Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5882, del 30-10-2008 (2008/12436)

RESOLUCIÓ de 16 d'abril de 2008, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aprova definitivament l'homologació i Pla de reforma interior Hierros Turia de València.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5882

Data del DOGV
:   30-10-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/12436

CVE


Data del document
:   16-04-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [València](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 16 d'abril de 2008, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aprova definitivament l'homologació i Pla de reforma interior Hierros Turia de València. [2008/12436]  
Vist el Projecte d'homologació i Pla de reforma interior Hierros Turia de València, i de conformitat amb els següents,  
Antecedents de fet  
Primer  
El Pla de reforma interior forma part del programa d'actuació integrada que va ser objecte d'informació pública mitjançant anuncis publicats en el periòdic El País de 2 de març i en el DOGV de 5 de març de 2004.  
L'aprovació provisional es va produir mitjançant un acord plenari de 26.05.2006, i al mateix temps l'adjudica la condició d'urbanitzador a la mercantil Hierros Turia, SA.  
Atés que l'àmbit d'actuació recau al terme de Xirivella en una xicoteta part, aquest ajuntament, mitjançant un acord plenari de 21.10.2004 va delegar les competències de tramitació en l'Ajuntament de València, el qual va acceptar la delegació mitjançant un acord del seu Ple de data 29.12.2004. Amb data 5 d'abril de 2006, el de València va remetre al de Xirivella còpia dels informes tècnics emesos a fi de que aquest últim poguera presentar al·legacions i informar, sense que aquesta corporació exercirà el seu dret.  
Finalment, per resolució del regidor delegat de 30.01.2007 es declara complida l'esmena dels condicionants interposats pel Ple i es disposa la remissió a la Conselleria.  
Segon  
El projecte presentat el 1.03.2007 en aquesta Conselleria consta dels documents següents:  
Pla de reforma interior  
Homologació  
Memòria del programa.  
Estudi de trànsit.  
Posteriorment, amb data entrada 21 de juny de 2007, l'Ajuntament va aportar l'estudi de paisatge.  
Tercer  
L'àmbit d'actuació està constituït per una parcel·la de 25.347'10 m² situada al polígon industrial Vara de Quart, que dóna a l'av. Tres Forques, el qual alberga les instal·lacions industrials de l'empresa promotora. Com ja es va dir, una xicoteta part de la parcel·la, el 4%, recau en terme de Xirivella. Els límits són:  
Nord: av. Tres Forques.  
Sud: illa industrial.  
Est: c/ dels Gremis  
Oest: carrer limítrof amb parcel·la de Ros Casares.  
Es tracta de sòl urbà industrial completament consolidat per l'edificació i urbanització.   
L'objecte del projecte és el següent:  
1. Canvi de qualificació de l'illa, la qual passa d'ús industrial a terciari TER-3.  
2. Millorar la integració de la parcel·la amb l'entorn, ampliant els carrers perimetrals i reduint la superfície neta de la parcel·la, mitjançant la reculada dels seus límits. Així:  
- S'amplia l'amplària del carrer limítrof amb la parcel·la de Ros Casares, el qual passa de 15 a 24 m.  
- S'amplia el carrer perpendicular al carrer dels Gremis, el qual passa de 12 a 23 m.  
- Es renova el paviment de la calçada del carrer dels Gremis entre els carrers dels Fusters i Tres Forques.  
- S'amplia l'amplària del carrer dels Gremis per a disposar una banda d'aparcaments en bateria al costat de la parcel·la de Hierros Turia.  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
- S'adequa l'eixida a l'avinguda Tres Forques disposant dos carrils d'emmagatzemament i incorporació a aquest carrer, millorant el radi de gir.  
3. Com a conseqüència d'aquesta remodelació viària, es disposen noves bandes d'aparcament en bateria i se suprimeixen els apartadors ferroviaris en desús.  
4. L'edificabilitat vigent en el Pla general ascendeix a 8 m³/m². S'efectua la conversió a m²/sostre dividint els 8 m³ entre 5 metres d'altura de la planta baixa.   
D'esta manera es calcula l'edificabilitat així:  
23.171'19 m² x 1'60 = 37.073'90 m² sostre  
Aquesta edificabilitat es distribueix de manera geomètric ajustant-la a les alineacions i nombre de plantes definides en els plànols. S'arredoneix, per tant, l'edificabilitat a 36.015'14 m²sostre (resultat de multiplicar la superfície de la parcel·la neta 18.007'57 per dues plantes). En definitiva, es redueix lleugerament l'edificabilitat total per a ajustar el seu còmput per alienacions i nombre de plantes, d'acord amb les previsions del Pla general.  
5. Les normes urbanístiques del PRI efectuen una remissió global a l'article 6.48 de les normes del Pla general que regula l'ús terciari TER-3.  
6. Les principals magnituds de la proposta es resumeixen en aquests quadres:  
  
\*L'àmbit de connexió exterior suplementari només s'hauria d'urbanitzar en el cas que aquest PRIM s'execute abans que el PRI limítrof.  
Quart  
El projecte s'acompanya d'un estudi de trànsit que analitza l'accessibilitat i els aparcaments necessaris per a l'ús que s'ha d'implantar.  
A) Pel que fa als accessos, l'estudi examina dues alternatives: la primera a través del túnel que s'ha de construir a l'av. Tres Forques a càrrec de l'actuació Ros Casares, ja aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 15.05.2003; i la segona, per al cas que l'indicat túnel no estiguera construït amb antelació a la instal·lació d'aquest nou ús.  
1. La primera solució d'accessos preveu l'existència del túnel que s'ha de construir a l'av. Tres Forques, a càrrec de l'actuació urbanística Ros Casares ja aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme l'objecte de la qual era semblant a aquesta. L'estudi s'elabora partint de la necessitat de l'ús d'oficina prenent com a accessos principals la incorporació des de la marginal esquerra de la V-30, a través des del túnel de l'av. de Tres Forques, i eixida cap al Bulevard Sud. Amb el càlcul següent:  
- 2.455 vehicles: V-30.  
- 2.618 Vehicles: túnel.  
2. Amb caràcter subsidiari, per al cas de no estar en servei el túnel de l'av. Tres Forques, es justifica l'accessibilitat des del Bulevard Sud i a través dels carrers interns del polígon industrial.  
B) Els aparcaments es dimensionen prenent les necessitats que demana l'ús d'oficines, i el mateix estudi de trànsit reconeix que per a altres usos terciaris caldria un nou estudi de trànsit específic.  
No obstant això aquesta limitació no es troba adequadament regulada en les normes urbanístiques del PRI, per la qual cosa resulta necessari incloure aquesta restricció d'usos consegüents.  
La reserva per a aparcaments es calcula prenent l'estàndard d'una plaça cada 100 m² sostre, la qual cosa ofereix una exigència de 360 places en parcel·la privada i 180 en parcel·la pública. L'ordenació proposada permet una reserva de 182 places, per la qual cosa es compleix la reserva legal exigible.  
També en aquest cas, com en l'apartat anterior, la reserva es compleix únicament per a ús d'oficina, però no així per al cas d'altres usos terciaris. Haurà de fer-se constar aquesta limitació, així mateix, en les normes urbanístiques del PRI.  
L'estudi de trànsit ressenyat va tenir informe favorable del Servei de Circulació de l'Ajuntament de València, sempre que les activitats que s'han d'implantar es limiten a l'ús oficines.  
Cinqué  
El projecte incorpora un estudi d'integració paisatgística que canalitza la conca visual, els punts d'observació, les unitats de paisatge, els recursos paisatgístics, la metodologia utilitzada i les conclusions. Es resumeix de la manera següent:  
1. S'identifiquen els llindars d'observació, en distància curta (500 m), mitjana (1.500) i llarga (3.500). I les zones de visibilitat.  
2. Es distingeixen dues unitats de paisatge:  
- UP-1: Vara de Quart d'ús industrial.  
- UP-2: Conurbació de València. Hi destaca el centre comercial.  
3. No es localitzen recursos paisatgístics.  
4. La qualitat escènica és la corresponent a una àrea urbana.  
5. Es conclou que la fragilitat del paisatge és molt baixa i, per tant, la integració de l'actuació és alta. Es considera suficient, per tant, la integració adequada de l'edificació en l'entorn.  
Sisé  
Durant la tramitació en el Servei Territorial d'aquesta Conselleria, s'han sol·licitat els informes següents:  
- Servei de Suport Tècnic, quant a l'estudi d'integració paisatgística. (18.07.2007).  
- Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures (20.04.2007).  
- Agència Valenciana de Turisme (20.04.2007).  
- Direcció General de Comerç (20.04.2007).  
- Demarcació de Carreteres de l'Estat (20.04.2007).  
- ADIF (20.04.2007).  
- Ferrocarrils de la Generalitat (20.04.2007).  
- DG de Transports de la Conselleria d'Infraestructures (20.04.2007).  
Servei de Carreteres de la Diputació Provincial (20.04.2007).  
Se n'han rebut els següents:  
1. Demarcació de Carreteres del Ministeri de Foment (data d'entrada 18.06.2007), indicant que l'actuació es projecta fora de la zona d'influència de la xarxa de carreteres. No obstant això, s'estima que els accessos han de compatibilitzar-se amb els previstos per a l'antiga factoria Ros Casares.  
2. ADIF (entrada el 31.07.2007), indicant que l'actuació no afecta cap línia ferroviària.  
3. Servei de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures (entrada 13.09.2007), en sentit favorable.  
4. Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (entrada 22.05.2007), assenyalant que l'actuació no afecta les seues competències.   
5. Agència Valenciana de Turisme (entrada 6.06.2007), afirmant que no s'hi presenta objecció des del punt de vista turístic.  
6. Àrea de Comerç (entrada 14.05.02007), amb el contingut següent:  
«Primer: Aquesta Direcció General ha mantingut que, des de la perspectiva de l'urbanisme comercial és aconsellable evitar la generació d'una convivència d'aquests usos amb usos industrials en zones destinades predominantment a activitats productives.  
En relació amb l'anterior, és sempre preferible la instal·lació d'equipaments comercials i de gran part de les activitats terciàries en zones residencials ja que actua com a element dinamitzador, a més de vertebrar la trama urbana, atenent les exigències de la demanda de la població i evitant majors desplaçaments;   
No obstant això, actualment, aquest polígon ha perdut la seua caracterització dominant com a industrial i dóna cabuda a diferents activitats terciàries, principalment oficines com a comerç, tant de majorista com detallista; per la qual cosa la proposta del PRIM s'ajusta a aquesta tendència ja consolidada.  
Segon: En relació amb l'anterior, i de cara al desenvolupament futur d'aquests terrenys, convé assenyalar que les activitats comercials instal·lades al Polígon de Vara de Quart es caracteritzen perquè es dediquen al comerç a l'engròs, dirigit a altres empreses o comerciants, o bé, ocupen naus de grans dimensions atés el volum dels articles que comercialitzen.  
Per tant, les possibles activitats de comerç al detall que s'instal·len en aquesta zona, tenint en compte l'existència d'un centre comercial en les proximitats, hauran de mantenir el mateix perfil terciari que actualment té el polígon.  
Així, atenent a les consideracions exposades i a falta d'un major grau de concreció sobre les activitats terciàries que s'instal·laran en el sector i, concretament, sobre les característiques dels establiments comercials que es projecten, i tenint en compte que poden implantar-se un altre tipus d'activitats com oficines, activitats d'oci o recreatives, etc, no s'oposen objeccions a l'aprovació del PRIM.  
No obstant això, en cap cas aquesta Conselleria queda vinculada per a concedir autorització a la implantació de grans superfícies de venda al detall que puguen resultar emparades per aquest, les quals quedarien obligades a obtenir, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència municipal, l'autorització d'aquesta Conselleria prevista en l'article 17 de la Llei 8/1986, de la Generalitat Valenciana, d'ordenació del comerç i superfícies comercials (DOGV núm. 497, de 31 de desembre), desenvolupada per Decret 256/94, de 20 de desembre del Govern Valencià (DOGV núm. 2429, de 17 de gener de 1995), la qual requerirà en cada cas l'elaboració d'un informe tècnic específic en relació amb els criteris recollits en l'article 6 de la Llei 7/1996, d'ordenació del comerç detallista (BOE núm. 15, de 17 de gener) i en l'article 10 de l'esmentat Decret 256/94.»  
7. Àrea de Carreteres de la Diputació Provincial, de data 18-7-2007, indicant que no afecta les seues competències.  
Seté  
Com ja s'ha posat de manifest, l'Ajuntament de València va concedir tràmit d'audiència al de Xirivella, amb data 5 d'abril de 2006, sense que aquesta corporació exercira el seu dret. No obstant això, el Servei Territorial d'aquesta Conselleria ha concedit nou tràmit d'audiència i l''Ajuntament de Xirivella ha presentat, amb data entrada 18-10-2007, els informes que, segons sembla, va remetre l'Ajuntament de València el 20.07.2006 i que no consten en l'expedient de tramitació municipal. S'hi adjunten informes favorables de l'enginyer tècnic, el cap del Servei Jurídic i arquitectes municipals. L'informe de l'arquitecte municipal condiciona el seu caràcter favorable al següent:  
«1. Condicions de connexió i integració de la nova UE en la xarxa viària secundària del seu entorn més immediat, i en la xarxa viària primària de l'av. de Tres Forques.  
Tal com s'assenyala en l'informe tècnic de l'Oficina Tècnica de Planejament de l'Ajuntament de València, s'haurà d'incloure en les ordenances urbanístiques tant del PRIM com de l'homologació "que en el cas d'implantació de qualsevol dels usos terciaris permés per als quals no s'ha presentat estudi de trànsit (és a dir: comercial, hoteler o recreatiu) s'ha de justificar la idoneïtat de la capacitat de la xarxa viària com s'ha fet per a l'ús d'oficines.  
2. Si l'accés a la nova UE del PRIM Hierros Turia no es realitza a través del túnel l'execució de la qual s'ha inclòs íntegrament com a càrrega en el PAI ROS CASARES, la relació entre repercussions de càrregues (?/m²sostre) dels dos PAI, podria ser correcta. Pel contrari, i en el cas que l'accés a la nova UE del PRIM Hierros Turia es realitzarà a través del túnel l'execució de la qual s'ha inclòs íntegrament com a càrrega en el PAI Ros Casares, no semblaria correcta aquesta relació, ja que ambdós UE se servirien per igual d'una mateixa infraestructura necessària per a la connexió i integració amb la xarxa viària primària existent, i en canvi únicament una d'aquestes suportaria les càrregues que implicaria executar aquesta infraestructura.»  
Vuité  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió celebrada el 5 de desembre de 2007, va acordar supeditar l'elevació al conseller de l'expedient d'homologació i Pla de reforma interior Hierros Turia de València per a la seua aprovació definitiva a què s'esmenaren els següents condicionants:  
1. Ha d'incloure's clarament en l'articulat de les normes urbanístiques del PRI i en els plans d'ordenació que l'únic ús terciari admés és el d'oficines, i que l'autorització de qualsevol altre ús distint requerirà un estudi de trànsit específic i l'aprovació, si és el cas, d'un instrument urbanístic nou.   
2. En la fitxa de gestió del PRI s'inclourà la clàusula següent:  
«Abans de l'atorgament de les llicències d'ocupació haurà de justificar-se, mitjançant informe de l'Ajuntament de Xirivella, que aquesta Unitat d'Execució Hierros Turia ha contribuït en un percentatge del 36'44% al finançament de l'execució del túnel de l'av. de Tres Forques, a càrrec de la UE Ros Casares. Si en el moment d'atorgar les llicències d'ocupació no està finalitzada l'execució del túnel, haurà de justificar-se la constitució davant de l'Ajuntament de Xirivella de la garantia suficient que assegure el compliment d'aquesta obligació.»  
  
\* \* \* \* \*  
Nové  
Mitjançant una resolució de la directora general d'Ordenació del Territori de data 13 de març de 2008, i a la vista de la documentació presentada per l'Ajuntament de València, en data 8 de febrer de 2008, es considera complit l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València de 5 de desembre de 2007 i es proposa elevar l'expedient al conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge per a la seua aprovació definitiva.  
Fonaments de dret  
Primer  
El municipi de València té Pla general aprovat el 28 de desembre de 1988 i el de Xirivella el 28 de novembre de 1989.  
Segon  
Aquest projecte de Pla de reforma no incrementa l'edificabilitat prevista en el Pla general, sinó que s'adapta a les prescripcions normatives vigents, convertint a m² de sostre la intensitat edificatòria fixada en el planejament anterior en m³ de volum, mitjançant el procediment de dividir-la entre 5 m d'altura de la planta baixa.  
Amb aquest càlcul, s'obté el resultat següent:  
23.171'19 m² x 1'60 /8/5) = 37.073'90 m²sostre  
L'edificabilitat total així obtinguda es distribueix de manera geomètrica, ajustant-la a les alineacions i nombre de plantes definides en els plans. S'arredoneix, per tant, a la baixa l'edificabilitat a 36.015'14 m²sostre, resultat de multiplicar la superfície de la parcel·la neta 18.007'57 per dues plantes. En definitiva, es redueix lleugerament l'edificabilitat per a ajustar-la a les previsions de càlcul del Pla general.  
Tercer  
En no comportar la reforma un increment d'edificabilitat, no escau exigir una major reserva dotacional. En tot cas, s'augmenta la dotació viària per a atendre les exigències funcionals del nou ús.   
Correlativament, es disminueix la superfície de les parcel·les privades. El resum es recull en el quadre següent:  
Es compleix l'exigència de l'article 17 de l'annex del Reglament de planejament (RPCV), en justificar-se que la relació entre l'índex de sòl dotacional (ISD) i l'índex d'edificabilitat bruta (IEB) de la nova ordenació siga major que la mateixa relació en l'ordenació anterior. Amb el resum següent:   
28'85% > 8'59%  
1'42 m²sostre/m²sòl 1'46 m²sostre/m²sòl  
O el que és el mateix: 20'32 > 5'88  
Quart   
En no produir-se un increment d'edificabilitat, no es genera en principi una demanda addicional de recursos hídrics i, per tant, no resulta preceptiu l'informe de l'organisme de conca. D'altra banda, el promotor justifica que el cabal de consum calculat per al nou ús d'ofi  
\* \* \* \* \*  
cines és 230 (150) m³/d, inferior al de la instal·lació industrial anterior calculat en 591'12 m³/d.  
S'han aportat a l'expedient informes justificatius de l'empresa EMIVASA i d'un enginyer industrial de la promotora que justifiquen aquests extrems de la manera següent:   
A) Informe d'EMIVASA (juliol 2007)  
«L'àmbit sobre el qual s'estableix el PRIM representa una superfície total de 23.347'10 m², íntegrament de terrenys que ja disposen de la classificació de sòl urbà.  
La proposta del PRIM representa per a l'àmbit del pla passar d'una superfície de 23.143'25 m² de sòl privat (edificabilitat total de 36.015'14 m²sostre amb qualificació TER). Aquesta modificació no compota increment potencial de població en l'àmbit en qüestió.  
No obstant el canvi de qualificació, en tractar-se de sòl ja classificat com a urbà, la disponibilitat dels recursos per a l'abastiment d'aigua potable a la zona en qüestió, ja es troba garantida a través de les previsions del mateix desenvolupament del pla general.  
En conseqüència, i sense perjudici de la necessitat del corresponent projecte d'urbanització, cal concloure que es manté la disponibilitat de l'abastiment d'aigua potable del municipi de València».  
B) Informe de l'enginyer industrial de la promotora (octubre 2007)  
La zona d'actuació del Pla de reforma interior de millora (d'ara en avant PRIM) se situa en l'extrem oest del polígon industrial Vara de Quart, pròxima al marge esquerre del nou llit del riu Túria.  
La proposta del PRIM representa per a l'àmbit del pla passar d'una qualificació IND-2ª, a una qualificació de TER.  
La instal·lació industrial existent posseïa una canonada d'entrada de 75 mm de diàmetre exterior i té dos comptadors, un en la canonada principal de 15 m³/h.  
Suposant que el diàmetre intern de la canonada d'entrada és de 66 mm, el cabal que podria suportar, seria:  
Q = 2 x x D2/4 = 6'84\*10-3 m³/sòl  
Sent:  
Q: cabal (m³/sòl)  
D: diàmetre intern de canonada (m)  
El cabal emergent per la canonada d'entrada, podria arribar els 24'63 m³/h, que equivalen a 591'12 m³/d.  
El cabal punta provinent del comptador principal, seria de 360 m³/d.  
Per a ús terciari  
L'edificabilitat total per a aquest ús, és de 37.029'20 m² sostre, dels quals 28.812'12 m² són de superfície útil.  
Segons el document bàsic de seguretat en cas d'incendi (DB-SI), del Codi tècnic de l'edificació, s'entén com a superfície nul·la: zones d'ocupació ocasional i accessibles únicament a l'efecte de manteniment (sales de màquines, locals per a material de neteja, neteges de planta, etc).  
La superfície total destinada als treballadors, serà de 230.50 m² aproximadament, i comporta el 20% de la superfície útil és superfície nul·la.  
Segons el document bàsic de seguretat en cas d'incendi (DB-SI), del codi tècnic de l'edificació, la densitat d'ocupació per a ús administratiu (plantes o zones d'oficines), és de 10 m²/persona.  
Conseqüentment, el número aproximat de treballadors, en una superfície de 17.287 m², serà de 2.305 persones.  
Si adoptem com a consum mitjà d'aigua en oficines la quantitat de 100 litres per dia i per persona, el consum diari total serà de 230'5 m³/d, cabal inferior al de la instal·lació industrial anterior.  
Aquests informes s'han traslladat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb data 14 de novembre de 2007.  
Cinqué  
L'interés públic de la proposta queda prou acreditat, en tant que és coherent amb la tendència dominant en els últims anys en la línia de terciarització del polígon industrial Vara de Quart, en integrar-se millor en la malla urbana residencial l'ús terciari que l'industrial. Aquesta tendència es destaca en l'informe ressenyat de la Direcció General de Comerç. Des d'aquesta perspectiva, la proposta conforma una tendència constant generada per la mateixa dinàmica social i econòmica de la zona.  
Sisé  
El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, és l'òrgan competent per a l'aprovació definitiva dels plans generals -i les seues modificacions- de municipis de més de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa l'article 6-e), per remissió del Decret 162/2007, de 3 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat.   
Vistos els preceptes legals citats i la resta de general i pertinent aplicació, conforme a l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, resolc:  
Aprovar definitivament l'homologació i Pla de reforma interior Hierros Turia de València.  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar recurs potestatiu de reposició davant del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el termini d'un mes comptador des de l'endemà a la notificació d'aquesta, d'acord amb el que estableixen els articles 116.1 i 117.1 de la Llei 4/1999, de modificació de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú; o bé, recurs contenciós administratiu davant de la sala contenciosa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà a la notificació d'aquesta, de conformitat amb el que disposa l'article 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa. Tot això, sense perjudici que puga exercir qualsevol altre recurs que crega oportú.  
València, 16 d'abril de 2008.- El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge: José Ramón García Antón.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5882, del 30-10-2008 (2008/12436)

RESOLUCIÓN de 16 de abril de 2008, del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, por la que se aprueba definitivamente la homologación y Plan de reforma interior Hierros Turia de Valencia.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5882

Fecha DOGV
:   30-10-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/12436

CVE


Fecha del documento
:   16-04-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [València](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 16 de abril de 2008, del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, por la que se aprueba definitivamente la homologación y Plan de reforma interior Hierros Turia de Valencia. [2008/12436]  
Visto el proyecto de homologación y Plan de reforma interior Hierros Turia de Valencia, y de conformidad con los siguientes,  
Antecedentes de hecho  
Primero  
El Plan de reforma interior forma parte del Programa de Actuación Integrada que fue objeto de información pública mediante anuncios publicados en el periódico El País de 2 de marzo y en el DOGV de 5 de marzo de 2004.  
La aprobación provisional se produjo mediante acuerdo plenario de 26.05.2006, adjudicándose al mismo tiempo la condición de urbanizador a la mercantil Hierros Turia, SA.  
Como quiera que el ámbito de actuación recae en término de Xirivella en una pequeña parte, este ayuntamiento mediante acuerdo plenario de 21.10.2004 delegó las competencias de tramitación en el Ayuntamiento de Valencia, que aceptó la delegación mediante acuerdo de su Pleno de fecha 29.12.2004. Con fecha 5 de abril de 2006, el de Valencia remitió al de Xirivella copia de los informes técnicos emitidos al objeto de que este último pudiera presentar alegaciones e informar, sin que esta Corporación ejerciera su derecho.  
Finalmente, por Resolución del concejal delegado de 30.01.2007 se declara cumplida la subsanación de los condicionantes interpuestos por el Pleno y se dispone la remisión a la Conselleria.  
Segundo  
El proyecto presentado el 1.03.2007 en esta Conselleria consta de los siguientes documentos:  
- Plan de Reforma Interior.  
- Homologación.  
- Memoria del Programa.  
- Estudio de tráfico.  
Posteriormente, con fecha de entrada 21 de junio de 2007, el Ayuntamiento aportó Estudio de Paisaje.  
Tercero  
El ámbito de actuación está constituido por una parcela de 25.347'10 m² situada en el polígono industrial Vara de Quart, recayente a la av. Tres Forques, que alberga las instalaciones industriales de la empresa promotora. Como ya se dijo, una pequeña parte de la parcela, el 4%, recae en término de Xirivella. Los linderos son:  
Norte: av. Tres Forques.  
Sur: Manzana industrial.  
Este: C/ dels Gremis  
Oeste: Calle colindante con parcela Ros Casares.  
Se trata de suelo urbano industrial completamente consolidado por la edificación y urbanización.   
El objeto del proyecto es el siguiente:  
1. Cambio de calificación de la manzana pasando de uso industrial a terciario TER-3.  
2. Mejorar la integración de la parcela con el entorno, ampliando las calles perimetrales y reduciendo la superficie neta de la parcela, mediante el retranqueo de sus lindes. Así:  
- Se amplía la anchura de la calle colindante con la parcela de Ros Casares, que pasa de 15 a 24 m.  
- Se amplía la calle perpendicular a la C/ dels Gremis pasando de 12 a 23 m.  
- Se renueva el firme de la calzada de la C/ dels Gremis entre las calles dels Fusters y Tres Forques.  
- Se amplía la anchura de la C/ dels Gremis para disponer una banda de aparcamientos en batería en el lado de la parcela de Hierros Turia.  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
- Se adecua la salida a la Avenida Tres Forques disponiendo dos carriles de almacenamiento e incorporación a esta calle, mejorando el radio de giro.  
3. Como consecuencia de esta remodelación viaria, se disponen nuevas bandas de aparcamiento en batería y se suprimen los apartaderos ferroviarios en desuso.  
4. La edificabilidad vigente en el Plan General asciende a 8 m³/m². Se efectúa la conversión a m²/T dividiendo los 8 m³ entre 5 metros de altura de la planta baja.  
De esta forma se calcula la edificabilidad así:  
23.171'19 m² x 1'60 = 37.073'90 m²T  
Esta edificabilidad se distribuye de modo geométrico ajustándola a las alineaciones y números de plantas definidas en los planos. Se redondea por tanto la edificabilidad a 36.015'14 m²T (resultado de multiplicar la superficie de la parcela neta 18.007'57 por dos plantas). En definitiva se reduce ligeramente la edificabilidad total para ajustar su cómputo por alienaciones y número de plantas, de acuerdo con las previsiones del Plan General.  
5. Las normas urbanísticas del PRI efectúan una remisión global al artículo 6.48 de las normas del Plan General que regula el uso terciario TER-3.  
6. Las principales magnitudes de la propuesta se resumen en estos cuadros:  
  
\*El ámbito de conexión exterior suplementario sólo se habría de urbanizarse en el supuesto de que el presente PRIM se ejecutara antes que el PRI colindante.  
Cuarto  
El proyecto se acompaña de un estudio de tráfico que analiza la accesibilidad y los aparcamientos necesarios para el uso a implantar.  
A) En cuanto a los accesos, el estudio examina dos alternativas: la primera a través del túnel a construir en la av. Tres Forques a cargo de la actuación Ros Casares, ya aprobada por la Comisión Territorial de Urbanismo el 15-5-2003; y la segunda, para el caso que el indicado túnel no estuviera construido con antelación a la instalación de este nuevo uso.  
1. La primera solución de accesos contempla la existencia del túnel a construir en la av. Tres Forques, a cargo de la actuación urbanística «Ros Casares» ya aprobada por la Comisión Territorial de Urbanismo cuyo objeto era similar al presente. El estudio se elabora partiendo de la necesidad del uso «oficina» tomando como accesos principales la incorporación desde la marginal izquierda de la V-30, a través desde el túnel de la av. de Tres Forques, y salida hacia el Bulevar Sur. Con el siguiente cálculo:  
- 2.455 vehículos: V-30.  
- 2.618 Vehículos: Túnel.  
2. Con carácter subsidiario, para el caso de no estar en servicio el túnel de la av. Tres Forques, se justifica la accesibilidad desde el Bulevar Sur y a través de las calles internas del polígono industrial.  
B) Los aparcamientos se dimensionan tomando las necesidades que demanda el uso oficinas, reconociendo el propio estudio de tráfico que para otros usos terciarios sería necesario un nuevo estudio de tráfico específico.  
Sin embargo esta limitación no se encuentra adecuadamente regulada en las normas urbanísticas del PRI, por lo que resulta necesario incluir esta restricción de usos consiguientes.  
La reserva para aparcamientos se calcula tomando el estándar de una plaza cada 100 m²T, lo que ofrece una exigencia de 360 plazas en parcela privada y 180 en parcela pública. La ordenación propuesta permite una reserva de 182 plazas, por lo que se cumple la reserva legal exigible.  
También en este caso, como en el apartado anterior, la reserva se cumple únicamente para uso oficina, pero no así para el caso de otros usos terciarios. Deberá hacerse constar esta limitación, asimismo, en las normas urbanísticas del PRI.  
El estudio de tráfico reseñado fue informado favorablemente por el servicio de circulación del Ayuntamiento de Valencia, siempre que las actividades a implantar se limiten al uso oficinas.  
Quinto  
El proyecto incorpora un estudio de integración paisajística que canaliza la cuenca visual, los puntos de observación, las Unidades de paisaje, los recursos paisajísticos, la metodología utilizada y las conclusiones. Se resume de la siguiente forma:  
1. Se identifican los umbrales de observación, en distancia corta (500 m), media (1.500) y larga (3.500). Y las zonas de visibilidad.  
2. Se distinguen dos Unidades de paisaje:  
- UP-1: Vara de Quart de uso industrial.  
- UP-2: Conurbación de Valencia. Destaca el Centro Comercial.  
3. No se localizan recursos paisajísticos.  
4. La calidad escénica es la correspondiente a un área urbana.  
5. Se concluye que la fragilidad del paisaje es muy baja y por tanto la integración de la actuación es alta. Se considera suficiente, por tanto, la integración adecuada de la edificación en el entorno.  
Sexto  
Durante la tramitación en el Servicio Territorial de esta Conselleria, se han solicitado los siguientes informes:  
- Servicio de Apoyo Técnico, en cuanto al estudio de integración paisajística. (18.07.2007).  
- División de Carreteras de la Conselleria de Infraestructuras (20.04.2007).  
- Agencia Valenciana de Turismo (20.04.2007).  
- Dirección General de Comercio (20.04.2007).  
- Demarcación de Carreteras del Estado (20.04.2007).  
- ADIF (20.04.2007).  
- Ferrocarriles de la Generalitat (20.04.2007).  
- DG Transportes, Conselleria de Infraestructuras (20.04.2007).  
- Servicio de Carreteras de la Diputación Provincial (20.04.2007).  
Se han recibido los siguientes:  
1. Demarcación de Carreteras del Ministerio de Fomento (fecha de entrada 18.06.2007), indicando que la actuación se proyecta fuera de la zona de influencia de la red de carreteras. No obstante, se estima que los accesos deben compatibilizarse con los previstos para la antigua factoría Ros Casares.  
2. ADIF (entrada el 31.07.2007), indicando que la actuación no afecta a línea ferroviaria.  
3. Servicio de Carreteras de la Conselleria de Infraestructuras (entrada 13.09.2007), en sentido favorable.  
4. Ferrocarriles de la Generalitat Valenciana (entrada 22.05.2007), señalando que la actuación no afecta a sus competencias.   
5. Agencia Valenciana de Turismo (entrada 6.06.2007), afirmando que no se presenta objeción desde el punto de vista turístico.  
6. Área de Comercio (entrada 14.05.2007), con el siguiente contenido:  
«Primero: Esta Dirección General ha venido manteniendo que, desde la perspectiva del urbanismo comercial es aconsejable evitar la generación de una convivencia de estos usos con usos industriales en zonas destinadas predominantemente a actividades productivas.  
En relación con lo anterior, es siempre preferible la instalación de equipamientos comerciales y de gran parte de las actividades terciarias en zonas residenciales ya que actúa como elemento dinamizador, además de vertebrar la trama urbana, atendiendo las exigencias de la demanda de la población y evitando mayores desplazamientos;   
No obstante lo anterior, actualmente, dicho polígono ha perdido su caracterización dominante como industrial dando cabida a diferentes actividades terciarias, principalmente oficinas como comercio, tanto mayorista como minorista; por lo que la propuesta del PRIM se ajusta a esta tendencia ya consolidada.  
Segundo: En relación con lo anterior, y de cara al desarrollo futuro de dichos terrenos, conviene señalar, que las actividades comerciales instaladas en el Polígono de Vara de Quart se caracterizan porque se dedican al comercio al por mayor, dirigido a otras empresas o comerciantes, o bien, ocupan naves de grandes dimensiones dado el volumen de los artículos que comercializan.  
Por lo tanto, las posibles actividades de comercio al por menor que se instalen en dicha zona, teniendo en cuenta la existencia de un centro comercial en las proximidades, deberán mantener el mismo perfil terciario que actualmente tiene el polígono.  
Así, atendiendo a las consideraciones expuestas y a falta de un mayor grado de concreción sobre las actividades terciarias que se instalarán en el Sector y, concretamente, sobre las características de los establecimientos comerciales que se proyecten, y habida cuenta de que pueden implantarse otro tipo de actividades como oficinas, actividades de ocio o recreativas, etc, no se oponen objeciones a la aprobación del PRIM.  
No obstante, en ningún caso esta Conselleria queda vinculada para conceder autorización a la implantación de grandes superficies de venta al detall que pudieran resultar amparadas por el mismo, las cuales quedarían obligadas a obtener, con carácter previo al otorgamiento de la licencia municipal, la autorización de esta Conselleria prevista en el artículo 17 de la Ley 8/1986 de la Generalitat Valenciana, de ordenación del comercio y superficies comerciales (DOGV núm. 497, de 31 de diciembre), desarrollada por Decreto 256/94, de 20 de diciembre del Gobierno Valenciano (DOGV núm. 2.429, de 17 de enero de 1995), que requerirá en cada caso la elaboración de un informe técnico específico en relación con los criterios recogidos en el artículo 6 de la Ley 7/1996 de Ordenación del Comercio Minorista (BOE núm. 15, de 17 de enero) y en el artículo 10 del citado Decreto 256/94.»  
7. Área de Carreteras de la Diputación Provincial, de fecha 18.07.2007, indicando que no afecta a sus competencias.  
Séptimo  
Como ya se ha puesto de manifiesto, el Ayuntamiento de Valencia concedió trámite de audiencia al de Xirivella, con fecha 5 de abril de 2006, sin que esta Corporación ejercitara su derecho. No obstante, por el Servicio Territorial de esta Conselleria se ha concedido nuevo trámite de audiencia habiendo presentado el Ayuntamiento de Xirivella, con fecha de entrada 18.10.2007, los informes que, al parecer, remitió el Ayuntamiento de Valencia el 20.07.2006 y que no constan en el expediente de tramitación municipal. Se acompañan informes favorables del ingeniero técnico, jefa de los Servicio Jurídicos y arquitectos municipales. El informe del arquitecto municipal condiciona su carácter favorable a lo siguiente:  
«1. Condiciones de conexión e integración de la nueva UE en la red viaria secundaria de su entorno más inmediato, y en la red viaria primaria de la av. de Tres Forques.  
Tal y como se señala en el informe técnico de la Oficina Técnica de Planeamiento del Ayuntamiento de Valencia, se deberá incluir en las ordenanzas urbanísticas tanto del PRIM como de la Homologación "que en el caso de implantación de cualquiera de los usos terciarios permitido para los que no se ha presentado estudio de tráfico (es decir: comercial, hotelero o recreativo) se debe justificar la idoneidad de la capacidad de la red viaria como se ha hecho para el uso de oficinas".  
2. Si el acceso a la nueva UE del PRIM hierros turia no se realizara a través del túnel cuya ejecución se ha incluido íntegramente como carga en el PAI Ros Casares, la relación entre repercusiones de cargas (?/m²T) de los dos PAIs, podría ser correcta. Por lo contrario, y en el caso de que el acceso a la nueva UE del PRIM Hierros Turia se realizará a través del túnel cuya ejecución se ha incluido íntegramente como carga en el PAI Ros Casares, no parecería correcta esta relación, puesto que ambas Ues se servirían por igual de una misma infraestructura necesaria para la conexión e integración con la red viaria primaria existente, y en cambio únicamente una de ellas soportaría las cargas que implicaría ejecutar dicha infraestructura.»  
Octavo  
La Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, en sesión celebrada el 5 de diciembre de 2007, acordó supeditar la elevación al conseller del expediente de homologación y Plan de reforma interior Hierros Turia de Valencia para su aprobación definitiva a que se subsanasen los siguientes condicionantes:  
1. Debe incluirse claramente en el articulado de las Normas Urbanísticas del PRI y en los planos de ordenación que el único uso terciario admitido es el de oficinas, y que la autorización de cualquier otro uso distinto requerirá un estudio de tráfico específico y la aprobación, en su caso, de un instrumento urbanístico nuevo.   
2. En la ficha de gestión del PRI se incluirá la siguiente cláusula:  
«Antes del otorgamiento de las licencias de ocupación deberá justificarse, mediante informe del Ayuntamiento de Xirivella, que esta Unidad de Ejecución Hierros Turia ha contribuido en un porcentaje del 36'44% a la financiación de la ejecución del Túnel de la av. de Tres Forques, a cargo de la UE Ros Casares. Si en el momento de otorgar las licencias de ocupación no estuviera finalizada la ejecución del túnel, deberá justificarse la constitución ante el Ayuntamiento de Xirivella de la garantía suficiente que asegure el cumplimiento de dicha obligación.»  
  
\* \* \* \* \*  
Noveno  
Mediante resolución de la directora general de Ordenación del Territorio de fecha 13 de marzo de 2008, y a la vista de la documentación presentada por el Ayuntamiento de Valencia, en fecha 8 de febrero de 2008, se considera cumplimentado en Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia de 5 de diciembre de 2007 y se propone elevar el expediente al conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda para su aprobación definitiva.  
Fundamentos de derecho  
Primero  
El municipio de Valencia cuenta con Plan General aprobado el 28 de diciembre de 1988 y el de Xirivella el 28 de noviembre de 1989.  
Segundo  
Este proyecto de Plan de Reforma no incrementa la edificabilidad prevista en el Plan General, sino que se adapta a las prescripciones normativas vigentes, convirtiendo a m² de techo la intensidad edificatoria fijada en el planeamiento anterior en m³ de volumen, mediante el procedimiento de dividirla entre 5 m. de altura de la planta baja.  
Con este cálculo, se obtiene el siguiente resultado:  
23.171'19 m² x 1'60 /8/5) = 37.073'90 m²T  
La edificabilidad total así obtenida se distribuye de modo geométrico, ajustándolo a las alineaciones y número de plantas definidas en los planos. Se redondea, por tanto, a la baja la edificabilidad a 36.015'14 m²T, resultado de multiplicar la superficie de la parcela neta 18.007'57 por dos plantas. En definitiva, se reduce ligeramente la edificabilidad para ajustarla a las previsiones de cálculo del Plan General.  
Tercero  
Al no comportar la reforma un incremento de edificabilidad, no procede exigir una mayor reserva dotacional. En cualquier caso, se aumenta la dotación viaria para atender las exigencias funcionales del nuevo uso.   
Correlativamente se disminuye la superficie de las parcelas privadas. El resumen se recoge en el siguiente cuadro:  
Se cumple la exigencia del artículo 17 del Anexo del Reglamento de Planeamiento (RPCV), al justificarse que la relación entre el índice de suelo dotacional (ISD) y el índice de edificabilidad bruta (IEB) de la nueva ordenación sea mayor que la misma relación en la ordenación anterior. Con el siguiente resumen:   
28'85% > 8'59%  
1'42 m²T/m²s 1'46 m²T/m²s  
O lo que es lo mismo: 20'32 > 5'88  
Cuarto  
Al no producirse un incremento de edificabilidad, no se genera en principio una demanda adicional de recursos hídricos y, por tanto, no resulta preceptivo el informe del organismo de cuenca. Por otra parte, se justifica por el promotor que el caudal de consumo calculado para   
\* \* \* \* \*  
el nuevo uso de oficinas es 230 (150) m³/d, inferior al de la instalación industrial anterior calculado en 591'12 m³/d.  
Se han aportado al expediente informes justificativos de la empresa EMIVASA y de un ingeniero industrial de la promotora que justifican estos extremos de la siguiente forma:   
A) Informe de EMIVASA (julio 2007)  
«El ámbito sobre el que se establece el PRIM representa una superficie total de 23.347'10 m², íntegramente de terrenos que ya disponen de la clasificación de Suelo Urbano.  
La propuesta del PRIM representa para el ámbito del Plan, pasar de una superficie de 23.143'25 m² de suelo privado (edificabilidad total de 36.015'14 m²T con calificación TER). Esta modificación no supone incremento potencial de población en el ámbito en cuestión.  
No obstante el cambio de calificación, al tratarse de suelo ya clasificado como Urbano, la disponibilidad de los recursos para el abastecimiento de agua potable a la zona en cuestión, ya se encuentra garantizada a través de las previsiones del propio desarrollo del Plan General.  
En consecuencia, y sin perjuicio de la necesidad del correspondiente Proyecto de Urbanización, cabe concluir que se mantiene la disponibilidad del abastecimiento de agua potable del municipio de Valencia».  
B) Informe del ingeniero industrial de la promotora (octubre 2007)  
La zona de actuación del Plan de reforma interior de mejora (en adelante PRIM) se sitúa en el extremo oeste del polígono industrial Vara de Quart, próxima a la margen izquierda del nuevo cauce del río Turia.  
La propuesta del PRIM representa para el ámbito del Plan pasar de una calificación IND-2ª, a una calificación de TER.  
La instalación industrial existente, poseía una tubería de entrada de 75 mm de diámetro exterior y cuenta con dos contadores, uno en la tubería principal de 15 m³/h.  
Suponiendo que el diámetro interno de la tubería de entrada es de 66 mm, el caudal que podría soportar, sería:  
Q = 2 x x D2/4 = 6'84\*10-3 m³/s  
Siendo:  
q: caudal (m³/s)  
D: diámetro interno de tubería (m)  
El caudal emergente por la tubería de entrada, podría alcanzar los 24'63 m³/h, que equivalen a 591'12 m³/d.  
El caudal punta proveniente del contador principal, sería de 360 m³/d.  
Para uso terciario  
La edificabilidad total para este uso, es de 37.029'20 m²T, de los cuales 28.812'12 m² son de superficie útil.  
Según el documento básico de seguridad en caso de incendio (DB-SI), del Código técnico de la edificación, se entiende como superficie nula: zonas de ocupación ocasional y accesibles únicamente a efectos de mantenimiento (salas de máquinas, locales para material de limpieza, aseos de planta, etc).  
La superficie total destinada a los trabajadores, será de 230.50 m² aproximadamente, suponiendo que el 20% de la superficie útil es superficie nula.  
Según el documento básico de seguridad en caso de incendio (DB-SI), del Código técnico de la edificación, la densidad de ocupación para uso administrativo (plantas o zonas de oficinas), es de 10 m²/persona.  
Consecuentemente, el número aproximado de trabajadores, en una superficie de 17.287 m², será de 2.305 personas.  
Si adoptamos como consumo medio de agua en oficinas la cantidad de 100 litros por día y por persona, el consumo diario total será de 230'5 m³/d, caudal inferior al de la instalación industrial anterior.  
Estos informes se han trasladado para su conocimiento a la Confederación Hidrográfica del Júcar con fecha 14 de noviembre de 2007.  
Quinto  
El interés público de la propuesta queda suficientemente acreditado, en tanto que es coherente con la tendencia dominante en los últimos años en la línea de terciarización del polígono industrial Vara de Quart, al integrarse mejor en la malla urbana residencial el uso terciario que el industrial. Esta tendencia se destaca en el informe reseñado de la Dirección General de Comercio. Desde esta perspectiva, la propuesta conforma una tendencia constante generada por la propia dinámica social y económica de la zona.  
Sexto  
El conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, es el órgano competente para la aprobación definitiva de los Planes Generales - y sus modificaciones - de municipios de más de 50.000 habitantes, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 6-e), por remisión del Decreto 162/2007, de 3 de octubre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de los Órganos Territoriales y Urbanísticos de la Generalitat.   
Vistos los preceptos legales citados y demás de general y pertinente aplicación, conforme al acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, resuelvo:  
Aprobar definitivamente la homologación y Plan de reforma interior Hierros Turia de Valencia.  
Contra la presente resolución, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer recurso potestativo de reposición ante el conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, en el plazo de un mes, contado desde el día siguiente a la notificación de la misma, de acuerdo con lo establecido en los artículos 116.1 y 117.1 de la Ley 4/1999 de modificación de la Ley 30/92, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común; o bien, recurso contencioso-administrativo ante la sala de lo contencioso del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el plazo de dos meses, contados desde el día siguiente a la notificación de la misma, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 46.1 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la Jurisdicción Contencioso-administrativa. Todo ello, sin perjuicio de que pueda ejercitar cualquier otro recurso que estime oportuno.  
Valencia, 16 de abril de 2008.- El conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda: José Ramón García Antón.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML