, actuacions d'enjardinament i intervencions que garantisquen la restauració i difusió del BIC i del poblat iber, sempre amb l'autorització prèvia d'aquesta Direcció General.  
Informes sectorials  
Informe del Servei d'Ordenació Territorial  
Informe favorable a l'estudi d'inundabilitat de maig de 2004 que proposa les següents mesures correctores:  
. Elevar el terreny fins a la cota +2,50 m (cota mitjana de la barra litoral).  
. Limitar els usos en la zona inundable (dotacions i aparcaments) i prohibir-hi ella els residencials, industrials i terciaris.  
. Omplir les parcel·les situades en les àrees inundables fins a la rasant del carrer.  
. Evitar la construcció de soterranis a l'est del vial PRV1.  
. Respectar els actuals drenatges d'escorriment superficial (xarxa de séquies).  
L'aprovació de l'estudi es considera subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació. Ha de constar en l'acord aprovatori l'obligatorietat d'adoptar les mesures correctores previstes en l'estudi d'inundabilitat, com també la necessitat que l'Ajuntament, com a administració competent per a l'aprovació del projecte i supervisió de les obres d'urbanització, comprove el correcte dimensionat i execució de les infraestructures de drenatge i els punts d'abocament per a no afectar tercers aliens al sector, havent de rescabalar els danys que es produïsquen per aquest motiu.  
Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
Al maig de 2005 es rep informe favorable a l'actuació basada en una proposta alternativa que es considera que s'ajusta als criteris i recomanacions indicats en informes previs. Per tant no és previsible que l'execució d'aquesta alternativa en l'entorn del parc natural del Prat de Cabanes.Torreblanca, puga provocar impactes ambientals negatius de rellevància sobre el medi ambient d'aquest espai natural protegit.  
Una vegada aprovada provisionalment, per Ple de l'Ajuntament al juliol de 2005, aquesta alternativa es reitera l'informe favorable a l'octubre de 2005.  
Informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge relatiu al tractament dels camins ramaders del sector  
En l'últim informe de 15 de setembre de 2005, es fan les següents consideracions sobre les omissions i anomalies detectades en l'última documentació presentada:  
. La coincidència dels camins ramaders amb determinats camins que se citen, cal interpretar-la exclusivament en sentit longitudinal, ja que no es fa cap referència a la corresponent amplària amb què van ser classificades en l'OM-22/12/1962.  
Haurà d'incloure's una relació de la superfície dels camins ramaders afectats en l'àmbit de l'actuació tenint en compte la classificació de camins ramaders aprovada.  
A aquest efecte el camí ramader núm. 21 assagador del Pou Nou ha grafiat en excés, conforme se'n descriu el traçat en el projecte de classificació.  
En la memòria informativa del pla parcial es descriu la peculiar situació actual dels trams de vies afectats pel sector, i s'hi indica les amplàries que consten en l'Ordre Ministerial.  
. Pel que fa al tractament proposat, es realitzen les observacions següents:  
a. Sendera de la Mollona: No pot condicionar-se el tractament dels camins ramaders a la futura redacció d'un estudi de detall, sense perjudici que la integració proposada podria solucionar, excepte millor criteri, la incompatibilitat de la destinació i usos compatibles establits en la Llei 3/95, de camins ramaders, sempre que quede garantit en la nova Ordenació Territorial allò que s'ha disposat amb tota claredat en els articles 12 i 13 d'aquesta, respecte als condicionants assignats per altres organismes per a vials assignats per a trànsit rodat, com també encreuaments amb carreteres i vies fèrries. Per això hauran d'incloure's plans de detall en planta i secció, del tractament atorgat al camí ramader, a més de l'adequada solució d'encreuaments amb els vials d'encreuaments amb els vials PRV1 I PRV2, com també un quadre relatiu a la superfície inicial, i resultant del camí ramader.  
b. Assagador del Pou Nou: No es quantifica la superfície assignada als terrenys corresponents al camí ramader, pel que fa a la compatibilitat amb la destinació i usos establits en la Llei 3/95, de camins ramaders, ni s'adjunta pla de detall que ho preveja, i més pel fet que els 14 m d'amplària classificats del camí ramader s'observa en el plànol d'ordenació núm. 12, afeccions físiques i jurídiques, que aquell no es grafia al costat del vial PRV4, sinó formant part d'aquest, estant a més afectat el camí ramader a l'oest del ferrocarril com a via nord d'accés al trànsit rodat des de la CN-340, fins i tot es preveu una glorieta sobre el camí ramader. Així, hauran d'incloure's plànols de detall en planta i secció que es corresponga amb allò que s'ha manifestat en la memòria, en els quals quede garantida la destinació i els usos compatibles establits en la Llei de camins ramaders, i en concret respecte del que estableix en els articles 12 i 13, per als vials PRV4a i glorieta, PRV4b i glorieta d'encreuament amb PRV2.  
D'altra banda, el camí ramader núm. 21 assagador de Pou Nou s'hi ha grafiat longitudinalment en excés, perquè conforme a la seua classificació, comença al Prat, des del denominat camí del Pont de Roig.  
c. Assagador de Torre la Sal: En el pla d'ordenació núm. 12, no està resolt de manera compatible l'encreuament a través d'una glorieta amb el vial PRV2. En conseqüència, hauran d'incloure's els plànols de detall en planta i secció, com també una solució adequada en la glorieta de l'encreuament amb el vial PRV2.  
d. Assagador del camí de l'Atall: No obstant això, no es pot informar de les seccions d'aquest assagador que s'indiquen que consten en els plànols de l'avantprojecte d'urbanització (que no s'hi han adjuntat) dins del vial PRV1, en el qual es manifesta, s'ha diferenciat el tram del vial confrontant amb el camí ramader que només és de vianants, del tram del vial confrontant del camí ramader que també inclou trànsit rodat. Cal tenir en compte que el traçat d'aquest vial en la zona nord s'ha modificat respecte del qual es plantejava inicialment en la documentació de maig de 2003. Per això hauran d'incloure's plànols de planta i seccions del nou traçat proposat per a aquest camí ramader.  
A més en aquest informe s'indica que, sense perjudici de l'anterior, l'eficàcia de la reparcel·lació i restants actuacions urbanístiques que, si és el cas s'aproven, haurà de quedar supeditada, en tot cas, al fet que, amb caràcter previ, els òrgans competents dicten resolucions que autoritzen la desafectació i modificacions del traçat de camins ramaders que es proposen en la documentació objecte d'aquest informe.  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
En data 14 de setembre de 2005, el director general de Patrimoni Cultural Valencià emet un informe vinculant favorable, a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, del patrimoni cultural valencià, al voltant del document titulat ampliació-aclariment de l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental del PDAI sector Torre la Sal, Cabanes. Segona ampliació, subscrit a l'abril de 2005 sempre que en la resolució d'impacte ambiental s'incloguen les cauteles patrimonials que s'indiquen en l'informe:  
. La documentació remesa respecta un polígon de protecció del bé d'interés cultural i del poblat ibèric definit per les coordenades UTM del text. Així mateix s'indica amb claredat que dins d'aquest polígon no es podrà realitzar cap tipus d'actuació urbanística que implique remoció del subsòl, excepte enjardinament i sempre amb l'autorització prèvia de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
. El costat del polígon 3 i 4 que discorre per l'eix del futur vial estarà subjecte a modificacions en funció dels resultats de les excavacions arqueològiques que hauran de sol·licitar-se prèviament a la construcció d'aquest.  
. En la resta de l'àmbit d'aplicació del PDAI s'hi aplicarà el títol III de la Llei 4/98, i en conseqüència totes les obres que comporten remoció del subsòl estaran subjectes a estudi previ i informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
. En les parcel·les no prospectades s'assumeix la necessitat de prospectar-les amb anterioritat, a fi que l'esmentada Direcció General emeta un informe respecte d'això.  
. Pel que fa al patrimoni etnològic, se citen dues sénies en la zona prospectada de les quals s'ha aportat la fitxa requerida, una es posarà en valor (la millor conservada) en una de les zones enjardinades, amb el necessari manteniment per part del promotor, i l'altra serà destruïda.  
En qualsevol cas s'adverteix que sí que com a conseqüència de la incidència d'altres al·legacions sectorials i protectores es produïren variacions respecte a la proposta informada haurà de sotmetre's aquesta de nou a informe vinculant.   
Afeccions legals  
1. En relació amb allò que s'ha disposat en Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana, cal destacar que el sector Torre la Sal limita amb el sud del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
Segons la cartografia temàtica consultada de la Conselleria de Territori i Habitatge, el sector no afecta el límit del PORN del parc natural (àrea d'amortització d'impactes) ni al límit del mateix parc natural. Aquest àrea d'amortització d'impactes s'estableix per a la necessària protecció perimetral del parc com a zona humida.  
Cal assenyalar que el Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, en el qual s'estableixen les següents mesures relacionades amb el sector Torre la Sal: en aquest pla, en el títol IV. Directrius per a l'execució del pla, s'hi estableixen les següents directrius referents al desenvolupament del sector Torre la Sal:  
Secció primera.  
Apartat II   
6.7.2. Infraestuctures:  
. Eliminació de l'EDAR actualment situada dins del parc, incloent desmantellament de la línia elèctrica i restauració dels terrenys afectats.  
. Construcció d'una nova EDAR per al conjunt del pla parcial de Torre la Sal (Cabanes), que assumiria la depuració de les aigües residuals dels nuclis de Torre la Sal, Ribera de Cabanes, ventes i urbanitzacions pròximes al parc natural. Aquesta se situarà, preferiblement, al sud de l'àrea sobre la qual es desenvolupa l'esmentat pla parcial.  
6.8.3 Neteja de platges i de tot l'entorn costaner del parc natural.  
. La neteja i retirada de qualsevol tipus de fem i restes de diverses activitats és una actuació que ha de dur-se a terme en tot l'entorn costaner del parc, englobant tant les xicotetes platges d'arena, com les platges de grava, estenent-se a tot el cordó i les àrees de saladar i jonquera més pròximes a aquest, com també als marges del camí ramader que discorre per aquesta zona.  
. La neteja ha d'efectuar-se manualment, abans i després de la temporada de nidificació, a fi de no interferir els processos reproductors. Durant la temporada de nidificació únicament es procedirà al buidatge de les papereres i a la neteja manual dels trams de platja, si bé amb caràcter extraordinari.  
Secció segona.  
Apartat III. Subprograma de conservació del medi natural  
3. Control de les invasions d'espècies al·lòctones, tant animals com vegetals, en el parc natural... Les repoblacions vegetals han de ser dutes a terme amb espècies autòctones i acordes amb les característiques del Prat. Això últim seria aplicable també a les zones verdes de les àrees urbanitzades o urbanitzables de Torrenostra i Torre la Sal, a fi d'evitar invasions per part d'espècies vegetals no desitjades.  
Per tant s'ha d'evitar l'ús d'espècies invasores, com és el cas de l'ailant (Ailanthus altissima), que es proposa en el Pla especial de protecció de Torre la Sal per a la creació de barreres arbòries en l'àmbit d'aquest pla, però que no es considera adequada pel seu marcat caràcter invasor.  
4. Creació de barreres vegetals de protecció. A fi de reduir l'impacte que les urbanitzacions confrontants al parc natural (zona de Torrenostra i prevista urbanització de Torre la Sal) produeixen sobre aquest, es proposa la creació de barreres visuals de vegetació que se situaran al nord i sud del parc, estenent-se també, si es considera oportú, a les vies d'accés a aquest o a aquelles amb major influència del trànsit rodat perimetral. La barrera protectora estaria formada exclusivament per una espècie, Phragmites maximus, ja que d'aquesta manera part de la vegetació natural de la zona compleix tots els requisits necessaris per a actuar de pantalla protectora. Aquesta barrera de vegetació, que s'estendria en principi pels límits nord i sud, tindria una longitud aproximada de 2.100 m i es faria sobre una amplària d'uns 5 m.  
5. Adequació del sistema de canals i séquies. A fi de conformar una barrera física més efectiva que impedira l'accés al parc de manera incontrolada, es proposa l'adequació dels canals perimetrals del parc. Aquesta actuació hauria de ser desenvolupada prioritàriament en el límit sud tocant a l'àrea urbanitzable de Torre la Sal i en la zona nord tocant a la zona urbanitzable de Torrenostra.  
Apartat IV. Subprograma d'ús públic  
Aquesta línia té com a finalitat regular i programar la realització d'activitats i actuacions necessàries per a complir els objectius d'informació, observació, interpretació i educació que han d'organitzar-se i potenciar-se en l'àmbit del parc natural. Queden englobades en aquest programa aquelles actuacions que han de dotar el parc natural d'infraestructures bàsiques i àrees específiques per a la seua utilització en els projectes didacticonaturalístics que fomenten el contacte dels visitants amb el medi natural i faciliten el coneixement i gaudi dels recursos i valors naturals de l'espai natural protegit.  
Entre els projectes proposats es preveu la construcció i posada en funcionament dels dos centres d'informació i recepció del parc natural. El centre d'informació i recepció de visitant de Torre la Sal se situa en les instal·lacions del Centre d'investigacions biologicomarines. (terme municipal de Cabanes). La construcció i posada en funcionament d'aquest centre es realitzarà a curt termini, sobre projecte d'actuació ja determinat. Aquests centres constituiran el principal equipament del parc en matèria d'ús públic, centralitzant els programes d'educació i difusió ambiental en el marc del pla d'ús públic del parc. En els voltants també es preveu l'establiment d'una àrea d'equipaments per a educació i difusió ambiental.  
2. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, l'àmbit del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca coincideix amb el d'un lloc d'interés comunitari (LIC) proposat per a formar part de la xarxa Natura 2000 i com a ZEPA, designada en aplicació de la Directiva 79/409/CEE, i que també ha de formar part de la xarxa Natura 2000.   
Cal destacar que l'àmbit del LIC s'estén també pels fons marins situats enfront del sector Torre la Sal, a causa de la presència de comunitats de Posidonietum oceanicae i Cymodocetum nododesae, per la qual cosa haurà de tenir-se en compte allò que estableix el Reial decret 1997/1995, en particular l'article 6, apartat 3, referent a possibles afeccions a espais de la xarxa Natura 2000, en el cas que, derivats d'infraestructures associades al desenvolupament del sector, fóra necessari que es realitzaren abocaments d'aigües depurades o salmorres al mar, construccions d'emissaris submarins, etc., que a més hauran de ser autoritzades pels organismes competents.  
3. Les microreserves més pròximes a l'àmbit d'estudi són les que es troben dins del parc natural: Torre la Sal i platja del Quarter Vell. El seu marc de protecció ve regulat pel Decret 218/1994, article 4. No es preveu cap afecció sobre elles, ja que es troben dins de l'àmbit del parc natural.  
4. El Prat de Cabanes-Torreblanca també està declarat com a zona humida per Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià pel qual s'aprova el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
5. El sector Torre la Sal inclou dins de l'àmbit, part dels camins ramaders classificats per l'Ordre ministerial de 22 de desembre de 1962, que es descriuen a continuació:  
Sendera de la Mollonà, amb un ample legal de 20'89 m i delimitada.   
Assagador del Pou Nou, de 14'00 metres d'ample legal.  
Assagador Torre la Sal, de 14'00 metres d'ample legal.  
Assagador de la Casilla, de 14'00 metres d'ample legal.  
Assagador del camí l'Atall, de 8'00 metres d'ample legal.  
El tractament que es proposa es recull en el pla parcial (document refós) de juliol de 2005. Aquest tractament ha sigut informat en data 15 de setembre de 2005 per la Secció forestal del Servei Territorial de Medi Ambient, i s'hi ha proposat una sèrie de modificacions, que hauran de ser esmenades en el planejament proposat o en l'avantprojecte d'urbanització. Finalment s'haurà de demanar informe favorable d'aquest servei.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit de l'actuació correspon en la seua major part a terrenys agrícoles, predominant els cultius hortofructícoles. També hi ha terrenys agrícoles en situació d'abandó.  
Els terrenys que patiran reclassificació, es troben actualment ocupades per cultius hortofructícoles.  
Finalment, dins de l'àmbit del sector també hi ha edificacions aïllades de caràcter agrari o utilitzades com a habitatges d'estiueig, així com diversos càmpings (Càmping Riberamar i Càmping Torre la Sal) amb diverses instal·lacions esportives i d'oci associades a aquests.  
2. Realitzades les consultes a la informació temàtica de la COPUT i el MAGNA de l'Institut geològic i miner d'Espanya (IGME) la litologia present en la zona està conformada per cudols, graves, i argiles. Es tracta de depòsits quaternaris d'al·luvions.  
3. Fent un anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són els següents:  
. El risc d'erosió actual és molt baix en tot l'àmbit del sector.  
. El risc d'erosió potencial es troba entre baix i moderat.  
. Hi ha risc mitjà d'inundació en la zona nord, en el límit amb el parc natural de Prat de Cabanes-Torreblanca.  
. La vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació és mitjana. L'adequació urbanística dels terrenys inclosos en aquesta categoria és compatible amb usos residencials intensius i extensius des del punt de vista de contaminació de les aigües subterrànies. Qualsevol activitat o ús en aquestes zones ha de tenir resolts el tractament controlat dels seus residus.  
. La zona d'estudi posseeix una capacitat agronòmica entre elevada i moderada, sent més abundant la primera. La franja del sector que afronta amb la línia del domini públic maritimoterrestre i el parc natural Prat de Cabanes . Torreblanca té una capacitat agronòmica molt baixa.  
4. La vegetació edafòfila de la zona costanera de la plana litoral de Cabanes . Torreblanca està constituïda fonamentalment per tres grans grups de comunitats: formacions aquàtiques . palustres, que són en el seu conjunt les més abundants, les comunitats de saladar i les comunitats de cordó litoral. En la zona d'estudi només s'observen restes d'aquest tipus de vegetació al costat de la zona maritimoterrestre, sent deficient el seu estat de conservació a causa de la pressió humana que pateix la zona sobretot en els mesos d'estiu. En la zona que s'ha d'urbanitzar pròxima a la costa només s'observen restes de vegetació edafòfila en reduïdes superfícies, ja que les grans masses se situen dins de la zona maritimoterrestre en les quals no s'ha de realitzar urbanització. En tot cas es preveu la integració de les grans masses de vegetació edafòfila presents en la zona costanera en les zones verdes que allí se situen, permetent-ne la conservació.  
5. Explotació dels recursos naturals.  
Proveïment d'aigua potable  
L'aqüífer quaternari de la Plana d'Orpesa . Torreblanca es troba en situació de precaució a causa del nivell piezomètric i a més presenta problemes importants de salinització. Això unit a l'estacionalitat del consum característica dels nuclis urbans del litoral, i considerant les restrictives condicions imposades pel Pla hidrològic de la conca del Xúquer davant d'aquesta situació, determina que no siga viable el proveïment del sector únicament mitjançant la connexió a la xarxa de subministrament. Així, es fa necessari complementar la connexió amb la xarxa general amb la instal·lació d'una planta dessalinitzadora i potabilitzadora d'aigua marina. Per tant el desenvolupament del sector estarà totalment condicionat que s'autoritze aquesta instal·lació pels organismes competents, que haurà de garantir un cabal suficient d'aigua potable per al sector. En qualsevol cas s'haurà d'aclarir prèviament i certificar quin cabal subministrarà l'entitat de proveïment i quin cabal ha de proporcionar la instal·lació dessaladora que ha de ser autoritzada.  
Aigües residuals  
La depuració de les aigües residuals ha de ser resolta perfectament, incloent les condicions de qualitat d'abocament de les aigües depurades i de les pluvials que es generen en el sector, ja que es tracta d'un territori especialment sensible en aquest sentit a causa de la presència al nord del sector de la zona humida, l'existència de comunitats vegetals rellevants en la costa confrontant al sector i de platges sotmeses a escassa pressió humana, i sobretot per la presència de comunitats de Posidonietum oceanicae i Cymodocetum nododesae, en els fons situats enfront del sector, que s'han inclòs en l'àmbit del LIC.  
Residus  
Les mateixes consideracions han de ser tingudes en compte respecte a la gestió de la resta de residus generats pel sector, aspecte que ha de ser atés amb especial atenció.  
Ocupació del sòl  
Pels mateixos motius, ha de replantejar-se i abalisar-se perfectament la zona d'obres, per a preservar l'àmbit del parc, del domini públic maritimoterrestre i sobretot les taques de vegetació natural que es preservaran mitjançant la seua integració en les zones verdes del sector.  
6. Anàlisi del paisatge. Com s'ha indicat en diversos informes sectorials el paisatge serà un dels elements del medi que en major grau es veja afectat per l'actuació. Per aquest motiu s'han d'establir mesures compensatòries, tant dins com fora del sector, per a atenuar aquests efectes. Així es proposa que a càrrec d'aquesta actuació es finance l'execució de les pantalles visuals proposades en el PORN-PRUG del parc natural per a evitar aquest efecte, i que es realitzen mesures semblants dins de l'àmbit del sector.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació i el pla parcial del sector Torre la Sal de Cabanes (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants previs al desenvolupament del projecte:  
1. Pel que fa al proveïment d'aigua potable, no és viable el proveïment del sector únicament mitjançant la connexió a la xarxa de subministrament municipal. Si finalment està previst que una part del cabal necessari per al proveïment del sector se suplisca mitjançant connexió a la xarxa municipal, s'haurà d'aportar el certificat de l'entitat municipal de suficiència de recursos hídrics per a aportar un determinat cabal.   
La resta del recurs s'ha proposat que s'haurà d'obtenir mitjançant connexió a una planta dessalinitzadora i potabilitzadora d'aigua marina de nova construcció. L'esmentada instal·lació haurà de garantir el subministrament d'aigua per a proveïment urbà del sector Torre la Sal, que s'ha previst en 1,46 hm3/any. Per tant, el desenvolupament del sector queda condicionat que s'autoritze aquesta instal·lació pels organismes competents, inclosos si fóra pertinent els ambientals, ja que aquesta actuació no s'inclou en aquesta declaració.  
L'Ajuntament haurà de tutelar que el desenvolupament del sector no s'autoritze sense que estiga assegurada, i degudament autoritzada, la construcció i posada en funcionament de les corresponents instal·lacions que asseguren el proveïment d'aigua en aquest, incloent si fóra preceptiva la corresponent declaració d'impacte ambiental i el certificat de no-afecció a la xarxa Natura 2000.  
2. Pel que fa al sanejament de les aigües residuals, en primer lloc estarà condicionat el desenvolupament del sector a què se certifique la capacitat del sistema de sanejament públic per a depurar les aigües generades pel sector, amb els condicionants que s'hi establisquen per l'entitat de sanejament. A més en cas que se certifique l'esmentada capacitat, hauran d'estar executades i finalitzades les actuacions del projecte de sanejament i depuració d'Orpesa-Cabanes de manera prèvia a la urbanització del sector.  
En el cas que el promotor decidisca depurar les aigües mitjançant la instal·lació d'una depuradora pròpia en els terrenys dotacionals reservats a aquest efecte, haurà de presentar totes les autoritzacions pertinents de manera prèvia a la seua construcció. També s'haurà d'indicar el punt d'abocament proposat de les aigües depurades, les alternatives tècniques previstes, els paràmetres de qualitat de l'efluent i la resta de mesures que s'hi establisquen per a evitar l'afecció al LIC Prat de Cabanes-Torreblanca. L'esmentada solució haurà de ser informada per l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se a allò que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
3. L'abocament d'aigües pluvials requereix la corresponent autorització d'abocament al mar i d'ocupació de domini públic i afecció a les seues servituds.  
El punt indicat d'abocament de les pluvials, es troba dins de l'àrea SEPA, on segons l'informe de la Direcció General de Patrimoni de data 11 de febrer de 2005, només podran realitzar-se actuacions arqueològiques, actuacions d'enjardinament i intervencions que garantisquen la restauració i difusió del BIC i del poblat iber, sempre amb l'autorització prèvia d'aquesta Direcció General. Per tant aquesta actuació haurà de ser informada preceptivament per l'esmentada Direcció General.  
Els condicionants de l'esmentada autorització seran entesos com a propis d'aquesta declaració.  
4. L'àmbit del LIC Prat de Cabanes-Torreblanca s'estén pels fons marins situats enfront del sector Torre la Sal, per la presència de comunitats de Posidonietum oceanicae i Cymodocetum nododesae, haurà de tenir-se en compte allò que estableix el Reial decret 1997/1995, en particular l'article 6 apartat 3, referent a possibles afeccions a espais de la xarxa Natura 2000, en el cas que, derivats d'infraestructures associades al desenvolupament del sector, fóra necessari que es realitzaren abocaments d'aigües depurades o salmorres al mar, construccions d'emissaris submarins, etc. Qualsevol actuació d'aquest tipus hauran de ser autoritzades pels organismes competents, seguirà una tramitació independent i serà objecte d'una avaluació d'impacte ambiental específica si així ho requereix la legislació d'impacte ambiental.  
5. Ha de constar en l'acord aprovatori de l'instrument de planejament que habilita l'actuació l'obligatorietat d'adoptar les mesures correctores previstes en l'estudi d'inundabilitat, com també la necessitat que l'Ajuntament, com a administració competent per a l'aprovació del projecte i supervisió de les obres d'urbanització, comprove el correcte dimensionamant i execució de les infraestructures de drenatge i els punts d'abocament per a no afectar tercers aliens al sector, havent de rescabalar els danys que s'hi produïsquen per aquest motiu.  
6. S'haurà de demanar informe favorable de la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient a prop del planejament urbanístic proposat, pel que fa al tractament del domini públic marítim terrestre i sobre el compliment de la vigent Llei de costes.  
7. Pel que fa al tractament dels camins ramaders existents en l'àmbit del sector, s'hauran d'incorporar les modificacions que es proposen en l'informe de setembre de 2005 de la Secció forestal del Servei Territorial de Medi Ambient. Aquestes modificacions, hauran de ser esmenades en el planejament proposat o en l'avantprojecte d'urbanització, i finalment s'haurà de demanar informe favorable d'aquest servei.  
8. Respecte a la gestió dels residus sòlids, es compliran les mesures de gestió proposades, com la classificació i separació de residus; que els residus inerts i de biomassa s'hauran de portar a instal·lacions autoritzades de la zona; que els RSU hauran de ser posats a disposició de l'Ajuntament; que els residus perillosos hauran de ser gestionats per empreses autoritzades. A més s'haurà de complir el que estableix el Pla zonal de residus, pel que fa a reserves per a la ubicació de contenidors i àrees d'aportació en els vials, etc.   
S'haurà de certificar prèviament al desenvolupament del sector la capacitat i suficiència dels organismes o empreses que s'han d'encarregar de la gestió dels residus sòlids urbans i inerts. En qualsevol cas l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió d'aquests complint el pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
9. S'han de complir les cauteles expressades en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de setembre de 2005. Aquestes es resumeixen a continuació:  
. La documentació remesa respecta un polígon de protecció del bé d'interés cultural i del poblat ibèric definit per les coordenades UTM del text. Així mateix s'indica amb claredat que dins d'aquest polígon no es podrà realitzar cap tipus d'actuació urbanística que implique remoció del subsòl, excepte enjardinament i sempre amb l'autorització prèvia de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
. El costat del polígon 3 i 4 que discorre per l'eix del futur vial estarà subjecte a modificacions en funció dels resultats de les excavacions arqueològiques que hauran de sol·licitar-se prèviament a la construcció d'aquest.  
. En la resta de l'àmbit d'aplicació del PDAI s'aplicarà el títol III de la Llei 4/98, i en conseqüència totes les obres que impliquen remoció del subsòl estaran subjectes a estudi previ i informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
. En les parcel·les no prospectades s'assumeix la necessitat de prospectar-les amb anterioritat a fi que l'esmentada Direcció General emeta un informe al respecte.  
. Pel que fa al patrimoni etnològic, se citen dues sénies en la zona prospectada de les quals s'ha aportat la fitxa requerida, una es posarà en valor (la millor conservada) en una de les zones enjardinades, amb el necessari manteniment per part del promotor, i l'altra serà destruïda.  
A més, s'adverteix que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Si durant l'execució del projecte es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques no detectades anteriorment i que no han sigut objecte de l'informe vinculant referit, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports de manera immediata, i adoptar les mesures preventives pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
10. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
11. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
12. Per a minimitzar l'afecció al parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, s'estima que ha de ser el Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el PORN i el PRUG d'aquest parc natural, qui establisca aquells mecanismes que eviten l'impacte sobre la fauna, la vegetació i la morfologia d'aquest espai protegit. No obstant això, i segons la legislació d'impacte ambiental, seran aquests projectes els que redacten una sèrie de mesures correctores adoptades per a reduir, eliminar o compensar l'efecte negatiu que es puga produir sobre el medi ambient. Per aquest motiu s'estima necessari que el promotor, i de manera consensuada amb la Conselleria de Territori i Habitatge, execute les següents mesures previstes en el PORN-PRUG del parc:  
. Neteja de platges i de l'entorn costaner del sector, en finalitzar-se la urbanització del sector. La neteja ha d'efectuar-se manualment, abans i després de la temporada de nidificació, a fi de no interferir els processos reproductors. Durant la temporada de nidificació únicament es procedirà al buidatge de les papereres i a la neteja manual dels trams de platja, si bé amb caràcter extraordinari.  
. Creació de barreres vegetals de protecció. A fi de reduir l'impacte que les urbanitzacions confrontants al parc natural (prevista urbanització de Torre la Sal) produeixen sobre aquest, es proposa la creació de barreres visuals de vegetació que se situaran al sud del parc, estenent-se també, si es considerara oportú, a les vies d'accés a aquest o a aquelles amb major influència del trànsit rodat perimetral. La barrera protectora estaria formada exclusivament per una espècie, Phragmites maximus, ja que d'aquesta manera part de la vegetació natural de la zona compleix tots els requisits necessaris per a actuar de pantalla protectora. Aquesta barrera de vegetació, que s'estendria en principi pel límit sud, tindria una longitud que s'hauria de concretar i es faria sobre una amplària d'uns 5 m.  
. Adequació del sistema de canals i séquies, a fi de conformar una barrera física més efectiva que impedisca l'accés al parc de manera incontrolada, es proposa l'adequació dels canals perimetrals del parc. Aquesta actuació hauria de ser desenvolupada prioritàriament en el límit sud tocant a l'àrea urbanitzable de Torre la Sal.  
. Es reservaran terrenys a fi que s'hi establisca una àrea d'equipaments per a educació i difusió ambiental en les zones verdes i dotacionals pròximes al Centre d'investigacions biòlògiques marines.  
13. S'han de destinar les zones verdes i reserves dotacionals de la part nord-oriental del sector i de la franja limítrofa amb el domini públic maritimoterrestre, per a crear un espai orientat a absorbir l'increment de la pressió humana en la zona i a conscienciar la població sobre el respecte cap als espais protegits. Amb aquest fi, és necessari crear un espai apte per a l'ús humà, i que reunisca totes les característiques dels valors que es desitgen protegir, emprant per tant aquelles espècies vegetals característiques d'una zona humida litoral i en especial aquelles per les quals s'ha designat el LIC, entre les quals es troben jonqueres, bogars, canyissers i zones de rizomes. L'espai donarà a conéixer els valors de la marjal mitjançant la col·locació de cartells, que informen sobre les diferents espècies que habiten en les zones humides, com també les normes de protecció del parc natural.  
Pel que fa a les espècies que s'han d'utilitzar en els enjardinaments s'hauran d'emprar espècies vegetals autòctones. En les zones verdes de la zona costanera s'han de conservar i integrar les taques de comunitats vegetals d'interés existents (espècies característiques d'una zona humida litoral, de saladars o del cordó litoral). Amb aquest fi es realitzarà de manera prèvia un estudi específic respecte d'això per part d'especialistes en la matèria i en una època adequada. A més es dissenyaran pantalles visuals dins del sector, semblants a les proposades en el límit sud del parc natural per a minimitzar l'afecció paisatgística.  
Aquest estudi, juntament amb el projecte on es proposen i concreten les mesures de restauració, integració i enjardinament d'aquestes zones verdes haurà de ser consensuat i informat per la Conselleria de Territori i Habitatge.   
En tot cas s'ha d'evitar l'ús en els enjardinaments d'espècies invasores, com és el cas de l'ailant (Ailanthus altissima), que es proposa en el Pla especial de protecció de Torre la Sal, però que no es considera adequada pel marcat caràcter colonitzador d'aquesta.  
14. Per a atenuar l'afecció paisatgística, les noves edificacions hauran d'harmonitzar amb les construccions tradicionals i amb els edificis de valor etnogràfic o arquitectònic que existiren en l'entorn immediat d'aquestes. A més, hauran de tenir tots els seus paraments exteriors i cobertes acabades, i emprar formes, materials i colors que afavorisquen una millor integració paisatgística.  
15. S'inclouran en el programa de vigilància ambiental les labors de replantejament i la zona d'obres i de vigilància d'aquestes, amb especial atenció per a evitar l'afecció al parc natural, a la zona del domini públic maritimoterrestre, i a les taques de vegetació natural que s'integraran en zones verdes.  
16. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del compliment d'aquestes.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 d'octubre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5390, del 17-11-2006 (2006/13318)

RESOLUCIÓN de 31 de octubre de 2006, de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5390

Fecha DOGV
:   17-11-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/13318

CVE


Fecha del documento
:   31-10-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Callosa d'en Sarrià](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [Genovés, el](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [Paterna](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 31 de octubre de 2006, de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/13318]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En su virtud, he resuelto  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 053/05-AIA Genovés, Xàtiva, 121/05-AIA Callosa d'En Sarria, 398/04-AIA Paterna, 441/02-AIA Traiguera, 064/05-AIA Sagunt, y 382/03-AIA Cabanes, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 31 de octubre de 2006.. La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 53/05-AIA  
Título: Industria para la fabricación de material cerámico para la construcción  
Promotor: CERÁMICAS MOLLA, SL  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Localización: Partida de la Bastida, s/n, Ctra de Genovés, C.C. 332, p.K. 71,1, Xátiva (Valencia)  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
CERÁMICAS MOLLA, SL. es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos para la construcción mediante horneado), específicamente de fabricación de ladrillos y bardos partiendo de arcillas, con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada, motivo por el que se redacta el proyecto evaluado.  
Por otra parte, la industria nacida en el año 1958, carece de licencia municipal al estar en suelo No Urbanizable Común, a pesar del Plan de Xátiva de 20/3/2.000, habiendo sufrido sucesivas modificaciones y ampliaciones.  
El objetivo de la presentación del presente proyecto, cuyo impacto se estudia, es la legalización de la industria en la situación actual, tras una ampliación prevista de una nave de 2.000 m2, (sin ampliación de actividad), al objeto de alcanzar los 8.000m2 exigidos en el artículo 20 de la Ley del Suelo No Urbanizable, al objeto de obtener la Declaración de Industria de Especial Importancia.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento.   
La capacidad productiva actual es, equivalente a 200 Tm/día  
CERÁMICAS MOLLA, SL., situada en una parcela calificada como suelo no urbanizable de 46.052 m2, repartidos entre los municipios de Xátiva y Genovés con 36.883 m2 y 9.169 m2 respectivamente, teniendo una superficie construida de 8.122 m2, con previsión de ampliar con unas naves de 2.0177m2, sin ampliación de la capacidad productiva.  
La industria carece de Licencia administrativa de actividad, habiendo sido sometido a información pública el expediente de Autorización Ambiental en sendos Ayuntamientos interesados, no habiéndose presentado alegaciones en ninguno de ellos en los plazos previstos  
Las instalaciones industriales constan de una zona de recepción de arcillas suministradas mediante camión, un sistema desmenuzado, que está dotado de filtro de aspiración del polvo producido, una amasadora, una extrusora, dos secaderos, implementados con dos sistemas de cogeneración y un horno de cocción:  
Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como caldera de vapor, redes de gas natural, aire comprimido y aguas (de proceso, industrial y potable), etc., disponiendo de una depuradora de la que vierten al cauce.  
Dispone de red de saneamiento para la evacuación de aguas residuales de uso doméstico, vertiéndolas al cauce público tras su depuración por digestión biológica, habiendo solicitado autorización de vertido a la CHJ, no habiendo aún pronunciamiento de la CHJ, habiendo una corriente estimada de vertido de 1,5 m3/día, no exponiéndose nada al respecto del destino de las aguas pluviales ni de las de procedencia de uso industrial, si bien este tipo de industria es deficitario en este recurso.  
La industria cuenta con dos grupos de cogeneración de energía. La autogeneración de energía con motores de combustión interna de gran potencia por una parte, y la molienda por otra son importantes fuentes de generación de ruido que exigen una vigilancia y control periódico de acuerdo a la legislación vigente, no constando en la documentación presentada haber realizado controles, a pesar de estar instalado el primer grupo desde 1996, objeto de la declaración 296/95-AIA, y haberse fijado en ella límites de transmisión de 40 y 30 dB(A) diurnos y nocturnos.  
Declara 4 focos de emisiones correspondientes a los dos motores, horno y secadero, de la documentación presentada se deduce un quinto foco, correspondiente a la caldera.  
Antecedentes  
. En el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental consta el expediente 296/95-AIA, resuelto favorablemente por la instalación del grupo cogenerador, con motor JMS 320 GB-B01  
Tramitación administrativa  
En fecha 14 de abril de 2005 se recibe, remitido por el Area de Evaluación Ambiental, el expediente administrativo de tramitación de la autorización, expresándose que no ha habido alegaciones en la Conselleria de territorio y Vivienda ni en los Ayuntamientos de Xàtiva y Genovés, adjuntándose.  
. Proyecto Básico de Solicitud de Autorización Ambiental Integrada (Documentos I y II).  
. Estudio de Impacto Ambiental.  
. Documentación complementaria en respuesta a requerimiento.  
. Información pública a que fue expuesto por la D.G. de Calidad Ambiental en el DOGV de 26.11.2004.  
Por parte del Ayuntamiento de Xàtiva se informa de la compatibilidad urbanística con el planeamiento con el PGOU de 3 de agosto de 2000, actualmente en vigor, expresándose que no existe impedimento alguno para que continúen los tramites administrativos objeto de la legalización, sin más limitaciones que las contenidas en la Ley 4/92 de 5 de junio.  
Por parte del Ayuntamiento de Genovés no ha habido pronunciamiento, habiéndose sido solicitado la compatibilidad.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación cerámica requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, residuos sólidos y líquidos y vertidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/1975, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 .Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana..  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación ni de deslizamiento, de baja vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, y la Cartografía Temática del Territorio de la Generalitat Valenciana.  
Dado que la situación del emplazamiento está en suelo no urbanizable común los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio biótico, perceptual y social, pudiéndose ver afectados por la actividad. No habiendo concentración de industrias por lo que deberán extremarse las exigencias de contaminación y pudieran establecerse controles adicionales.  
El estado ambiental de la zona, según los datos conocidos, es correcto, siendo los valores promedio de inmisión de la localidad de Xàtiva y Genovés inferiores a los límites de valores guía.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, no se hacen constar las características de los almacenamientos, hasta su recogida por gestor autorizado. En este punto no se ha expresado nada referente a las características constructivas, ni de ubicación de los diferentes almacenamientos, y concretamente al de aceites usados y previsiblemente de otros tales como envases de agentes tixotrópicos empleados, por lo que tendrán que atenerse a lo dispuesto en RD 833/88 de 20 de julio. Teniendo, por otra parte, prevista la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos recuperándose algunos por valorización dentro la propia industria.   
Es reseñable que se proyecta un pequeño vertido de aguas residuales a una acequia, si bien ha de garantizarse la impermeabilización de las balsas de almacenamiento, y se exige, un control y dotación de arqueta de toma de muestras, y dado que pudieran contener compuestos peligrosos, que se caractericen tales residuos y en caso de resultar residuo peligroso habrá de ser autorizado como gestor de tal residuo peligroso por la Dirección General de Calidad Ambiental. Debiendo en cualquier caso establecerse controles periódicos de la calidad del vertido.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán la generación de emisiones gaseosas procedentes de los hornos y polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como el vertido a cauce y las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las canteras y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Estando sometida la actuación a evaluación de impacto ambiental, deberá atenerse a lo establecido en el Título IV, Capítulo II: Condiciones de las Actividades Comerciales, Industriales y de de Servicios y en el Título II Capítulo II: Niveles de Perturbación, de la Ley 7/2002 de Protección contra la Contaminación Acústica. Y de acuerdo con el artículo 37 de la citada Ley 7/2002 deberá aportar en el plazo máximo de 5 años una auditoria de autocontrol.  
2) Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 4 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos que deberán someterse al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
. En la los hornos y secaderos: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2.  
. La descarga de camiones-volquete es un punto de generación de polvo. La caseta de descarga deberá disponer de un sistema de captación de polvo, debidamente dimensionado, capaz de impedir la salida de polvo.  
. En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de otros focos difusos de las instalaciones y el producido por el tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los siguientes límites de en chimeneas de los procesos de cocción cerámica:  
Contaminante  
Párticulas 150 mg/m³  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
SO2 4300 ppm  
Opacidad 2 (Ringelman)  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella, a la entrada y salida de fábrica, y cuidando la limpieza de los elementos del camión.  
La industria se encuentra recogida en el grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida de control de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo Lv de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibilitan la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tiene accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua de la industria procede de pozo propio  
Las aguas residuales del proceso industrial procedentes del baldeo de las instalaciones son reprocesadas, señalándose tan solo un pequeño vertido de las aguas residuales de uso sanitario tras ser depuradas, que deberá ser controlado analíticamente y contar con la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar en fase de tramitación.  
El único equipo anticontaminación dispuestos en chimeneas es de captación de polvo por vía seca, por lo que no generará vertidos.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
No se detallan las características y acondicionamiento de las soleras de las zonas de almacenamiento de materias primas y de los residuos.  
5) Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria generará toda una serie de residuos, propios de este tipo de actividad, tales como: envases usados de papel, plástico de defloculantes y otros agentes tixotrópicos y cartón contaminados, habiendo obviado residuos tales como elementos de equipos mecánicos y chatarras, filtros, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, aerosoles, guantes y mascarillas, etc.  
No están descritas las zonas de almacenamiento de los residuos, disposición ni características constructivas, debiendo habilitar una zona específicamente diseñada y proyectada a tal efecto en almacén cubierto, en zona ventilada, con solera impermeable, compartimentado para cada tipo de residuo y su correspondiente identificación, debiendo declarar y gestionar según la Ley 10/98 de 21 de abril de Residuos y el decreto 833/88 de residuos peligrosos hasta su recogida por gestor autorizado, ya que en el plano de almacenamiento de residuos, el único residuo que consta reflejado es el aceite usado y aparece almacenado en el exterior.  
6) Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo la medida de los vertidos y las emisiones gaseosas y acústicas, no exponiéndose nada al respecto del control de la generación y gestión de residuos, se tendrá en este punto, en consideración las prescripciones señaladas en el punto anterior.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Visto que ha sido admitida a trámite la solicitud de Declaración de Interés Comunitario del Suelo por parte del Órgano competente en la materia (Comisión Territorial de Urbanismo), quedando condicionado a la compatibilidad urbanistica del suelo del Ayuntamiento de Genovés se estima aceptable condicionado a tal compatibilidad, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de arcilla atomizada, promovida por CERÁMICAS MOLLA, SL., implantado en Partida de la Bastida, s/n, Ctra de Genovés, C.C. 332, p.K. 71,1, Xátiva (Valencia), en los términos que establece el Proyecto, Anexo al mismo y el Estudios de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1) Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
2) Los lodos recogidos en la instalación de depuración deberán ser caracterizados, por tipos o grupos de esmaltes fritas y colores empleados y en función de los resultados obtenidos, segregarse y en caso de resultar peligrosos deberán ser declarados y gestionados como tales, y tener en consideración las cantidades generadas por si pasasen a ser grandes productores.  
3) En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:  
. Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
4) El titular de la instalación está obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
5) Deberán controlar los vertidos adecuándose a la calidad y condiciones establecidos en la Ordenanza Municipal al efecto.  
6) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
7) Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.), debiendo cumplirse lo establecido en el título lV, Capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
8) La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que garanticen la dispersión   
9) La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.  
10) En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:  
. Mediciones de las emisiones de NOx, CO, SO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
. Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, CO, SO2, y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
. Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
. Análisis de vertidos de las aguas residuales industriales por OCA anualmente  
. Caracterización de los residuos de la depuración (lodos y aguas vertidas).   
. Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se remitirá anualmente a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
11) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
12) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 16 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 121/05-AIA,   
Mejora de accesos y de las instalaciones de la planta impulsora del Margeve, t.m. Callosa d'En Sarrià (Alicante).  
Promotor: Comunidad General de Regantes y Usuarios de Callosa d'en Sarriá.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda y Ayuntamiento de Callosa d'en Sarriá.  
Objeto del proyecto: Cambio de trazado de camino rural.   
Localización: Partida de Els Clots en el término municipal de Callosa d'en Sarriá (polígono 3, parcelas 106 y 107), dentro de la comarca de la Marina Baja (Alicante).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es mejorar el acceso y la protección de la planta de bombeo del Margeve, responsable del abastecimiento de agua en el municipio de Callosa d'en Sarriá y las huertas de dicha partida, mediante la modificación de trazado del camino rural que discurre por detrás de la planta y que, actualmente, sirve como servidumbre de paso a una propiedad particular.   
Las características del nuevo camino rural son:  
. Longitud de 65 m y anchura de 4 m..  
. Pendiente longitudinal nula.  
. Cuneta en un lado del camino (parte inferior).  
. Curvas con un radio de giro mínimo de 25 m.  
Firme de zahorra artificial.  
Los trabajos a realizar son, en resumen, los siguientes:  
. Desmonte de 200 m2 de superficie con un volumen de extracción de 1000 m3 y un talud con pendiente 1/1 (horizontal-vertical) y altura máxima de 5 m (punto central). La tierra vegetal extraída se depositará en la ladera del vertedero clausurado próxima a la planta.  
. Mampostería seca de taludes con las piedras extraídas.  
. Limpieza y desbroce selectivo de vegetación así como poda de especies arbóreas a ambos lados del camino de acceso a la planta, creándose una faja auxiliar de 5 m. de ancho y 400 m. de longitud.  
. Revegetación de especies forestales en la zona de actuación.  
. Ejecución de un muro de contención de hormigón armado, con una altura máxima superior a los 5 m, en la linde de la parcela de la planta que da al camino del vertedero. La plataforma generada, tras el relleno con material granular, se pavimentará con solera de hormigón, facilitando de esta forma los trabajos de maniobra de los vehículos de la planta.  
. Ampliación de las instalaciones de bombeo (10 m2) y colocación de un vallado de protección alrededor de la planta con apertura de puerta en el frontal de la caseta.  
Tramitación administrativa:  
El promotor presenta en la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, con fecha de 7 de julio de 2005, la solicitud de licencia de obra, el proyecto de construcción, el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) y su certificación de exposición pública.   
Desde esta Dirección Territorial se remite, con fecha 12 de julio de 2005, la documentación a esta Dirección General, teniendo registro de entrada el 14 de julio de 2005.  
Tras consulta al Ayuntamiento de Callosa d'en Sarriá, se informa que la zona de actuación está clasificada como suelo no urbanizable de protección agrícola y paisajístico.  
Información pública  
Por el Ayuntamiento de Callosa d'en Sarriá se somete el EIA al correspondiente período de información pública, mediante anuncio en el DOGV nº 4.778 de 18 de junio de 2004, no habiéndose presentado alegaciones, tal y como certifica la Secretaria del Ayuntamiento.  
Consideraciones ambientales  
La zona de actuación se encuentra en los relieves montañosos situados al noreste del municipio de Callosa d'en Sarriá. Los materiales son calcáreos y la pendiente del terreno es fuerte. El camino discurre por suelo forestal, aprovechando el ancho de la terraza existente.   
El EIA no plantea un estudio de alternativas, aunque sí justifica las actuaciones por mejorar la protección y tareas de mantenimiento de la planta.  
Efectúa una descripción del proyecto y del medio para, posteriormente, realizar una identificación y valoración de los impactos previsibles, distinguiendo la fase de construcción (tratamientos silvícolas y movimiento de tierras) y la fase de funcionamiento.  
De la valoración cualitativa de los impactos del EIA se puede destacar, en la fase de construcción, los impactos producidos por la eliminación de la cubierta vegetal y la poda durante los tratamientos silvícolas a realizar. En el movimiento de tierras destaca el empleo de maquinaria pesada, excavaciones y transporte de residuos así como los ruidos que se producirán en estos trabajos. Ya en la fase de funcionamiento destacan los impactos que se producirán por el tránsito de vehículos, el transporte de residuos y el mantenimiento de la pista.  
Se adoptarán medidas correctoras, destacándose la incorporación de residuos vegetales, producidos en la eliminación de la cubierta vegetal, al suelo forestal circundante.   
Se considera conveniente adoptar medidas protectoras y correctoras adicionales que consigan una mayor adecuación ambiental de las actuaciones proyectadas. Estas medidas se establecen en el condicionante de la presente resolución.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluidas sus actuaciones en los supuestos previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental de la Comunidad Valenciana (ANEXO I. Apartado 1.i).  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de cambio de trazado de camino rural en la partida de Els Clots en el término municipal de Callosa d'en Sarriá (Alicante) promovido por la Comunidad General de Regantes y Usuarios del mismo municipio, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes del apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones a la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Previamente a la ejecución del camino deberá señalarse en campo, mediante encintado o estaquillado, el trazado real de la pista, que será revisada en todo momento por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, pudiendo introducir las modificaciones pertinentes para conseguir una mejor integración paisajística.  
2. La plataforma del camino se construirá con un ancho máximo de 3 m.  
3. Los trabajos selvícolas a realizar junto al nuevo camino y la pista de acceso a la planta deberán ser aprobados y supervisados por los servicios técnicos de la Dirección Territorial.  
4. La revegetación de especies forestales se realizará bajo la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial.  
5. El muro de contención se realizará con mampostería seca extraída de las obras de desmonte, tal y como se indica en el EIA. La tierra vegetal decapada se utilizará para cubrir los taludes del terraplén, de manera que se favorezca la revegetación natural.   
6. Deberá evitarse en cualquier caso el vertido indiscriminado, ladera abajo, de materiales de desmonte, salvo los estrictamente necesarios para la formación de la plataforma del camino.   
7. Los materiales sobrantes de la actuación se llevarán a vertedero autorizado, salvo aquellos que puedan aprovecharse en la construcción de muros de piedra, taludes, etc.  
8. Si durante la ejecución de las obras se hallasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano (Artículos 63 y 65).  
9. Una vez finalizadas las actuaciones proyectadas se comunicará el seguimiento de las medidas propuestas en el Programa de Vigilancia Ambiental, remitiendo informe del mismo a la Dirección Territorial de Alicante.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Lo que notifico para su conocimiento y efectos oportunos  
Valencia 20 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 398/04-AIA  
Título Planta de compostaje de restos vegetales  
Promotor Hermanos Andujar y Navarro, SL.  
Autoridad sustantiva Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización Partida Rabosar. Polígono 28, parcela 213a y 16 del polígono 28 del término municipal de Paterna (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
La empresa promotora dispone en Paterna de una serie de instalaciones de valorización y eliminación de residuos autorizadas por la Conselleria de Territorio y Vivienda para la gestión de residuos, sitas en la Partida Rabosar.   
Estas instalaciones están cercadas y disponen de infraestructuras de control de accesos, admisión de residuos y pesaje de camiones.  
La actuación propuesta se sitúa en el interior de las instalaciones entre el ecoparque y el vertedero de residuos inertes y ocupa la parcela 213a y parte de la parcela 16. Para acondicionar la parcela se hormigonará el total de la superficie y se construirán canales de recogida de lixiviados que los conducirán hacia la balsa de lixiviados que será excavada e impermeabilizada.  
Según proyecto, la actividad propone la valorización de los restos vegetales de jardinería generados en las urbanizaciones cercanas a las instalaciones y en el municipio de Paterna.  
El proceso de valorización consiste en primer lugar en la separación manual de los materiales impropios (plásticos, metales, vidrios, etc) y materiales leñosos de gran tamaño. Los residuos no peligrosos se gestionan mediante gestor autorizado mientras que el material leñoso se corta y se acopia para su venta.  
Por otra parte, el ramaje se acopia sobre la solera de hormigón quedando a la espera de ser triturado en la Planta móvil que se dispone en las instalaciones con un volumen de trituración de 135 m3/h.   
Una vez triturado el ramaje, éste se acopia en hileras (2.5/3 m x 8m x 40 m) que a su vez se van volteando cada cierto tiempo y añadiendo la humedad necesaria para obtener un material agrícola con un grado de madurez óptimo (aproximadamente 4 meses) para su venta como material agrícola para utilización agraria.  
Una vez madurado el material, éste se criba y se acopia sobre la solera hasta que se ensaca en la nave de ensacado que hay en las instalaciones para su posterior comercialización y venta.  
Todo el proceso se realiza al aire libre sobre solera de hormigón que se diseñada de modo que se recojan los lixiviados que se generen sobre la plataforma en una balsa de capacidad 100 m3. Éstos lixiviados se utilizan para el riego de las hileras en el proceso de maduración.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En junio de 2004, la Comisión provincial de Actividades Calificadas remite el expediente de referencia solicitando la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
En junio de 2004, se da traslado de la documentación al Área de Residuos de esta Conselleria para que proceda a la revisión del proyecto y emita informe técnico al respecto.  
En abril de 2005, el Área de Residuos remite junto a la documentación inicialmente tramitada, anexo de subsanaciones (aclaraciones) solicitadas al promotor junto con el informe técnico solicitado.  
En septiembre de 2005, el Ayuntamiento de Paterna remite el certificado del resultado de la información pública del expediente indicando que tras haber realizado la información pública mediante edicto en el tablón de anuncios en el Ayuntamiento, así como la notificación a colindantes no se han presentado alegaciones al proyecto.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La parcela se sitúa a unos 2 km. al norte del casco urbano de Paterna y 900 m. del polígono industrial Fuente del Jarro. El acceso hasta la parcela es el mismo que el acceso al Ecoparque existente que se realiza desde la rotonda del cementerio municipal y desde allí hacia la rotonda de .El Carrefur. tomando en ésta la salida del Camino de las Muelas que conduce al emplazamiento que se encuentra debidamente indicado.  
La parcela que actualmente se encuentra explanada y sin vegetación, se encuentra en el interior del vallado de las instalaciones, junto al hueco minero que está siendo restaurado mediante el vertido controlado de residuos inertes y junto al ecoparque.   
Las parcelas situadas en los alrededores de las instalaciones se dedican al cultivo de secano aunque alguna de ellas se encuentre en estado de abandono.  
En conjunto la zona donde se ubica la parcela objeto de la presente Declaración de Impacto se encuentra en un área antropizada dedicada a la extracción de materiales para la construcción y a la gestión de residuos y lejos de cualquier núcleo de población.   
2. Identificación y valoración de los impactos.  
Los principales efectos ambientales derivados del proyecto son:  
Cambio de usos del suelo, emisión de gases y olores, producción de polvo y ruido, posibilidad de contaminar el subsuelo y los acuíferos, contaminación de las aguas superficiales, modificación de los drenajes, vuelo de materiales ligeros en los alrededores, incremento del tránsito rodado y cambio en el paisaje.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Con el fin de minimizar el impacto visual, el proyecto plantea el vallado perimetral y la plantación de una barrera vegetal de cipreses y tamarix alrededor de la instalación y entre la planta y el ecoparque respetando los puntos de paso de personas y vehículos.   
Para evitar la posible contaminación del subsuelo y los acuíferos, se dota a la instalación de una solera de hormigón y su correspondiente red de drenaje. Las aguas recogidas en la balsa de lixiviados se reutilizarán para el riego de la materia verde.  
El cambio de aceites y combustibles se realizará en zonas aptas para ello y se gestionará a través del ecoparque.  
Los olores generados por la fermentación de la materia verde serán prácticamente inexistentes siempre que se realice correctamente la aireación y oxigenación de la mezcla a fermentar.  
La producción de polvo será mínima puesto que en todo el proceso el material dispondrá de un grado de humedad elevado que garantice el proceso de maduración y eliminará la emisión de polvo.  
Para minimizar los ruidos y escapes de humos se realizará el mantenimiento periódico de la maquinaria.  
El Programa de Vigilancia Ambiental se desarrollará de forma que puedan comprobarse realmente los impactos ocasionados durante el desarrollo de la actividad, contrastar los impactos ocasionados con los esperados e intensificar ciertas medidas correctoras o bien aplicar nuevas.   
La vigilancia del correcto funcionamiento de las medidas correctoras comenzará a los 3 meses de la puesta en marcha de las instalaciones. Se vigilará la periodicidad del riego de las zonas verdes, de los residuos vegetales a triturar y de las zonas de tránsito de vehículos no asfaltadas, la limpieza y/o mantenimiento del sistema de riego, de señales, sistema contraincendio, recogida de aguas, depósito de lixiviados, el fumigado, abonado y jardinería de pantallas vegetales y zonas verdes, observaciones periódicas de los alrededores de la planta para detectar residuos sólidos o líquidos procedentes de la planta, incremento de acumulación de polvo sobre la vegetación, efectos sobre la escorrentía, también se realizarán mediciones acústicas periódicas de ruido en los alrededores, el mantenimiento de la maquinaria y por último el control piezométrico de los lixiviados recogidos en el fondo del vertedero.   
Valoradas las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, éstas se consideran adecuadas. No obstante, la documentación aportada en lo referente a la recogida, almacenamiento y gestión de los lixiviados generados en la plataforma se considera insuficiente. También es necesario aclarar las medidas a adoptar en lo que respecta al acopio o .stock. de material dispuesto para su venta.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 6 a) del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.  
A la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica de Declaración de Impacto Ambiental en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente,  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de PLANTA DE VALORIZACIÓN DE RESTOS VEGETALES, en el término municipal de Paterna (Valencia), promovido por HERMANOS ANDUJAR Y NAVARO, SL. siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación inicialmente tramitada y aclaraciones posteriores así como en los condicionantes establecidos en el siguiente apartado y las modificaciones introducidas por éstos.  
Segundo  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Previo a la puesta en marcha de la actividad, ésta deberá disponer de la preceptiva autorización de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente para la Gestión y Valorización de Residuos vegetales procedentes de jardinería.  
. Para ello, se aportará nueva documentación en lo referente al sistema de recogida de pluviales y lixiviados.   
. La plataforma donde se efectúa el tratamiento de compostaje, además de hormigonada deberá estar perfectamente impermeabilizada para que no se produzcan filtraciones al subsuelo.  
2. En el caso de producirse emisión de partículas a causa del almacenamiento de materias primas al aire libre, se deberá dar cumplimiento a lo establecido en el artículo 51 del Decreto 833/1975 por el que se desarrolla la Ley 38/72 de protección del ambiente atmosférico, en el que se indica que en los parques de almacenamiento al aire libre de materiales a granel se tomarán las medidas adecuadas para evitar que la acción del viento pueda levantar polvo, cubriéndolo con lona o plástico o protegiéndolo mediante colocación de pantallas cortavientos. En cualquier caso, los acopios de material no excederán nunca los 3 m. de altura.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 13 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 441/02-AIA  
Título Legalización de una explotación avícola de engorde  
Promotor Esteller, S.C.P.  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Traiguera (Castellón)  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad avícola de engorde  
Localización: Partida .Crevetes., polígono 35, parcela 76, del término municipal de Traiguera (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación está ubicada en una parcela de 21.450 m2, de los que 5.005 m2 corresponden a superficie construida, estando ocupada por tres naves, con capacidad total para albergar 53.000 pollos de engorde (aunque en el Estudio de Impacto Ambiental también se hace referencia a .pavos.).  
La actividad consiste en el engorde de pollos, hasta alcanzar unos 2 kg, momento en que se destinan a matadero. Se realiza 4-5 ciclos/año.  
Las naves dispondrán de piso de hormigón sobre capa de zahorras apisonada. Los pollos se engordarán sobre cama a base de viruta de madera, renovándose tras cada ciclo de engorde. Sobre la cama, se adiciona superfosfato de cal, con cualidades absorbentes y desinfectantes. Se calcula una producción de gallinaza anual de 486 Tm. El estiércol se utiliza como abono orgánico en campos de cultivo.  
A la entrada de la explotación se dispondrá de vado sanitario para la desinfección de los vehículos que puedan acceder. Las ventanas de las naves dispondrán de tela pajarera para evitar el acceso de vectores. Además, se proyecta la construcción de vallado perimetral con el fin de crear una barrera sanitaria.  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados a caseta municipal de cadáveres, de donde son recogidos por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
El suministro de agua potable no queda justificado.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública.  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por el Ayuntamiento de Traiguera en fecha 22 de octubre de 2002.  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 125 de 17 de octubre de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.  
2. Resumen de alegaciones.  
La alegación presentada corresponde a un vecino colindante a la actividad, que indica su oposición a la legalización, ya que: .La granja se encuentra a menos de 3 m. De mi finca y además está dotada de un sistema de ventilación consistente en la colocación de ventiladores sólo a una parte de la nave, por donde sale todo el aire y el polvo del interior, ventiladores que están puestos o dirigidos a mi finca, por lo que todo el polvo de la nave va a parar a los árboles, y por consiguiente, se secan las ramas y peligra la producción, ya que el grado de aceite que de allí se saca es muy elevado y no es bueno para la misma..  
Las dos actividades (agrícola y ganadera) son compatibles en el suelo donde se localizan, según la normativa urbanística municipal, por lo que la consideración medioambiental de la alegación no tiene justificación en esta Declaración de Impacto Ambiental. Deberá ser el propio Ayuntamiento el que contemple los usos permitidos en dicho suelo y las limitaciones al respecto, exigiendo el cumplimiento además de las distancias de las construcciones a los lindes de las parcelas, así como la distancia mínima permitida de línea de plantación a margen de la parcela.  
3. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 29 de enero de 2003, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, ya que el presentado inicialmente no cumple los requisitos mínimos establecidos en la legislación vigente de Impacto Ambiental (Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de Impacto Ambiental), en cuanto a contenido, para someterlo a los trámites preceptivos, reiterando dicha solicitud en fecha 28 de abril de 2005. El promotor remite un nuevo Estudio de Impacto Ambiental en fecha 24 de agosto de 2005 sin diferencias sustanciales en cuanto al primero.  
El Estudio de Impacto Ambiental presentado en segunda instancia por el técnico José Fernando Campillo Gallego es muy similar (incluso coincidente en algún plano) con el presentado para otra explotación ganadera en el mismo término municipal, cuyo titular es Josefa Cabanes Ferre, y para la que el técnico redactor ha sido José Francisco Beltrán Sancho.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:  
. Informe favorable del Arquitecto Municipal.  
. Informe favorable del Inspector Sanitario de la Conselleria de Sanidad.  
Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda. El informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, queda condicionado a la adopción en la explotación de determinados requisitos de infraestructura sanitaria.  
. Información pública con la presentación de una alegación.  
. Informe favorable de la Alcaldía.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable de Interés, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado como elementos medioambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto: Agua, Suelo, Flora, Fauna y Medio Socioeconómico.  
La explotación se localiza en una zona agrícola, dedicada a cultivos de secano, con predominio de olivos y almendros. Los elementos ambientales más destacables, susceptibles de ser afectados por el proyecto son: el Suelo, por la contaminación asociada a la gestión inadecuada del estiércol como abono orgánico; el Agua, por contaminación asociada a los lixiviados procedentes del estiércol; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación del residuo orgánico.  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a escala provincial o de Comunidad Valenciana.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental presentado en segunda instancia, no se ha realizado una identificación de impactos, sino que se ha recogido una relación de condiciones que ha de cumplir la explotación, entre las que se incluye la existencia de vallado perimetral, vado sanitario, fosa de cadáveres, tela pajarera en huecos y ventanales, entre otros. Por lo que consecuentemente no se ha realizado el estudio de las interacciones entre las acciones derivadas de la actuación y las características específicas de los aspectos ambientales afectados. Se hace alusión a una serie de impactos que se minimizan (con el normal funcionamiento de la explotación, y adoptando las medidas higiénico-sanitarias necesarias para una actividad de esas características), asociados a la emisión de olores y presencia de vectores, entre otros.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el apartado de Identificación y Valoración de Impactos del Estudio de Impacto Ambiental, se ha incluido un apartado acorde con la adopción de medidas correctoras, en el que se describe la adopción de medidas encaminadas a la prevención de impactos, entre las que se incluye:  
. Para minimizar los impactos sobre el Suelo o el Agua, por vertidos incontrolados, se dispone de sistema de recogida de la yacija una vez se acaba el ciclo de engorde, que consiste en acumularla en la propia nave hasta su traslado a campos donde se utiliza como abono orgánico, o es vendida como tal. Se deberá revisar el estado de la solera de hormigón tras su limpieza para reparar desperfectos en caso de que se detecten.  
En general, puede considerarse que en el Estudio de Impacto Ambiental se ha establecido una serie de medidas protectoras y correctoras, que no obedecen al resultado de la valoración de los efectos que la actuación tendrá sobre los aspectos medioambientales, sino a medidas generales para adoptar en cualquier explotación ganadera de similares características, sin que se aclare en interés de desarrollar dichas propuestas en la explotación objeto de legalización.  
El Programa de Vigilancia Ambiental que incluye el Estudio de Impacto Ambiental, se caracteriza por su falta de rigor técnico, por su falta de concreción y de detalle, así como por la imposibilidad de su adopción por el desconocimiento de las pautas a seguir para su aplicación por parte del promotor. El programa de Vigilancia Ambiental tiene por objeto, según el Decreto 162/1990 de Impacto Ambiental, el establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. En este caso, se ha limitado a comentar someramente las responsabilidades de distintos organismos oficiales en el control del buen funcionamiento de la explotación.  
Aunque las medidas correctoras son deficientes, se considera medioambientalmente aceptable la legalización de la actividad, siempre que se adopte los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente establecidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja avícola de engorde, situada en el término municipal de Traiguera (Castellón), promovido por Esteller, S.C.P., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Previo a la obtención de la licencia de apertura, el promotor deberá presentar ante esta Dirección General y ante el órgano sustantivo, justificación legal de la disponibilidad de agua potable, mediante la presentación de concesión del organismo de cuenca o inclusión en el registro de aguas en caso de tratarse de agua de pozo, o contrato de abastecimiento de la red municipal.  
. Se dispondrá de estercolero en la explotación (tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana), cubierto, perfectamente impermeabilizado, con ligera pendiente, de manera que se canalicen los posibles lixiviados que puedan generarse en el montón, hacia poceta de recogida de lixiviados. Se diseñará de manera que pueda contener la gallinaza producida como mínimo, durante un ciclo de engorde.  
. Se asegurará la correcta impermeabilización de las naves donde se alberga los pollos, así como del estercolero.  
. Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a la nave, tal como malla metálica o similar.  
. A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.  
. Se dispondrá de vallado perimetral en la explotación. Además, para mitigar la afección a parcelas colindantes, se dispondrá de seto contiguo al vallado, (pudiendo utilizar para el que se utilizará alguna especie vegetal como ciprés o similar, de rápido crecimiento), de manera que permita alcanzar la altura de los ventiladores de extracción, mitigando la afección al cultivo colindante.  
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. Deberá preverse disponer de contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto, en el momento en que dejen de funcionar las casetas municipales de recogida de cadáveres.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 28 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 64/05-AIA  
Promotor CULTIVOS MARINOS COSTA BLANCA, SL.  
Autoridad Sustantiva Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación  
Objeto proyecto Modificación de Granja Marina para dorada y lubina  
Localización Frente a la costa de Sagunt  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.  
La modificación del presente proyecto de granja marina consiste en el cambio de ubicación del proyecto de la granja marina frente a la costa de Canet d'en Berenguer, a profundidades de 15-18 m, con Declaración de Impacto Ambiental de fecha 19/07/02 (Exp.:153/02-AIA).   
Se mantienen las características de la instalación proyectada en la anterior ubicación para obtener una producción de dorada y lubina de unas 1.500 tn/año. Así, serán 36 jaulas de 22m de diámetro, con un volumen de 3.800 m3/jaula y ocuparán un área de 25 Has (625x400 m) de superficie del fondo marino.  
La zona de emplazamiento prevista para la instalación es frente a la costa de Sagunto, a profundidades entre 28 y 32 metros, siendo las coordenadas de los vértices del polígono de ocupación: A) 00º 10,000'W 39º 38,942'N; B) 00º 09,887'W 39º 38,616'N; C) 00º 10,158'W 39º 38,560'N  
Tramitación Administrativa  
En fecha 25 de abril de 2005 se recibe de la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en Valencia la documentación técnica formada por escrito del promotor, adenda al Estudio de Impacto Ambiental y anexo al proyecto de instalación en Canet de Berenguer para su traslado a Sagunto. También se adjuntan oficios e informes favorables de los organismos competentes e información pública.  
La documentación ha sido sometida a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia (BOPV) número 52 de fecha 3-3-05, en el diario «Las Provincias» de fecha 2-2-05 y en los servicios territoriales de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación. Finalizado el periodo de información, desde el 3 de marzo al 1 de abril de 2005, no se han presentado alegaciones, según certificado del director Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de fecha 12-4-05.  
Peticiones de informes sectoriales  
En fecha 5 de mayo de 2005 se efectúa consulta al Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria.  
Informe sectorial  
En el informe emitido por el Servicio de Calidad de Aguas, recibido el 19-7-05, se recogen las siguientes consideraciones:  
. No existe ningún cambio respecto a la superficie de ocupación solicitada, el número de jaulas, la producción esperada ni las especies seleccionadas para el cultivo según el proyecto original.  
. La única variación consiste en la nueva situación de la instalación, que se situaría a una distancia aproximada de una milla y media al sudeste de la situación original. La ubicación actual sería en la costa de Sagunto y a una profundidad media de 28-32 m.   
 UBICACIÓN ORIGINAL NUEVA UBICACIÓN  
Latitud Longitud Latitud Longitud  
A 39º 40,841'N 00º 10,672'W A 39º 38,942'N 00º 10,000'W   
B 39º 40,841'N 00º 10,393'W B 39º 38,616'N 00º 09,887'W  
C 39º 40,522'N 00º 10,672'W C 39º 38,560'N 00º 10,158'W  
D 39º 40,522'N 00º 10,393'W D 39º 38,886'N 00º 10,271'W  
. Las zonas de baño que pueden verse afectadas como consecuencia de la actividad, son las mismas que en el proyecto original, las playas de Sagunto y Canet d'en Berenguer, todas ellas de calidad optima para el baño.   
. Respecto al Plan de Vigilancia Ambiental:  
Dado que las características generales del entorno medioambiental son las mismas que las de la zona originalmente propuesta, deberán cumplir con el Plan de Vigilancia que ya fue establecido en su día, teniendose en cuenta que debe además establecer los puntos de muestreo para el control del Plan de Vigilancia que serán 4 como mínimo, uno en la instalación y los otros tres a 0,26mn (500 m) al este, oeste y sur de la misma.  
. Incidir en la obligación de remitir los resultados del Plan de Vigilancia a la Dirección General de Calidad Ambiental trimestralmente, para evaluar los resultados y controlar su posible repercusión en la calidad de las aguas litorales.   
. Incrementar de uno a dos años el plazo de revisión de los resultados del P.V.A., para que el peticionario pueda solicitar la modificación del Plan de Vigilancia Ambiental.  
Consideraciones ambientales  
El nuevo emplazamiento a mayor profundidad propuesto para el proyecto de granja marina frente a la costa de Canet d'en Berenguer de la empresa CULTIVOS MARINOS COSTA BLANCA, SL., que se encuentra frente al Puerto de Sagunto a profundidades entre 28 y 32 m, queda fuera del ámbito del área marina considerada en el estudio de impacto ambiental realizado para el citado proyecto inicial (en adelante, EIA00).  
En la Addenda al EIA00, presentada para evaluar la incidencia ambiental de esta ubicación del proyecto, se aporta la información de las biocenosis bentónicas de una zona estudiada y cartografiada, desde la cota 0 hasta .40 m, que se solapa con la del EIA00. Se concluye en la misma que el resultado del EIA00 no se ve afectado por los cambios realizados, ya que:  
El estado bastante degradado de esa zona marina continúa reflejándose aún más en las biocenosis encontradas, así pues de las praderas de fanerógamas .comunidades bentónicas de valor ecológico. únicamente se encuentra de Posidocia oceanica una pequeña mancha en la que persisten grupos de haces vivos al NE del pantalán entre .14 y .17 m, y de praderas de Cymodocea nodosa, ópticamente representadas, se encuentran en la zona norte del sector estudiado. En cambio, el Coralígeno de Plataforma (biocenosis del Piso Circalitoral), que constituye la comunidad más madura de los fondos del Mediterráneo, se encuentra bien representada a ambos lados del pantalán de carga, en una franja de 300 a 1000 m de ancho, entre 18 y 23m de profundidad, y también frente a la desembocadura del río Palancia entre cotas de .20 y .26 m.  
La instalación piscícola estará situada sobre fondos fangosos profundos, como el detrítico enfangado ampliamente representado desde los 20 a los 30 m de profundidad y que será el que se vea afectado por la actividad.  
Las biocenosis de relevancia ecológica y las playas no se verán afectadas por el proyecto ya que este emplazamiento aumenta su distancia, encontrándose a 2 km la mancha de Posidonia oceanica, a 1 km el Coralígeno más próximo y a 3,5 km de las playas más cercanas.  
Un aspecto que no sea ha tratado en la Addenda al EIA00 es el posible efecto sinérgico entre esta granja y las de las empresas Acuicultura del Mediterráneo y Cultipeix situadas por la parte norte (al NO y al NNE, respectivamente) y próximas a ésta. Por lo que se debe incluir en la vigilancia ambiental el estudio de este nuevo efecto que podría darse como resultado del área de influencia de la actividad y las correspondientes a las otras dos actividades ya existentes, y, consecuentemente a los resultados obtenidos, si fuera necesario, se adoptarán las medidas correctoras adecuadas.  
Los puntos de muestreo para el control del Plan de Vigilancia Ambiental que se estableció en la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 19-7-02 para este proyecto (exp. 153/02-AIA) serán, además de los necesarios para realizar el citado estudio del posible efecto sinérgico, los indicados por el Servicio de Calidad de Aguas como mínimo: Uno en la instalación y los otros tres a 0,26mn (500 m) al este, oeste y sur de la misma.  
Los resultados de la vigilancia ambiental obtenidos serán remitidos a la Dirección general de Calidad Ambiental trimestralmente.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I apartado 1 g) del Decreto 162/90.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por tanto, a la vista de lo que antecede, en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación del proyecto de Granja Marina de dorada y lubina ubicada frente a la costa de Sagunt, promovida por la empresa CULTIVOS MARINOS COSTA BLANCA, SL., siempre que se desarrolle cumpliendo lo establecido en la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 19 de julio de 2002 del expte 153/02-AIA y en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En el Programa de Vigilancia Ambiental que llevará a cabo la empresa, establecido para esta actividad en la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 19 de julio de 2002 (exp. 153/02-AIA), se incluirá el estudio del posible efecto sinérgico que genere la proximidad de esta actividad con las de las empresas Acuicultura del Mediterráneo y Cultipeix ya existentes.  
Los puntos de muestreo para el control del Plan de Vigilancia Ambiental serán, además de los necesarios para realizar el citado estudio del posible efecto sinérgico, los indicados por el Servicio de Calidad de Aguas como mínimo: Uno en la instalación y los otros tres a 0,26mn (500 m) al este, oeste y sur de la misma.  
2. De forma trimestral se remitirán a la Dirección General de Calidad Ambiental los resultados y conclusiones obtenidas del Programa de Vigilancia Ambiental. Transcurridos dos años desde el funcionamiento de la actividad y de la remisión de los resultados de la vigilancia ambiental, el peticionario podrá solicitar la modificación del Plan de Vigilancia Ambiental.  
3. El proyecto contemplará una partida presupuestaria que permita llevar a cabo el Programa de Vigilancia Ambiental.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 9 de septiembre de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 382/2003 . AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial del Sector .Torre la Sal. de Cabanes (Castellón)  
Promotor: Ayuntamiento de Cabanes  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término Municipal de Cabanes, Castellón  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
El objeto del Proyecto es el desarrollo de Suelo Urbanizable Programado y No Programado ya previsto en el PGOU de Cabanes, así como una porción de Suelo No Urbanizable de Especial Protección Agrícola, de forma que se permita el desarrollo turístico municipal.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
1. Antecedentes.  
El Programa de Actuación Integrada del Sector Residencial Torre la Sal comprendía inicialmente una superficie de 1.206.650 m2. En el ámbito de actuación existen terrenos clasificados como Suelo Urbanizable con Plan Parcial aprobado, Suelo Urbanizable no programado del PGOU de Cabanes. Existían también dos porciones de terreno que presentan clasificación de Suelo No Urbanizable con Protección Agrícola, donde se pretendía instalar la EDAR del sector (8.000 m2) y donde se encuentra la rotonda del acceso norte de la actuación (aproximadamente 8.100 m2 en total).  
Para poder desarrollar la alternativa técnica la totalidad de los terrenos incluidos en el Sector Residencial .Torre la Sal. deben clasificarse como Suelo Urbanizable. Por tanto las dos zonas anteriormente mencionadas de Suelo No Urbanizable necesitaban una reclasificación a Suelo Urbanizable.  
Posteriormente, tras una serie de cambios propuestos por distintos Organismos, se modifica ligeramente el ámbito de actuación, por lo que se descarta la reserva de terreno inicial para la Depuradora sobre SNU de Protección Agrícola. En cambio se modifican los accesos norte y sur al sector por lo que a la superficie casi rectangular inicial se añade la superficie de suelo necesaria para la correcta conexión viaria del Sector con el nuevo cruce de la carretera CV-146 con la N-340. Este apéndice para la ampliación y mejora de los accesos rodados se ubica en parte sobre Zona Servidumbre carretera No Urbanizable Protegido y en parte sobre SNU de Protección Agrícola, al igual que la rotonda de circulación ya prevista anteriormente. En conjunto suponen una superficie a reclasificar de SNU de Protección Agrícola de aproximadamente 12.000 m2. La superficie definitiva del Sector es de 1.206.421,04 m2, que constituyen una única Unidad de Ejecución. Por otra parte en el Plan Parcial se hace referencia a los elementos de red primaria necesarios para la conexión con la N-340, que sumados al anterior totalizan 1.228.585,61 m2.  
Las mejoras introducidas en los Documentos Refundidos de Plan Parcial y Homologación del Sector Torre La Sal, a consecuencia de decisiones adoptadas por las Administraciones, y siguiendo instrucciones del Ayuntamiento de Cabanes, se concretan en:  
. Mejora de los accesos al sector, tanto por el sur, desde el actual nudo de la N-340, duplicando el puente de acceso, como por el norte, donde se prevé un nuevo puente sobre la actual N-340 y la erradicación del actual cruce. Ello a instancia de la Oficina del Plan de Carreteras de la Conselleria de Infraestructuras.  
. Replanteamiento de la reserva de terrenos originariamente prevista para la construcción de la EDAR, evitando la afección a la vía pecuaria existente (según indicaciones de la Sección de Vías Pecuarias de la Conselleria de Territorio) y dado el proyecto que ha iniciado su tramitación en el vecino municipio de Oropesa, a instancia de la Conselleria de Infraestructuras con previsión para el tratamiento de las aguas residuales del sector hace necesario considerar el destino final de dicha reserva de terrenos.  
. Incorporación de las determinaciones derivadas del Plan Especial de Protección de la Torre de la Sal y de la Prospección Arqueológica llevada a cabo en el sector, asumiéndose todas las indicaciones de la Conselleria de Cultura, Dirección General de Patrimonio en orden a proteger el entorno de la Torre de la Sal.  
. Identificación del carácter público de la parcela IAT, que quedará exonerada de las limitaciones propias de las parcelas de aprovechamiento privado del sector a fin de garantizar el mejor mantenimiento del uso público al que se viene destinando el inmueble por la administración sectorial competente.  
. Identificación de dos parcelas dotacionales, dentro de las ya previstas en la ordenación con destino genérico dotacional, con las características requeridas para su destino educativo, a instancias de la Conselleria de Educación.  
. Integración en la ordenación de las medidas correctoras derivadas del Estudio de Inundabilidad realizado en aplicación de la normativa del PATRICOVA, aplicándose las medidas que han sido indicadas como suficientes por el Servicio de Ordenación Territorial.  
. Mejor adecuación del tratamiento de las Vías Pecuarias incluidas en el sector, al tratamiento que resulta legalmente correcto para las mismas de conformidad con los informes del departamento competente.  
. Reconfiguración de lo terrenos inmediatamente colindantes con el Prat de Cabanes-Torreblanca, según informe de Ordenación Sostenible del Medio.  
Estas adaptaciones se realizan, asimismo, sobre una nueva base topográfica de mayor precisión, que permite un mejor ajuste a la realidad del terreno sobre el que se plantea la actuación.  
2. Localización.  
El sector a urbanizar se encuentra en el entorno del enclave denominado Torre la Sal en el Término Municipal de Cabanes, provincia de Castellón, al suroeste del paraje del Prat de Cabanes.  
Sus límites son los siguientes:  
. Norte: linda con el llamado Camí del Pont Nou, que es colindante con Suelo No Urbanizable Agrícola Protegido y con el extremo sur del Parque Natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
. Sur: línea del Término Municipal de Oropesa del Mar.  
. Este: con el deslinde del Dominio Público marítimo-terrestre, parcialmente coincidente con la vía pecuaria Colada del Mar y Torre la sal y con el tramo final del canal del Mig que delimita el Parque Natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
Oeste: vía del ferrocarril Valencia-Barcelona.  
A dicha superficie rectangular se añade la superficie de suelo necesaria para la correcta conexión viaria del Sector con el nuevo cruce de la carretera CV-146 con la N-340.  
3. Planeamiento vigente y propuesto.  
Cabanes cuenta con un Plan General de Ordenación Urbana, aprobado por el Ayuntamiento el 21 de junio de 1982, y por la Comisión Provincial de Urbanismo el 26 de julio de 1983.  
Parte del sector Torre la Sal, que se preveía desarrollar en el primer cuatrienio desde la entrada en vigor del PGOU, cuenta además con Plan Parcial aprobado por la Comisión Provincial de Urbanismo el 28 de noviembre de 1989. Sin embargo este Plan Parcial del sector S1 no se ha desarrollado ni resulta viable, pues con posterioridad a esta fecha se produce la modificación del Decreto 188/1988, de 12 de diciembre del Consell de la Generalitat, de declaración del Paraje Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, modificado por el Decreto 264/1994, de 20 de diciembre, del Consell de la Generalitat. En este decreto se modifican los límites del Paraje Natural y se establece que .todos los terrenos incluidos dentro de los límites del Paraje Natural deberán ser objeto de especial protección.. La ampliación de los límites del Paraje Natural afecta casi a la mitad del Sector S1 original, por lo que desvirtúa totalmente su estructuración y ordenación.  
Ambas normas fueron aprobadas en virtud de la entonces vigente Ley 5/1988, de 24 de junio, de la Generalitat Valenciana, por la que se regulan los Parajes Naturales de la Comunidad Valenciana. El citado paraje natural fue reclasificado a Parque Natural por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Ante esta situación se opta por delimitar un nuevo sector, Torre La Sal, integrando la mayor parte del restante S1 con el Suelo Urbanizable Intensivo (playa), aunque justificando sus principales parámetros urbanísticos a partir de los previamente vigentes en los antes citados documentos de planeamiento.  
4. Suministro de agua potable.  
En cuanto al suministro de agua potable se indica que debido a la estacionalidad del consumo característica de este tipo de núcleos urbanos y las restrictivas condiciones impuestas por el Plan Hidrológico de la cuenca del Júcar, no es suficiente con la conexión a la red de suministro, así se hace necesario complementar la conexión con la red general de la compañía suministradora con la instalación de una planta desalinizadora y potabilizadora de agua marina. Ésta se sitúa al suroeste del sector Torre La Sal (SID). La captación y el emisario de agua marina necesarios, se realizarán según los criterios del Ministerio de Medio Ambiente.  
5. Red de saneamiento.  
Se plantea mediante sistema separativo. Debido por una parte a la estructura topográfica del terreno, y por otra a las necesidades de evacuación de las edificaciones, se diseñan dos estaciones de bombeo sumergidas para el sistema de residuales, situadas en suelo dotacional público. De estas estaciones de bombeo, parten unas tuberías de impulsión que acometen a la depuradora que está situada en el suroeste del sector Torre La Sal.  
El vertido de aguas pluviales se realiza al sur del núcleo de Torre La Sal y la red estará dotada de un sistema que permita el bombeo a la depuradora de las primeras aguas de escorrentía y el vertido al mar de las aguas de escorrentía siguientes con menor carga contaminante.  
6. Residuos  
La evacuación de residuos sólidos contemplará las Directrices básicas establecidas por el Plan Integral de Residuos Sólidos de la Comunidad Valenciana (Ley 10/2000 de Residuos Sólidos de la Comunidad Valenciana de 12 de diciembre de 2000).  
Alternativas  
Se han considerado, por el Ayuntamiento, tres alternativas para la ejecución del Sector.  
La primera era desarrollar el suelo urbanizable programado y no programado en el PGOU de Cabanes, lo que afectaba incluso a suelo incluido en el ámbito del Parque Natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
La segunda era la alternativa técnica presentada por la empresa Construcciones Ker SA., que ocupaba 2.310.660 m2 y afectaba a la zona de amortiguación de impactos del Parque Natural, suponiendo la reclasificación de una amplia superficie de suelo no urbanizable de protección agrícola.  
El Ayuntamiento justifica la alternativa seleccionada, desde el punto de vista ambiental, por:  
. La no afección directa al Parque Natural al desclasificar el Suelo Urbanizable programado existente y clasificarlo como SNU de Protección, incluso en la zona de amortiguación de impactos.  
. Respeta tanto la integridad del Parque Natural como la zona de amortiguación definida en la norma de creación del mismo.  
. La menor superficie afectada por la actuación para una misma cantidad de viviendas, optimiza el uso del territorio y minimiza los impactos derivados de la ocupación.  
. La ordenación propuesta para el Sector localiza junto al Parque Natural zonas de menor intensidad edificatoria y ámbitos dotacionales al objeto de minimizar los impactos ambientales.   
. La localización de PQL y zona verde lindando con la franja litoral y el entorno de la Torre la Sal, que minimiza el impacto sobre la línea de costa y el paisaje de la urbanización.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 12 de mayo de 2003 el Pleno del Ayuntamiento de Cabanes aprueba el PDAI Torre la Sal formulado por la mercantil Construcciones Castellón 200, SA.U. y su gestión indirecta, adjudicando la condición de Agente Urbanizador a ésta mercantil.  
Con fecha 31 de julio de 2003, el Ayuntamiento de Cabanes remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la aprobación provisional del proyecto de homologación del Sector denominado Torre la Sal, así como su Plan Parcial y el Estudio de Impacto Ambiental propuesto por la mercantil Construcciones Castellón 2000, SA.U, solicitando se emita la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental. En esta fecha se incoa el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.  
En el procedimiento de evaluación de impacto ambiental se han solicitado informes a los siguientes Servicios:  
. Área de Recursos Forestales y Conservación Ambiental (17/01/2005).  
. Área de Planificación y Ordenación del Territorio (19/01/2005).  
. Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón (20/04/2005).  
Finalmente, en sesión extraordinaria del Pleno del Ayuntamiento celebrada en fecha 28 de julio de 2005, se aprueba provisionalmente el Documento Refundido del Plan Parcial y Homologación del Sector Torre La Sal. Los documentos refundidos habían seguido las instrucciones del Ayuntamiento y se han integrado en los mismos las modificaciones no sustanciales requeridas en diferentes informes sectoriales.  
Información pública  
En el DOGV núm. 4.257, publicado el 27 de mayo de 2002, se inicia el proceso de Información Pública de la alternativa técnica del Programa de Actuación Integrada de la unidad de ejecución única del Sector Residencial Torre la Sal propuesta por la mercantil Medi Valencia, SL. Se adjuntan los siguientes documentos:  
. Memoria del Programa de Actuación Integrada  
. Homologación modificativa  
. Estudio de Impacto Ambiental  
. Plan Parcial de mejora  
. Anteproyecto de urbanización  
En la fase de Información Pública se presentan varias alternativas técnicas en competencia con la primera y promovidas por las siguientes mercantiles:  
. Construcciones KER, SA.  
. La Ribera Golf Resort, SA.  
. Construcciones Castellón 2000, SA.U.  
El Secretario del Ayuntamiento de Cabanes certifica que entre la documentación presentada por Construcciones Castellón 2000, se encontraba el Estudio de Impacto Ambiental, habiendo estado a disposición del público entre el 12 de julio al 28 de septiembre de 2002, y habiéndose presentado alegaciones a las mismas.  
Con fecha 29 de julio de 2002 el Ayuntamiento de Cabanes decide, por acuerdo plenario, someter a Información Pública las alternativas técnicas realizadas por las mercantiles Construcciones KER, SA. y La Ribera Golf Resort, SA., debido a que se desarrolla en ellas una ampliación del ámbito de actuación respecto a la propuesta inicial de Medi Valencia, SL.  
Resumen de las alegaciones  
. Primera exposición pública:  
Se han realizado numerosas alegaciones, sin embargo en algunos casos coincide su contenido por lo que a continuación se exponen de forma resumida aquellos aspectos de la alternativa técnica de Programa de Actuación Integrada de la unidad de ejecución única del sector residencial Torre la Sal, presentada por la mercantil Medi Valencia SL, que tienen incidencia medioambiental:  
. Por un lado, se señala la falta de aguas potables con la suficiente calidad para abastecer la población en todas las poblaciones del litoral.  
Además, la pretensión de transformar en suelo urbano 1.257.858,54 con un índice de edificabilidad bruta 0.39984219 m2t/m2s puede inducir a un crecimiento de la población exógeno, lo que implicaría cometer infracción con lo dispuesto en el artículo 84 de la Ley 7/1989 de Ordenación del Territorio.  
. Se establece que la densidad de las edificaciones supera la baja y media densidad propia para zonas turísticas; no cumple con lo establecido en el artículo 30 de la ley de Costas respecto de la densidad de población y acumulación de volúmenes en la zona de afección a costas; la urbanización afecta a bienes de dominio público no municipal.  
. En el ámbito del Programa de Actuación Integrada se localizan bienes de dominio público no municipal como son las vías pecuarias.  
. Segunda exposición pública:  
Las consideraciones ambientales de las alegaciones presentadas durante la segunda exposición pública en algunos puntos coinciden con los expuestos para el primer periodo, de modo que a continuación se relacionan aquellas que inciden sobre otros aspectos.  
En alegaciones realizadas por ciudadanos a título personal, se expone que como consecuencia de la urbanización se producirán una serie de afecciones sobre el Parque Natural de Cabanes. Torreblanca. Se señala la afección paisajística, la invasión del área protegida del Parque, la alteración de una zona de costa virgen, ecosistema cada vez más escaso, la contaminación a la que dará lugar la urbanización por emisión de ruidos, contaminación lumínica y las afecciones derivadas de vertidos sólidos y líquidos. Además, se estima una mayor presión humana sobre el área del Parque que, a su vez, inducirá un incremento del riesgo de incendios. Por todo ello se solicita:  
. Que la Conselleria de Territorio y Vivienda incremente en 500 m el área de protección del Parque Natural de Cabanes-Torreblanca en el extremo sur del mismo.  
. Que se dote de servicios mínimos a las viviendas existentes en el ámbito de actuación, al objeto de minimizar su afección al medio.  
. Que la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte proteja los yacimientos presentes en Torre La Sal mediante la declaración de la zona como Paraje Natural arqueológico.  
. Que se fomente el turismo sostenible en lugar de grandes urbanizaciones.  
. Que se integre la EDAR en el ámbito del sector y que las conexiones con las infraestructuras existentes se realicen de forma adecuada, de acuerdo con el artículo 30 de la Ley 6/1994 Reguladora de la Actividad Urbanística de la Generalitat Valenciana.  
. Que la EDAR no produzca afecciones sobre las viviendas consolidadas y que no afecte ni masías centenarias de la zona.  
. Que se considere y resuelva de forma óptima la existencia de un camping en el ámbito de actuación. En la alegación que se realiza esta solicitud se expone que la única alternativa que contempla el camping y lo integra en la actuación prevista es la alternativa desarrollada por Construcciones Castellón 2000 SAU.  
Durante este periodo, también presentan alegaciones las empresas Medi Valencia, SL y La Ribera Golf Resort, SA, que participan en el proceso con una alternativa técnica.  
En su caso, Medi Valencia, SL expone que los terrenos propuestos por Construcciones Ker SA, La Ribera Golf Resor SA y Castellón 2000 SAU, tienen por el Plan General de Ordenación Urbana del municipio aprobado en 1983 la clasificación de Suelo No Urbanizable de Especial Protección debido al carácter agrícola del suelo, y que los valores que motivaron dicha protección no han desaparecido.  
En la alegación presentada por el representante de la mercantil La Ribera Golf Resort SA se exponen los beneficios económicos y de otra índole que reportará la reclasificación de Suelo No Urbanizable de protección a efectos de la futura construcción de un campo de golf. Asimismo se justifican los motivos por las que se consideran inadecuadas las alternativas técnicas presentadas por las empresas Medi Valencia SL, Construcciones Ker SA y Construcciones Castellón 2000 SAU. Sin embargo, las consideraciones realizadas quedan incluidas en las realizadas anteriormente.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
El 31 de enero de 2005, la Dirección General de Gestión del Medio Natural, comunica al Ayuntamiento de Cabanes los aspectos que deberán ser ampliados y/o justificados antes de la Declaración de Impacto Ambiental:  
. Disponibilidad de recursos hídricos y datos de la desalinizadora. Además, se hace notar que la construcción de una desalinizadora puede estar sometida al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental.  
. Es necesario un informe favorable en relación con la afección a las vías pecuarias.  
. Es necesario aportar informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
. El Estudio de Impacto Ambiental debe completarse con un examen de las alternativas técnicamente viables, además se valorará la repercusión sobre el Parque Natural, LIC's y ZEPAs, Habitats de interés Comunitario y Humedales, incluidos o colindantes al sector, mejorando la descripción del suelo y de la calidad y fragilidad del paisaje.  
. Especificar cuales son los sistemas de recogida de residuos, el tratamiento de los mismos y su destino tanto en la fase de obra como en la de explotación con certificado de capacidad de gestión de la o las empresas responsables de su gestión.  
El apartado de medidas correctoras se completará con medidas para la protección de la ZEPA situada al norte del sector. Estas medidas irán dirigidas a la protección de las aves y a la conservación de su hábitat.  
. Indicar el punto de vertido de las aguas depuradas y pluviales, haciéndose notar la existencia en la costa limítrofe con el sector de un LIC en el que se desarrollan comunidades de Posidonietum Oceanicae Y Cymodoceetum nododesae.  
. Se advierte del al riesgo de inundación existente en el extremo noreste del sector por lo que se debe estar a lo estipulado en el artículo 24 del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana, PATRICOVA.  
Documentación complementaria  
En respuesta al requerimiento de documentación anterior, el urbanizador responde en lo siguiente:  
. Abastecimiento de agua. Se tiene previsto un número máximo de 6.636 viviendas que, considerando una densidad de 2,88 hab/vivienda, suponen 19.113 habitantes en el momento de máxima ocupación (julio y agosto) y 9.557 habitantes en febrero (ocupación prevista 50%). Las demandas previstas de agua para abastecimiento urbano se cifran en 1,27 hm3/año, considerando una dotación de 250 l/hab/dia, y para riego 0,19 hm3/año. En resumen se cifra la previsión de consumo de agua total en 1,46 hm3/año.  
. Instalación de desalación de agua marina. Únicamente se hace referencia a la tramitación que se debe seguir para su autorización y que el Ayuntamiento tutelará que la edificación del sector no se autorice sin que esté asegurada y debidamente autorizada la construcción y puesta en funcionamiento de las correspondientes instalaciones que aseguren el abastecimiento en el mismo.  
. Vías Pecuarias. Se realizó, a la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, una propuesta de integración de las Vías Pecuarias en la urbanización prevista. Ésta propuesta ha sido integrada en el nuevo documento refundido del Plan Parcial y Homologación del Sector Torre la Sal, aprobado provisionalmente por el Pleno del Ayuntamiento en fecha 28 de julio de 2005.  
. Prospección arqueológica e Informe de acuerdo con el art. 11 de la Ley Valenciana de Patrimonio Cultural. Tras la realización de la prospección arqueológica se enumeran los numerosos yacimientos encontrados en el entorno de la Torre de la Sal, incluso yacimientos subacuáticos. Los resultados de dicha prospección han sido remitidos a la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes. También el Ayuntamiento ha remitido a la misma Conselleria el Plan Especial de Protección que le fue requerido del Bien de Interés Cultural denominado .Torre la Sal.. Entre las medidas que se proponen por parte del Promotor se incluye la delimitación precisa de un área de protección del B.I.C. .Torre la Sal. donde las actuaciones deberán ser informadas por la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, y una serie de restricciones de uso y medidas precautorias a incorporan en las Normas Urbanísticas del Plan Parcial propuesto.  
También se incluye como Anejo un Informe del director general de Patrimonio de fecha 11 de enero de 2005, en el que se indica que el documento urbanístico relativo al Plan Parcial deberá adecuarse a los criterios exigidos para el Plan Especial, en lo que se refiere a su incidencia en la Torre y su entorno. También se indican otras cuestiones relacionadas exclusivamente con el Plan Parcial, cuya consideración deberá efectuarse en el documento urbanístico y en el EsIA, documentos que deberán someterse a informe una vez incorporadas las modificaciones solicitadas.  
Cabe reseñar que se indica que el Plan Especial debe determinar unas áreas de protección que se denominan Suelo de Especial Protección Arqueológica (SEPA), Suelo de Especial Protección Paisajística y Patrimonial (SEPP) y manzanas afectadas por Especial Protección Visual (EPV). Dentro del área SEPA sólo podrán realizarse actuaciones arqueológicas, actuaciones de ajardinamiento e intervenciones que garanticen la restauración y difusión del BIC y del poblado íbero, siempre previa autorización de esa Dirección General. Dentro del suelo SEPP en las áreas consideradas yacimientos arqueológicos, cualquier remoción del subsuelo necesitará previa autorización de la Dirección General, conforme a lo previsto en la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
. Estudio de alternativas técnicamente viables. Se enumeran las tres alternativas tenidas en cuenta por el Ayuntamiento para la ejecución del Sector, ya descritas anteriormente.  
. Prat de Cabanes. Se indica que este espacio no sufrirá ningún efecto directo o indirecto si se cumple la legislación vigente y las medidas correctoras propuestas en el EsIA. Se indica que sólo cabe referir el incremento del nivel de ruido en una franja de unos 200 m desde el vial norte de la actuación que se estima no afecta a las zonas de descanso y reproducción de la fauna más sensible. Así pues, se recomienda que como medida preventiva se prohíba la circulación por el vial norte a velocidades superiores a los 30-40 km/h. También deberán aplicarse estrictamente los condicionantes impuestos en las autorizaciones de vertidos de aguas en canales, al mar y las correspondientes concesiones de agua o autorizaciones de desalación. Deberán arbitrarse medidas de control por parte de las autoridades competentes: Ayuntamiento de Cabanes, Conselleria de Territorio y Vivienda que garanticen el cumplimiento de la legalidad vigente.  
. Presencia de Habitats prioritarios. En el EsIA se contempla la existencia de especies vegetales pertenecientes al hábitat 7210 ya que se indica:  
.La vegetación edafófila de la zona costera de la llanura litoral de Cabanes-Torreblanca está constituida fundamentalmente por tres grandes grupos de comunidades: formaciones acuáticas-palustres, que son en su conjunto las más abundantes, las comunidades de saladar y las comunidades de cordón litoral. En la zona de estudio sólo se observan restos de este tipo de vegetación junto a la zona marítimo terrestre, siendo deficiente su estado de conservación debido a la presión humana que sufre la zona sobre todo en los meses de verano.. En cuanto al impacto sobre la vegetación edafófila, se dice que las obras urbanísticas previstas, en la zona costera donde se observan restos de vegetación edafófila sólo se afecta una reducida superficie ya que las grandes masas se ubican dentro de la zona marítimo terrestre en las que no se va a realizar urbanización. El EsIA prevé la integración de las grandes masas de vegetación edafófila presentes en la zona costera en las zonas verdes que allí se ubican, permitiendo su conservación.  
. Gestión de residuos producidos en el sector. Se proponen medidas gestión, como la clasificación de residuos, que los residuos inertes y de biomasa se llevarán a instalaciones autorizadas de la zona, los R.S.U. serán puestos a disposición del Ayuntamiento, los residuos peligrosos serán gestionados por empresas autorizadas, que se cumplirá con lo establecido en el Plan Zonal de Residuos, en lo referente a reservas para la ubicación de contenedores y áreas de aportación en los viales, etc. En general se indica que se cumplirá la legislación y normativa vigente, pero no se aporta ningún certificado emitido por el organismo competente sobre suficiencia para la gestión de todos los residuos producidos durante la fase de obras y de explotación del sector.  
. Aguas depuradas y pluviales. Se incluye la contestación de la Entitat de Sanejament EPSAR a un escrito de alegaciones del agente urbanizador al proyecto de ampliación de la Depuradora de Oropesa. En dicho escrito se afirma que el aumento de 3.990 viviendas que supondría el Sector .Torre la Sal. respecto a las previsiones realizadas se podrán corregir, incluso asimilar en la fase de concurso. Con respecto a la conexión con la EDAR en funcionamiento se indica que actualmente el suelo urbano costero de Torre La Sal sí está conectado con ella, mediante un bombeo y colector remodelado por la Diputación. Por tanto sólo cuando se apruebe y se urbanice el Plan Parcial Torre la Sal, deberá ser ese suelo y con cargo a esa actuación quien ejecute el mencionado colector.  
Por otro lado en cuanto a las pluviales se propone un punto de vertido al sur del actual núcleo de Torre la Sal. Esta red de pluviales se dotará de un sistema que permita bombear a la estación depuradora de aguas residuales las primeras aguas de escorrentía, más contaminadas, para a continuación empezar a verter las aguas de escorrentía limpias al mar. Este vertido requerirá solicitar la correspondiente autorización de vertido al mar, y de ocupación de dominio público y afección a sus servidumbres. Se indica que estas autorizaciones se solicitarán una vez redactado el proyecto de urbanización.  
Hay que destacar que el punto indicado de vertido de las pluviales se encuentra dentro del área SEPA, donde según el Informe de la Dirección General de Patrimonio de fecha 11 de febrero de 2005, sólo podrán realizarse actuaciones arqueológicas, actuaciones de ajardinamiento e intervenciones que garanticen la restauración y difusión del BIC y del poblado íbero, siempre previa autorización de esa Dirección General.  
Informes sectoriales  
Informe del Servicio de Ordenación Territorial  
Informe favorable al Estudio de Inundabilidad de mayo de 2004 que propone las siguientes medidas correctoras:  
. Elevar el terreno hasta la cota +2,50 m (cota media de la barra litoral).  
. Limitar los usos en la zona inundable (dotaciones y aparcamientos) y prohibir en ella los residenciales, industriales y terciarios.  
. Rellenar las parcelas situadas en las áreas inundables hasta la rasante de la calle.  
. Evitar la construcción de sótanos al este del vial PRV1.  
. Respetar los actuales drenajes de escorrentía superficial (red de acequias).  
La aprobación del estudio se considera subsumida en la del instrumento de planeamiento que habilita la actuación. Debe constar en el acuerdo aprobatorio la obligatoriedad de adoptar las medidas correctoras previstas en el estudio de inundabilidad, así como la necesidad de que el Ayuntamiento, como Administración competente para la aprobación del proyecto y supervisión de las obras de urbanización, compruebe el correcto dimensionado y ejecución de las infraestructuras de drenaje y los puntos de vertido para no afectar a terceros ajenos al sector, debiendo resarcir los daños que se produzcan por este motivo.  
Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
En mayo de 2005 se recibe informe favorable a la actuación basada en una propuesta alternativa que se considera se ajusta a los criterios y recomendaciones indicados en informes previos. Por lo tanto no es previsible que la ejecución de esta alternativa en el entorno del Parque Natural del Prat de Cabanes . Torreblanca, pueda provocar impactos ambientales negativos de relevancia sobre el medio ambiente de dicho espacio natural protegido.  
Una vez aprobada provisionalmente, por pleno del Ayuntamiento en julio de 2005, esta alternativa se reitera el informe favorable en octubre de 2005.  
Informe de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda relativo al tratamiento de la vías pecuarias del Sector  
En el último informe de 15 de septiembre de 2005, se hacen las siguientes consideraciones sobre las omisiones y anomalías detectadas en la última documentación presentada:  
. La coincidencia de las vías pecuarias con determinados caminos que se citan, cabe interpretarla exclusivamente en sentido longitudinal, puesto que no se hace ninguna referencia a la correspondiente anchura con que fueron clasificadas en la OM-22/12/1962.  
Deberá incluirse una relación de la superficie de las vías pecuarias afectadas en el ámbito de la actuación teniendo en cuenta la Clasificación de vías pecuarias aprobada.  
A dichos efectos la VP nº 21 Colada del Pou Nou se ha grafiado en exceso, conforme se describe su trazado en el proyecto de clasificación.  
En la Memoria Informativa del Plan Parcial se describe la peculiar situación actual de los tramos de vías afectados por el Sector, indicando las anchuras que constan en la Orden Ministerial.  
. En cuanto al tratamiento propuesto, se realizan las siguientes observaciones:  
a. Vereda de la Mollona: No puede condicionarse el tratamiento de las vías pecuarias a la futura redacción de un Estudio de Detalle, sin perjuicio que la integración propuesta podría solucionar, salvo mejor criterio, la incompatibilidad del destino y usos compatibles establecidos en la Ley 3/95 de vías pecuarias, siempre y cuando quede garantizado en la nueva Ordenación Territorial lo dispuesto con toda claridad en sus artículos 12 y 13, respecto a los condicionantes asignados por otros organismos para viales asignados para tráfico rodado, así como cruces con carreteras y vías férreas. Por ello deberán incluirse planos de detalle en planta y sección, del tratamiento otorgado a la vía pecuaria, además de la adecuada solución de cruces con los viales de cruces con los viales PRV1 y PRV2, así como un cuadro relativo a la superficie inicial, y resultante de la vía pecuaria.  
b. Colada del Pou Nou: No se cuantifica la superficie asignada a los terrenos correspondientes a la vía pecuaria, en cuanto a la compatibilidad con el destino y usos establecidos en la Ley 3/95 de vías pecuarias, ni se adjunta plano de detalle que lo contemple, más cuanto los 14 m de anchura clasificados de la VP se observa en el Plano de Ordenación nº 12 .Afecciones físicas y Jurídicas., que aquella no se grafía junto al vial PRV4, sino formando parte de él, estando además afectada la VP al Oeste del FF.CC. como vía Norte de acceso al tráfico rodado desde la CN-340, incluso se prevé una glorieta sobre la vía pecuaria. Así, deberán incluirse planos de detalle en planta y sección que se corresponda con lo manifestado en la memoria, en los que quede garantizado el destino y usos compatibles establecidos en la Ley de Vías Pecuarias, y en concreto respecto de lo establecido en sus artículos 12 y 13, para los viales PRV4a y glorieta, PRV4b y glorieta de cruce con PRV2.  
Por otro lado, la VP nº 21 Colada de Pou Nou se ha grafiado longitudinalmente en exceso, pues conforme a su clasificación, da comienzo en el Prat, desde el denominado Camino del Pont de Roig.  
c. Colada de Torre La Sal: En el plano de ordenación nº 12, no está resuelto de forma compatible el cruce a través de una glorieta con el vial PRV2. En consecuencia deberán incluirse los planos de detalle en planta y sección, así como una solución adecuada en la glorieta del cruce con el vial PRV2.  
d. Colada del Camino de L'Atall: No obstante no se puede informar de las secciones de esta colada que se indican constan en los planos del anteproyecto de urbanización (que no se han adjuntado) dentro del vial PRV1, en el que se manifiesta, se ha diferenciado el tramo del vial colindante con la VP que solo es peatonal, del tramo del vial colindante de la VP que también incluye trafico rodado. Téngase en cuenta que el trazado de dicho vial en la zona Norte se ha modificado respecto del que se planteaba inicialmente en la documentación de mayo de 2003. Por ello deberán incluirse planos de planta y secciones del nuevo trazado propuesto para esta vía pecuaria.  
Además en este informe se indica que, sin perjuicio de lo anterior, la eficacia de la reparcelación y restantes actuaciones urbanísticas que, en su caso se aprueben, deberá quedar supeditada, en todo caso, a que, con carácter previo, por los órganos competentes, se dicten resoluciones que autoricen la desafectación y modificaciones del trazado de vías pecuarias que se proponen en la documentación objeto del presente informe.  
Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano  
En fecha 14 de septiembre de 2005, el director general de Patrimonio Cultural Valenciano emite informe vinculante favorable, a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98 del Patrimonio Cultural Valenciano, a cerca del documento titulado .Ampliación-aclaración del Estudio de Evaluación de Impacto Ambiental del P.D.A.I. Sector Torre la Sal, Cabanes. Segunda Ampliación. suscrito en abril de 2005 siempre que en la resolución de impacto ambiental se incluyan las cautelas patrimoniales que se indican en el informe:  
. La documentación remitida respeta un polígono de protección del Bien de Interés Cultural y del poblado ibérico definido por las coordenadas UTM del texto. Así mismo se indica con claridad que dentro de este polígono no se podrá realizar ningún tipo de actuación urbanística que implique remoción del subsuelo, salvo ajardinamiento y siempre previa autorización de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
. El lado del polígono 3 y 4 que discurre por el eje del futuro vial estará sujeto a modificaciones en función de los resultados de las excavaciones arqueológicas que deberán solicitarse previamente a la construcción del mismo.  
. En el resto del ámbito de aplicación del P.D.A.I. será de aplicación el Título III de la Ley 4/98, y en consecuencia todas las obras que supongan remoción del subsuelo estarán sujetas a Estudio Previo e informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
. En las parcelas no prospectadas se asume la necesidad de prospectarlas con anterioridad a fin de que dicha Dirección General emita informe al respcto.  
. En cuanto al patrimonio etnológico, se citan dos norias en la zona prospectada de las que se ha aportado la ficha requerida, una se pondrá en valor (la mejor conservada) en una de las zonas ajardinadas, con el necesario mantenimiento por parte del promotor, y la otra será destruida.  
En cualquier caso se advierte de que sí como consecuencia de la incidencia de otras alegaciones sectoriales y protectoras se produjeran variaciones con respecto a la propuesta informada deberá someterse la misma de nuevo a informe vinculante.   
Afecciones legales  
1.En relación con lo dispuesto en Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Generalitat Valenciana, hay que destacar que el Sector .Torre La Sal. limita con el sur del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
Según la cartografía temática consultada de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el Sector no afecta al límite del PORN del Parque Natural (área de amortiguación de impactos) ni al límite del propio Parque Natural. Este área de amortiguación de impactos se establece para la necesaria protección perimetral del Parque como zona húmeda.  
Hay que señalar que el Decreto 4/2003, de 21 de enero, del Consell de la Generalitat, aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de El Prat de Cabanes-Torreblanca, en el que se establecen las siguientes medidas relacionadas con el Sector .Torre La Sal.: En dicho Plan, en el Título IV. Directrices para la ejecución del Plan, se establecen las siguientes directrices referentes al desarrollo del Sector .Torre la Sal.:  
Sección primera.  
Apartado II   
6.7.2. Infraestucturas:  
. Eliminación de la EDAR actualmente ubicada dentro del parque, incluyendo desmantelamiento del tendido eléctrico y restauración de los terrenos afectados.  
. Construcción de una nueva EDAR para el conjunto del plan parcial de Torre la Sal (Cabanes), que asumiría la depuración de las aguas residuales de los núcleos de Torre la Sal, Ribera de Cabanes, ventas y urbanizaciones próximas al parque natural. Ésta se situará, preferiblemente, al sur del área sobre el que se desarrolla el citado plan parcial.  
6.8.3 Limpieza de playas y de todo el entorno costero del parque natural.  
. La limpieza y retirada de todo tipo de basura y restos de diversas actividades es una actuación de debe llevarse a cabo en todo el entorno costero del parque, englobando tanto las pequeñas playas de arena, como las playas de grava, extendiéndose a todo El Cordón y las áreas de saladar y juncal más cercanas la mismo, así como a los márgenes de la vía pecuaria que discurre por esta zona.  
. La limpieza debe efectuarse manualmente, antes y después de la temporada de nidificación, con objeto de no interferir los procesos reproductores. Durante la temporada de nidificación únicamente se procederá la vaciado de las papeleras y a la limpieza manual de los tramos de playa, si bien con carácter extraordinario.  
Sección segunda.  
Apartado III. Subprograma de Conservación del Medio Natural  
3. Control de las invasiones de especies alóctonas, tanto animales como vegetales, en el parque natural....Las repoblaciones vegetales deben ser llevadas a cabo con especies autóctonas y acordes con las características de El Prat. Esto último sería aplicable también a las Zonas Verdes de las áreas urbanizadas o urbanizables de Torrenostra y Torre de la Sal, con objeto de evitar invasiones por parte de especies vegetales no deseadas.  
Por tanto se debe evitar el empleo de especies invasoras, como es el caso del ailanto (Ailanthus altissima), que se propone en el Plan Especial de Protección de Torre La Sal para la creación de barreras arbóreas en el ámbito de ese Plan, pero que no se considera adecuada por su marcado carácter invasor.  
4. Creación de barreras vegetales de protección. Con objeto de reducir el impacto que las urbanizaciones colindantes al parque natural (zona de Torrenostra y prevista urbanización de Torre de la Sal) producen sobre éste, se propone la creación de barreras visuales de vegetación que se situarán al norte y sur del parque, extendiéndose también, si se considerara oportuno, a las vías de acceso al mismo o a aquellas con mayor influencia del tráfico rodado perimetral. La barrera protectora estaría formada exclusivamente por una especie, Phragmites maximus, ya que de ésta forma parte de la vegetación natural de la zona y cumple todos los requisitos necesarios para actuar de pantalla protectora. Esta barrera de vegetación, que se extendería en principio por los límites norte y sur, tendría una longitud aproximada de 2.100 m y se haría sobre una anchura de unos 5 m.  
5. Adecuación del sistema de canales y acequias. Con objeto de conformar una barrera física más efectiva que impidiera el acceso al parque de forma incontrolada, se propone la adecuación de los canales perimetrales del parque. Esta actuación debería ser desarrollada prioritariamente en el límite sur lindante con el área urbanizable de Torre la Sal y en la zona norte lindante con la zona urbanizable de Torrenostra.  
Apartado IV. Subprograma de Uso Público  
Esta línea tiene por finalidad regular y programar la realización de actividades y actuaciones necesarias para cumplir los objetivos de información, observación, interpretación y educación que deben organizarse y potenciarse en el ámbito del parque natural. Quedan englobadas en este programa aquellas actuaciones que deben dotar al parque natural de infraestructuras básicas y áreas específicas para su utilización en los proyectos didáctico-naturalísticos que fomenten el contacto de los visitantes con el medio natural y faciliten el conocimiento y disfrute de los recursos y valores naturales del espacio natural protegido.  
Entre los proyectos propuestos se contempla la construcción y puesta en funcionamiento de los dos Centros de Información y Recepción del Parque Natural. El Centro de Información y Recepción de Visitante de Torre la Sal se ubica en las instalaciones del Centro de Investigaciones Biológico Marinas. (T.M. de Cabanes). La construcción y puesta en funcionamiento de este Centro se realizará a corto plazo, sobre proyecto de actuación ya determinado. Estos Centros constituirán el principal equipamiento del parque en materia de uso público, centralizando los programas de educación y difusión ambiental en el marco del Plan de Uso Público del parque. En las inmediaciones también se prevé el establecimiento de un área de equipamientos para educación y difusión ambiental.  
2. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, el ámbito del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca coincide con el de un lugar de interés comunitario (LIC) propuesto para formar parte de la Red Natura 2000 y como ZEPA, designada en aplicación de la Directiva 79/409/CEE, y que también ha de formar parte de la Red Natura 2000.   
Hay que destacar que el ámbito del LIC se extiende también por los fondos marinos situados frente al Sector .Torre La Sal., debido a la presencia de comunidades de Posidonietum oceanicae y Cymodocetum nododesae, por lo que deberá tenerse en cuenta lo establecido en el Real Decreto 1997/1995, en particular el art. 6 apartado 3, referente a posibles afecciones a espacios de la Red Natura 2000, en caso de que, derivados de infraestructuras asociadas al desarrollo del Sector, fueran necesario que se realizaran vertidos de aguas depuradas o salmueras al mar, construcciones de emisarios submarinos, etc., que además deberán ser autorizadas por los Organismos competentes.  
3. Las Microrreservas más cercanas al ámbito de estudio son las que se encuentran dentro del Parque Natural: Torre de la Sal y Platja del Quarter Vell. Su marco de protección viene regulado por el Decreto 218/1994, artículo 4. No se prevé ninguna afección sobre ellas, ya que se encuentran dentro del ámbito del Parque Natural.  
4. El Prat de Cabanes-Torreblanca también está declarado como Zona Húmeda por Acuerdo de 10 de septiembre de 2002 del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana.  
5. El Sector Torre La Sal incluye dentro del ámbito parte de las Vías Pecuarias clasificadas por la Orden Ministerial de 22 de diciembre de 1962, que se describen continuación:  
Vereda de la Molloná, con un ancho legal de 20'89 m. y deslindada.   
Colada del Pou Nou, de 14'00 metros de ancho legal.  
Colada Torre la Sal, de 14'00 metros de ancho legal.  
Colada de la Casilla, de 14'00 metros de ancho legal.  
Colada del Camí L'Atall, de 8'00 metros de ancho legal.  
El tratamiento que se propone se recoge en el Plan Parcial (Documento Refundido) de julio de 2005. Este tratamiento ha sido informado en fecha 15 de septiembre de 2005 por la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente, proponiéndose una serie de modificaciones, que deberán ser subsanadas en el planeamiento propuesto y/o en el Anteproyecto de Urbanización. Finalmente se deberá recabar informe favorable de dicho Servicio.  
Consideraciones ambientales  
1. El ámbito de la actuación corresponde en su mayor parte a terrenos agrícolas, predominando los cultivos hortofrutícolas. También existen terrenos agrícolas en situación de abandono.  
Los terrenos que sufrirán reclasificación, se encuentran actualmente ocupadas por cultivos hortofrutícolas.  
Por último, dentro del ámbito del Sector también existen edificaciones aisladas de carácter agrario o utilizadas como viviendas de veraneo, así como varios camping (Camping Riberamar y Camping Torre la Sal) con distintas instalaciones deportivas y de ocio asociadas a los mismos.  
2. Realizadas las consultas a la información temática de la COPUT y el MAGNA del Instituto Geológico y Minero de España (IGME) la litología presente en la zona está conformada por cantos, gravas, y arcillas. Se trata de depósitos cuaternarios de aluviones.  
3. Haciendo un análisis de la cartografía temática de la COPUT se deduce que los aspectos ambientales más significativos son los siguientes:  
. el riesgo de erosión actual es muy bajo en todo el ámbito del Sector.  
. el riesgo de erosión potencial se encuentra entre bajo y moderado.  
existe riesgo medio de inundación en su zona norte, en el límite con el Parque Natural de Prat de Cabanes-Torreblanca.  
. la vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación es media. La adecuación urbanística de los terrenos incluidos en esta categoría es compatible con usos residenciales intensivos y extensivos desde el punto de vista de contaminación de las aguas subterráneas. Cualquier actividad o uso en estas zonas debe tener resueltos el tratamiento controlado de sus residuos.  
. la zona de estudio posee una capacidad agronómica entre elevada y moderada, siendo más abundante la primera. La franja del Sector que linda con la línea del dominio público marítimo .terrestre y el Parque Natural Prat de Cabanes . Torreblanca tiene una capacidad agronómica muy baja.  
4. La vegetación edafófila de la zona costera de la llanura litoral de Cabanes . Torreblanca está constituida fundamentalmente por tres grandes grupos de comunidades: formaciones acuáticas . palustres, que son en su conjunto las más abundantes, las comunidades de saladar y las comunidades de cordón litoral. En la zona de estudio sólo se observan restos de este tipo de vegetación junto a la zona marítimo terrestre, siendo deficiente su estado de conservación debido a la presión humana que sufre la zona sobre todo en los meses de verano. En la zona a urbanizar próxima a la costa sólo se observan restos de vegetación edafófila en reducidas superficies, ya que las grandes masas se ubican dentro de la zona marítimo terrestre en las que no se va a realizar urbanización. En todo caso se prevé la integración de las grandes masas de vegetación edafófila presentes en la zona costera en las zonas verdes que allí se ubican, permitiendo su conservación.  
5. Explotación de los recursos naturales.  
Abastecimiento de agua potable  
El acuífero cuaternario de la Plana de Oropesa . Torreblanca se encuentra en situación de precaución debido al nivel piezométrico y además presenta problemas importantes de salinización. Esto unido a la estacionalidad del consumo característica de los núcleos urbanos del litoral, y considerando las restrictivas condiciones impuestas por el Plan Hidrológico de la cuenca del Júcar ante esta situación, determina que no sea viable el abastecimiento del Sector únicamente mediante la conexión a la red de suministro. Así, se hace necesario complementar la conexión con la red general con la instalación de una planta desalinizadora y potabilizadora de agua marina. Por tanto el desarrollo del Sector estará totalmente condicionado a que se autorice esta instalación por los Organismos competentes, que deberá garantizar un caudal suficiente de agua potable para el Sector. En cualquier caso se deberá aclarar previamente y certificar qué caudal suministrará la entidad de abastecimiento y qué caudal debe proporcionar la instalación desaladora que debe ser autorizada.  
Aguas Residuales  
La depuración de las aguas residuales debe ser resuelta perfectamente, incluyendo las condiciones de calidad de vertido de las aguas depuradas y de las pluviales que se generen en el Sector, ya que se trata de un territorio especialmente sensible en este sentido debido a la presencia al norte del Sector de la Zona Húmeda, la existencia de comunidades vegetales relevantes en la costa colindante al Sector y de playas sometidas a escasa presión humana, y sobre todo por la presencia de comunidades de Posidonietum oceanicae y Cymodocetum nododesae, en los fondos situados frente al Sector, que se han incluido en el ámbito del LIC.  
Residuos  
Las mismas consideraciones deben ser tenidas en cuenta respecto a la gestión del resto de residuos generados por el Sector, aspecto que debe ser atendido con especial cuidado.  
Ocupación del suelo  
Por los mismos motivos, debe replantearse y balizarse perfectamente la zona de obras, para preservar el ámbito del Parque, del dominio público marítimo terrestre y sobre todo las manchas de vegetación natural que se preservarán mediante su integración en las zonas verdes del Sector.  
6. Análisis del paisaje. Como se ha indicado en distintos informes sectoriales el paisaje será uno de los elementos del medio que en mayor medida se vea afectado por la actuación. Por este motivo se deben establecer medidas compensatorias, tanto dentro como fuera del Sector, para atenuar estos efectos. Así se propone que a cargo de esta actuación se financie la ejecución de las pantallas visuales propuestas en el PORN-PRUG del Parque Natural para evitar este efecto, y que se realicen medidas similares dentro del ámbito del Sector.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.   
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según el artículo 5º del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. Según el artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Parcial del Sector .Torre la Sal. de Cabanes (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes previos al desarrollo del proyecto:  
1. En cuanto al abastecimiento de agua potable, no es viable el abastecimiento del Sector únicamente mediante la conexión a la red de suministro municipal. Si finalmente está previsto que una parte del caudal necesario para el abastecimiento del Sector se supla mediante conexión a la red municipal, se deberá aportar el certificado de la entidad municipal de suficiencia de recursos hídricos para aportar un determinado caudal.  
El resto del recurso se ha propuesto que se obtendrá mediante conexión a una planta desalinizadora y potabilizadora de agua marina de nueva construcción. Dicha instalación deberá garantizar el suministro de agua para abastecimiento urbano del Sector .Torre La Sal., que se ha previsto en 1,46 hm3/año. Por tanto el desarrollo del Sector queda condicionado a que se autorice esta instalación por los Organismos competentes, incluidos si fuera pertinente los ambientales, ya que esa actuación no se incluye en la presente Declaración.  
El Ayuntamiento tutelará que el desarrollo del Sector no se autorice sin que esté asegurada, y debidamente autorizada, la construcción y puesta en funcionamiento de las correspondientes instalaciones que aseguren el abastecimiento de agua en el mismo, incluyendo si fuera preceptiva la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental y el certificado de no afección a la Red Natura 2000.  
2. En cuanto al saneamiento de las aguas residuales, en primer lugar estará condicionado el desarrollo del Sector a que se certifique la capacidad del sistema de saneamiento público para depurar las aguas generadas por el Sector, con los condicionantes que se establezcan por la Entidad de Saneamiento. Además en caso que se certifique dicha capacidad, deberán estar ejecutadas y finalizadas las actuaciones del Proyecto de Saneamiento y depuración de Oropesa-Cabanes de forma previa a la urbanización del Sector.  
En caso de que el Promotor decida depurar las aguas mediante la instalación de una depuradora propia en los terrenos dotacionales reservados al efecto, deberá presentar todas las autorizaciones pertinentes de forma previa a su construcción. También se deberá indicar el punto de vertido propuesto de las aguas depuradas, las alternativas técnicas contempladas, los parámetros de calidad del efluente y el resto de medidas que se establezcan para evitar la afección al LIC .Prat de Cabanes-Torreblanca.. Dicha solución deberá ser informada por el Área de Planificación y Ordenación del Territorio.  
En cualquiera de los casos, los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
3. El vertido de aguas pluviales requiere la correspondiente autorización de vertido al mar y de ocupación de dominio público y afección a sus servidumbres.  
El punto indicado de vertido de las pluviales, se encuentra dentro del área SEPA, donde según el Informe de la Dirección General de Patrimonio de fecha 11 de febrero de 2005, sólo podrán realizarse actuaciones arqueológicas, actuaciones de ajardinamiento e intervenciones que garanticen la restauración y difusión del BIC y del poblado íbero, siempre previa autorización de esa Dirección General. Por tanto esta actuación deberá ser informada preceptivamente por dicha Dirección General.  
Los condicionantes de dicha autorización serán entendidos como propios de la presente Declaración.  
4. El ámbito del LIC Prat de Cabanes-Torreblanca se extiende por los fondos marinos situados frente al Sector .Torre La Sal., por la presencia de comunidades de Posidonietum oceanicae y Cymodocetum nododesae, deberá tenerse en cuenta lo establecido en el Real Decreto 1997/1995, en particular el art. 6 apartado 3, referente a posibles afecciones a espacios de la Red Natura 2000, en caso de que, derivados de infraestructuras asociadas al desarrollo del Sector, fueran necesario que se realizaran vertidos de aguas depuradas o salmueras al mar, construcciones de emisarios submarinos, etc. Cualquier actuación de este tipo deberá ser autorizadas por los Organismos competentes, seguirá una tramitación independiente y será objeto de una evaluación de impacto ambiental específica si así lo requiere la legislación de impacto ambiental.  
5. Debe constar en el acuerdo aprobatorio del instrumento de planeamiento que habilita la actuación la obligatoriedad de adoptar las medidas correctoras previstas en el estudio de inundabilidad, así como la necesidad de que el Ayuntamiento, como Administración competente para la aprobación del proyecto y supervisión de las obras de urbanización, compruebe el correcto dimensionado y ejecución de las infraestructuras de drenaje y los puntos de vertido para no afectar a terceros ajenos al sector, debiendo resarcir los daños que se produzcan por este motivo.  
6. Se deberá recabar informe favorable de la Dirección General de Costas del Ministerio de Medio Ambiente a cerca del planeamiento urbanístico propuesto, en lo referente al tratamiento del Dominio Público Marítimo Terrestre y sobre el cumplimiento de la vigente Ley de Costas.  
7. En cuanto al tratamiento de las Vías Pecuarias existentes en el ámbito del Sector, se deberán incorporar las modificaciones que se proponen en el Informe de septiembre de 2005 de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente. Estas modificaciones, deberán ser subsanadas en el planeamiento propuesto y/o en el Anteproyecto de Urbanización, y finalmente se deberá recabar informe favorable de dicho Servicio.  
8. Respecto a la gestión de los residuos sólidos, se cumplirán las medidas de gestión propuestas, como la clasificación y separación de residuos; que los residuos inertes y de biomasa se llevarán a instalaciones autorizadas de la zona; que los R.S.U. serán puestos a disposición del Ayuntamiento; que los residuos peligrosos serán gestionados por empresas autorizadas. Además se cumplirá con lo establecido en el Plan Zonal de Residuos, en lo referente a reservas para la ubicación de contenedores y áreas de aportación en los viales, etc.   
Se deberá certificar previamente al desarrollo del Sector la capacidad y suficiencia de los organismos o empresas que se van a encargar de la gestión de los residuos sólidos urbanos e inertes. En cualquier caso el Ayuntamiento deberá hacerse cargo de su gestión cumpliendo el Plan Zonal de Residuos, la Ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos de la Comunidad Valenciana, el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero y la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
9. Se deben cumplir las cautelas expresadas en el Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de septiembre de 2005. Éstas se resumen a continuación:  
. La documentación remitida respeta un polígono de protección del Bien de Interés Cultural y del poblado ibérico definido por las coordenadas UTM del texto. Así mismo se indica con claridad que dentro de este polígono no se podrá realizar ningún tipo de actuación urbanística que implique remoción del subsuelo, salvo ajardinamiento y siempre previa autorización de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
. El lado del polígono 3 y 4 que discurre por el eje del futuro vial estará sujeto a modificaciones en función de los resultados de las excavaciones arqueológicas que deberán solicitarse previamente a la construcción del mismo.  
. En el resto del ámbito de aplicación del P.D.A.I. será de aplicación el Título III de la Ley 4/98, y en consecuencia todas las obras que supongan remoción del subsuelo estarán sujetas a Estudio Previo e informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
. En las parcelas no prospectadas se asume la necesidad de prospectarlas con anterioridad a fin de que dicha Dirección General emita informe al respcto.  
. En cuanto al patrimonio etnológico, se citan dos norias en la zona prospectada de las que se ha aportado la ficha requerida, una se pondrá en valor (la mejor conservada) en una de las zonas ajardinadas, con el necesario mantenimiento por parte del promotor, y la otra será destruida.  
Además, se advierte de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Si durante la ejecución del proyecto se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos no detectados anteriormente y que no han sido objeto del Informe vinculante referido, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes de manera inmediata, adoptando las medidas preventivas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
10. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
11. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
12. Para minimizar la afección al Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, se estima que debe ser el Decreto 4/2003, de 21 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el PORN y el PRUG de dicho Parque Natural, quien establezca aquellos mecanismos que eviten el impacto sobre la fauna, la vegetación y la morfología de dicho espacio protegido. No obstante, y según la legislación de impacto ambiental, serán los mismos proyectos los que redacten una serie de medidas correctoras adoptadas para reducir, eliminar o compensar los efectos negativos que se puedan producir sobre el medio ambiente. Por este motivo se estima necesario que el Promotor, y de forma consensuada con la Conselleria de Territorio y Vivienda, ejecute las siguientes medidas previstas en el PORN-PRUG del Parque:  
. Limpieza de playas y del entorno costero del Sector, al finalizarse la urbanización del Sector. La limpieza debe efectuarse manualmente, antes y después de la temporada de nidificación, con objeto de no interferir los procesos reproductores. Durante la temporada de nidificación únicamente se procederá al vaciado de las papeleras y a la limpieza manual de los tramos de playa, si bien con carácter extraordinario.  
. Creación de barreras vegetales de protección. Con objeto de reducir el impacto que las urbanizaciones colindantes al parque natural (prevista urbanización de Torre de la Sal) producen sobre éste, se propone la creación de barreras visuales de vegetación que se situarán al sur del parque, extendiéndose también, si se considerara oportuno, a las vías de acceso al mismo o a aquellas con mayor influencia del tráfico rodado perimetral. La barrera protectora estaría formada exclusivamente por una especie, Phragmites maximus, ya que de ésta forma parte de la vegetación natural de la zona y cumple todos los requisitos necesarios para actuar de pantalla protectora. Esta barrera de vegetación, que se extendería en principio por el límite sur, tendría una longitud a concretar y se haría sobre una anchura de unos 5 m.  
. Adecuación del sistema de canales y acequias, con objeto de conformar una barrera física más efectiva que impidiera el acceso al parque de forma incontrolada, se propone la adecuación de los canales perimetrales del parque. Esta actuación debería ser desarrollada prioritariamente en el límite sur lindante con el área urbanizable de Torre la Sal.  
. Se reservarán terrenos con el fin de que se establezca un área de equipamientos para educación y difusión ambiental en las zonas verdes y dotacionales cercanas al Centro de Investigaciones Biólogo Marinas.  
13. Se deben destinar las zonas verdes y reservas dotacionales de la parte nororiental del Sector y de la franja limítrofe con el Dominio Público Marítimo-Terrestre, para crear un espacio orientado a absorber el incremento de la presión humana en la zona y a concienciar a la población sobre el respecto hacia los espacios protegidos. Para ello, es necesario crear un espacio apto para el uso humano, y que reúna todas las características de los valores que se desean proteger, empleando por tanto aquellas especies vegetales características de una zona húmeda litoral y en especial aquellas por las que se ha designado el LIC, entre las que se encuentran juncales, eneales, carrizales y masiegares. El espacio dará a conocer los valores del marjal mediante la colocación de carteles, que informen sobre las diferentes especies que habitan en las zonas húmedas, así como las normas de protección del parque natural.  
En cuanto a las especies a utilizar en los ajardinamientos se deberán emplear especies vegetales autóctonas. En las zonas verdes de la zona costera se deben conservar e integrar las manchas de comunidades vegetales de interés existentes (especies características de una zona húmeda litoral, de saladares o del cordón litoral). Para ello se realizará de forma previa un estudio específico al respecto por parte de especialistas en la materia y en una época adecuada. Además se diseñarán pantallas visuales dentro del Sector, similares a las propuestas en el límite sur del Parque Natural para minimizar la afección paisajística.  
Este estudio, junto con el Proyecto donde se propongan y concreten las medidas de restauración, integración y ajardinamiento de estas zonas verdes deberá ser consensuado e informado por la Conselleria de Territorio y Vivienda.   
En todo caso se debe evitar el empleo en los ajardinamientos de especies invasoras, como es el caso del ailanto (Ailanthus altissima), que se propone en el Plan Especial de Protección de Torre La Sal, pero que no se considera adecuada por su marcado carácter colonizador.  
14. Para atenuar la afección paisajística, las nuevas edificaciones deberán armonizar con las construcciones tradicionales y con los edificios de valor etnográfico o arquitectónico que existieran en su entorno inmediato. Además, deberán tener todos sus paramentos exteriores y cubiertas terminadas, empleando formas, materiales y colores que favorezcan una mejor integración paisajística.  
15. Se incluirán en el Programa de Vigilancia Ambiental las labores de replanteo y balizado de la zona de obras y de vigilancia de las mismas, con especial cuidado para evitar la afección al Parque Natural, a la zona del Dominio Público Marítimo-Terrestre, y a las manchas de vegetación natural que se integrarán en zonas verdes.  
16. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, del planeamiento propuesto, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental y en los Informes Sectoriales y las labores de vigilancia a incluir en el Programa de Vigilancia Ambiental, se incorporarán al preceptivo Proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 17 de octubre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML