Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6059, del 17-07-2009 (2009/8387)

RESOLUCIÓ de 2 de juliol de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de l'Alcora, la Pobla del Duc i Monforte del Cid.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6059

Data del DOGV
:   17-07-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/8387

CVE


Data del document
:   02-07-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Monforte del Cid](javascript:void(0))
    * [Pobla del Duc, la](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 de juliol de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de l'Alcora, la Pobla del Duc i Monforte del Cid. [2009/8387]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:   
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 129/06-AIA l'Alcora, 279/06-AIA la Pobla del Duc i 059/07-AIA Monforte del Cid.  
València, 2 de juliol de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 129/2006-AIA.  
Títol: Autorització ambiental integrada per a una indústria de frites i esmalts ceràmics.  
Promotor: Esmaltes, SA.  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: carrete Castelló-Terol, km 22,5 de l'Alcora (12110 Castelló).  
Descripció del projecte  
Introducció  
L'activitat industrial d'Esmaltes, SA, és la fabricació de frites i esmalts ceràmics, i són els seus productes acabats frites i esmalts, micronitzats, granulats i serigrafies que s'empren en la fabricació de paviments i revestiments ceràmics.  
Les frites fabricades, de composició química complexa, s'obtenen per fusió a elevades temperatures (al voltant de 1.500º C) de materials vitris combinats en proporció adequada i que donen lloc, després de les pertinents descomposicions i les reaccions en els forns i després d'un brusc refredament del material fos en aigua, al vidre denominat frita amb la composició desitjada. Aquestes frites s'empren soles o mesclades amb altres matèries primeres no fritades amb l'objecte d'aconseguir les característiques desitjades en el vidriat final denominat esmalt ceràmic.   
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada de la instal·lació industrial de fabricació de frites i esmalts ceràmics promoguda per Esmaltes, SA, d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Així mateix, el projecte examinat constitueix un dels supòsits sotmesos a avaluació d'impacte ambiental d'acord al Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i les modificacions d'aquest.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
La indústria es localitza al terme municipal de l'Alcora, partida Serradora, polígon 4, parcel·les núm. 395-396-397 a la carretera Castelló-Terol, km 22,5. D'acord amb la documentació que consta en l'expedient, les parcel·les ocupen una superfície aproximada de 30.773 m² i la superfície edificada és de 12.249 m², al voltant del 40% de la superfície total i el sòl es qualifica com a urbà industrial.  
Els accessos a les instal·lacions industrials es realitzen per mitjà de la intersecció que connecten les carreteres locals CV-232 (ctra. Castelló-Terol) i CV-21 (ctra. l'Alcora-Onda).  
Pel que fa al procés industrial d'Esmaltes, SA, es descriu una activitat de fabricació de frites i esmalts ceràmics que inclou l'emmagatzemament de les matèries primeres, la dosificació i mescla en funció del producte que s'ha de fabricar, l'elaboració de frita en forns i el posterior refredament del material fos sobre un llit d'aigua freda. Finalment, es realitzen els processos de preparació d'esmalts mitjançant addicció d'altres matèries primeres, mòlta, atomització, granulació i serigrafies.  
D'acord amb el projecte, l'aigua utilitzada en les instal·lacions i processos industrials procedeix, bàsicament, de subministrament propi a través de dos pous amb autorització administrativa de l'organisme de conca, encara que també és utilitzada una xicoteta quantitat procedent de la xarxa municipal de subministrament. Les fonts d'energia utilitzades o consumides en el procés productiu i en el funcionament bàsic de la resta d'instal·lacions de l'empresa corresponen a gas natural i electricitat. A més, es consumeix oxigen per a la millora dels rendiments dels forns (oxicombustió).  
Així mateix, s'exposa l'existència d'una estació depuradora fisicoquímica per a les aigües residuals industrials procedents de processos de fabricació i instal·lacions. Aquestes aigües residuals industrials depurades s'emmagatzemen en una bassa per a la posterior reutilització d'aquestes en les operacions de neteja de molins i per a omplir el circuit de refrigeració de les frites. Les suspensions aquoses de llots procedents de la depuradora fisicoquímica són lliurades a un gestor autoritzat, tal com es recull en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 28 de març de 2007.   
Respecte a les aigües residuals sanitàries tenen dos orígens: les procedents de lavabos i vestidors i les procedents dels laboratoris i oficines. Cada una d'aquestes s'emmagatzemen en una bassa estanca que disposen de depuradores biològiques tipus Biotrit. Els llots procedents de la neteja de les depuradores es lliuren a una empresa gestora autoritzada i s'aboquen directament en a l'EDAR de l'Alcora, d'acord amb l'autorització de l'entitat de Sanejament d'Aigües, de 28/03/2000, per a un volum de 118 m³/any, tal com indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 26 de setembre de 2006. Aquestes aigües residuals sanitàries depurades biològicament, són canalitzades fins a la mateixa depuradora fisicoquímica d'aigües residuals industrials i tractades juntament amb aquestes, després de la depuració física de les quals s'emmagatzemen en una bassa per a reutilitzar-se, posteriorment, en les operacions de neteja de molins i reompliment del circuit de refrigeració de frites.  
Respecte a les aigües pluvials, es justifica la neteja diària de les esplanades de l'empresa mitjançant una màquina agranadora que retira els sòlids en suspensió, olis i greixos que poden haver-hi. Es localitzen set punts de recollida d'aigües en la totalitat de la superfície de les parcel·les que desguassen les pluvials directament mitjançant el corresponent baixant d'aquestes al barranc, molt pròxim a l'empresa. Per no aconseguir-se la quantitat límit d'1 m³/s de cabal de recollida de pluvials, aspecte que recull l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 27 de setembre de 2005, en el projecte s'indica que no hi ha risc d'erosió del terreny i, per tant, justifica la no-necessitat d'efectuar obres conduents a la laminació de l'abocament de pluvials.  
Es detallen dènou focus d'emissió de substàncies contaminants a l'atmosfera, dels quals, dotze pertanyen als forns de fusió existents per al procés de fabricació de frites, un altre corresponent al filtre de mànegues de sis d'aquests i, els altres sis, corresponents a les xemeneies de l'atomitzador, granulador, filtre de mànegues de mesclat, filtre mànegues de preparació de compostos i filtre de mànegues d'aspiració de neteja. Es preveu la instal·lació d'un filtre de mànegues per als altres sis forns Baccino.  
Respecte als residus generats per l'activitat, es descriuen tant els perillosos com els no perillosos i es realitza lliurament a diversos gestors autoritzats. Es destaca una sèrie d'actuacions tendents a la prevenció i reducció dels residus generats, i se cita el reciclatge de frita defectuosa i de les agranades, la reutilització de contenidors flexibles bruts després de la llavada d'aquests per un gestor autoritzat, i l'enviament de llots de depuradora a empreses atomitzadores gestores de residus per a l'ús d'aquests en la fabricació de material atomitzat del sector ceràmic. Els residus perillosos s'emmagatzemen en una àrea específica, temporalment, fins a fer efectiu el lliurament al gestor autoritzat.  
Tramitació administrativa  
En data 26 d'abril de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet nota interna en què sol·licita declaració d'impacte ambiental per al projecte que ens ocupa, i es remet la documentació següent:  
- Estudi d'impacte ambiental, annexos 1 i 2 a aquest i el document de síntesi.  
- Memòria tècnica per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada (projecte bàsic) i annex 1.  
- Taula resum sobre consums.  
- Annex sobre tractament de legionel·losi.  
- Documentació complementària relativa a emissions.  
- Documentació complementària relativa a residus.  
- Documentació complementària relativa a aigües.  
- Còpia de la publicació de l'anunci d'informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
- Còpia de l'edicte de l'ajuntament de l'Alcora, sobre l'exposició al públic de l'expedient i resultat de la informació pública.  
- Còpia de l'informe de residus urbans, de 26 de novembre de 2006, en relació amb la legislació sobre sòls contaminats.  
El 5 d'abril de 2006 es requereix des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental a l'òrgan substantiu en control integrat de la Contaminació la remissió dels informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'abocament d'aigües i l'informe del servei de Protecció de Medi Ambient Atmosfèric respecte al soroll. Com a resposta, es reben mitjançant nota interna els informes següents:  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 27 de setembre de 2005.  
- Informe núm. 2 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 26 de setembre de 2006.  
- Informe núm. 3 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 28 de març de 2007.  
- Informe del Servei de Protecció del Medi ambient Atmosfèric respecte a la contaminació acústica, de 4 d'abril de 2007.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Identificació, descripció i valoració dels impactes  
La relació d'impactes ambientals identificats més significatius descrits en l'estudi d'impacte ambiental són els següents:  
- Emissions a l'atmosfera derivades de les operacions de descàrrega, preparació, dosificació de matèries primeres per dispersió de materials fins en forma de pols a l'ambient i les emissions a l'atmosfera derivades del procés de fusió en els forns per a la fabricació de frites. L'impacte es valora com a moderat.  
- Impactes sobre el sòl derivats d'obres per al manteniment de les instal·lacions o de labors de neteja de pols i partícules, especialment per la proximitat del barranc del Regatell. L'impacte es valora com a compatible.  
- Es considera l'efecte barrera que puguen comportar les instal·lacions de la indústria sobre les aigües d'escorriment que limiten amb el barranc del Regatell. Així mateix, la possibilitat d'abocaments accidentals de substàncies perilloses o residus perillosos, en cas d'accident, es considera com a sever.  
- L'afecció sobre la flora i la fauna es considera com a compatible, i és de poca rellevància a causa de la presència del polígon industrial. L'únic aspecte que s'ha de destacar es la funció del barranc del Regatell com a corredor de fauna a causa de la cobertura vegetal que presenta.  
- La ubicació de l'empresa dins d'un polígon industrial del sector ceràmic considera les afeccions sobre el paisatge com un impacte compatible.  
Consideracions sobre les mesures protectores i correctores.   
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte ambiental s'inclouen:  
- Es disposaran filtres de mànegues en tots els focus d'emissions dels forns de frites.  
- Reducció dels residus generats per l'activitat industrial consistents en el reciclatge de frita defectuosa i agranades, reutilització de contenidors flexibes bruts mitjançant llavada per un gestor extern, enviament de llots de depuració a empreses atomitzadores gestores de residus.  
- Reubicació correcta de les matèries primeres que hi ha per a evitar el risc de contaminació del sòl per accidents.  
- No es realitza cap abocament d'aigües residuals, i hi ha tractament biològic d'aigües residuals sanitàries que al seu torn es tractaran en la planta depuradora fisicoquímica juntament amb les aigües residuals industrials, i s'incorpora l'aigua tractada al procés productiu i els excedents a un gestor autoritzat.  
- Es disposaran contenidors adequats per a l'emmagatzematge temporal dels residus, i se situaran els perillosos a cobert fins al moment del lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.  
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte al programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou:  
- Es realitzaran els mesuraments d'emissions dins dels terminis exigits legalment per al control dels focus d'emissió a l'atmosfera.  
- S'elaborarà un pla d'emergència per a l'establiment d'una sèrie de protocols que permeten actuar d'una manera ràpida en cas d'accident (incendi, abocaments, etc.).  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat s'inclou en l'epígraf j) del grup 4 de l'annex I del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i les modificacions d'aquest, pel que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 4t del citat Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'autorització ambiental integrada per a una indústria de frites i esmalts ceràmics, promogut per Esmaltes, SA, ctra. Castelló-Terol, km 22,5 al terme municipal de l'Alcora (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Les esplanades exteriors i el sòl de la zona d'abassegament de restes de fabricació a la intempèrie s'han de mantenir netes de materials susceptibles de ser arrossegats per escorriment de les aigües pluvials. Quan les restes de fabricació s'emmagatzemen en sacs, aquests han d'estar en perfecte estat, ben tancats i s'ha de recollir qualsevol resta escampada pel sòl en el moment de produir-se.  
2. S'han de prendre les mesures de protecció necessàries per a assegurar el compliment, en l'entorn de l'activitat, dels nivells acústics exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
3. En els focus d'emissió a l'atmosfera s'han d'instal·lar filtres de mànegues o altres mesures correctores equivalents, quan siga necessari, de manera que s'assegure el compliment dels límits establits per l'autorització ambiental integrada o, si no n'hi ha, els que estableix el Decret 833/1975, de 6 de febrer, de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric i la disposició addicional primera del Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.   
4. S'ha de dur registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta verificar-ne el compliment. A aquest programa de vigilància ambiental s'ha d'incorporar la inspecció mensual de la zona d'abassegament a la intempèrie de restes de materials de fabricació, i comprovar que els sacs i contenidors flexibles no estiguen oberts ni presenten ruptures o el contingut d'aquest s'haja escampat pel sòl.   
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, la qual establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
València, 24 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 279/2006-AIA.  
Títol: Homologació i pla parcial sector el Tossal.  
Promotor: Ajuntament de la Pobla del Duc.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: la Pobla del Duc (València).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte proposa la requalificació de 37,6 ha de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable industrial, per a la implantació d'un nou polígon industrial.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
La zona d'estudi se situa al terme municipal de la Pobla del Duc, localitzat en l'extrem meridional de la província de València, pròxim al límit provincial amb Alacant, a la comarca de la Vall d'Albaida.  
Dins del municipi, el sector s'ubica al sud del nucli urbà de la Pobla del Duc, a uns 500 m d'aquest, en una zona agrícola situada entre el nucli de població i la carretera CV-60.  
- Delimitació del sector  
El sector té una superfície total de 373.668 m² i els límits d'aquest són els següents:  
- Nord: sòl no urbanitzable comú i pròxim a SNU de protecció agrícola.  
- Sud: barranc de Benialis.  
- Est: camí de Ràfol i sòl no urbanitzable comú.  
- Oest: la carretera CV-611 i la zona de protecció d'aquesta.  
- Zonificació del sector i usos  
Les característiques de l'ordenació urbanística detallada:  
- Industrial: 197.110 m².  
- Zona verda: 38.648 m².  
- Equipaments: 6.772 m².  
- Xarxa viària: 106.638 m².  
- Aparcaments: 24.500 m².  
L'ús dominant és l'industrial.  
Els usos compatibles són: magatzematge, terciari en totes les seues variants i l'esportiu.  
Qualsevol ús que no estiga inclòs en els usos expressament prohibits, llevat que manifestament siguen incompatibles amb el dominant en la zona.  
Podran situar-se tanatoris i altres serveis funeraris.  
Els usos prohibits:   
a) El residencial (R). Excepte habitatge de l'encarregat de vigilància de la indústria quan aquesta siga, major de 1.500 m² sòl, i el màxim de superfície útil d'habitatge siga 90 m² sostre.  
b) Equipament col·lectiu en les seues categories d'administratiu, educatiu, cultural i assistencial.  
- Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent de la Pobla del Duc va ser aprovat definitivament el 6 de març de 1996 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, i es tractà d'una revisió de normes subsidiàries.  
Aquest planejament recull com a sòl urbà residencial el nucli urbà de la Pobla del Duc (50,13 ha) i considera únicament dues àrees possibles de creixement, una xicoteta parcel·la al sud-est del nucli qualificat com a sòl apte per a urbanitzar, amb una superfície d'1,41 ha, i una altra zona a l'oest del nucli urbà qualificada com a sòl no urbanitzable comú de tolerància industrial, amb una superfície de 9,68 hectàrees. La resta del municipi està qualificat com a sòl no urbanitzable, comú o d'especial protecció.  
El sector s'assenta sobre actual sòl no urbanitzable comú i es preveu la reclassificació a sòl urbanitzable industrial.  
La classificació com a SNU comú de tolerància industrial en el document de normes subsidiàries preveia la revisió quan:  
- La ubicació de qualsevol activitat industrial comporte la implantació de més de 50 llocs de treball.  
- La petició d'ubicació d'activitats industrials no s'ajuste als màxims permesos en les ordenances.  
- Quan l'ocupació de sòl amb implantació industrial o de magatzems agrícoles supere el 90% del total previst.  
Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental, la zona qualificada com a sòl amb tolerància industrial en el planejament vigent es troba saturada d'indústries; l'Ajuntament remet un certificat en què assegura que l'ocupació actual del sòl industrial al municipi de la Pobla del Duc supera el 90% del total de sòl industrial disponible.  
Alternatives  
Analitza els factors que condicionen la ubicació de la zona industrial, però no estudia altres alternatives possibles. La solució queda condicionada per:  
- Bona accessibilitat: afronta amb la carretera CV-611, l'única via que permet un bon accés sense creuar el nucli urbà.  
- Una determinada proximitat al nucli urbà, però sense afrontar-hi.  
- No-existència de valors naturals o culturals singulars: tota la zona és agrícola.  
- Possibilitat d'evacuar les aigües depurades i pluvials: al barranc de Benialis, al sud de la parcel·la.  
Tramitació administrativa  
En data 11 de novembre de 2005, el Ple de l'Ajuntament de la Pobla del Duc acorda aprovar provisionalment l'homologació i Pla parcial del sector el Tossal.  
En data 19 de juliol de 2006 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per l'Ajuntament de la Pobla del Duc, on se sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública  
La documentació es va exposar al públic en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5037, de 28 de juny de 2005, i mitjançant un anunci publicat en el diari El Mundo del dia 26 de juny de 2005.  
Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació al públic es presenten dos al·legacions de caràcter urbanístic.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Es realitza requeriment de documentació en data 22 de setembre de 2006, i se sol·liciten els punts següents:  
1. A més del sòl forestal i la vegetació del barranc, s'adoptaran mesures de protecció per a evitar una possible afecció a la carrasca o alzina situada al cantó sud-oest del sector, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.  
2. Còpia de l'apartat de les normes subsidiàries, on defineix el sòl no urbanitzable de tolerància industrial i totes les característiques d'aquest.  
3. Justificació que l'ocupació de l'actual sòl industrial supera el 90% del total previst.  
4. Al barranc de Benialis, li és d'aplicació el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
S'haurà de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el projecte en la zona de policia de llits del barranc afectat, com estableix el Reglament del domini públic hidràulic.  
5. La Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, introdueix modificacions en els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de carreteres de la Comunitat Valenciana, amb la qual cosa s'augmenta la zona de protecció de carreteres. S'ha d'ampliar a 25 m la zona de protecció de la CV-661.  
6. Certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, per a poder satisfer les necessitats d'aigua potable del sector, en quantitat i qualitat suficients.  
7. Justificació del tipus de planta depuradora i la capacitat per a assumir la totalitat del volum d'aigua residual generada pel polígon industrial.  
La depuradora garantirà que la qualitat de les aigües siga idònia per a la protecció de la vida piscícola, per a evitar una possible afecció a l'embassament de Bellús.  
S'haurà de complir l'ordenança d'abocament d'aigües residuals industrials a la xarxa municipal de clavegueram inclosa en les normes subsidiàries vigents.  
Haurà d'obtenir els permisos pertinents tant de l'organisme de conca com de qualsevol altre organisme afectat.  
8. La xarxa de sanejament serà separativa de la xarxa de pluvials, i serà completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector a llit públic, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
9. Previsió dels residus sòlids urbans generats pel sector i certificat en què l'entitat gestora assumisca la gestió dels esmentats residus.  
10. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
11. Estudi acústic segons l'article 25 de la Llei de protecció contra la contaminació acústica 7/2002, de 3 de desembre de 2002, o informe sobre aquest realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.  
12. Informe favorable sobre l'estudi de paisatge emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
13. Zonificació numèrica del polígon industrial, a l'efecte de compatibilitzar i harmonitzar les esmentades activitats amb el planejament urbanístic i d'acord amb les categories i graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
En data 21 de febrer de 2007 es realitza el requeriment de documentació següent:  
1. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
2. Certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, per a poder satisfer les necessitats d'aigua potable del sector, en quantitat i qualitat suficients.  
3. S'haurà de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el projecte a la zona de policia de llits del barranc afectat, com estableix el Reglament del domini públic hidràulic.  
4. Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector a llit públic, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca.   
5. Esmena dels aspectes mencionats en l'informe sobre l'estudi de paisatge emés en data 5 de desembre de 2006, per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. S'hi adjunta còpia d'aquest informe.  
6. D'acord amb l'informe de la Secció de Planificació de carreteres, de data 13 de març de 2006, la zona de protecció de la CV-611 ha de ser de 25 m des de la vora exterior de la calçada.  
Documentació complementària  
Es rep informe favorable de l'estudi acústic en data 23 d'octubre de 2006.  
En data 9 de novembre de 2006 es presenta documentació addicional, en resposta al requeriment realitzat:  
- Mesures de protecció per a la carrasca.  
- Còpia de les normes subsidiàries on defineix el sòl no urbanitzable de tolerància industrial.  
- Certificat de l'Ajuntament de la Pobla del Duc en el qual s'assegura que l'ocupació actual del sòl industrial supera el 90% del total de sòl industrial disponible.  
- Full de registre de sol·licitud de justificació de la no-obligatorietat de modificar la zona de protecció de la CV-661.  
- Documentació presentada en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per al certificat de suficiència de recursos hídrics, per a l'autorització per al nou ús proposat en la zona de policia del barranc i per a abocament d'aigües pluvials.  
- Certificat de l'Ajuntament en què realitza la previsió de residus sòlids urbans.  
- Certificat de l'empresa Recisa en el qual assumeix la gestió dels residus sòlids urbans.  
- Certificat de la mancomunitat de municipis de la Vall d'Albaida que garanteix el servei de gestió de residus sòlids urbans.  
- Full de registre de la presentació de documentació en la Direcció General de Patrimoni Artístic.   
- Respecte a la sol·licitud de l'informe sobre estudi de paisatge, contesten que estan preparant una addenda a l'estudi de paisatge que serà presentada tan ràpidament com siga possible.  
- Cap imposició de cap restricció a les activitats que s'han d'implantar en funció dels seus nivells pel que fa a molestes, insalubres, nocives o perilloses.  
En data 27 de febrer de 2007 es rep la documentació següent:  
- Informe de suficiència de recursos hídrics emesos pels serveis tècnics de l'Ajuntament de la Pobla del Duc.  
- Certificat com a organisme subministrador d'aigua potable a tot el terme municipal.  
En data 28 de març de 2007 es rep informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 27 de març de 2007.  
En data 10 d'abril de 2007 es rep informe favorable sobre l'estudi de paisatge.  
En data 8 de maig de 2007 es rep l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus.  
Informes sectorials  
Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus  
De data 30 d'abril de 2007, emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià l'estudi d'impacte ambiental polígon industrial el Tossal Pobla del Duc (València) de data desembre de 2006.  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
De data 27 de març de 2007, aquest informe versa sobre els aspectes següents:  
1. Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i de policia d'aquest  
S'aprecia en els plànols aportats que es respecta la franja de 5 metres. La zona de policia estarà ocupada per vials, zones verdes i una EDAR que quedarà a una distància mínima de 13,5 metres del llit i amb un desnivell mínim sobre la cota dels marges de 8 metres, tal com s'indica en la documentació rebuda.  
2. Disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació informada.  
No s'ha acreditat l'origen de l'aigua que s'ha de subministrar per a l'actuació.  
3. Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
S'ha justificat la no-incidència en el règim de corrents dels abocaments d'aigües residuals i pluvials, per la diferència de cota entre el llit del barranc de Benialis i els marges superior a 8 metres. D'altra banda, la zona no apareix com a inundable segons el Patricova.  
Certificat de l'Ajuntament de la Pobla del Duc  
Certifica, en data 23 de febrer de 2007, que l'Ajuntament de la Pobla del Duc és l'organisme subministrador d'aigües potables al municipi.  
Informe de suficiència de recursos hídrics emés pels serveis tècnics de l'Ajuntament de la Pobla del Duc  
De data 20 de febrer de 2007, en aquest informe estima la demanda de cabal i determina els recursos hídrics disponibles, i conclou que el municipi té una disponibilitat de cabal de 85 l/s, i la demanda que s'ha d'extraure és de 53 l/s, inferior a la capacitat disponible.  
Informe de l'enginyer tècnic de l'Ajuntament de la Pobla del Duc  
De data 26 d'abril de 2006, certifica que:  
1. Proveïment d'aigua potable  
La solució proposada d'executar un nou dipòsit de 7.000 m³ com a ampliació al que hi ha de la Penyeta, substituir la canalització des del sondeig de Las Cuevas al dipòsit de Yesares, connectar la canonada que hi ha des de Yesares a la Penyeta al nou dipòsit i substituir el tram de 75 mm des de l'entroncament del camí del cementeri fins a la rotonda per una conducció de 200 mm, juntament amb els recursos hídrics de què disposa el municipi, que són de 133 l/s, garanteixen un cabal suficient de proveïment d'aigua per a ambdós sectors.  
2. Depuració i abocament d'aigües residuals.  
En ambdós casos es proposa l'execució d'una estació depuradora pròpia, apropiada a l'ús i volum d'abocament d'aquesta, i el seu posterior abocament d'aigües a depurades al barranc corresponent, Benialis i Alger, respectivament. Queden garantits, així, la depuració i el seu posterior abocament controlat de totes les aigües residuals produïdes per l'ús previst en cada un dels nous sectors.  
Informe sobre l'estudi acústic en l'àmbit del polígon industrial el Tossal de la Pobla del Duc (València)  
De data 15 de setembre de 2006, versa sobre l'estudi acústic realitzat per P i G estructures ambientals.  
L'objecte de l'estudi acústic és avaluar l'impacte acústic del projecte en compliment de l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
D'acord amb la taula I de l'annex II de la Llei, s'estableix que en l'ambient exterior, serà un objectiu de la qualitat que no se superen els nivells sonors de recepció, que en funció de l'ús dominant de cada zona s'hi indiquen a continuació:  
  
La zona d'estudi comprén una superfície total de 373.668 m² i està situada al sud del nucli urbà, i està limitada per zones de sòl no urbanitzable comú. S'identifiquen les següents fonts sonores: la carretera CV-611 i la carretera CV-60.  
En l'estudi acústic s'han considerat tres punts d'emissió:  
- Punt 1. Veí a la CV-611.  
- Punt 2. En el límit nord-oest del sector, a les proximitats d'un habitatge veí als sòls de l'àmbit.  
- Punt 3. Al nord del sector, a les proximitats del cementeri.  
L'estudi es realitza basant-se en les tècniques predictives indicades en l'adreça 2002/49/CE del Parlament Europeu i del Consell de 25 de juny de 2002 sobre avaluació i gestió del soroll ambiental, i la posterior recomanació de la Comissió de 6 d'agost de 2003, relativa a les orientacions sobre els mètodes de càlcul provisionals revisats.  
S'utilitzen els mètodes següents:  
Per a l'estudi s'han considerat les fases següents:  
- Situació preoperacional. Es realitzen diferents mesures en distintes franges horàries. Els resultats obtinguts estan per sota del que marquen els objectius de qualitat.  
- Situació postperacional. La predicció se centra sobre el trànsit rodat associat a l'actuació. Els valors obtinguts no superen els límits legalment establits. Suposen que les activitats industrials es desenvoluparan a l'interior de les edificacions i no es generen noves fonts de soroll a l'ambient exterior.  
Els resultats obtinguts es mostren amb mapes de soroll mitjançant corbes isofòniques.  
Amb aquestes observacions, tenint en compte les mesures preventives del punt 10.6 de l'estudi i condicionat que el soroll de les activitats industrials no supere els límits de qualitat regulats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, el tècnic que subscriu considera acceptables les esmentades mesures i emet informe favorable l'expedient només als efectes pel que fa a acústica.   
- Certificat de l'Ajuntament de la Pobla del Duc sobre l'ocupació actual del sòl industrial  
En data 18 d'octubre de 2006, el secretari interventor de l'Ajuntament de la Pobla del Duc certifica que segons informe redactat per l'arquitecte municipal de la Pobla del Duc, en relació al requeriment de documentació, per al procediment d'avaluació d'impacte ambiental relatiu a l'expedient 279/2006-AIA, es desprén el següent:  
Que tenint en compte l'edificació que hi ha, l'edificació en fase d'execució i les llicències que s'estan tramitant, l'ocupació actual del sòl industrial al municipi de la Pobla del Duc supera el 90% del total de sòl industrial disponible.  
- Certificat de l'Ajuntament de la Pobla del Duc sobre la previsió de residus sòlids urbans  
De data 18 d'octubre de 2006, el secretari interventor de l'Ajuntament certifica que:  
La previsió de residus urbans generats pel sector s'estima de 2.646 kg/dia basant-se en els paràmetres següents:  
Partint de la base que:  
- La mitjana de RSU per habitant/dia és de 15 kg.  
- La superfície edificable del sector és de 197.109,82 m².  
- L'ocupació màxima s'estima en 1 persona/40 m².  
- El règim de funcionament del sector és d'un torn diari (8 h).  
La mitjana de RSU per ocupant/dia s'estima en 1,5 kg X 8 h/24 h = 0,5 kg.  
L'ocupació màxima del sector serà de 197.109,82 / 40 = 2.464 kg/dia.  
- Certificat de l'empresa Recisa sobre la gestió de residus sòlids urbans  
De data 18 d'octubre de 2006, certifica que l'empresa Recisa, Reciclados Integrales, SA, adjudicatària del servei públic de recollida domiciliària de residus sòlids urbans als municipis de la Vall d'Albaida, segons expedient resolt per la mancomunitat de municipis de la Vall d'Albaida, actualment disposa dels recursos humans i tècnics suficients per a atendre el creixement en la demanda del servei que puga derivar-se, en matèria de residus sòlids urbans del nou pla d'actuació integrat el Tossal, a la Pobla del Duc, d'acord amb les previsions i justificacions disposades en la seua documentació, això és, un augment de 4.928 habitants de la seua població residencial, a raó de 2.464 kg diaris de residus sòlids urbans.  
- Certificat de la mancomunitat de municipis de la Vall d'Albaida  
De data 23 d'octubre de 2006, certifica que:  
Que el municipi de la Pobla del Duc està integrat en la mancomunitat de municipis de la Vall d'Alba.  
Que el servei de gestió dels residus sòlids urbans és un servei mancomunat, que és presta als 34 municipis que formen part de la mancomunitat, entre els quals es troba el municipi de la Pobla del Duc.  
Que l'execució d'aquest servei, dins del marc d'alló establit en el Pla de minimització de residus de la Vall d'Albaida, aprovat per la mancomunitat, en la sessió plenària de 25 de maig de 1999, està adjudicada a l'empresa Reciclados Integrales, SA.   
Que d'acord amb l'informe elaborat pel gerent de Reciclados Integrales, SA, en relació al programa d'actuació integrada anomenat el Tossal, que l'Ajuntament de la Pobla del Duc tramita actualment, el municipi esmentat té garantit el servei de gestió integral dels residus sòlids urbans.  
- Informe desfavorable del Servei de l'Oficina del Pla de Carreteres  
Aquest informe es rep en data 17 de novembre de 2006, i diu el següent:  
Analitzada la documentació aportada, aquest Servei emet un informe desfavorable, ja que no s'ha respectat la zona de protecció de la carretera CV-611 que és de 25 metres des de la vora exterior de la calçada. A més, es requerirà un estudi acústic i un estudi de trànsit que garantisca el planejament viari proposat. Firmat en data 13 de març de 2006.  
- Informe desfavorable sobre l'estudi de paisatge de l'homologació i pla parcial del sector industrial el Tossal del terme municipal de la Pobla del Duc (València)  
De data 5 de desembre de 2006, sol·licita l'esmena d'aspectes enunciats en l'informe per a poder valorar la integració paisatgística de l'actuació de conformitat amb la LOTPP  
- Informe favorable sobre l'estudi de paisatge de l'homologació i pla parcial del sector industrial el Tossal del terme municipal de la Pobla del Duc (València)  
De data 21 de març de 2007, informa favorable, condicionat a la presentació d'un text refós que integre el document de l'estudi de paisatge i la documentació complementària aportada, i que continga les normes d'integració paisatgística d'acord amb allò que s'ha recollit en l'apartat corresponent d'aquest informe, i que integra.  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, s'ha constatat l'existència prop de l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000. Es tracta del lloc d'importància comunitària (LIC) Curs Mitjá del Riu Albaida, proposat per la Conselleria de Territori i Habitatge, i que està situat a uns 1.000 m del sector.  
Encara que l'actuació no afecta de manera directa aquest LIC, que queda allunyat, es tracta d'un espai fluvial, que engloba l'embassament de Bellús, per la qual cosa la xarxa de drenatge de la zona estudiada desguassa en última instància en el LIC. En concret, el barranc de Benialis, rierol de caràcter estacional, tributa les seues aigües al barranc de la Xara i aquest al riu Rafalgani, el cabal del qual desemboca en l'embassament de Bellús.  
2. Forests  
No hi ha forests d'utilitat pública a la zona d'actuació.  
3. Domini públic hidràulic  
Molt pròxim a la vora meridional del sector es troba el barranc de Benialis. Aquest barranc discorre amb direcció est cap al barranc de la Xara, que es forma per la unió dels barrancs de Benialis i Castelló just abans de l'encreuament amb la carretera CV-611, al sud-oest del sector.  
El barranc de la Xara discorre en direcció nord-oest cap al barranc de Rafalgani, que aboca les aigües a l'embassament de Bellús.  
Els barrancs de Benialis, de la Xara i de Castelló de Rugat resulten afectats en la zona de policia d'aquests per l'actuació.  
S'aporta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual s'especifica que es respecta la franja de 5 metres de la zona de servitud. Així mateix, respecte a l'afecció a la zona de policia, s'indica que estaran ocupades per vials, zones verdes i una EDAR que quedarà a una distància mínima de 13,5 metres del llit i amb un desnivell mínim sobre la cota dels marges de 8 metres.   
S'ha d'obtenir, com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'execució de les obres a la zona de policia, a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres.   
4. Camins ramaders  
No hi ha cap camí ramader que travesse la zona d'estudi.  
5. Patrimoni cultural  
Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental, a la zona objecte d'estudi no es té constància de l'existència de cap jaciment catalogat com a part del patrimoni arqueològic o paleontològic nacional o de la Comunitat Valenciana.  
A la Pobla del Duc hi ha dos jaciments arqueològics, la Casa Alta i Micena, que es troben lluny de l'àrea d'estudi, a més de 1000 m al sud-oest d'aquesta.  
La Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport emet informe favorable vinculant sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
6. Carreteres  
El sector limita al costat oest d'aquest amb la carretera CV-661.  
Segons la Llei 6/1991, de carreteres, de la Comunitat Valenciana, a la zona de domini públic no es permet la realització d'altres activitats que les directament relacionades amb la construcció, conservació o explotació de la via.  
A les zones de protecció no podran realitzar-se obres ni es permeten més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat viària, amb l'autorització prèvia, en tot cas, de l'administració titular de la via. No s'admet en aquesta zona la nova construcció de cap edificació.  
La Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, introdueix modificacions en els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de carreteres de la Comunitat Valenciana, amb la qual cosa augmenta la zona de protecció de carreteres.  
La zona de protecció ha de ser de 25 m i en la documentació l'estableixen en 18 m. En el primer requeriment de documentació se li sol·licita que han d'ampliar a 25 m la zona de protecció de la CV-611. A més hi ha un informe desfavorable de Direcció General Obres Públiques, Divisió de Carreteres, ja que no s'ha respectat la zona de protecció de la carretera CV-661 que és de 25 m des de la vora exterior de la calçada.  
En data 17 de novembre de 2006, es rep un escrit de l'Ajuntament de la Pobla del Duc a la Secció de Planificació de Carreteres, on se sol·licita una modificació dels informes de la Secció de Planificació de Carreteres, i s'estima que ha de ser 18 m i no 25 la zona de protecció de la carretera CV-661.  
7. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000), no hi ha sòl forestal a l'àmbit d'estudi. Al sud del sector, coincidint amb llit del barranc de la Xara, hi ha sòl forestal, però està fora del sector.  
8. Incendis forestals  
No hi ha incendis registrats al sector.  
9. Risc d'Inundació  
El sector no està afectat per risc d'inundació.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació: la zona d'estudi se situa en una àrea on la vulnerabilitat dels aqüífers a la contaminació és baixa.  
- Risc de lliscament-despreniment: no està afectat per aquest risc.  
- Risc d'erosió actual: és molt baix en tot el sector.  
- Risc d'erosió potencial: és baix, excepte a l'extrem sud-oest, on és moderat.  
2. Vegetació  
En el cantó sud-oest del sector, fora del sector, hi ha un exemplar de gran port de carrasca. En el requeriment de documentació se'ls sol·licita que adopten mesures preventives per a evitar una possible afecció a la carrasca.  
L'Ajuntament respon que la carrasca queda ubicada fora de la zona d'actuació, no obstant això atesa la proximitat d'aquesta a la zona de treballs, aquesta s'abalisarà durant la fase de construcció per a evitar qualsevol colp de maquinària o semblant que poguera posar en perill la integritat de la carrasca. Durant la fase de funcionament la carrasca quedarà separada de la zona industrial mitjançant una xicoteta zona verda que se situa al cantó sud-oest del sector.  
També hi ha un rodal de pi blanc que afronta pel sud amb el sector, però que se situa fora d'aquest. En l'estudi d'impacte ambiental s'estableix com a mesura de precaució protegir durant les obres el rodal de pi blanc que hi ha al sud de la parcel·la i la vegetació de barranc de Benialis.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha a la zona cap espècie vegetal amenaçada ni protegida segons la legislació comunitària de l'Estat ni en l'àmbit de la Comunitat Autònoma.  
3. Fauna  
En l'entorn de la zona estudiada es localitzen dos espècies vulnerables, la tórtora comuna i la rata penada gran de ferradura.  
En atendre el catàleg regional d'espècies amenaçades, hi ha una espècie vulnerable, la rata penada gran de ferradura, i una espècie tutelada, el teuladí. A més hi ha 4 espècies protegides: el gripau, el cruixidell, la musaranya comuna i la mostela.  
D'altra banda, a la zona no hi ha cap espècie de les incloses en l'annex I de la Directiva 79/409/CE. Hi ha una espècie inclosa en l'annex II de la Directiva 92/43/CE, la rata penada gran de ferradura), i dos espècies incloses en l'annex IV (la serp de ferradura i la rata penada gran de ferradura).  
4. Explotació dels recursos naturals  
Proveïment d'aigua potable  
L'actual xarxa de proveïment d'aigua potable del municipi està formada per una sèrie de conduccions de polietilé d'alta densitat de 75 i 200 mm. El proveïment del sector partirà d'aquesta xarxa existent.  
En l'estudi d'impacte ambiental calcula el consum previsible en el sector en 2.164 m³/dia. Per a obtenir aquesta xifra parteix d'uns consums bàsics de 0,00864 m³/m²s/dia en ús industrial, comercial o dotacional i 0,006 m³/m²s/dia en zones verdes.  
Es presenta un informe de l'Ajuntament de la Pobla del Duc, de data 26 d'abril de 2006, en el qual garanteix un cabal suficient de proveÏment d'aigua per al sector industrial el Tossal i el residencial Benifumet. També aporten certificat de l'Ajuntament en què afirmen que aquest és l'organisme subministrador d'aigua potable a tot el terme municipal, i informe en què asseguren la disponibilitat de recursos hídrics.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe desfavorable en el sentit que no s'ha acreditat l'origen de l'aigua que s'ha de subministrar per a l'actuació, pel fet que el sondeig Las Cuevas es troba en estat de tràmit d'inspecció, sense dades de registre, per la qual cosa no està justificat el dret sobre l'ús de l'aigua amb què es pretén abastir les demandes exposades.  
Serà necessari acreditar la disponibilitat de recursos hídrics a partir del pou Las Cuevas, i el cabal concedit d'aquest, acreditat mitjançant la corresponent concessió de l'organisme de conca per a l'ús previst.  
Aigües residuals  
A la Pobla del Duc hi ha una depuradora que es troba al màxim de la seua capacitat, i fins i tot sobrepassada.  
Per al tractament de les aigües residuals generades pel sector es preveu la construcció d'una nova EDAR, secundària respecte a la que hi ha al municipi.  
Proposen una EDAR específica per a residus industrials, amb desbast i tamisat, decantació lamel·lar, flotació per aire dissolt, aireig amb turbines i filtre d'arena i carbó actiu. No obstant això, per a no gravar-ne el manteniment, es proposa que siga de tipus lleuger, per a residus poc agressius, de tal manera que si s'implanta una activitat que genere residus molt agressius, siga aquesta activitat la que exercisca la seua depuració prèvia a l'abocament a la xarxa municipal.  
Aquesta depuradora se situarà a la zona sud del sector, a la vora del barranc de Benialis, on abocarà les aigües després de la depuració d'aquestes, havent-se reservat una parcel·la de 2.700 m².  
Per a calcular el volum d'aigües residuals es parteix d'unes dades d'abocament de 0,0069 m³/m²/dia en usos industrials, comercials i dotacionals. S'obté un volum de 1.543 m³/dia.  
La xarxa de clavegueram serà separativa, totalment independent de les que hi ha en l'actualitat. La xarxa de residuals ha de recollir els abocaments de totes les parcel·les de la urbanització que s'ha d'efectuar i els traslladarà per gravetat fins a la depuradora EDAR.  
S'haurà de complir l'ordenança d'abocament d'aigües residuals industrials a la xarxa municipal de clavegueram inclosa en les normes subsidiàries vigents. A més, l'aigua abocada per la depuradora haurà de complir els requisits de qualitat exigibles per a aigües piscícoles, ja que hi haurà una circulació de les aigües cap a l'embassament de Bellús, de manera que no afecte la vida animal de l'embassament.  
Cal destacar la mesura establida en l'estudi d'impacte ambiental d'utilitzar les aigües residuals depurades per a regar les zones verdes.  
La xarxa de pluvials recollirà l'aigua d'escorriment en aquells punts on comença a acumular-se i les conduirà, també per gravetat, fins al barranc. L'estudi d'impacte ambiental estableix com a mesura protectora necessària la construcció d'una bassa per a desbast i decantació de les aigües pluvials abans de l'abocament d'aquestes al barranc.  
Segons informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 27 de març de 2007, s'ha justificat la no-incidència en el règim de corrents dels abocaments d'aigües residuals i pluvials, per la diferència de cota entre el llit del barranc de Benialis i els marges superiors a 8 metres.  
Residus sòlids urbans  
La Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, estableix una zonificació del territori de la Comunitat per a una adequada gestió dels residus. La comarca en què s'integra el municipi de la Pobla del Duc, la Vall d'Albaida, pertany a la zona XII. La gestió dels residus en aquesta zona es regula segons el que estableix el pla zonal de residus.  
En l'actualització de 2004 d'aquest pla s'estableix, per a aquest mateix any, una estimació dels residus produïts en tot l'àmbit zonal. El volum de residus sòlids urbans generats al municipi se situa al voltant de1.205 tones/any.  
Presenten certificat de l'Ajuntament, en el qual estimen la previsió de residus sòlids urbans generats pel sector en 2.464 kg/dia.  
També presenten certificat de l'empresa Recisa, adjudicatària del servei públic de recollida domiciliària de residus sòlids urbans, en el qual assumeix la gestió dels esmentats residus; i certificat de la mancomunitat de municipis de la Vall d'Albaida, en el qual garanteix el servei integral de residus sòlids urbans i informa que Recisa és l'empresa adjudicatària d'aquest servei  
5. Ocupació del sòl  
L'actuació comporta la requalificació de 37 ha de sòl no urbanitzable comú, que passen a ser sòl urbanitzable industrial.  
La zona situada al sud del nucli urbà es dedica, en l'actualitat, a l'activitat agrícola en la seua totalitat, amb una mescla de cultius on dominen els fruiters, les vinyes i l'olivera.   
El tipus de cultiu és en bancals, amb una modificació total del relleu, i creixen alguns herbassars i espècies disperses de matoll als talussos.  
Al sector hi ha un important desnivell, i oscil·len les cotes del terreny entre la 233, en el límit nord-est de la parcel·la, i la 186 en l'extrem sud-oest. La cota del terreny en el punt més pròxima al llit és la 189.  
Els principals impactes estan causats per la pèrdua de superfície agrícola del municipi, l'increment de consum de recursos, la generació d'aigües residuals i la contaminació acústica i atmosfèrica.  
6. Proximitat al nucli urbà  
El sector se situa al sud del nucli urbà de la Pobla del Duc, a uns 500 m d'aquest.  
Segons estableix el Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en l'article 4 d'aquest, les indústries fabrils que hagen de ser considerades com a perilloses o insalubres, només podran emplaçar-se, com a regla general, a una distància superior a 2.000 metres, comptadors des del nucli més pròxim de població agrupada.  
Segons estableix l'article 58 de les normes urbanístiques, a les illes situades al límit nord de l'actuació es prohibeixen expressament les activitats:  
a) Nocives i insalubres de grau 4 o 5 per risc de contaminació de l'ambient atmosfèric o possibilitat d'emetre radiacions ionitzants.  
b) Les qualificades com a perilloses grau 4 o 5 quan la qualificació provinga del tipus de productes de combustió, emissió accidental de substàncies tòxiques o radiacions ionitzants.  
A causa del fet que la distància al nucli urbà és menor de 2.000 m, a la zona industrial no es podran desenvolupar les activitats d'indústries que es qualifiquen com a activitats no compatibles amb l'ús residencial, segons el Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
7. Contaminació acústica  
En l'estudi d'impacte ambiental planteja mesures per a reduir la contaminació acústica:   
- Evitar la implantació d'indústries sorolloses, i en especial aquelles que generen sorolls en el període nocturn.  
- Exigir un correcte aïllament acústic de totes les naus industrials.  
- Exigir que la maquinària sorollosa funcione en recintes aïllats acústicament i tancats.  
- Exigir sistemes de climatització homologats i que complisquen la normativa vigent sobre emissió de sorolls.  
- Limitar la velocitat de circulació dels vehicles en tot el sector a un màxim de 50 km/h, i col·locar-hi, si fóra necessari, ressalts.  
- Regular el trànsit a les hores punta d'entrada i eixida del treball, per a evitar congestions. En aquestes hores s'hauria d'evitar la circulació de vehicles pesants.  
S'aporta informe favorable de l'estudi acústic emés per la Unitat d'Activitats Qualificades, només quant a l'acústica. En aquest indica que s'han de tenir en compte les mesures preventives de l'estudi acústic, i el soroll de les activitats industrials no ha de superar els límits de qualitat regulats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
8. Paisatge  
Les principals fites paisatgístiques que apareixen en l'àmbit d'estudi són l'embassament de Bellús, que representa una massa d'aigua singular en la zona, i els llits i fons de barrancs amb la vegetació associada d'aquests, els quals es distribueixen al llarg de tot el territori i hi apareixen les escasses formacions boscoses de la zona com són omedes i alguns vestigis de pi blanc.  
Es defineixen tres unitats de paisatge: cultius agrícoles; cursos i masses d'aigua i fons de barranc, i urbà i infraestructures. L'àmbit d'actuació es desenvolupa íntegrament sobre la unitat denominada cultius agrícoles.  
Presenten un estudi de paisatge, en el qual s'estableix que el disseny de la urbanització s'intenta adaptar a la morfologia actual del terreny i amb la disposició de vials i parcel·les manteninti la successió de bancals i corbes de nivell.  
El Servei de Suport Tècnic emet un informe favorable sobre l'estudi de paisatge presentat, condicionat a la presentació d'un text refós que integre el document de l'estudi de paisatge i la documentació complementària aportada, i que continga les normes d'integració paisatgística.  
9. Mesures correctores  
L'estudi d'impacte ambiental estableix mesures protectores i correctores relatives a reduir el consum d'aigua i energia elèctrica, la contaminació atmosfèrica i acústica, la generació de residus sòlids, la generació d'aigües residuals i la contaminació acústica, i per a protegir el paisatge i la diversitat biològica.  
Totes aquestes mesures i les de la documentació addicional s'hauran de complir en la mesura que no afecten cap de les mesures preventives i correctores que s'establisquen en aquesta declaració.  
 Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i Pla parcial del sector el Tossal, a la Pobla del Duc (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de la Pobla del Duc, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Cal acreditar la disponibilitat de recursos hídrics a partir del pou Las Cuevas, i el cabal concedit d'aquest, mitjançant la corresponent concessió de l'organisme de conca per a l'ús previst.  
En el cas que l'esmentat informe siga desfavorable, així ha d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. A causa que la distància al nucli urbà és menor de 2.000 m, al sector industrial no es pot desenvolupar l'activitat d'indústries que es qualifiquen com a activitats no compatibles amb l'ús residencial, segons el Reglament d'ativitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
3. S'han de complir les cauteles establides en l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 30 d'abril de 2007, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
4. D'acord amb l'informe de la Secció de Planificació de Carreteres, de data 13 de març de 2006, la zona de protecció de la CV-611 és de 25 m des de la vora exterior de la calçada.  
5. La zona de servitud del barranc de Benialis ha de quedar expedita, i quedar supeditada l'execució de l'actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció de l'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com estableix l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic (RD 849/1986).  
6. S'han d'aplicar les mesures preventives de l'estudi acústic, i el soroll de les activitats industrials no ha de superar els límits de qualitat regulats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
7. Respecte a les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al sector industrial, tal com estableix l'article 52 de les normes urbanístiques, s'ha de comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat de les aigües residuals que genera amb l'EDAR prevista en el projecte. En cas que no siguen compatibles, les esmentades indústries han de disposar d'un sistema previ de tractament d'aigües residuals individual apropiat, abans de l'abocament a la xarxa municipal.  
A més, s'ha de complir l'ordenança d'abocament d'aigües residuals industrials a la xarxa municipal de clavegueram inclosa en les normes subsidiàries vigents  
8. Abans del final d'obra de cada instal·lació o edificació industrial, ha de comprovar-se la previsió o existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal·len al sector.   
9. L'EDAR del sector ha d'estar dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades pel sector, i ha de presentar totes les autoritzacions pertinents de prèviament a la construcció d'aquesta.   
La depuradora ha de garantir que la qualitat de les aigües depurades siga idònia per a la protecció de la vida piscícola, per a evitar una possible afecció a l'embassament de Bellús.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
10. La xarxa de sanejament ha de ser separativa de la xarxa de pluvials, i ser completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials i residuals, s'ha d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Prèviament al punt d'abocament de les aigües pluvials cal disposar, tal com estableix l'estudi d'impacte ambiental, d'una bassa per a desbast i decantació de les aigües pluvials abans de l'abocament d'aquestes al barranc.  
11. Per al reg de zones verdes s'ha d'utilitzar l'aigua residual depurada de l'EDAR del sector, i addicionalment, aigües pluvials. Amb aquesta finalitat s'ha d'instal·lar una bassa de captació de les aigües pluvials.   
No s'han de regar les zones verdes fins que no es dispose d'aigua residual depurada o aigua pluvial acumulada.   
12. La construcció de l'EDAR del sector ha de ser anterior al final de l'obra d'urbanització, i en tot cas, abans de la concessió de llicència d'activitat a qualsevol indústria que es vulga instal·lar al sector.  
13. S'ha d'evitar, en la mesura que siga possible, la realització de grans desmunts, i intentar adaptar-se a la morfologia actual del terreny, amb la disposició de vials i parcel·les, i tractar de mantenir la successió de bancals i corbes de nivell.  
14. S'han de complir les observacions establides en l'informe sobre l'estudi de paisatge realitzat per l'Àrea d'Urbanisme, de data 21 de març de 2007.  
15. En relació amb l'enllumenat urbà, s'han de triar llums de vapor de sodi de baixa pressió, a fi de reduir la contaminació lumínica.  
16. S'ha de garantir la reposició i continuïtat de tots els serveis i infraestructures de reg que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants corresponent o de l'òrgan amb competència substantiva, qui determinarà la manera en què es desenvolupen les actuacions proposades.   
17. L'Ajuntament ha de vetlar per la legalitat de totes les activitats instal·lades al polígon industrial, i comprovar que les activitats disposen de les autoritzacions pertinents i es compleixen les condicions imposades, si s'escau, en la declaració d'impacte ambiental corresponent.   
18. Han de preveure's, al polígon industrial, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
19. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector ha de provenir d'una pedrera o zona de préstec autoritzada, i ha de disposar del certificat en què s'especifique l'origen dels materials, s'hi justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
20. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'ha de mantenir en condicions agrícoles adequades i s'ha de destinar al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
21. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental de l'homologació i Pla parcial del sector el Tossal, en la documentació addicional per a completar l'estudi d'impacte ambiental, i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'han d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i s'han de valorar i proveir pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 59-AIA/2007.  
Títol: Camp de golf 18 forats Puma Golf Resort.  
Promotor: Ajuntament de Monforte del Cid.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: Monforte del Cid, Alacant.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
En data 21 de desembre de 2004 s'emet declaració d'impacte ambiental positiva de l'homologació i pla parcial del sector UBZ-9 Font del Llop, de Monforte del Cid. En aquesta actuació es reclassificava sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, a fi de crear una zona residencial amb camp de golf al sud del terme municipal de Monforte del Cid.  
En aquesta declaració d'impacte ambiental s'assenyala com un dels seus condicionants la necessitat de sotmetre a un nou procediment d'avaluació d'impacte ambiental el projecte tècnic del camp de golf.   
L'objecte d'aquest projecte és l'avaluació d'impacte ambiental del projecte tècnic del camp de golf.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. L'ocupació del sòl de l'actuació se situa al sud del terme municipal. Es tracta d'uns terrenys de cultiu en estat de semiabandó situats al límit amb els termes municipals d'Elx i Aspe.  
II. Dins de l'àmbit d'actuació, el camp de golf ocupa una superfície de 52,34 ha, distribuïdes entre superfícies de joc (greens, tees, búnquers, carrers, roughs, outroughs i llacs), queden excloses les àrees ocupades per la casa club i les instal·lacions annexes complementàries, com l'àrea de manteniment.   
III. S'ha projectat un camp de golf de 18 forats amb 4 o 5 tees d'eixida diferents per a cada un d'aquests.  
IV. En el projecte inicial s'havien previst tres llacs, amb una superfície total de 15.784 m². Posteriorment presenten una addenda en què amplia la grandària dels llacs que hi ha i se'n creen dos de nous.  
Hi ha un total de cinc llacs, amb un volum total de 127.754 m³ i una autonomia de reg de 64 dies.  
V. Amb l'addenda, l'àrea de manteniment es proposa al centre del projecte, i el camp de pràctiques s'ha reorientat cap a la dreta i s'ha allotjat topogràficament a la vall que hi ha.  
VI. L'optimització del disseny ha permés aconseguir una major longitud total, i ha passat el camp a la categoria de camp d'alta competició.  
- Planejament vigent i proposat  
En les normes subsidiàries de Monforte del Cid els terrenys es trobaven qualificats com a sòl no urbanitzable comú.  
Amb l'homologació i pla parcial del sector UBZ-9 Font del Llop, es reclassifica sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable.   
Alternatives  
Durant la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental de l'homologació i pla parcial del sector UBZ-9 Font del Llop, va ser realitzat un estudi d'alternatives.  
En aquest estudi d'alternatives, i respecte a la ubicació, es descarten les zones amb elevada qualitat ambiental i els terrenys amb una elevada o molt elevada capacitat d'ús agrari.  
Per a l'elecció de l'ordenació, es van analitzar tres alternatives distintes a fi de realitzar una correcta ubicació de la zona esportiva i els habitatges, i s'optà per la finalment triada ja que minimitza els moviments de terra i situa els vials a la vora de les zones forestals per a actuar com a tallafocs.  
Tramitació administrativa  
En data 19 d'agost de 2003, el Ple de l'Ajuntament de Monforte del Cid acorda aprovar provisionalment el pla parcial del sector 9 Font del Llop, que inclou el camp de golf de 18 forats Puma Golf Resort.  
En data 20 de febrer de 2007 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per la Direcció Territorial d'Alacant, que sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública  
Per Resolució de l'Alcaldia de data 11 d'octubre de 2006 va ser sotmés a informació pública l'estudi d'impacte ambiental del projecte camp de golf de 18 forats Puma Golf Resort.  
La documentació es va exposar al públic en el DOGV núm. 5385 de 10 de novembre de 2006 i mitjançant un anunci publicat en el diari Información del dia 21 d'octubre de 2006.  
Resum d'al·legacions  
En el període d'informació pública ha sigut presentada, amb data 18 de desembre de 2006, una al·legació.  
L'esmentada al·legació versa sobre els aspectes següents de caràcter ambiental:  
- Falta d'aportació de l'informe previst en l'article 19.2 de la LOTPP  
- Necessitat d'incorporar el compromís de no destinar cabals previstos a ús agrícola o a consum humà al reg de camp de golf.  
- Inexistència de l'EDAR Novelda-Monforte del Cid.  
- Afecció de la conca vessant del pantà d'Elx inclosa dins del catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
- Necessitat d'acompanyar un estudi hidrològic d'ocupació de llits i barrancs.  
- Necessitat d'acompanyar un estudi de paisatge.  
- Necessitat de complir a la nova llei de camps de golf.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Es realitza consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat en data 19 d'abril de 2007 i al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi sobre l'afecció a la zona humida l'embassament d'Elx en data 20 d'abril de 2007.  
Es realitza consulta al Servei de Gestió Forestal en data 24 d'abril de 2007.  
En data 24 d'abril de 2007 es realitza el requeriment de documentació següent:  
1. Per al reg del camp de golf s'ha d'utilitzar aigua depurada en terciari. En el cas que aquest no complisca els criteris de qualitat sanitaris, s'haurà de completar el tractament de l'aigua residual depurada de la comunitat de regants, amb un tractament terciari.  
A aquest efecte, s'ha de considerar la instal·lació d'un tractament terciari de les aigües residuals depurades per a aconseguir els paràmetres mínims de qualitat sanitaris, segons estableix l'article 18.2 de la Llei 9/2006, de 5 de desembre, reguladora de camps de golf a la CV.  
2. En relació article 18.3. de la Llei 9/2006, de 5 de desembre, reguladora de camps de golf a la CV, s'ha d'aportar l'autorització de canvi d'ús, de reg agrícola a reg de camp de golf, de l'organisme de conca competent.   
3. Els llits dels barrancs han de mantenir la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
4. S'ha de presentar un estudi hidrològic d'ocupació de barrancs i tàlvegs.  
5.La informació respecte a les obres projectades als voltants dels barrancs és confusa. S'ha d'aclarir quin tractament reben els barrancs i ampliar la documentació respecte d'això: plànols, memòria i projecte de l'actuació.  
6. S'ha d'aportar l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a totes les obres previstes en els llits dels barrancs afectats.  
7. La zona de servitud dels barrancs afectats ha de quedar expedita, i queda supeditada l'execució de l'actuació prevista a la zona de policia a l'obtenció de l'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com estableix en l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic (RD 849/1986).  
8. Igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials.  
9. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
10. S'haurà de presentar informe favorable relatiu al tractament del camí ramader del camp de golf del Servei Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
11. S'ha de mantenir i preservar el terreny classificat com a forestal que està inclòs en el camp de golf, segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana.   
12. El sector limita amb sòl forestal, per la qual cosa s'han d'aplicar mesures de prevenció incendis forestals.  
13. S'han d'augmentar les mesures d'emmagatzemament d'aigua:  
- Seria interessant recollir totes les aigües pluvials per a la reutilització d'aquestes, i no abocar-les al barranc.  
- Seria convenient assegurar que tots els green tinguen un drenatge efectiu per al reciclatge de l'aigua.  
- També el reciclatge de l'aigua utilitzada per a la neteja de maquinària i utensilis de jardineria.  
- Instal·lació de paviments permeables.  
14. S'ha de justificar l'elecció de la varietat de gespa. S'han de triar espècies apropiades per al clima i sòl, i que necessiten poca quantitat d'aigua.  
15. En l'edificació per al manteniment del camp de golf, s'ha d'habilitar una estança independent i els drenatges de la qual es recullen en un dipòsit impermeable, per a l'emmagatzemament de productes fitosanitaris i de fertilitzants i dels envasos usats d'aquests (considerats residus perillosos).   
La recollida serà efectuada per un gestor de residus perillosos. S'ha de presentar certificat d'empresa autoritzada, en el qual assumisca la recollida d'aquests residus perillosos.  
16. Respecte a les instal·lacions complementàries (club de golf, instal·lacions de manteniment...), s'ha d'indicar:  
- La previsió dels residus sòlids urbans generats i presentar certificat en què l'entitat gestora assumisca la gestió dels esmentats residus.  
- Respecte a les aigües residuals generades, s'ha d'indicar la seua destinació, és a dir, si van a EDAR pròpia o a la municipal. S'ha de presentar certificat de l'esmentada EDAR en el qual assumisca les esmentades aigües residuals.  
- Les necessitats d'aigua potable i presentar certificat de suficiència de recursos hídrics de l'empresa autoritzada per al subministrament.  
Documentació complementària  
En data 8 de maig de 2007, adjunten documentació complementària i aclaridora referent a les qüestions requerides. En aquesta documentació s'inclou:  
- Aclariments relatius al projecte.  
- Annex 1. Espècies de sembra.  
- Annex 2. Climatologia i consums d'aigua.  
- Annex 3. Sol·licitud a Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En data 10 de maig de 2007 es rep la còpia de la sol·licitud d'autorització d'obres en la zona de policia del domini públic hidràulic remesa per correu certificat a l'organisme de conca.  
Informes sectorials  
Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals  
De data 8 de maig de 2007, l'informe es refereix, exclusivament, a la possible afecció que el projecte poguera tenir sobre la zona humida catalogada de la Comunitat Valenciana núm. 8 Embassament d'Elx, aprovada mitjançant un acord de 10 de setembre de 2002 del Govern Valencià.  
Revisada la documentació relativa al projecte tècnic i els plànols de situació d'aquest s'informa que, el camp de golf de 18 forats Puma Golf Resort es localitza al sud-oest del terme municipal de Monforte del Cid i s'emplaça fora de la zona humida Embassament d'Elx i del perímetre d'afecció d'aquesta, per la qual cosa es considera que no és probable que el desenvolupament del projecte tinga afecció negativa sobre aquesta.  
Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat  
De data 26 d'abril de 2007, informa que no es té constància de l'existència de cap espècie amenaçada de flora o fauna que poguera veure's afectada pel projecte.  
D'altra banda, sembla situar-se, en la pràctica totalitat d'aquest, sobre bancals agrícoles abandonats pel que no ha de produir-se afecció sobre l'hàbitat prioritari que se situa als voltants d'aquest.  
Únicament cal recomanar que els accessos i infraestructures associades no afecten zona forestal.  
Informe sobre l'efluent de l'EDAR de la Vall del Vinalopó durant l'any 2005 (Elda)  
Presenta els resultats mitjans mensuals de les anàlisis realitzades diàriament en l'aigua tractada de l'EDAR i es compara amb els valors que exigeix la Directiva Europea 91/271/CEE de 21 de maig de 1995 per a una aigua depurada.  
Certificat de la comunitat de regants de Monforte del Cid, acreditatiu de la disponibilitat d'aigües depurades per a reg i justificant de pagament de l'esmentada adquisició.  
De data 15 de novembre de 2005, informa que en relació amb la sol·licitud dels drets d'aigües residuals depurades, per una quantia de 400.000 m³ la Junta de Govern de la Comunitat va acordar, per unanimitat, accedir a allò que s'ha sol·licitat d'acord amb les condicions següents:  
a) L'aigua subministrada serà únicament residual depurada, procedent de les estacions depuradores de què aquesta Comunitat se subministra.  
b) L'aigua els serà subministrada en una arqueta propietat de la Comunitat, sent del seu propi compte el transport des de l'esmentada arqueta fins al punt de destinació d'aquesta.  
c) Els drets de què disposa la Comunitat en aquests moments, segons acord de la Junta General, són de 590 tafulles (1 tafulla 1.078 m²)  
d) L'aigua que correspon a aquestes 590 tafulles és el resultat de multiplicar-les per 2 hores, que és el límit màxim establit en Junta General i a aquest resultat multiplicar-les per 216 m³ que són els m³ que porta una hora d'aigua, la qual cosa fa un total de 254.880 m³.  
e) Si a l'esmentada quantitat, li sumem els drets de què disposen actualment, que són de 88.344 m³, obtindrem uns drets totals de 343.224 m³.  
f) Els drets d'aigua s'entenen en un pla teòric, i depenen de les disponibilitats de la Comunitat.  
Informe d'afecció a camins ramaders   
De data 20 de setembre de 2006, el tècnic de la demarcació sud informa que els trams d'intersecció dels vials del sector amb el camí ramader assegador del Cid hauran de quedar senyalitzats convenientment de manera que quede clar la condició de camí ramader d'aquest. Així mateix, haurà d'assegurar-se la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris definits per la Llei.  
En la senyalització s'utilitzarà el senyal Pas d'animals domèstics, P-23 i la R-100 amb la llegenda Excepte vehicles agrícoles o autoritzats. Hauran de ser complementada amb el corresponent senyal de limitació de velocitat.  
Informe de la Direcció Territorial de Patrimoni Cultural Valencià  
De data 26 d'abril de 2004, emet informe favorable a l'efecte patrimonial del programa d'actuació integrada del sector UBZ 9 Font del Llop, de Monforte del Cid, dins del qual està inclòs el camp de golf objecte d'estudi.  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana  
L'àmbit del sector, la porció nord-oest, està molt prop de la conca d'afecció de la zona humida Embassament d'Elx, inclosa dins del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
L'element de drenatge natural de l'àrea és el barranc d'Espillas, que desemboca al riu Vinalopó a l'altura de la cua de l'embassament d'Elx.  
L'Àrea de Conservació d'Espais Naturals emet un informe respecte d'això, i conclou que s'emplaça fora de la zona humida Embassament d'Elx i del perímetre d'afecció d'aquesta, per la qual cosa es considera que no és probable que el desenvolupament del projecte tinga afecció negativa sobre aquesta.  
2. Forests  
Al sud de l'actuació es troba la forest gestionada per l'Ajuntament d'Elx, denominada Tabayá, que limita amb el sector.   
L'àmbit de l'homologació del PAI Font del Llop tenia una superfície de 143,8 ha, de les quals 40,8 estan classificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i 103 ha ho estan com a sòl no urbanitzable comú. Un condicionant de la declaració d'impacte ambiental estableix que es manté la qualificació de les 40,8 ha de sòl no urbanitzable d'especial protecció, i aquest sòl s'haurà de cedir a l'Ajuntament i sol·licitar-ne la catalogació com a forest d'utilitat pública.   
3. Domini públic hidràulic  
Per raó del que estableix l'article 132 de la Constitució Espanyola i els articles 2 i 4 del Text refós de la llei d'aigües, tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable i, com a tal, ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització, i classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (article 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable).  
En la zona d'estudi es troba el barranc d'Espillas, en el qual actualment hi ha un xicotet represament del llit, utilitzat com a abeurador per la fauna cinegètica de la zona. Aquest barranc desemboca en el riu Vinalopó. En l'addenda del projecte es preveu un emmagatzemament d'aigua mitjançant el represament de l'escorriment superficial del barranc d'Espillas.  
Segons l'article 5 de la Reial Decret 1/2001, en el cas que els llits foren de domini privat, el domini privatiu d'aquests llits no autoritza a fer en aquests labors ni construir obres que puguen fer variar el curs natural de les aigües o alterar-ne la qualitat en perjudici de l'interés públic o de tercer, o la destrucció d'aquests per la força de les avingudes puga ocasionar danys a persones o coses.  
Segons l'informe d'aclariments relatius al projecte, s'afirma que les obres del camp de golf no afecten el llit del barranc, ni tan sols els talussos d'aquest, no se n'afecta el llit amb cap obstacle que puga comportar un canvi o deteriorament en la dinàmica hidràulica d'aquest. Conclouen que, pel que fa al camp de golf, el projecte no afecta la morfologia original dels barrancs de la finca, ben al contrari, s'adapta a aquests per a aconseguir una bona integració i els incorpora com un element natural que aporten qualitat al camp.  
Presenten la sol·licitud d'autorització d'obres en la zona de policia, ja que queden inclosos en la zona de policia la pràctica totalitat del clot 14 de golf, part dels tees del clot 15. Les obres que s'han de realitzar en aquesta zona comporten xicotets moviments de terres per a adaptar la topografia original a la superfície definitiva dels elements del camp de golf i, posteriorment la instal·lació de la xarxa de reg i sembra de superfícies.  
4. Camins ramaders  
L'àmbit és recorregut per l'extrem est, en direcció NO-SE pel camí ramader denominat assegador de Pilar Alto per la serra del Cid amb una amplària legal de 20,89 m. Dins de l'àmbit, la longitud aproximada d'aquest és de 750 m.   
En l'expedient d'estudi d'impacte ambiental del pla parcial Font del Llop, es va tenir en compte l'ordenació del sector de manera que es fera coincidir un vial amb el pas del camí ramader.  
Es presenta informe del Servei Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge, en el qual s'indica que els trams d'intersecció dels vials amb el camí ramader hauran de quedar senyalitzats de manera que quede clara la condició de camí ramader, d'aquest.  
5. Patrimoni cultural  
Es presenta l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, del programa d'actuació integrada Font del Llop, dins del qual està inclòs el camp de golf objecte d'estudi.  
6. Carreteres  
Al nord del sector es troba la carretera CV-847, però el camp de golf està fora de la zona d'afecció. La realització d'actuacions de qualsevol classe, excepte la que disposa l'article 33.4 a les zones de protecció de les vies del sistema viari haurà de ser objecte d'autorització expressa per part de l'administració titular de la via.  
7. Sòl forestal  
L'àmbit del sector, al cantó nord-oest d'aquest, conté sòl forestal, segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana. Però segons article 3 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la GV, forestal de la Comunitat Valenciana: no tindran la consideració legal de terrenys forestals els sòls classificats legalment com a urbans o aptes per a urbanitzar, des de l'aprovació definitiva del programa d'actuació integrada.  
És rellevant destacar que el camp de golf limita amb sòl forestal, per tant s'hauran de complir les condicions establides en l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis Forestals.  
8. Incendis forestals  
No hi ha incendis forestals registrats dins del sector.  
9. Risc d'Inundació  
El sector no està afectat per risc d'inundació, però al sud-oest hi ha risc d'inundació de nivell 1.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació: la zona oriental es qualifica de vulnerabilitat mitjana; així mateix hi ha una zona la litologia impermeable de la qual la converteix en molt poc vulnerables.  
- Risc de lliscament-despreniment: està afectat per risc de lliscament mitjà i baix.  
- Risc d'erosió actual: és baix a l'extrem oriental de l'actuació i molt alt en l'extrem occidental.  
- Risc d'erosió potencial: és moderat a l'extrem oriental i molt alt a l'extrem occidental.  
2. Vegetació  
Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental es troben dos ambients ben diferenciats en la flora. En primer lloc, hi ha una zona colonitzada per espècies nitròfiles i ruderals, i en segon lloc, la vegetació que hi ha a les àrees de matoll espartar que voregen l'actuació, que s'hi podrà afectada indirectament.  
3. Fauna  
La zona d'actuació està ocupada fonamentalment per cultius de secà envoltats de matoll-espartar. La fauna que hi ha a la zona és la típica d'aquests dos ambients.  
Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental la fauna més interessant que hi ha a la zona són les xicotetes rapaces que normalment habiten a les zones de matoll-espartar i en menor grau als arbres forestals que hi ha als cultius.  
Cal tenir en compte que el barranc d'Espillas desemboca aigües amunt de l'embassament d'Elx inclòs en el catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, per la important fauna que l'habita entre les espècies del qual destaquen el xitxarrot, la xitxarra de canyar, el trist, el cabussonet, la camallarga, la polla d'aigua, la fotja, el rascló, el corriolet, l'agró blau o l'ànec collverd.  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat emet un informe en data 26 d'abril de 2007, que afirma que no es té constància de l'existència de cap espècie amenaçada de flora o fauna que poguera veure's afectada pel projecte.  
4. Es minimitzarà l'afecció al medi físic utilitzant productes fitosanitaris poc contaminants, que no siguen nocius per a la fauna. Aquest factor exigeix un control periòdic, durant la vida de les instal·lacions, de la possible afecció d'aquest al sòl, als aqüífers i a la fauna que hi ha.  
S'han de complir les pràctiques següents: s'han d'emmagatzemar i manipular les substàncies químiques d'acord amb tots els requisits legals i estipulats en les etiquetes corresponents, garantir instal·lacions d'emmagatzemament adequades per a contenir vessaments i fuites, han d'haver-hi aparells per a fregar/recollir i equip de seguretat a mà...  
En l'edificació per al manteniment del camp de golf, s'ha d'habilitar una estança independent (els drenatges d'aquesta s'han de recollir en un dipòsit impermeable), per a l'emmagatzemament de productes fitosanitaris i de fertilitzants i dels envasos usats d'aquests (considerats residus perillosos). La recollida serà efectuada per un gestor de residus perillosos.  
5. Varietat de gespa del camp de golf  
S'ha de triar espècies apropiades per al clima i sòl, i que necessiten poca quantitat d'aigua. En els aclariments relatius al requeriment, adjunten com a annex, les espècies de sembra del camp de golf.  
S'han estudiat i valorat les espècies de plantes cespitoses més adequades per a cada una de les àrees de joc del camp tenint en compte els requeriments específics d'aquest pel que fa a necessitats de reg, alçària de tall, trànsit que han de suportar, etc. L'elecció definitiva d'espècies és la següent:  
- Tees:Cynodon dactylon híbrid.  
- Greens: Agrostis stolonifera.  
- Avantgreens: Agrostis stolonifera.  
- Carrers: Cynodon dactylon híbrid.  
- Rough: Cynodon dactylon híbrid.  
6. Drenatge: prèviament a la instal·lació del sistema de reg, s'executarà el sistema de drenatge.  
Les aigües de drenatge seran dirigides cap als llacs d'emmagatzemament, o bé cap a la xarxa d'aigües pluvials de la zona residencial annexa.  
El camp de golf recull, canalitza i emmagatzema als llacs totes les aigües d'escorriment que es generen en l'àmbit d'aquest, a excepció de les recollides als forats 7, 8, una part del forat 14 i tee del 15 per dificultat de cota geomètrica en tots aquests.  
La resta dels escorriments produïts al camp es canalitzen fins als llacs més pròxims on, mitjançant el sistema de comunicació i recirculació dels llacs, poden aprofitar-se en el reg.  
Amb tot això s'evacua fora del camp de golf només un 7% del total de l'escorriment generat a l'àmbit d'aquest, i la quantitat emmagatzemada en els llacs i aprofitable en el reg puja al 93%.  
S'ha renunciat a la recollida del 100% de l'escorriment generat al camp de golf, ja que per a fer-ho possible seria necessari un moviment de terres tal que afectaria la dinàmica natural dels escorriments de l'entorn del barranc.  
De la mateixa manera es procedeix amb les aigües pluvials recollides en vials i parcel·les d'urbanització abocades sobre l'àmbit del camp de golf. Aquests cabals s'integren a la xarxa de drenatge del camp de golf i es condueixen igualment als llacs on passen a incrementar les reserves de reg.  
Tots els greens i búnquers del camp de golf presenten un drenatge especial mitjançant capes d'arena, grava i canonada porosa que, igual que el de la resta del camp, és conduït als llacs.  
S'han d'aplicar mesures per a augmentar la capacitat d'emmagatzemament d'aigua al camp: el reciclatge de l'aigua utilitzada per a la neteja de maquinària i utensilis de jardineria i instal·lació de paviments permeables.  
7. Aigua destinada al reg de camp de golf  
El sistema de reg constarà d'una trama d'aspersors espaiats en marcs de plantació en tot el camp, agrupats per estacions de reg. L'automatisme del sistema de reg permet l'optimització en el consum d'aigua. Aquest s'activa durant les hores nocturnes.   
Durant tot el dia un dels llacs del camp de golf rep l'aigua procedent de depuradora, des del qual es distribuirà cap al llac on se situe la caseta de bombament. Durant la nit des d'aquest llac es rega el camp de golf.  
En l'addenda al projecte inicial, s'augmenta el nombre de llacs i la superfície d'aquests per a elevar les reserves d'aigua en més de 80.000 m³ respecte al disseny inicial, amb la qual cosa s'incrementa l'autonomia d'aigua, que passa a ser de 64 dies.  
Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental, el funcionament de l'actuació comportarà un consum estimat en 342.801 m³/any d'aigua, que procedirà d'aigües depurades excedents dels cabals disposats per la Comunitat de Regants de Monforte del Cid.  
En l'actualitat la finca on s'ha de desenvolupar el camp de golf disposa d'una concessió d'aigua de reg de la Comunitat de Regants de Monforte del Cid: 343.224 m³/any (aigua residual depurada). S'aporta document que ho justifica.   
La Comunitat de Regants de Monforte del Cid és titular d'una concessió administrativa d'1.500.000 m³, atorgada a favor seu per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 22 d'abril de 1991, incrementada amb un altre mateix cabal (1.500.000 m³) per resolució de primer d'agost de 2002, a prendre de l'EDAR de la mancomunitat, en la conca del Vinalopó. En la tercera clàusula del conveni estableix que: l'ús de l'aprofitament serà responsabilitat de la Comunitat de Regants de Monforte del Cid, que ho destinarà a reg. En cap cas podrà ser destinat al consum humà.  
S'ha d'aportar l'autorització de canvi d'ús de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En la resposta a aquest requeriment, justifiquen que en la modificació del conveni subscrit entre la Mancomunitat Intermunicipal de la Vall del Vinalopó i la Comunitat de Regants de Monforte del Cid per a regular l'aprofitament de 3.153.600 metres cúbics anuals d'aigua depurada procedent de l'EDAR de la mancomunitat de data 3 de desembre de 2004, s'establia com a destinació d'aquest aprofitament el reg, excloent únicament el de consum humà.  
A més de justificar-se la quantitat d'aigua depurada, s'ha d'assegurar la qualitat de l'aigua utilitzada, per la qual cosa hauran de presentar-se anàlisis fisicoquímiques que garantisquen l'adequada qualitat de l'aigua per a aquest ús. En l'estudi d'impacte ambiental s'especifiquen els criteris de qualitat sanitària exigida en el Pla Hidrològic del Xúquer per a la reutilització d'aigües residuals depurades en usos recreatius, transposició de les normes de l'Organització Mundial de la Salut.  
És necessari un tractament de desinfecció eficaç per a aconseguir els requisits de qualitat exposats. Per al reg s'ha d'utilitzar aigua depurada en terciari. S'haurà de completar el tractament de l'aigua residual depurada de la comunitat de regants, amb un tractament terciari.  
A aquest efecte, adjunten informe sobre la qualitat de l'efluent de l'EDAR de la Vall de Vinalopó durant l'any 2005, emés pel cap de planta de la referida EDAR.  
Davant de l'absència d'anàlisis microbiològiques actualitzades de l'efluent de l'EDAR d'Elda es recomana la realització d'aquestes analítiques i la implementació, en cas necessari, d'un tractament necessari de desinfecció eficaç per a aconseguir els requisits de qualitat imposats pel Pla hidrològic del Xúquer per a la reutilització d'aigües residuals depurades en usos recreatius.  
8. Residus vegetals  
Haurà d'estar prevista la gestió dels residus vegetals que es produïsquen durant la construcció de la instal·lació i durant el funcionament d'aquesta, i serà preferible la valorització a l'eliminació.  
Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental, durant la fase d'obres, es preveu l'eliminació de part de la vegetació que hi ha, a les zones de carrers, tees, greens i bunkers. Recomanen que tots els residus vegetals, no reutilitzables en la restauració paisatgística del mateix camp de golf, siguen remesos a alguna de les plantes de compostatge que hi ha a la província.  
Durant la fase de manteniment del camp de golf, es produirà el programa següent de segues:  
  
Un altre residu semblant, però produït en moments molt puntuals, són les restes de podes de les zones enjardinades del camp. Aquestes hauran de ser recollides, triturades i compostades per a la posterior incorporació d'aquestes al sòl de les zones enjardinades.  
9. Residus tòxics i perillosos  
Es preveu la generació de diverses tipologies de residus d'aquesta classe, encara que en xicotetes quantitats. Aquests són els envasos de productes fitosanitaris utilitzats per al manteniment del camp de golf, residus de composts perillosos utilitzats en la maquinària del camp i en el manteniment de l'esmentada maquinària.  
La recollida ha de ser d'efectuada per un gestor de residus perillosos. En la fase d'explotació, el gestor del camp haurà d'assegurar, mitjançant contracte de recollida, amb un gestor de residus autoritzat la recollida de tots aquells considerats com tòxics o perillosos.  
10. Integració paisatgística  
En el projecte inclou actuacions de paisatgisme i jardineria del camp. S'ha dissenyat el camp de golf respectant la vegetació que pot haver-hi a la finca. A més s'estima la plantació d'uns 1.440 exemplars d'arbres. Són espècies resistents a l'ús d'aigua depurada, alhora que el reg d'aquests només serà necessari en els primers anys de plantació del camp.  
Les noves espècies introduïdes requeriran poc manteniment, pel que fa a reg, adob i tractaments fitosanitaris, la qual cosa comporta un gran estalvi de manteniment.  
El moviment de terres del golf s'adapta al barranc per a aconseguir una bona integració i l'incorpora com un element natural que aporta qualitat al camp. Aquestes adaptacions de la topografia no comporten cap canvi en les conques d'escorriment que tributen al barranc que continuen abocant per on ho feien.   
11. Instal·lacions complementàries  
Segons el pressupost de partides complementàries, les instal·lacions complementàries del camp de golf són:  
- Casa club.  
- Nau i àrea de manteniment.  
Segons estableix l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, els accessos i infraestructures associades al camp de golf no han d'afectar zona forestal.  
Proveïment d'aigua potable: per al proveïment a les instal·lacions complementàries al camp de golf, com ara el club de golf. L'empresa Aguas Municipalizadas de Alicante emet un certificat, en data 21 d'octubre de 2004, en el qual declara disposar de cabals per al subministrament d'aigua a diversos sectors de Monforte del Cid, entre aquests el de UBZ-9, en el qual està inclòs el camp de golf objecte d'estudi.  
Aigües residuals: l'abocament d'aigües residuals s'enviaran a la depuradora que, actualment, s'hi construeix. L'entitat de Sanejament d'Aigües Residuals emet un informe favorable de data 28 de setembre de 2004, en el qual posa de manifest la viabilitat del tractament de la futura EDAR de Novelda-Monforte del Cid de les aigües residuals que es generen pel Pla parcial del sector UBZ-9, en el qual està inclòs aquest camp de golf.  
Residus sòlids urbans: no es realitza una previsió dels residus sòlids urbans generats ni es presenta certificat en què l'entitat gestora assumisca la gestió dels esmentats residus.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2.En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, Camp de golf 18 forats Puma Golf Resort, a Monforte del Cid (Alacant), el promotor del qual és l'Ajuntament de Monforte del Cid, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. L'aigua utilitzada per al reg del camp de golf ha de ser únicament i exclusivament aigua residual depurada amb tractament terciari.  
Davant de l'absència d'anàlisis microbiològiques actualitzades de l'efluent de l'EDAR de la Vall del Vinalopó, es considera necessari reservar una superfície en l'àmbit del projecte per a la construcció d'un sistema de depuració terciària autònom i propi del camp de golf, per a l'efluent depurat demandat per al reg del camp de golf, per a aconseguir els paràmetres mínims de qualitat sanitaris.  
2. En cap cas s'han de detraure cabals destinats a l'ús agrícola que no hagen sigut alliberats de l'esmentat ús, d'acord amb els procediments i garanties establits per la legislació vigent.  
3. Respecte al camí ramader assegador del Cid, que discorre per l'extrem est del camp de golf, en direcció NO-SE, s'han de complir els condicionants següents:  
- Els trams d'intersecció dels vials del sector amb el camí ramader assegador del Cid han de quedar senyalitzats convenientment de manera que quede clara la condició de camí ramader. Així mateix, s'ha d'assegurar la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris definits per la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
- En la senyalització s'ha d'utilitzar el senyal Pas d'animals domèstics, P-23 i la R-100 amb la llegenda Excepte vehicles agrícoles o autoritzats. Ha de ser complementada amb el corresponent senyal de limitació de velocitat.  
- De manera coherent amb la condició de domini públic del camí ramader, la superfície d'aquest no pot computar-se a l'efecte de compliment d'estàndards urbanístics.  
4. Els llits dels barrancs mantenen la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
5. La zona de servitud dels barrancs haurà de mantenir-se expedita, i quedar supeditada a l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com s'estableix en l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, (RD 849/1986).  
6. Per a l'abocament d'aigües pluvials al barranc, s'ha d'obtenir la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i s'ha d'instal·lar una arqueta de registre normalitzada que permeta realitzar mesuraments periòdics sobre la qualitat de les aigües abocades. Prèviament al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'ha de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
7. El desenvolupament de les instal·lacions complementàries al camp de golf, com són la casa club i la nau i àrea de manteniment, queda condicionat a la posada en funcionament de l'EDAR Novelda-Monforte del Cid. A més, s'ha de dur-se a terme la xarxa de sanejament que impulse les aigües residuals fins a la referida EDAR, com també les conduccions d'aigua residual depurada per al reg del camp de golf.  
En el cas que no estiga en funcionament l'esmentada EDAR, d'acord amb l'informe emés per l'entitat de Sanejament, s'han de tenir previstes les instal·lacions de depuració necessàries que garantisquen el correcte tractament de les residuals generades, com també les autoritzacions d'abocament de l'òrgan competent, si és procedent.   
8. Tal com estableix l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, de data 26 d'abril de 2007, els accessos i les infraestructures associades al camp de golf no han d'afectar zona forestal.  
9. A les zones del camp de golf que limiten amb sòl forestal, ha d'haver-hi una franja de 25 metres d'amplària que separe la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si escau, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu, com també un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
La referida franja de protecció com també el camí perimetral que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal s'han d'integrar en el planejament urbanístic i no han d'afectar sòl classificat com a forestal.  
10. L'estudi d'impacte ambiental ha de reflectir en el programa de vigilància ambiental d'aquest mesures que complisquen el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest.  
11. S'ha de destinar un 20 per 100 de la superfície total del camp de golf a la creació de masses forestals, el manteniment de les quals ha d'anar a càrrec de l'actuació.  
12. En la construcció de vials interiors i places d'aparcament queden prohibits els materials de tipus asfàltic. Cal utilitzar materials com el llast natural o la grava de picament.  
13. En l'edificació per al manteniment del camp de golf, s'ha d'habilitar una estança independent, els drenatges de la qual es recullen en un dipòsit impermeable, per a l'emmagatzemament de productes fitosanitaris i de fertilitzants i dels envasos usats d'aquests, considerats residus perillosos. Un gestor de residus perillosos n'ha d'efectuar la recollida.  
14. Els residus que s'hi generen de qualsevol tipologia han de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i, si és procedent, amb la planificació que en desplegament del Pla Integral de Residus establisca la Generalitat Valenciana.  
15. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector ha de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i ha de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
16. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'ha de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.  
17. S'han de complir totes i cada una de les mesures preventives i correctores especificades en l'estudi d'impacte ambiental.  
18. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, s'ha de realitzar un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any a aquesta Secretaria Autonòmica que preveja els aspectes següents:  
- Consums mensuals d'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf.  
- Resultats de les característiques fisicoquímiques de les analítiques realitzades de l'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf, amb periocitat mensual.  
- Caracterització tant qualitativa com quantitativa dels adobs i productes fitosanitaris utilitzats.  
19. L'Ajuntament de Monforte del Cid, en qualitat d'òrgan substantiu, ha de verificar el compliment dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental. L'Ajuntament ha de remetre una còpia dels informes i certificats requerits a la secretària autonòmica de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 25 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6059, del 17-07-2009 (2009/8387)

RESOLUCIÓN de 2 de julio de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de L'Alcora, La Pobla del Duc y Monforte del Cid.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6059

Fecha DOGV
:   17-07-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2009/8387

CVE


Fecha del documento
:   02-07-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Monforte del Cid](javascript:void(0))
    * [Pobla del Duc, la](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de julio de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de L'Alcora, La Pobla del Duc y Monforte del Cid. [2009/8387]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 129/06-AIA L'Alcora, 279/06-AIA La Pobla del Duc, y 059/07-AIA Monforte del Cid.  
Valencia, 2 de julio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 129/2006-AIA.  
Titulo: autorización ambiental integrada para una industria de fritas y esmaltes cerámicos.  
Promotor: Esmaltes, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación de la Dirección General de Calidad Ambiental  
Localización: carretera Castellón-Teruel, km 22,5 de L'Alcora (12110 Castellón).  
Descripción del proyecto   
Introducción  
La actividad industrial de Esmaltes, SA, es la fabricación de fritas y esmaltes cerámicos, siendo sus productos acabados fritas y esmaltes, micronizados, granulados y serigrafías que se emplean en la fabricación de pavimentos y revestimientos cerámicos.  
Las fritas fabricadas, de composición química compleja, se obtienen por fusión a elevadas temperaturas (alrededor de 1500ºC) de materiales vítreos combinados en proporción adecuada y que dan lugar, tras las pertinentes descomposiciones y las reacciones en los hornos y tras un brusco enfriamiento del material fundido en agua, al vidrio denominado frita con la composición deseada. Estas fritas se emplean solas o mezcladas con otras materias primas no fritadas con el objeto de alcanzar las características deseadas en el vidriado final denominado esmalte cerámico.   
Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la tramitación de la autorización ambiental integrada de la instalación industrial de fabricación de fritas y esmaltes cerámicos promovida por Esmaltes, SA, conforme a la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación.  
Asimismo, el proyecto examinado constituye uno de los supuestos sometidos a evaluación de impacto ambiental de acuerdo al Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y sus Modificaciones.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto   
La industria se localiza en el término municipal de L'Alcora, partida Serrería, polígono 4, parcelas números 395, 396 y 397 en la carretera Castellón-Teruel, km 22,5. De acuerdo a la documentación que obra en el expediente, las parcelas ocupan una superficie aproximada de 30.773 m² y la superficie edificada es de 12.249 m², alrededor del 40% de la superficie total y el suelo se califica como urbano industrial.  
Los accesos a las instalaciones industriales se realizan por medio de la intersección que conectan las carreteras locales CV-232 (ctra. Castellón-Teruel) y CV-21 (ctra. Alcora-Onda).  
En cuanto al proceso industrial de Esmaltes, SA, se describe una actividad de fabricación de fritas y esmaltes cerámicos que incluye el almacenamiento de las materias primas, su dosificación y mezclado en función de producto a fabricar, el fritado en hornos y el posterior enfriado del material fundido sobre un lecho de agua fría. Por último, se realizan los procesos de preparación de esmaltes mediante adicción de otras materias primas, molturado, atomizado, granulado y serigrafías.  
De acuerdo al proyecto, el agua utilizada en las instalaciones y procesos industriales procede, básicamente, de suministro propio a través de dos pozos con autorización administrativa del organismo de cuenca, aunque también es utilizada una pequeña cantidad procedente de la red municipal de suministro. Las fuentes de energía utilizadas o consumidas en el proceso productivo y en el funcionamiento básico del resto de instalaciones de la empresa corresponden a gas natural y electricidad. Además, se consume oxígeno para la mejora de los rendimientos de los hornos (oxicombustión).  
Asimismo, se expone la existencia de una estación depuradora físico-química para las aguas residuales industriales procedentes de procesos de fabricación e instalaciones. Estas aguas residuales industriales depuradas, se almacenan en una balsa para su posterior reutilización en las operaciones de limpieza de molinos y para el rellenado del circuito de refrigeración de las fritas. Las suspensiones acuosas de lodos procedentes de la depuradora físico-química son entregadas a un gestor autorizado, de acuerdo a como se recoge en el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 28 de marzo de 2007.   
Respecto a las aguas residuales sanitarias tienen dos orígenes: las procedentes de aseos y vestuarios y las procedentes de los laboratorios y oficinas. Cada una de ellas se almacena en una balsa estanca que disponen de depuradoras biológicas tipo biotrit. Los fangos procedentes de la limpieza de las depuradoras se entregan a una empresa gestora autorizada vertiéndose directamente en a la EDAR de L'Alcora, conforme a la autorización de la Entitat de Sanejament d'Aigües, de 28/03/2000, para un volumen de 118 m³/año, tal y como indica el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 26 de septiembre de 2006. Estas aguas residuales sanitarias depuradas biológicamente, son canalizadas hasta la propia depuradora físico-química de aguas residuales industriales y tratadas junto a las mismas, tras cuya depuración físico-química se almacenan en balsa para reutilizarse, posteriormente, en las operaciones de limpieza de molinos y rellenado del circuito de refrigeración de fritas.  
Respecto a las aguas pluviales, se justifica la limpieza diaria de las explanadas de la empresa mediante una máquina barredora retirando los sólidos en suspensión, aceites y grasas que pudieran existir. Se localizan siete puntos de recogida de aguas en la totalidad de la superficie de las parcelas que desaguan las pluviales directamente mediante su correspondiente bajante al barranco, muy próximo a la empresa. Por no alcanzarse la cantidad límite de 1 m³/s de caudal de recogida de pluviales, aspecto recogido el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 27 de septiembre de 2005, en el proyecto se indica que no existe riesgo de erosión del terreno y, por tanto, justifica la no necesidad de efectuar obras conducentes a la laminación del vertido de pluviales.  
Se detallan diecinueve focos de emisión de sustancias contaminantes a la atmósfera de, los cuales, doce pertenecen a los hornos de fusión existentes para el proceso de fabricación de fritas, otro correspondiente al filtro de mangas de seis de ellos y, los otros seis, correspondientes a las chimeneas del atomizador, granulador, filtro de mangas de mezclado, filtro mangas preparación compuestos y filtro de mangas de aspiración de limpieza. Se prevé la instalación de un filtro de mangas para los otros seis hornos de baccino.  
Respecto a los residuos generados por la actividad, se describen tanto peligrosos como no peligrosos realizándose entrega a diferentes gestores autorizados. Se destaca una serie de actuaciones tendentes a la prevención y reducción de los residuos generados, citándose el reciclado de fritura defectuosa y barreduras, la reutilización de big-bags sucios tras su lavado por gestor autorizado, y el envío de lodos de depuradora a empresas atomizadoras gestoras de residuos para su empleo en fabricación de material atomizado del sector cerámico. Los residuos peligrosos se almacenan en un área específica, temporalmente, hasta hacer efectiva la entrega al gestor autorizado.  
Tramitación administrativa  
En fecha 26 de abril de 2006, el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda remite nota interna solicitando declaración de impacto ambiental para el proyecto que nos ocupa, remitiéndose la siguiente documentación:  
- Estudio de impacto ambiental, anexos 1 y 2 al mismo y el documento de síntesis.  
- Memoria técnica para la obtención de la autorización ambiental integrada (proyecto básico) y anexo 1.  
- Tabla resumen sobre consumos.  
- Anexo sobre tratamiento de legionelosis.  
- Documentación complementaria relativa a emisiones.  
- Documentación complementaria relativa a residuos.  
- Documentación complementaria relativa a aguas.  
- Copia de la publicación del anuncio de información pública en el Diari Oficial de la Generalitat.  
- Copia del edicto del Ayuntamiento de L'Alcora, sobre la exposición al público del expediente y resultado de la información pública.  
- Copia del informe de residuos urbanos, de 26 de noviembre de 2006, en relación con la legislación sobre suelos contaminados.  
El 5 de abril de 2006, se requiere desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental al órgano sustantivo en control integrado de la contaminación, remisión de los informes de la Confederación Hidrográfica del Júcar al respecto del vertido de aguas y el informe del Servicio de Protección de Medio Ambiente Atmosférico al respecto del ruido. Como respuesta, se reciben mediante nota interna los siguientes informes:  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 27 de septiembre de 2005.  
- Informe número 2 de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 26 de septiembre de 2006.  
- Informe número 3 de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 28 de marzo de 2007.  
- Informe del Servicio de Protección del Medio Ambiente Atmosférico con respecto a la contaminación acústica, de 4 de abril de 2007.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
La relación de impactos ambientales identificados más significativos descritos en el estudio de impacto ambiental son los siguientes:  
- Emisiones a la atmósfera derivadas de las operaciones de descarga, preparación, dosificación de materias primas por dispersión de materiales finos en forma de polvo al ambiente y las emisiones a la atmósfera derivadas del proceso de fusión en los hornos para la fabricación de fritas. El impacto se valora como moderado.  
- Impactos sobre el suelo derivados de obras para mantenimiento de las instalaciones o de labores de limpieza de polvo y partículas, especialmente, por la cercanía del barranco de Regatell. El impacto se valora como compatible.  
- Se considera el efecto barrera que puedan suponer las instalaciones de la industria sobre las aguas de escorrentía que lindan con el barranco del Regatell. Asimismo, la posibilidad de vertidos accidentales de sustancias peligrosas o residuos peligrosos que, en caso de accidente, se considera como severo.  
- La afección sobre la flora y la fauna se considera como compatible, siendo de poca relevancia debido a la presencia del polígono industrial. El único a aspecto a destacar se debe a la función que el cercano barranco de Regatell como corredor de fauna debido a la cobertura vegetal que presenta.  
- La ubicación de la empresa dentro de un polígono industrial del sector cerámico considera las afecciones sobre el paisaje como un impacto compatible.  
Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras.   
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se han tenido en cuenta en el estudio de impacto ambiental se incluyen:  
- Se dispondrán filtros de mangas en todos los focos de emisiones de los hornos de fritas.  
- Reducción de los residuos generados por la actividad industrial consistentes en el reciclado de frita defectuosa y barreduras, reutilización de big-bags sucios mediante lavado por gestor externo, envío de lodos de depuración a empresas atomizadoras gestoras de residuos.  
- Reubicación correcta de las materias primas existentes para evitar el riesgo de contaminación del suelo por accidentes.  
- No se realiza ningún vertido de aguas residuales, existiendo tratamiento biológico de aguas residuales sanitarias que a su vez se tratarán en la planta depuradora físico-química junto a las aguas residuales industriales, incorporándose el agua tratada al proceso productivo y los excedentes a gestor autorizado.  
- Se dispondrán contenedores adecuados para el almacenamiento temporal de los residuos, ubicándose los peligrosos a cubierto hasta el momento de su entrega a gestor autorizado.  
Consideraciones sobre el Programa de Vigilancia Ambiental  
Respecto al programa de Vigilancia Ambiental recogido en el estudio de impacto ambiental, se incluye:  
- Se realizarán las mediciones de emisiones dentro de los plazos exigidos legalmente para el control de los focos de emisión a la atmósfera.  
- Se elaborará un plan de emergencia para el establecimiento de una serie de protocolos que permitan actuar de una manera rápida en caso de accidente (incendio, vertidos, etc.).  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado se incluye en el epígrafe j del grupo 4 del anexo I del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y sus modificaciones, por el que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 4º del citado Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 8, apartado 3 c, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de autorización ambiental integrada para una industria de fritas y esmaltes cerámicos, promovido por Esmaltes, SA, carretera Castellón-Teruel, km 22,5 en el término municipal de L'Alcora (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Las explanadas exteriores y el suelo de la zona de acopio de restos de fabricación a la intemperie se mantendrán limpias de materiales susceptibles de ser arrastrados por escorrentía de las aguas pluviales. Cuando los restos de fabricación se almacenen en sacos, éstos deberán estar en perfecto, bien cerrados y se recogerá cualquier resto esparcido por el suelo en el momento de producirse.  
2. Se tomarán las medidas de protección necesarias para asegurar el cumplimiento, en el entorno de la actividad, de los niveles acústicos exigidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
3. En los focos de emisión a la atmósfera se instalarán filtros de mangas u otras medidas correctoras equivalentes, cuando se necesario, de modo que se asegure el cumplimiento de los límites establecidos por la Autorización ambiental integrada o, en su defecto, los que establece el Decreto 833/1975, de 6 de febrero, de protección del medio ambiente atmosférico y la disposición adicional primera del Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, del Consell, de prevención de la contaminación y calidad ambiental.   
4. Se llevará registro documental del programa de vigilancia ambiental propuesto en el Estudio de impacto ambiental que permita verificar el cumplimiento del mismo. A este programa de vigilancia ambiental se incorporará la inspección mensual de la zona de acopio a la intemperie de restos de materiales de fabricación, comprobando que los sacos y big-bags no estén abiertos ni presenten roturas o su contenido se haya esparcido por el suelo.   
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 24 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 279/2006-AIA.  
Título: Homologación y Plan Parcial Sector el Tossal.  
Promotor: Ajuntament de la Pobla del Duc.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localización: La Pobla del Duc (Valencia)  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
El proyecto propone la recalificación de 37,6 ha de suelo no urbanizable común a suelo urbanizable industrial, para la implantación de un nuevo polígono industrial.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
La zona de estudio se sitúa en el término municipal de La Pobla del Duc, localizado en el extremo meridional de la provincia de Valencia, próximo al límite provincial con Alicante, en la comarca de la Vall d'Albaida.  
Dentro del municipio, el sector se ubica al sur del casco urbano de la Pobla del Duc, a unos 500 m de éste, en una zona agrícola situada entre el núcleo de población y la carretera CV-60.  
- Delimitación del sector  
El sector tiene una superficie total de 373.668 m² y sus límites son los siguientes:  
- Norte: suelo no urbanizable común y cercano a suelo no urbanizable de protección agrícola.  
- Sur: barranco de Benialis.  
- Este: camí de Rafol y suelo no urbanizable común.  
- Oeste: la carretera CV-611 y su zona de protección.  
- Zonificación del sector y usos  
Las características de la ordenación urbanística pormenorizada:  
- Industrial:197.110 m².  
- Zona verde: 38.648 m².  
- Equipamientos: 6.772 m².  
- Red viaria: 106.638 m².  
- Aparcamientos: 24.500 m².  
El uso dominante es el industrial.  
Los usos compatibles son: almacenaje, terciario en todas sus variantes y el deportivo.  
Cualquier uso que no esté incluido en los usos expresamente prohibidos, salvo que manifiestamente sean incompatibles con el dominante en la zona.  
Podrán ubicarse tanatorios y otros servicios funerarios.  
Los usos prohibidos:   
a) El residencial (R). Salvo vivienda del encargado de vigilancia de la industria cuando ésta sea, mayor de 1.500 m², y el máximo de superficie útil de vivienda sea 90 m² t.  
b) Equipamiento colectivo en sus categorías de administrativo, educativo, cultural y asistencial.  
- Planeamiento vigente y propuesto.  
El planeamiento vigente de la Pobla del Duc fue aprobado definitivamente el 6 de marzo de 1996 por la Comisión Territorial de Urbanismo, tratándose de una revisión de normas subsidiarias.  
Este planeamiento recoge como suelo urbano residencial el casco urbano de La Pobla del Duc (50,13 ha) considerando únicamente dos áreas posibles de crecimiento, una pequeña parcela al sureste del casco calificado como suelo apto para urbanizar, con una superficie de 1,41 ha, y otra zona al oeste del casco urbano calificada como suelo no urbanizable común de tolerancia industrial, con una superficie de 9,68 hectáreas. El resto del municipio está calificado como suelo no urbanizable, común o de especial protección.  
El sector se asienta sobre actual suelo no urbanizable común y se prevé la reclasificación a suelo urbanizable industrial.  
La clasificación como suelo no urbanizable común de tolerancia industrial en el documento de normas subsidiarias, preveía su revisión cuando:  
- La ubicación de cualquier actividad industrial que suponga la implantación de más de 50 puestos de trabajo.  
- La petición de ubicación de actividades industriales que no se ajusten a los máximos permitidos en las ordenanzas.  
- Serán revisadas las normas cuando la ocupación de suelo con implantación industrial o de almacenes agrícolas supere el 90% del total previsto.  
Según establece el EIA, la zona calificada como suelo con tolerancia industrial en el planeamiento vigente se encuentra saturada de industrias; el Ayuntamiento remite un certificado en el que asegura que la ocupación actual del suelo industrial en el municipio de la Pobla del Duc, supera el 90% del total de suelo industrial disponible.  
Alternativas  
Analiza los factores que condicionan la ubicación de la zona industrial, pero no estudia otras posibles alternativas. La solución queda condicionada por:  
- Buena accesibilidad: linda con la carretera CV-611, la única vía que permite un buen acceso sin cruzar el casco urbano.  
- Cierta proximidad al casco urbano, pero sin lindar con él.  
- No existencia de valores naturales o culturales singulares: toda la zona es agrícola.  
- Posibilidad de evacuar las aguas depuradas y pluviales: en el barranco de Benialis, en el sur de la parcela.  
Tramitación administrativa  
En fecha 11 de noviembre de 2005, el Pleno del Ayuntamiento de La Pobla del Duc acuerda aprobar provisionalmente la Homologación y Plan Parcial del Sector El Tossal.  
En fecha 19 de julio de 2006 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda la documentación remitida por el Ayuntamiento de La Pobla del Duc, solicitando que se emita la preceptiva declaración de impacto ambiental, por lo que se incoa el correspondiente expediente.   
Información pública  
La documentación se expuso al público en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5037, de 28 de junio de 2005, y mediante anuncio publicado en el diario El Mundo del día 26 de junio de 2005.  
Resumen de alegaciones  
Durante el período de información al público se presentan dos alegaciones de carácter urbanístico.  
Peticiones de información ó documentación complementaria  
Se realiza requerimiento de documentación en fecha 22 de septiembre de 2006, solicitando los siguientes puntos:  
1. Además del suelo forestal y la vegetación del barranco, se adoptarán medidas de protección para evitar una posible afección a la carrasca ó encina situada en la esquina suroeste del sector, tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento.  
2. Copia del apartado de las normas subsidiarias, donde define el suelo no urbanizable de tolerancia industrial y todas sus características.  
3. Justificación de que la ocupación del actual suelo industrial supera el 90% del total previsto.  
4. Al barranco de Benialis le es de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
Se deberá mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado del cauce del barranco afectado.  
Asimismo, se deberá disponer de autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en el proyecto en la zona de policía de cauces del barranco afectado, como establece el Reglamento del dominio público hidráulico.  
5. La Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, introduce modificaciones en los apartados 3 y 4 del art. 33 de la Ley 6/1991, de carreteras de la Comunidad Valenciana, con lo que se aumenta la zona de protección de carreteras. Se debe ampliar a 25 m la zona de protección de la CV-661.  
6. Certificado de suficiencia de recursos hídricos emitido por el organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, para poder satisfacer las necesidades de agua potable del sector, en cantidad y calidad suficientes.  
7. Justificación del tipo de planta depuradora y la capacidad para asumir la totalidad del volumen de agua residual generada por el polígono industrial.  
La depuradora garantizará que la calidad de las aguas sea idónea para la protección de la vida piscícola, para evitar una posible afección al embalse de Bellús.  
Se deberán cumplir la ordenanza de vertido de aguas residuales industriales a la red municipal de alcantarillado incluida en las normas subsidiarias vigentes.  
Deberá obtener los permisos pertinentes tanto del organismo de cuenca como de cualquier otro organismo afectado.  
8. La red de saneamiento será separativa de la red de pluviales, siendo completamente estanca, y conectada a la correspondiente estación depuradora.  
Para el vertido de las aguas pluviales recogidas en el sector a cauce público, se deberá obtener la autorización correspondiente del organismo de cuenca. Previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia.  
9. Previsión de los residuos sólidos urbanos generados por el sector y certificado en el que la entidad gestora asuma la gestión de dichos residuos.  
10. Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de protección del patrimonio cultural valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
11. Estudio acústico según el artículo 25 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de 2002,de Protección contra la Contaminación Acústica, , o informe sobre el mismo realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria.  
12. Informe favorable sobre el estudio de paisaje emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
13. Zonificación numérica del polígono industrial, a efectos de compatibilizar y armonizar las citadas actividades con el planeamiento urbanístico y de acuerdo con las categorías y/o grados de intensidad relacionados en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas.  
En fecha 21 de febrero de 2007 se realiza el siguiente requerimiento de documentación:  
1. Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
2. Certificado de suficiencia de recursos hídricos emitido por el organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, para poder satisfacer las necesidades de agua potable del sector, en cantidad y calidad suficientes.  
3. Se deberá mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado del cauce del barranco afectado.  
Asimismo, se deberá disponer de autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en el proyecto en la zona de policía de cauces del barranco afectado, como establece el Reglamento del dominio público hidráulico.  
4. Para el vertido de las aguas pluviales recogidas en el sector a cauce público, se deberá obtener la autorización correspondiente del organismo de cuenca.   
5. Subsanación de los aspectos mencionados en el informe sobre el estudio de paisaje emitido en fecha 5 de diciembre de 2006, por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial. Se adjunta copia de este informe.  
6. De acuerdo con el informe de la Sección de Planificación de Carreteras, de fecha 13 de marzo de 2006, la zona de protección de la CV-611 debe ser de 25 m desde el borde exterior de la calzada.  
Documentación complementaria  
Se recibe informe favorable del estudio acústico en fecha 23 de octubre de 2006.  
En fecha 9 de noviembre de 2006 se presenta documentación adicional, respondiendo al requerimiento realizado:  
- Medidas de protección para la carrasca.  
- Copia de las normas subsidiarias donde define el suelo no urbanizable de tolerancia industrial.  
- Certificado del Ayuntamiento de la Pobla del Duc en el que asegura que la ocupación actual del suelo industrial supera el 90% del total de suelo industrial disponible.  
- Hoja de registro de solicitud de Justificación de la no obligatoriedad de modificar la zona de protección de la CV-661.  
- Documentación presentada en la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ) para el certificado de suficiencia de recursos hídricos, para la autorización para el nuevo uso propuesto en la zona de policía del barranco y para vertido de aguas pluviales.  
- Certificado del Ayuntamiento en el que realiza la previsión de residuos sólidos urbanos.  
- Certificado de la empresa Recisa en el que asume la gestión de los residuos sólidos urbanos.  
- Certificado de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida garantizando el servicio de gestión de residuos sólidos urbanos.  
- Hoja de registro de la presentación de documentación en la Dirección General de Patrimonio Artístico.   
- Con respecto a la solicitud del informe sobre estudio de paisaje, contestan que están preparando una adenda al estudio de paisaje que será presentada a la mayor brevedad posible.  
- Ninguna imposición de restricción alguna a las actividades a implantar en función de sus niveles en cuanto a molestas, insalubres, nocivas o peligrosas.  
En fecha 27 de febrero de 2007 se recibe la siguiente documentación:  
- Informe de suficiencia de recursos hídricos emitidos por los servicios técnicos del Ayuntamiento de la Pobla del Duc.  
- Certificado como organismo suministrador de agua potable en todo el término municipal.  
En fecha 28 de marzo de 2007 se recibe informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 27 de marzo de 2007.  
En fecha 10 de abril de 2007 se recibe informe favorable sobre el estudio de paisaje.  
En fecha 8 de mayo de 2007 se recibe el informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos.  
Informes sectoriales  
Informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos  
De fecha 30 de abril de 2007, informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano el estudio de impacto ambiental del polígono industrial El Tossal Pobla del Duc (Valencia) de fecha diciembre de 2006.  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
De fecha 27 de marzo de 2007, este informe versa sobre los siguientes aspectos:  
1. Afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía  
Se aprecia en los planos aportados que se respeta la franja de 5 metros. La zona de policía estarán ocupadas por viales, zonas verdes y una EDAR que quedará a una distancia mínima de 13,5 metros del cauce y con un desnivel mínimo sobre la cota de las márgenes de 8 metros, tal como se indica en la documentación recibida.  
2. Disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender el incremento de la demanda de agua que implique la actuación informada  
No se ha acreditado el origen del agua a suministrar para la actuación.  
3. Incidencia de la actuación en el régimen de corrientes  
Se ha justificado la no incidencia en el régimen de corrientes de los vertidos de aguas residuales y pluviales, por la diferencia de cota entre el lecho del barranco de Benialix y las márgenes superior a 8 metros. Por otra parte, la zona no aparece como inundable según el Patricova.  
Certificado del Ayuntamiento de La Pobla del Duc  
Certifica, en fecha 23 de febrero de 2007, que el Ayuntamiento de La Pobla del Duc es el organismo suministrador de aguas potables en el municipio.  
Informe de suficiencia de recursos hídricos emitido por los Servicios Técnicos del Ayuntamiento de La Pobla del Duc.  
De fecha 20 de febrero de 2007, en este informe estima la demanda de caudal y determina los recursos hídricos disponibles, concluyendo que el municipio tiene una disponibilidad de caudal de 85 l/s, y la demanda a extraer es de 53 l/s, inferior a la capacidad disponible.  
Informe del Ingeniero Técnico del Ayuntamiento de La Pobla del Duc  
De fecha 26 de abril de 2006, certifica que:  
1. Abastecimiento de agua potable.  
La solución propuesta de ejecutar un nuevo depósito de 7.000 m³ como ampliación al existente de La Penyeta, sustituir la canalización desde el sondeo de Cuevas al depósito de Yesares, conectar la tubería existente desde Yesares a La Penyeta al nuevo depósito y sustituir el tramo de 75 mm desde el entronque del camino del cementerio hasta la rotonda por una conducción de 200 mm, junto con los recursos hídricos con los que cuenta el municipio, que son de 133 l/seg, garantizan un caudal suficiente de abastecimiento de agua para ambos sectores.  
2. Depuración y vertido de aguas residuales.  
En ambos casos se propone la ejecución de una estación depuradora propia, apropiada a su uso y volumen de vertido, y su posterior vertido de aguas a depuradas al barranco correspondiente, Benialis y Alger, respectivamente. Quedan garantizados, pues, la depuración y su posterior vertido controlado de todas las aguas residuales producidas por el uso previsto en cada uno de los nuevos sectores.  
Informe sobre el estudio acústico en el ámbito del polígono industrial El Tossal de La Pobla del Duc (Valencia).  
De fecha 15 de septiembre de 2006, versa sobre el estudio acústico realizado por P y G Estructuras Ambientales.  
El objeto del estudio acústico es evaluar el impacto acústico del proyecto en cumplimiento del artículo 25 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
De acuerdo con la tabla I del anexo II de la Ley, se establece que en el ambiente exterior, será un objetivo de la calidad que no se superen los niveles sonoros de recepción, que en función del uso dominante de cada zona se indican a continuación:  
  
La zona de estudio abarca una superficie total de 373.668 m² y está ubicada en el sur del casco urbano, estando limitado por zonas de suelo no urbanizable común. Se identifican las siguientes fuentes sonoras: la carretera CV-611 y la carretera CV-60.  
En el estudio acústico se han considerado 3 puntos de emisión:  
- Punto 1. Aledaño a la CV-611.  
- Punto 2. En el límite noroeste del sector, en las proximidades de una vivienda aledaña a los suelos del ámbito.  
- Punto 3. Al norte del sector, en las proximidades del cementerio.  
El estudio se realiza basándose en las técnicas predictivas indicadas en la dirección 2002/49/CE del parlamento europeo y del consejo de 25 de junio de 2002 sobre evaluación y gestión del ruido ambiental, y la posterior recomendación de la Comisión de 6 de agosto de 2003, relativa a las orientaciones sobre los métodos de cálculo provisionales revisados.  
Se utilizan los siguientes métodos:  
Para el estudio se han considerado las siguientes fases:  
- Situación preoperacional. Se realizan diferentes medidas en distintas franjas horarias. Los resultados obtenidos están por debajo conforme marcan los objetivos de calidad.  
- Situación postperacional. La predicción se centra sobre el tráfico rodado asociado a la actuación. Los valores obtenidos no superan los límites legalmente establecidos. Suponen que las actividades industriales se desarrollarán en el interior de las edificaciones no generando nuevas fuentes de ruido en el ambiente exterior.  
Los resultados obtenidos se muestran con mapas de ruido mediante curvas isofónicas.  
Con estas observaciones, teniendo en cuenta las medidas preventivas del punto 10.6 del estudio y condicionado a que el ruido de las actividades industriales no supere los límites de calidad regulados en el anexo II de la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, el técnico que suscribe considera aceptables dichas medidas e informa favorablemente el expediente a los solos efectos en cuanto a acústica se refiere.   
Certificado del Ayuntamiento de la Pobla del Duc sobre la ocupación actual del suelo industrial.  
En fecha 18 de octubre de 2006, el Secretario Interventor del Ayuntamiento de la Pobla del Duc, certifica que según informe redactado por el Arquitecto Municipal de la Pobla del Duc, en relación al requerimiento de documentación, para el procedimiento de evaluación de impacto ambiental relativo al expte 279/2006-AIA, se desprende lo siguiente:  
Que teniendo en cuenta la edificación existente, la edificación en fase de ejecución y las licencias que se están tramitando, la ocupación actual del suelo industrial en el municipio de la Pobla del Duc supera el 90% del total de suelo industrial disponible.  
- Certificado del Ayuntamiento de la Pobla del Duc sobre la previsión de residuos sólidos urbanos  
De fecha 18 de octubre de 2006, el Secretario Interventor del Ayuntamiento certifica que:  
La previsión de residuos urbanos generados por el sector se estima de 2.646 kg/día en base a los siguientes parámetros:  
Partiendo de la base de que:  
- El promedio de RSU por habitante/día es de 15 kg.  
- La superficie edificable del sector es de 197.109,82 m².  
- La ocupación máxima se estima en 1 persona/40 m².  
- El régimen de funcionamiento del sector es de un turno diario (8 horas).  
El promedio de RSU por ocupante/día se estima en 1,5 kg X 8 h/24 h = 0,5 kg.  
La ocupación máxima del sector será de 197.109,82 / 40 = 2.464 kg/día.  
Certificado de la empresa Recisa sobre la gestión de residuos sólidos urbanos  
De fecha 18 de octubre de 2.006, certifica que la empresa Recisa, Reciclados Integrales, SA., adjudicataria del servicio público de recogida domiciliaria de residuos sólidos urbanos en los municipios de la Vall d'Albaida, según expediente resuelto por la mancomunidad de municipios de la Vall d'Albaida, actualmente dispone de los recursos humanos y técnicos suficientes para atender el crecimiento en la demanda del servicio que pueda derivarse, en materia de residuos sólidos urbanos del nuevo Plan de Actuación Integrado El Tossal en la Pobla del Duc, conforme a las previsiones y justificaciones dispuestas en su documentación, esto es, un aumento de 4.928 habitantes de su población residencial, a razón de 2.464 kg diarios de residuos sólidos urbanos.  
Certificado de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida  
De fecha 23 de octubre de 2.006, certifica que:  
Que el municipi de la Pobla del Duc, está integrat a la Mancomunitat de municipis de la Vall d'Alba.  
Que el servici de gestió dels residus sòlids urbans, és un servici mancomunat, que es presta als 34 municipis que formen part de la Mancomunitat, entre els quals es troba el municipi de la Pobla del Duc.  
Que l'execució d'aquest servici, dins del marc d'alló establert al Pla de minimització de residus de la Vall d'Albaida, aprovat per la Mancomunitat, en sessió plenària de 25 de maig de 1.999, està adjudicada a l'empresa Reciclados Integrales, SA.   
Que d'acord amb l'informe elaborat pel gerent de Reciclados Integrales, SA. en relació al PAI anomenat El Tossal que l'Ajuntament de la Pobla del Duc està actualment tramitant, el municipi esmentat, té garantit el servei de gestió integral dels residus sòlids urbans.  
Informe desfavorable del Servicio de la Oficina del Plan de carreteras.  
Este informe se recibe en fecha 17 de noviembre de 2006, y dice lo siguiente:  
Analizada la documentación aportada, este servicio emite informe desfavorable, ya que no se ha respetado la zona de protección de la carretera CV-611 que es de 25 metros desde el borde exterior de la calzada. Además se requerirá un estudio acústico y un estudio de tráfico que garantice el planeamiento viario propuesto. Firmado en fecha 13 de marzo de 2006.  
Informe desfavorable sobre el estudio de paisaje de la homologación y plan parcial del sector industrial el Tossal del término municipal de La Pobla del Duc (Valencia)  
De fecha 5 de diciembre de 2006, solicita la subsanación de aspectos enunciados en el informe para poder valorar la integración paisajística de la actuación de conformidad con la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Informe favorable sobre el estudio de paisaje de la Homologación y Plan Parcial del Sector Industrial el Tossal del término municipal de la Pobla del Duc (Valencia).  
De fecha 21 de marzo de 2007, informa favorable, condicionado a la presentación de un texto refundido que integre el documento del estudio de paisaje y la documentación complementaria aportada, y que contenga las normas de integración paisajística de acuerdo con lo recogido en el apartado correspondiente del presente informe, y que integra.  
Afecciones legales  
1. Red Natura 2000 y espacios naturales protegidos en la Comunidad Valenciana  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, se ha constatado la existencia cerca del ámbito de actuación de lugares de interés comunitario denominados lugares de importancia comunitaria (LIC), propuestos para formar parte de la Red Natura 2000. Se trata del LIC Curs Mitjá del Riu Albaida, propuesto por la Conselleria de Territori y Habitatge, y que está situado a unos 1.000 m del sector.  
Aunque la actuación no afecta de forma directa a este LIC, que queda alejado, se trata de un espacio fluvial, que engloba el embalse de Bellús, por lo que la red de drenaje de la zona estudiada desagua en última instancia en el LIC. En concreto, el barranco de Benialis, arroyo de carácter estacional, tributa sus aguas al barranco de Xara y éste al río Rafalgani, cuyo caudal desemboca en el embalse de Bellús.  
2. Montes  
No hay montes de utilidad pública en la zona de actuación.  
3. Dominio público hidráulico  
Muy próximo al borde meridional del sector se encuentra el barranco de Benialis. Este barranco discurre con dirección este-oeste hacia el barranco de la Xara, que se forma por la unión de los barrancos de Benialis y Castelló justo antes del cruce con la carretera CV-611, al suroeste del sector.  
El barranco de la Xara discurre en dirección noroeste hacia el barranco de Rafalgani, que vierte sus aguas al embalse de Bellús.  
Los barrancos de Benialis, de Xara y de Castelló de Rugat resultan afectados en su zona de policía por la actuación.  
Se aporta informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar en el que se especifica que, se respeta la franja de 5 metros de la zona de servidumbre. Asimismo, respecto a la afección a la zona de policía, se indica que, estarán ocupadas por viales, zonas verdes y una EDAR que quedará a una distancia mínima de 13,5 metros del cauce y con un desnivel mínimo sobre la cota de las márgenes de 8 metros.   
Se debe obtener, como requisito previo e indispensable a la iniciación de las obras, la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la ejecución de las obras en la zona de policía, aparte de respetar la servidumbre de paso mínima de 5 metros.   
4. Vías Pecuarias  
No existe ninguna vía pecuaria que atraviese la zona de estudio.  
5. Patrimonio Cultural  
Según establece el estudio de impacto ambiental en la zona objeto de estudio no se tiene constancia de la existencia de ningún yacimiento catalogado como parte del patrimonio arqueológico o paleontológico nacional o de la Comunidad Valenciana.  
En La Pobla del Duc existen dos yacimientos arqueológicos, La Casa Alta y Micena, que se encuentran lejos del área de estudio, a más de 1000 m al suroeste de ella.  
La Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, emite informe favorable vinculante sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
6. Carreteras  
El sector limita en su lado oeste con la carretera CV-661.  
Según la Ley 6/1991, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, en la zona de dominio público no se permite la realización de otras actividades que las directamente relacionadas con la construcción, conservación o explotación de la vía.  
En las zonas de protección no podrán realizarse obras ni se permiten más usos que aquellos que sean compatibles con la seguridad vial, previa autorización, en cualquier caso, de la administración titular de la vía. No se admite en esta zona la nueva construcción de edificación alguna.  
La Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, introduce modificaciones en los apartados 3 y 4 del artículo 33 de la Ley 6/1991, de carreteras de la Comunidad Valenciana, con lo que aumenta la zona de protección de carreteras.  
La zona de protección debe ser de 25 m y en la documentación la establecen en 18 m. En el primer requerimiento de documentación se le solicita que deben ampliar a 25 m la zona de protección de la CV-611. Además hay un informe desfavorable de Dirección General Obras Públicas, División de Carreteras, ya que no se ha respetado la zona de protección de la carretera CV-661 que es de 25 m desde el borde exterior de la calzada.  
En fecha 17 de noviembre de 2006, se recibe un escrito del Ayuntamiento de La Pobla del Duc a la sección de Planificación de Carreteras, solicitando una modificación de los informes de la sección de Planificación de Carreteras, estimando que debe ser 18 m y no 25 la zona de protección de la carretera CV-661.  
7. Suelo forestal  
Según la cartografía del Inventario Forestal vigente en la Comunidad Valenciana (E 1:10.000), no existe suelo forestal en el ámbito de estudio. Al sur del sector, coincidiendo con cauce del barranco de la Xara, hay suelo forestal, pero está fuera del sector.  
8. Incendios forestales  
No hay incendios registrados en el sector.  
9. Riesgo de inundación  
El sector no está afectado por riesgo de inundación.  
Consideraciones ambientales  
1. A continuación se citan las afecciones ambientales más importantes detectadas mediante la cartografía temática y las visitas de campo:  
- Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación: la zona de estudio se ubica en un área donde la vulnerabilidad de los acuíferos a la contaminación es baja.  
- Riesgo de deslizamiento-desprendimiento: no está afectado por este riesgo.  
- Riesgo de erosión actual: es muy bajo en todo el sector.  
- Riesgo de erosión potencial: es bajo, salvo en el extremo suroeste, donde es moderado.  
2. Vegetación  
En la esquina suroeste del sector, fuera del sector, existe un ejemplar de gran porte de carrasca. En el requerimiento de documentación se les solicita que adopten medidas preventivas para evitar una posible afección a la carrasca.  
El Ayuntamiento responde que la carrasca queda ubicada fuera de la zona de actuación, sin embargo dada la proximidad de la misma a la zona de trabajos, ésta se balizará durante la fase de construcción para evitar cualquier golpe de maquinaria o similar que pudiera poner en peligro la integridad de la carrasca. Durante la fase de funcionamiento la carrasca quedará separada de la zona industrial mediante una pequeña zona verde que se ubica en la esquina suroeste del sector.  
También existe un rodal de pino carrasco que linda por el sur con el sector, pero que se sitúa fuera del mismo. En el estudio de impacto ambiental se establece como medida de precaución proteger durante las obras el rodal de pino carrasco existente al sur de la parcela y la vegetación de barranco de Benialis.  
Según el estudio de impacto ambiental, no hay en la zona ninguna especie vegetal amenazada ni protegida según la legislación comunitaria, del Estado ni a nivel de la comunidad autónoma.  
3. Fauna  
En el entorno de la zona estudiada, se localizan 2 especies vulnerables, la tórtola común y el murciélago grande de herradura.  
Atendiendo al catálogo regional de especies amenazadas, existe una especie vulnerable, el murciélago grande de herradura, y una especie tutelada, el gorrión doméstico. Además existen 4 especies protegidas: el sapo común, el triguero, la musaraña gris y la comadreja.  
Por otra parte, en la zona no existe ninguna especie de las incluidas en el anejo I de la Directiva 79/409/CE. Existe una especie incluida en el anejo II de la Directiva 92/43/CE, el murciélago grande de herradura, y dos especies incluidas en el anejo IV (la culebra de herradura y el murciélago grande de herradura).  
4. Explotación de los recursos naturales  
Abastecimiento de agua potable  
La actual red de abastecimiento de agua potable del municipio está formada por una serie de conducciones de polietileno de alta densidad de 75 y 200 mm. El abastecimiento del sector partirá de esta red existente.  
En el estudio de impacto ambiental se calcula el consumo previsible en el sector en 2.164 m³/día. Para obtener esta cifra parte de unos consumos básicos de 0,00864 m³/m²s/día en uso industrial, comercial o dotacional y 0,006 m³/m²s/día en zonas verdes.  
Se presenta un informe del Ayuntamiento de La Pobla del Duc, de fecha 26 de abril de 2006, en el que garantiza un caudal suficiente de abastecimiento de agua para el sector industrial El Tossal y el residencial Benifumet. También aportan certificado del Ayuntamiento en el que afirman que éste es el organismo suministrador de agua potable en todo el término municipal e informe en el que aseguran la disponibilidad de recursos hídricos.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar emite informe desfavorable en el sentido de que no se ha acreditado el origen del agua a suministrar para la actuación, debido a que el sondeo Las Cuevas se encuentra en estado de trámite de inspección, sin datos de registro, por lo que no está justificado el derecho sobre el uso del agua con que se pretende abastecer las demandas expuestas.  
Será necesario acreditar, la disponibilidad de recursos hídricos a partir del pozo Las Cuevas, y su caudal concedido, acreditado mediante la correspondiente concesión del organismo de cuenca para el uso previsto.  
Aguas Residuales  
En La Pobla del Duc existe una depuradora que se encuentra al máximo de su capacidad, e incluso sobrepasada.  
Para el tratamiento de las aguas residuales generadas por el sector se prevé la construcción de una nueva EDAR, secundaria con respecto a la existente en el municipio.  
Proponen una EDAR específica para residuos industriales, con desbaste y tamizado, decantación lamelar, flotación por aire disuelto, aireación con turbinas y filtro de arena y carbón activo. No obstante, para no gravar su mantenimiento, se propone que sea de tipo ligero, para residuos poco agresivos, de tal manera que si se implantara una actividad que generara residuos muy agresivos, sería la propia actividad la que ejercería su depuración previa al vertido a la red municipal.  
Esta depuradora se ubicará en la zona sur del sector, junto al barranco de Benialis, donde verterá las aguas tras su depuración, habiéndose reservado una parcela de 2.700 m².  
Para calcular el volumen de aguas residuales se parte de unos datos de vertido de 0,0069 m³/m²/día en usos industriales, comerciales y dotacionales. Se obtiene un volumen de 1.543 m³/día.  
La red de alcantarillado será separativa, totalmente independiente de las existentes en la actualidad. La red de residuales recogerá los vertidos de todas las parcelas de la urbanización a efectuar y los trasladará por gravedad hasta la depuradora EDAR.  
Se deberán cumplir la ordenanza de vertido de aguas residuales industriales a la red municipal de alcantarillado incluida en las normas subsidiarias vigentes. Además, el agua vertida por la depuradora, deberá cumplir los requisitos de calidad exigibles para aguas piscícolas, ya que existirá una circulación de las aguas hacia el embalse de Bellús, de forma que no afecte n a la vida animal del embalse.  
Cabe destacar la medida establecida en el estudio de impacto ambiental de utilizar las aguas residuales depuradas para regar las zonas verdes.  
La red de pluviales recogerá el agua de escorrentía en aquellos puntos donde empieza a acumularse y las conducirá, también por gravedad, hasta el barranco. El estudio de impacto ambiental establece como medida protectora necesaria la construcción de una balsa para desbaste y decantación de las aguas pluviales antes de su vertido al barranco.  
Según informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 27 de marzo de 2007, se ha justificado la no incidencia en el régimen de corrientes de los vertidos de aguas residuales y pluviales, por la diferencia de cota entre el lecho del barranco de Benialix y las márgenes superiores a 8 metros.  
Residuos sólidos urbanos  
La Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana, establece una zonificación del territorio de la Comunitat para una adecuada gestión de los residuos. La comarca en la que se integra el municipio de La Pobla del Duc, La Vall d'Albaida, pertenece a la zona XII. La gestión de los residuos en esta zona se regula según lo establecido en el plan zonal de residuos.  
En la actualización de 2004 de este plan se establece, para ese mismo año, una estimación de los residuos producidos en todo el ámbito zonal. El volumen de residuos sólidos urbanos generados en el municipio se sitúa en torno a 1.205 toneladas/año.  
Presentan certificado del Ayuntamiento, en el que estiman la previsión de residuos sólidos urbanos generados por el sector en 2.464 kg/día.  
También presentan certificado de la empresa Recisa, adjudicataria del servicio público de recogida domiciliaria de residuos sólidos urbanos, en el que asume la gestión de dichos residuos; y certificado de la mancomunidad de municipios de La Vall d'Albaida, en el que garantiza el servicio integral de residuos sólidos urbanos e informa que Recisa es la empresa adjudicataria de este servicio  
5. Ocupación del suelo  
La actuación supone la recalificación de 37 ha de suelo no urbanizable común, pasando a ser suelo urbanizable industrial.  
La zona, situada al sur del casco urbano, se dedica en la actualidad a la actividad agrícola en su totalidad, con una mezcla de cultivos donde dominan los frutales, los viñedos y el olivo.   
El tipo de cultivo es en bancales, con una modificación total del relieve, creciendo algunos herbazales y especies dispersas de matorral en los taludes.  
En el sector hay un importante desnivel, oscilando las cotas del terreno entre la 233, en el límite noreste de la parcela, y la 186 en el extremo suroeste, siendo la cota del terreno en el punto más cercano a cauce, la 189.  
Los principales impactos se deben a la pérdida de superficie agrícola del municipio, el incremento de en el consumo de recursos, la generación de aguas residuales y la contaminación acústica y atmosférica.  
6. Proximidad al núcleo urbano  
El sector se ubica al sur del casco urbano de la Pobla del Duc, a unos 500 m de éste.  
Según establece el reglamento de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, en su artículo 4, las industrias fabriles que deban ser consideradas como peligrosas o insalubres, sólo podrán emplazarse, como regla general, a una distancia superior a 2.000 metros, a contar del núcleo más próximo de población agrupada.  
Según establece el artículo 58 de las Normas Urbanísticas, en las manzanas situadas en el límite norte de la actuación se prohíbe expresamente las actividades:  
a) Las actividades nocivas e insalubres de grado 4 o 5 por riesgo de contaminación del ambiente atmosférico o posibilidad de emitir radiaciones ionizantes.  
b) Las actividades calificadas como peligrosas grado 4 o 5 cuando la calificación provenga del tipo de productos de combustión, emisión accidental de sustancias tóxicas o radiaciones ionizantes.  
Debido a la que la distancia al núcleo urbano es menor de 2.000 m, en la zona industrial no se podrán desarrollar la actividad de industrias que se califiquen como actividades no compatibles con el uso residencial, según el Reglamento de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas.  
7. Contaminación acústica  
En el estudio de impacto ambiental plantea medidas para reducir la contaminación acústica:   
- Evitar la implantación de industrias ruidosas, y en especial aquellas que generen ruidos en el período nocturno.  
- Exigir un correcto aislamiento acústico de todas las naves industriales.  
- Exigir que la maquinaria ruidosa funcione en recintos aislados acústicamente y cerrados.  
- Exigir sistemas de climatización homologados y que cumplan la normativa vigente sobre emisión de ruidos.  
- Limitar la velocidad de circulación de los vehículos en todo el sector a un máximo de 50 km/h, colocando si fuera preciso badenes.  
- Regular el tráfico en las horas punta de entrada y salida del trabajo, para evitar congestiones. En estas horas se debería evitar la circulación de vehículos pesados.  
Se aporta informe favorable del estudio acústico, emitido por la unidad de actividades calificadas, a los solos efectos en cuanto a acústica se refiere. En él indica que se deben tener en cuenta las medidas preventivas del estudio acústico, y el ruido de las actividades industriales no debe superar los límites de calidad regulados en el anexo II de la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.   
8. Paisaje  
Los principales hitos paisajísticos que aparecen en el ámbito de estudio son el embalse de Bellús, que representa una masa de agua singular en la zona, y los cauces y fondos de barrancos con su vegetación asociada, los cuales se distribuyen a lo largo de todo el territorio y en ellos aparecen las escasas formaciones boscosas de la zona como son olmedas y algunos vestigios de pino carrasco.  
Se definen tres unidades de paisaje: cultivos agrícolas, cursos y masas de agua y fondos de barranco, y Urbano e infraestructuras. El ámbito de actuación se desarrolla íntegramente sobre la unidad denominada Cultivos agrícolas.  
Presentan un estudio de paisaje, en el que establece que el diseño de la urbanización se intenta adaptar a la morfología actual del terreno y con la disposición de viales y parcelas manteniendo la sucesión de bancales y curvas de nivel.  
El Servicio de Apoyo Técnico emite informe favorable sobre el estudio de paisaje presentado, condicionado a la presentación de un texto refundido que integre el documento del estudio de paisaje y la documentación complementaria aportada, y que contenga las normas de integración paisajística.  
9. Medidas correctoras  
El estudio de impacto ambiental establece medidas protectoras y correctoras relativas a reducir el consumo de agua y energía eléctrica, la contaminación atmosférica y acústica, la generación de residuos sólidos, la generación de aguas residuales y la contaminación acústica, y para proteger el paisaje y la diversidad biológica.  
Todas estas medidas y las de la documentación adicional, se deberán cumplir en la medida que no afecten a ninguna de las medidas preventivas y/o correctoras que se establezcan en esta declaración.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3.c, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Parcial Sector el Tossal en la Pobla del Duc (Valencia), cuyo promotor es el Ayuntamiento de la Pobla del Duc, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Será necesario acreditar, la disponibilidad de recursos hídricos a partir del pozo Las Cuevas, y su caudal concedido, mediante la correspondiente concesión del organismo de cuenca para el uso previsto.  
En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Debido a la que la distancia al núcleo urbano es menor de 2.000 m, en el sector industrial no se podrán desarrollar la actividad de industrias que se califiquen como actividades no compatibles con el uso residencial, según el Reglamento de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas.  
3. Se deberán cumplir las cautelas establecidas en el informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de fecha 30 de abril de 2007, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998.  
4. De acuerdo con el informe de la Sección de Planificación de Carreteras, de fecha 13 de marzo de 2006, la zona de protección de la CV-611 es de 25 m desde el borde exterior de la calzada.   
5. La zona de servidumbre del barranco de Benialis debe quedar expedita, quedando supeditada la ejecución de la actuación prevista en la zona de policía a la obtención de la autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como establece en el art. 9 del Reglamento del dominio público hidráulico (RD 849/1986).  
6. Se deben aplicar las medidas preventivas del estudio acústico, y el ruido de las actividades industriales no debe superar los límites de calidad regulados en el anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
7. Respecto a las aguas residuales de las industrias que se instalen en el sector industrial, tal y como establece el artículo 52 de las normas urbanísticas, se debe comprobar, con carácter previo a la licencia de actividad, la compatibilidad de las aguas residuales que genera con la EDAR prevista en el proyecto. En caso de no resultar compatibles, las citadas industrias contarán con un sistema previo de tratamiento de aguas residuales individual apropiado, antes del vertido a la red municipal.  
Además, se deberá cumplir la ordenanza de vertido de aguas residuales industriales a la red municipal de alcantarillado incluida en las normas subsidiarias vigentes  
8. Antes del final de obra de cada instalación o edificación industrial, deberá comprobarse la previsión y/o existencia de arquetas de registro de libre acceso desde el exterior para la toma de muestras y control de los parámetros de vertido de todas las industrias que se instalen en el sector.  
9. La EDAR del sector deberá estar dimensionada con capacidad suficiente para tratar la totalidad de las aguas residuales generadas por el sector, y deberá presentar todas las autorizaciones pertinentes de forma previa a su construcción.  
La depuradora garantizará que la calidad de las aguas depuradas sea idónea para la protección de la vida piscícola, para evitar una posible afección al embalse de Bellús.  
En cualquiera de los casos, los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
10. La red de saneamiento será separativa de la red de pluviales, siendo completamente estanca, y conectada a la correspondiente estación depuradora.  
Para el vertido de las aguas pluviales y residuales, se deberá obtener la autorización correspondiente del organismo de cuenca. Previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer, tal y como establece el estudio de impacto ambiental, una balsa para desbaste y decantación de las aguas pluviales antes de su vertido al barranco.  
11. Para el riego de zonas verdes se utilizará el agua residual depurada de la EDAR del sector, y adicionalmente, aguas pluviales. Para ello se instalará una balsa de captación de las aguas pluviales.   
No se procederá al riego de las zonas verdes hasta que no se disponga de agua residual depurada ó agua pluvial acumulada.   
12. La construcción de la EDAR del sector será anterior al final de la obra de urbanización, y en todo caso, previa a la concesión de licencia de actividad a cualquier industria que se quiera instalar en el sector.  
13. Se evitará, en la medida de lo posible, la realización de grandes desmontes, intentando adaptarse a la morfología actual del terreno, con la disposición de viales y parcelas tratando de mantener la sucesión de bancales y curvas de nivel.  
14. Se debe cumplir las observaciones establecidas en el informe sobre el estudio de paisaje realizado por el Área de Urbanismo, de fecha 21 de marzo de 2007.  
15. En relación con el alumbrado urbano, se elegirán lámparas de vapor de sodio de baja presión, con objeto de reducir la contaminación lumínica.  
16. Se deberá garantizar la reposición y continuidad de todos los servicios e infraestructuras de riego que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes correspondiente o del órgano con competencia sustantiva, quien determinará la forma en la que se desarrollarán las actuaciones propuestas.   
17. El Ayuntamiento velará por la legalidad de todas las actividades instaladas en el polígono industrial, comprobándose que las actividades disponen de las autorizaciones pertinentes y se cumplen las condiciones impuestas, en su caso, en la declaración de impacto ambiental correspondiente.   
18. Deberán preverse, en el polígono industrial, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
19. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
20. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
21. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, del planeamiento propuesto, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el Estudio de impacto ambiental de la Homologación y Plan Parcial Sector el Tossal, en la documentación adicional para completar el estudio de impacto ambiental, y en los Informes Sectoriales y las labores de vigilancia a incluir en el Programa de Vigilancia Ambiental, se incorporarán al preceptivo Proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 8 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 59-AIA/2007.  
Título: Campo de Golf 18 hoyos Puma Golf Resort.  
Promotor: Ajuntament de Monforte del Cid.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localización: Monforte del Cid, Alicante.  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
En fecha 21 de diciembre de 2004, se emite declaración de impacto ambiental positiva de la homologación y Plan Parcial del Sector UBZ-9, Font del Llop, de Monforte del Cid. En esta actuación se reclasificaba suelo no urbanizable común a suelo urbanizable, con el fin de crear una zona residencial con campo de golf al sur del término municipal de Monforte del Cid.  
En esta declaración de impacto ambiental, señala como uno de sus condicionantes, la necesidad de someter a un nuevo procedimiento de evaluación de impacto ambiental el proyecto técnico del campo de golf.   
El objeto de este proyecto es la evaluación de impacto ambiental del proyecto técnico del campo de golf.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
I. La ocupación del suelo de la actuación se ubica al sur del término municipal. Se trata de unos terrenos de cultivo en estado de semiabandono situados en el límite con los términos municipales de Elche y Aspe.  
II. Dentro del ámbito de actuación, el campo de golf ocupa una superficie de 52,34 ha, distribuidas entre superficies de juego (greens, tees, búnkers, calles, roughs, outroughs y lagos), quedan excluidas las áreas ocupadas por la casa club y las instalaciones anexas complementarias, como el área de mantenimiento.  
III. Se ha proyectado un campo de golf de 18 hoyos con 4 ó 5 tees de salida diferentes para cada uno de ellos.  
IV. En el proyecto inicial se habían previsto tres lagos, con una superficie total de 15.784 m². Posteriormente presentan una adenda en la que amplia el tamaño de los lagos existentes y se crean dos nuevos lagos.  
Hay un total de cinco lagos, con un volumen total de 127.754 m³ y una autonomía de riego de 64 días.  
V. Con la adenda, el área de mantenimiento se propone en el centro del proyecto, y el campo de prácticas se ha reorientado hacia la derecha y se ha alojado topográficamente en el valle existente.  
VI. La optimización del diseño ha permitido conseguir una mayor longitud total, pasando el campo a la categoría de campo de alta competición.  
- Planeamiento vigente y propuesto  
En las Normas Subsidiarias de Monforte del Cid los terrenos se encontraban calificados como Suelo no urbanizable común.  
Con la homologación y Plan Parcial del Sector UBZ-9 Font del Llop, se reclasifica suelo no urbanizable común a suelo urbanizable.   
Alternativas  
Durante la tramitación de la evaluación de impacto ambiental de la homologación y Plan Parcial del Sector UBZ-9, Font del Llop, fue realizado un estudio de alternativas.  
En este estudio de alternativas, y respecto a la ubicación, se descartan las zonas con elevada calidad ambiental y los terrenos con una elevada o muy elevada capacidad de uso agrario.  
Para la elección de la ordenación, se analizaron tres alternativas distintas con el fin de realizar una correcta ubicación de la zona deportiva y las viviendas, optándose por la finalmente escogida al minimizar los movimientos de tierra y ubicar los viales junto a las zonas forestales para actuar como cortafuegos.  
Tramitación administrativa  
En fecha 19 de agosto de 2003, el Pleno del Ayuntamiento de Monforte del Cid acuerda aprobar provisionalmente el Plan Parcial del Sector 9, Font del Llop, que incluye el campo de golf de 18 hoyos Puma Golf Resort.  
En fecha 20 de febrero de 2007 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda la documentación remitida por la Dirección Territorial de Alicante, solicitando que se emita la preceptiva declaración de impacto ambiental, por lo que se incoa el correspondiente expediente.   
Información pública  
Por Resolución de la Alcaldía de fecha 11 de octubre de 2006, fue sometido a información pública el estudio de impacto ambiental del Proyecto Campo de Golf de 18 hoyos Puma Golf Resort.  
La documentación se expuso al público en el DOGV nº 5.385 de 10 de noviembre de 2.006 y mediante anuncio publicado en el diario Información del día 21 de octubre de 2006.  
Resumen de alegaciones  
En el período de información pública ha sido presentada, con fecha 18 de diciembre de 2006, una alegación.  
Dicha alegación versa sobre los siguientes aspectos de carácter ambiental:  
- Falta de aportación del informe previsto en el art. 19.2 de la LOTPP  
- Necesidad de incorporar el compromiso de no destinar caudales previstos a uso agrícola o a consumo humano al riego de campo de golf.  
- Inexistencia de la EDAR Novelda-Monforte del Cid.  
- Afección de la cuenca vertiente del pantano de Elche incluida dentro del catálogo de zonas húmedas de la Comunidad Valenciana.  
- Necesidad de acompañar un estudio hidrológico de ocupación de cauces y barrancos.  
- Necesidad de acompañar un estudio de paisaje.  
- Necesidad de dar cumplimiento a la nueva ley de campos de golf.  
Peticiones de información ó documentación complementaria  
Se realiza consulta al Servicio de Conservación de la Biodiversidad, en fecha 19 de abril de 2007, y al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio sobre la afección a la zona húmeda el embalse de Elche, en fecha 20 de abril de 2007.  
Se realiza consulta al Servicio de Gestión Forestal en fecha 24 de abril de 2007.  
En fecha 24 de abril de 2007 se realiza el siguiente requerimiento de documentación:  
1. Para el riego del campo de golf se debe utilizar agua depurada en terciario. En el caso de que el no cumpla los criterios de calidad sanitarios, se deberá completar el tratamiento del agua residual depurada de la comunidad de regantes, con un tratamiento terciario.  
A tal efecto, se debe considerar la instalación de un tratamiento terciario de las aguas residuales depuradas para alcanzar los parámetros mínimos de calidad sanitarios, según establece el artículo 18.2 de la Ley 9/2006, de 5 de diciembre, Reguladora de Campos de Golf en la Comunitat Valenciana.  
2. En relación artículo 18.3. de la Ley 9/2006, de 5 de diciembre, Reguladora de Campos de Golf en la Comunitat Valenciana, se debe aportar la autorización de cambio de uso, de riego agrícola a riego de campo de golf, del organismo de cuenca competente.   
3. Los cauces de los barrancos deben mantener la calificación de suelo no urbanizable de especial protección.  
4. Se debe presentar un estudio hidrológico de ocupación de barrancos y vaguadas.  
5. La información respecto a las obras proyectadas entorno a los barrancos es confusa. Se debe aclarar qué tratamiento reciben los barrancos y ampliar la documentación al respecto: planos, memoria y proyecto de la actuación.  
6. Se debe aportar la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para todas las obras previstas en los cauces de los barrancos afectados.  
7. La zona de servidumbre de los barrancos afectados debe quedar expedita, quedando supeditada la ejecución de la actuación prevista en la zona de policía a la obtención de la autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como establece en el artículo 9 del Reglamento del dominio público hidráulico (RD 849/1986).  
8. Igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas tanto residuales como pluviales.  
9. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998.  
10. Se deberá presentar informe favorable relativo al tratamiento de la vía pecuaria del campo de golf del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
11. Se debe mantener y preservar el terreno clasificado como forestal que está incluido en el campo de golf, según la cartografía del inventario forestal vigente en la Comunidad Valenciana.   
12. El sector limita con suelo forestal, por lo que se deben aplicar medidas de prevención incendios forestales.  
13. Se deben aumentar las medidas de almacenamiento de agua:  
- Sería interesante recoger todas las aguas pluviales para su reutilización, y no verterlas al barranco.  
- Sería conveniente asegurar que todos los greens tengan un drenaje efectivo para el reciclado del agua.  
- También el reciclaje del agua utilizada para la limpieza de maquinaria y utensilios de jardinería.  
Instalación de pavimentos permeables.  
14. Se debe justificar la elección de la variedad de césped. Se debe elegir especies apropiadas para el clima y suelo, y que necesiten poca cantidad de agua.  
15. En la edificación para el mantenimiento del campo de golf, se debe habilitar una estancia independiente y cuyos drenajes se recogen en un depósito impermeable, para el almacenamiento de productos fitosanitarios y de fertilizantes y de los envases usados de éstos (considerados residuos peligrosos).   
La recogida se efectuará por un gestor de residuos peligrosos. Se debe presentar certificado de empresa autorizada, en la que asuma la recogida de estos residuos peligrosos.  
16. Respecto a las instalaciones complementarias (club de golf, instalaciones de mantenimiento...), se debe indicar:  
- La previsión de los residuos sólidos urbanos generados y presentar certificado en el que la entidad gestora asuma la gestión de dichos residuos.  
- Respecto las aguas residuales generadas, se debe indicar su destino, es decir, si van a EDAR propia o a la municipal. Se debe presentar certificado de dicha EDAR en la que asuma dichas aguas residuales.  
- Las necesidades de agua potable y presentar certificado de suficiencia de recursos hídricos de la empresa autorizada para el suministro.  
Documentación complementaria  
En fecha 8 de mayo de 2007, adjuntan documentación complementaria y aclaratoria referente a las cuestiones requeridas. En esta documentación se incluye:  
- Aclaraciones relativas al proyecto.  
- Anejo 1. Especies de siembra.  
- Anejo 2. Climatología y consumos de agua.  
- Anejo 3. Solicitud a Confederación Hidrográfica del Júcar.  
En fecha 10 de mayo de 2007 se recibe la copia de la solicitud de autorización de obras en la zona de policía del dominio público hidráulico remitida por correo certificado al organismo de cuenca.  
Informes sectoriales  
Informe del Área de Conservación de Espacios Naturales  
De fecha 8 de mayo de 2007, el informe se refiere, exclusivamente, a la posible afección que el proyecto pudiera tener sobre la zona húmeda catalogada de la Comunidad Valenciana número 48, embalse de Elche, aprobada mediante acuerdo de 10 de septiembre de 2002 del Gobierno Valenciano.  
Revisada la documentación relativa al proyecto técnico y los planos de ubicación del mismo, se informa que el campo de golf de 18 hoyos Puma Golf Resort, se localiza en el suroeste del término municipal de Monforte del Cid y se emplaza fuera de la zona húmeda embalse de Elche y de su perímetro de afección, por lo que se considera que no es probable que el desarrollo del proyecto tenga afección negativa sobre la misma.  
Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad  
De fecha 26 de abril de 2007, informa que no se tiene constancia de la existencia de ninguna especie amenazada de flora o fauna que pudiera verse afectada por el proyecto.  
Por otra parte, parece situarse en su práctica totalidad sobre bancales agrícolas abandonados por lo que no debe producirse afección sobre el hábitat prioritario que se sitúa en sus inmediaciones.  
Únicamente recomendar que los accesos e infraestructuras asociadas no afecten a zona forestal.  
Informe sobre el efluente de la EDAR del Valle del Vinalopó durante el año 2005 (Elda)  
Presenta los resultados medios mensuales de los análisis realizados diariamente en el agua tratada de la EDAR y se compara con los valores que exige la Directiva Europea 91/271/CEE, del 21 de mayo de 1995, para un Agua Depurada.  
Certificado de la Comunidad de Regantes de Monforte del Cid, acreditativo de la disponibilidad de aguas depuradas para riego y justificante de pago de dicha adquisición  
De fecha 15 de noviembre de 2005, informa que en relación a la solicitud de los derechos de aguas residuales depuradas, por una cuantía de 400.000 m³ la Junta de Gobierno de la comunidad acordó, por unanimidad, acceder a lo solicitado con arreglo a las siguientes condiciones:  
a) El agua suministrada será únicamente residual depurada, procedente de las estaciones depuradoras de las que esta comunidad se suministra.  
b) El agua les será suministrada en una arqueta propiedad de la comunidad, siendo de su propia cuenta el transporte desde dicha arqueta hasta su punto de destino.  
c) Los derechos de los que dispone la comunidad en estos momentos, según acuerdo de la Junta General, son de 590 tahullas (1 tahulla 1.078 m²).  
d) El agua que corresponde a estas 590 tahullas es el resultado de multiplicarlas por 2 horas, que es el límite máximo establecido en Junta General y a este resultado multiplicarlas por 216 m³ que son los m³ que lleva una hora de agua, lo que hace un total de 254.880 m³.  
e) Si a dicha cantidad le sumamos los derechos de los que disponen actualmente, que son de 88.344 m³, obtendremos unos derechos totales de 343.224 m³.  
f) Los derechos de agua se entienden en un plano teórico, dependiendo de las disponibilidades de la comunidad.  
Informe de afección a vías pecuarias   
De fecha 20 de septiembre de 2006, el técnico de la Demarcación Sur, informa que los tramos de intersección de los viales del sector con la vía pecuaria Vereda del Cid deberán quedar señalizados convenientemente de forma que quede claro su condición de vía pecuaria. Asimismo, deberá asegurarse la continuidad preferente del tránsito ganadero y demás usos compatibles y complementarios definidos por la ley.  
En la señalización se utilizará la señal paso de animales domésticos, P-23 y la R-100 con la leyenda excepto vehículos agrícolas o autorizados. Deberán ser complementada con la correspondiente señal de limitación de velocidad.  
Informe de la Dirección Territorial de Patrimonio Cultural Valenciano  
De fecha 26 de abril de 2004, informa favorablemente a los efectos patrimoniales del Programa de Actuación Integrada del Sector UBZ 9, Font del Llop, de Monforte del Cid, dentro del cual está incluido el campo de golf objeto de estudio.  
Afecciones legales  
1. Red Natura 2000 y espacios naturales protegidos en la Comunidad Valenciana  
El ámbito del sector, la porción noroeste, está muy cerca de la cuenca de afección de la zona húmeda embalse de Elche, incluida dentro del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana.   
El elemento de drenaje natural del área es el barranco de Espillas, que desemboca al río Vinalopó a la altura de la cola del embalse de Elche.  
El Área de Conservación de Espacios Naturales emite informe al respecto, y concluye que se emplaza fuera de la zona húmeda embalse de Elche y de su perímetro de afección, por lo que se considera que no es probable que el desarrollo del proyecto tenga afección negativa sobre la misma.  
2. Montes  
Al sur de la actuación se encuentra el monte gestionado por el Ayuntamiento de Elche, denominado Tabayá, que limita con el sector.   
El ámbito de la homologación del Programa de Actuación Integrada Font del Llop tenía una superficie de 143,8 ha, de las cuales 40,8 están clasificadas como suelo no urbanizable de especial protección y 103 ha lo están como suelo no urbanizable común. En un condicionante de la declaración de impacto ambiental, establece que se mantiene la calificación de las 40,8 ha de suelo no urbanizable de especial protección, y éste suelo se deberá ceder al Ayuntamiento solicitando su catalogación como monte de utilidad pública.   
3. Dominio público hidráulico  
En virtud de lo establecido en el artículo 132 de la Constitución Española y los artículos 2 y 4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, todo suelo perteneciente a dominio público hidráulico es inalienable, imprescriptible e inembargable y como tal, debe quedar al margen de todo proceso de urbanización, clasificándose como suelo no urbanizable de especial protección (artículo 4 de la Ley 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Suelo No Urbanizable).  
En la zona de estudio se encuentre el barranco de las Espillas, en el que actualmente existe un pequeño represamiento del cauce, utilizado como abrevadero por la fauna cinegética de la zona. Este barranco desemboca en el río Vinalopó. En la adenda del proyecto se prevé un almacenamiento de agua mediante el represamiento de la escorrentía superficial del barranco de las Espillas.  
Según el artículo 5 del Real Decreto 1/2001, en el caso de que los cauces fueran de dominio privado, el dominio privativo de estos cauces no autoriza a hacer en ellos labores ni construir obras que puedan hacer variar el curso natural de las aguas o alterar su calidad en perjuicio del interés público o de tercero, o cuya destrucción por la fuerza de las avenidas pueda ocasionar daños a personas o cosas.  
Según el informe de aclaraciones relativas al proyecto, afirman que las obras del campo de golf no afectan al cauce del barranco, ni tan siquiera a sus taludes, no se afecta a su cauce con ningún obstáculo que pueda suponer un cambio o deterioro en su dinámica hidráulica. Concluyen que, en lo que respecta al campo de golf, el proyecto no afecta a la morfología original de los barrancos de la finca, bien al contrario, se adapta a él para lograr una buena integración y lo incorpora como un elemento natural que aporta calidad al campo.  
Presentan la solicitud de autorización de obras en la zona de policía, pues quedan incluidos en la zona de policía la práctica totalidad del hoyo 14 de golf, parte de los tees del hoyo 15. Las obras a realizar en esta zona suponen pequeños movimientos de tierras para adaptar la topografía original a la superficie definitiva de los elementos del campo de golf y, posteriormente la instalación de la red de riego y siembra de superficies.  
4. Vías pecuarias  
El ámbito es recorrido por el extremo este, en dirección NO-SE por la vía pecuaria denominada vereda de Pilar Alto por la Sierra del Cid con una anchura legal de 20,89 m. Dentro del ámbito su longitud aproximada es de 750 m.   
En el expediente de estudio de impacto ambiental del Plan Parcial Font del Llop, se tuvo en cuenta la ordenación del sector de modo que se hiciese coincidir un vial con el paso de la vía pecuaria.  
Se presenta informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en el que indica que los tramos de intersección de los viales con la vía pecuaria deberán quedar señalizados de forma que quede claro su condición de vía pecuaria.  
5. Patrimonio cultural  
Se presenta el informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998, del Programa de Actuación Integrada Font del Llop, dentro del cual está incluido el campo de golf objeto de estudio.  
6. Carreteras  
El norte del sector se encuentra la carretera CV-847, pero el campo de golf está fuera de la zona de afección. La realización de actuaciones de cualquier clase, salvo lo dispuesto en el artículo 33.4 en las zonas de protección de las vías del sistema viario deberá ser objeto de autorización expresa por parte de la administración titular de la vía.  
7. Suelo forestal  
El ámbito del sector, en su esquina noroeste contiene suelo forestal, según la cartografía del inventario forestal vigente en la Comunidad Valenciana. Pero según artículo 3 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana: no tendrán la consideración legal de terrenos forestales los suelos clasificados legalmente como urbanos o aptos para urbanizar, desde la aprobación definitiva del programa de actuación integrada.  
Es relevante destacar que, el campo de golf limita con suelo forestal, por se deberán cumplir las condiciones establecidas en el informe del Servicio de Prevención de Incendios Forestales.  
8. Incendios forestales  
No hay incendios forestales registrados dentro del sector.  
9. Riesgo de inundación  
El sector no está afectado por riesgo de inundación, pero al suroeste hay riesgo de inundación de nivel 1.  
Consideraciones ambientales  
1. A continuación se citan las afecciones ambientales más importantes detectadas mediante la cartografía temática y las visitas de campo:  
- Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación: la zona oriental se califica de vulnerabilidad media; asimismo existe una zona cuya litología impermeable la convierte en muy poco vulnerables.  
- Riesgo de deslizamiento-desprendimiento: está afectado por riesgo de deslizamiento medio y bajo.  
- Riesgo de erosión actual: es baja en el extremo oriental de la actuación y muy alta en el extremo occidental.  
- Riesgo de erosión potencial: es moderada en el extremo oriental y muy alta en el extremo occidental.  
2. Vegetación  
Según establece el estudio de impacto ambiental se hallan dos ambientes bien diferenciados en la flora. En primer lugar, hay una zona colonizada por especies nitrófilas y ruderales, y en segundo lugar, la vegetación presente en las áreas de matorral espartal que bordean a la actuación, que podrá verse afectada indirectamente por la misma.  
3. Fauna  
La zona de actuación está ocupada fundamentalmente por cultivos de secano rodeados de matorral-espartal. La fauna presente en la zona es la típica de estos dos ambientes.  
Según establece el estudio de impacto ambiental, la fauna más interesante presente en la zona son las pequeñas rapaces que normalmente habitan en las zonas de matorral-espartal y en menor medida en los árboles forestales existentes en los cultivos.  
Hay que tener en cuenta que el barranco de las Espillas desemboca aguas arriba del embalse de Elche incluido en el catálogo de zonas húmedas de la Comunidad Valenciana, por la importante fauna que lo habita entre cuyas especies destacan el carricero tordal, el carricero común, el buitrón, el zampullín chico, la cigüeñela, la polla de agua, la focha común, el rascón, el chortilejo chico, la garza real o el ánade real.  
El Servicio de Conservación de la Biodiversidad emite informe en fecha 26 de abril de 2007, que afirma que no se tiene constancia de la existencia de ninguna especie amenazada de flora o fauna que pudiera verse afectada por el proyecto.  
4. Se minimizará la afección al medio físico utilizando productos fitosanitarios poco contaminantes, que no sean nocivos para la fauna. Este factor exige un control periódico, durante la vida de las instalaciones, de su posible afección al suelo, a los acuíferos y a la fauna existente.  
Se deben cumplir las siguientes prácticas: se deben almacenar y manipular las substancias químicas de acuerdo con todos los requisitos legales y estipulados en las etiquetas correspondientes, garantizar instalaciones de almacenamiento adecuadas para contener derrames y fugas, deben haber aparatos para fregar i recoger y equipo de seguridad a mano.  
En la edificación para el mantenimiento del campo de golf, se debe habilitar una estancia independiente y cuyos drenajes se recogen en un depósito impermeable, para el almacenamiento de productos fitosanitarios y de fertilizantes y de los envases usados de éstos (considerados residuos peligrosos). La recogida se efectuará por un gestor de residuos peligrosos.  
5. Variedad de césped del campo de golf  
Se debe elegir especies apropiadas para el clima y suelo, y que necesiten poca cantidad de agua. En las aclaraciones relativas al requerimiento, adjuntan como anejo, las especies de siembra del campo de golf.  
Se han estudiado y valorado las especies de cespitosas más adecuadas para cada una de las áreas de juego del campo teniendo en cuenta sus requerimientos específicos en cuanto a necesidades de riego, altura de corte, tráfico que deben soportar, etc. La elección definitiva de especies es la siguiente:  
- Tees: Cynodon dactylon híbrido.  
- Greens: Agrostis stolonifera.  
- Antegreens: Agrostis stolonifera.  
- Calles: Cynodon dactylon híbrido.  
- Rough: Cynodon dactylon híbrido.  
6. Drenaje: previamente a la instalación del sistema de riego, se ejecutará el sistema de drenaje.  
Las aguas de drenaje serán dirigidas hacia los lagos de almacenamiento, o bien hacia la red de aguas pluviales de la zona residencial anexa.  
El campo de golf recoge, canaliza y almacena en los lagos todas las aguas de escorrentía que se generan en su ámbito, a excepción de las recogidas en los hoyos 7, 8, una parte del hoyo 14 y tees del 15 por dificultad de cota geométrica en todos ellos.  
El resto de las escorrentías producidas en el campo se canalizan hasta los lagos más próximos donde, mediante el sistema de comunicación y recirculación de los lagos, pueden aprovecharse en el riego.  
Con todo ello se evacúa fuera del campo de golf sólo un 7% del total de la escorrentía generada en su ámbito, ascendiendo la recogida, almacenada en los lagos y aprovechable en el riego al 93%.  
Se ha renunciado a la recogida del 100% de la escorrentía generada en el campo de golf, ya que para hacerlo posible sería necesario un movimiento de tierras tal que afectaría a la dinámica natural de las escorrentías del entorno del barranco.  
De igual manera se procede con las aguas pluviales recogidas en viales y parcelas de urbanización vertidas sobre el ámbito del campo de golf. Estos caudales se integran en la red de drenaje del campo de golf conduciéndose igualmente a los lagos donde pasan a incrementar las reservas de riego.  
Todos los greens y bunkers del campo de golf presentan un drenaje especial mediante capas de arena, grava y tubería porosa que, al igual que el del resto del campo, es conducido a los lagos.  
Se deben aplicar medidas para aumentar la capacidad de almacenamiento de agua en el campo: el reciclaje del agua utilizada para la limpieza de maquinaria y utensilios de jardinería e instalación de pavimentos permeables.  
7. Agua destinada al riego de campo de golf:  
El sistema de riego constará de una trama de aspersores espaciados en marcos a tresbolillo en todo el campo, agrupados por estaciones de riego. El automatismo del sistema de riego permite la optimización en el consumo de agua. Éste se activa durante las horas nocturnas.   
Durante todo el día uno de los lagos del campo de golf recibe el agua procedente de depuradora, desde el que se distribuirá hacia el lago donde se ubique la caseta de bombeo. Durante la noche desde este lago se procederá al riego del campo de golf.  
En la adenda al proyecto inicial, se aumenta el número de lagos y su superficie, para elevar las reservas de agua en más de 80.000 m³ respecto al diseño inicial, con lo que se incrementa la autonomía de agua, pasando a ser de 64 días.  
Según establece el estudio de impacto ambiental, el funcionamiento de la actuación supondrá un consumo estimado en 342.801 m³/año de agua, que procederá de aguas depuradas excedentes de los caudales dispuestos por la comunidad de regantes de Monforte del Cid.  
En la actualidad la finca donde se va a desarrollar el campo de golf dispone de una concesión de agua de riego de la comunidad de regantes de Monforte del Cid: 343.224 m³/año (agua residual depurada). Se aporta documento que lo justifica.   
La comunidad de regantes de Monforte del Cid es titular de una concesión administrativa de 1.500.000 m³, otorgada a su favor por la Confederación Hidrográfica del Júcar en fecha 22 de abril de 1.991, incrementada con otro igual caudal (1.500.000 m³) por resolución de primero de agosto de 2.002 a tomar de la EDAR de la mancomunidad, en la cuenca del Vinalopó. En la tercera cláusula del convenio establece que: el uso del aprovechamiento será responsabilidad de la comunidad de regantes de Monforte del Cid, que lo destinará a riego. En ningún caso podrá ser destinado al consumo humano.  
Se debe aportar la autorización de cambio de uso de la Confederación Hidrográfica del Júcar. En la respuesta a este requerimiento, justifican que en la Modificación del Convenio suscrito entre la mancomunidad intermunicipal del Valle del Vinalopó y la Comunidad de Regantes de Monforte del Cid para regular el aprovechamiento de 3.153.600 metros cúbicos anuales de agua depurada procedente de la EDAR de la mancomunidad de fecha 3 de diciembre de 2004, se establecía como destino de tal aprovechamiento el riego, excluyendo únicamente el de consumo humano.  
Además de justificarse la cantidad de agua depurada, se debe asegurar la calidad del agua utilizada, por lo que deberán presentarse análisis físico-químicos que garanticen la adecuada calidad del agua para este uso. En el EIA se especifican los criterios de calidad sanitaria exigida en el Plan Hidrológico del Júcar para la reutilización de aguas residuales depuradas en usos recreativos, trasposición de las normas de la Organización Mundial de la Salud.  
Es necesario un tratamiento de desinfección eficaz para alcanzar los requisitos de calidad expuestos. Para el riego se debe utilizar agua depurada en terciario. Se deberá completar el tratamiento del agua residual depurada de la comunidad de regantes, con un tratamiento terciario.  
A tal efecto, adjuntan Informe sobre la calidad del efluente de la EDAR del Valle de Vinalopó durante el año 2005, emitido por el Jefe de Planta de la referida EDAR.  
Ante la ausencia de análisis microbiológicos actualizados del efluente de la EDAR de Elda se recomienda la realización de estas analíticas y la implementación, en caso necesario, de un tratamiento necesario de desinfección eficaz para alcanzar los requisitos de calidad impuestos por el Plan Hidrológico del Júcar para la reutilización de aguas residuales depuradas en usos recreativos.  
8. Residuos vegetales  
Deberá estar prevista la gestión de los residuos vegetales que se produzcan durante la construcción de la instalación y durante su funcionamiento, siendo preferible la valoración a la eliminación.  
Según establece el estudio de impacto ambiental, durante la fase de obras, se prevé la eliminación de parte de la vegetación existente, en las zonas de calles, tees, greens y bunkers. Recomiendan que todos los residuos vegetales, no reutilizables en la restauración paisajística del propio campo de golf, sean remitidos a alguna de las plantas de compostaje existentes en la provincia.  
Durante la fase de mantenimiento del campo de golf, se producirá el siguiente programa de siegas:  
  
Otro residuo similar, pero producido en momentos muy puntuales son los restos de podas de las zonas ajardinadas del campo. Estos deberán ser recogidos, triturados y compostados para su posterior incorporación al suelo de las zonas ajardinadas.  
9. Residuos tóxicos y peligrosos  
Se prevé la generación de varias tipologías de residuos de esta clase, aunque en pequeñas cantidades. Estos son los envases de productos fitosanitarios utilizados para el mantenimiento del campo de golf, residuos de compuestos peligrosos utilizados en la maquinaria del campo y en el mantenimiento de dicha maquinaria.  
La recogida se efectuará por un gestor de residuos peligrosos. En la fase de explotación, el gestor del campo deberá asegurar, mediante contrato de recogida, con un gestor de residuos autorizado la recogida de todos aquellos considerados como tóxicos o peligrosos.  
10. Integración paisajística  
En el proyecto incluye actuaciones de paisajismo y jardinería del campo. Se ha diseñado el campo de golf respetando la vegetación que pudiera existir en la finca. Además se estima la plantación de unos 1440 ejemplares de árboles. Son especies resistentes al uso de agua depurada, toda vez que su riego sólo será necesario en los primeros años de plantación del campo.  
Las nuevas especies introducidas requerirán poco mantenimiento, en cuanto a riego, abonado y tratamientos fitosanitarios se refiere, lo que supone un gran ahorro de mantenimiento.  
El movimiento de tierras del golf, se adapta al barranco para lograr una buena integración y lo incorpora como un elemento natural que aporta calidad al campo. Estas adaptaciones de la topografía no suponen cambio alguno en las cuencas de escorrentía que tributan al barranco que siguen vertiendo por donde lo hacían.   
11. Instalaciones complementarias.  
Según el presupuesto de partidas complementarias al campo de golf, las instalaciones complementarias del campo de golf son:  
- Casa club.  
- Nave y área de mantenimiento.  
Según establece el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, los accesos e infraestructuras asociadas al campo de golf no deben afectar a zona forestal.  
Abastecimiento de agua potable: para el abastecimiento a las instalaciones complementarias al campo de golf, tales como el club de golf. La empresa Aguas Municipalizadas de Alicante emite certificado, en fecha 21 de octubre de 2004, en el que declara disponer de caudales para el suministro de agua a diversos sectores de Monforte del Cid, entre ellos el de UBZ-9, en el que está incluido el campo de golf objeto de estudio.  
Aguas Residuales: El vertido de aguas residuales se enviarán a la depuradora que, actualmente, se está construyendo. La Entidad de Saneamiento de Aguas Residuales emite informe favorable de fecha 28 de septiembre de 2004, en el que pone de manifiesto la viabilidad del tratamiento de la futura EDAR de Novelda-Monforte del Cid de las aguas residuales que se generen por el Plan Parcial del Sector UBZ-9, en el que está incluido el presente campo de golf.  
Residuos sólidos urbanos: no se realiza una previsión de los residuos sólidos urbanos generados ni se presenta certificado en el que la entidad gestora asuma la gestión de dichos residuos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 8.3.c, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, campo de golf 18 hoyos Puma Golf Resort, en Monforte del Cid (Alicante), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Monforte del Cid, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. El agua utilizada para el riego del campo de golf será única y exclusivamente agua residual depurada con tratamiento terciario.  
Ante la ausencia de análisis microbiológicos actualizados del efluente de la EDAR del Valle del Vinalopó, se considera necesario reservar una superficie en el ámbito del proyecto para la construcción de un sistema de depuración terciaria autónomo y propio del campo de golf, para el efluente depurado demandado para el riego del campo de golf, para alcanzar los parámetros mínimos de calidad sanitarios.  
2. En ningún caso se detraerán caudales destinados al uso agrícola que no hayan sido liberados de dicho uso, de acuerdo con los procedimientos y garantías establecidos por la legislación vigente.  
3. Respecto a la vía pecuaria Vereda del Cid, que discurre por el extremo este del campo de golf, en dirección NO-SE, se deberán cumplir los siguientes condicionantes:  
- En los tramos de intersección de los viales del Sector con la Vía Pecuaria Vereda del Cid deberán quedar señalizados convenientemente de forma que quede claro su condición de vía pecuaria. Asimismo, deberá asegurarse la continuidad preferente del tránsito ganadero y demás usos compatibles y complementarios definidos por la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
- En la señalización se utilizará la señal paso de animales domésticos, P-23 y la R-100 con la leyenda excepto vehículos agrícolas o autorizados. Deberá ser complementada con la correspondiente señal de limitación de velocidad.  
- De forma coherente con la condición de dominio público de la vía pecuaria, la superficie de la misma no puede computarse a efectos de cumplimiento de estándares urbanísticos.  
4. Los cauces de los barrancos mantienen la calificación de suelo no urbanizable de especial protección.  
5. La zona de servidumbre de los barrancos deberá mantenerse expedita, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como se establece en el artículo 9 del Reglamento de dominio público hidráulico, (RD 849/1986).  
6. Para el vertido de aguas pluviales al barranco, se deberá obtener la correspondiente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, y se instalará una arqueta de registro normalizada que permita realizar mediciones periódicas sobre la calidad de las aguas vertidas. Previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia.  
7. El desarrollo de las instalaciones complementarias al campo de golf, como son la casa club y la nave y área de mantenimiento, queda condicionado a la puesta en funcionamiento de la EDAR Novelda-Monforte del Cid, debiendo además llevarse a cabo la red de saneamiento que impulse las aguas residuales hasta la referida EDAR, así como las conducciones de agua residual depurada para el riego del campo de golf.  
En el caso de que no estuviera en funcionamiento dicha EDAR, de acuerdo con el informe emitido por la Entidad de Saneamiento, se deberán tener previstas las instalaciones de depuración necesarias que garanticen el correcto tratamiento de las residuales generadas, así como las autorizaciones de vertido por el órgano competente en su caso.   
8. Tal y como establece el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, de fecha 26 de abril de 2007, los accesos e infraestructuras asociadas al campo de golf no deben afectar a zona forestal.  
9. En las zonas del campo de golf que limitan con suelo forestal, debe haber una franja de 25 metros de anchura separando la zona edificada de la forestal, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie, así como un camino perimetral de 5 metros de anchura.  
La referida franja de protección, así como el camino perimetral, que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal se integrarán en el planeamiento urbanístico y no afectarán a suelo clasificado como forestal.  
10. El estudio de impacto ambiental deberá reflejar en su programa de vigilancia ambiental medidas que den cumplimiento al Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
11. Se destinará un 20 por 100 de la superficie total del campo de golf a la creación de masas forestales, cuyo mantenimiento correrá a cargo de la actuación.  
12. En la construcción de viales interiores y plazas de aparcamiento quedan prohibido los materiales de tipo asfáltico, utilizándose materiales como la zahorra natural o la grava de machaqueo.  
13. En la edificación para el mantenimiento del campo de golf, se debe habilitar una estancia independiente y cuyos drenajes se recojan en un depósito impermeable, para el almacenamiento de productos fitosanitarios y de fertilizantes y de los envases usados de éstos, considerados residuos peligrosos. La recogida se efectuará por un gestor de residuos peligrosos.  
14. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y en su caso a la planificación que en desarrollo del Plan Integral de Residuos se establezca por la Generalitat Valenciana.  
15. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
16. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
17. Se deben cumplir todas y cada una de las medidas preventivas y correctoras especificadas en el Estudio de impacto ambiental.  
18. Con carácter anual, y como complemento al Programa de Vigilancia Ambiental, se realizará un informe, que se remitirá el último mes del año a esta Secretaria Autonómica que contemple los siguientes aspectos:  
- Consumos mensuales de agua depurada utilizada para el riego del campo de golf.  
- Resultados de las características físico-químicas de las analíticas realizadas del agua depurada utilizada para el riego del campo de golf, con periocidad mensual.  
- Caracterización tanto cualitativa como cuantitativa de los abonos y productos fitosanitarios utilizados.  
19. El Ayuntamiento de Monforte del Cid, en calidad de órgano sustantivo, deberá verificar el cumplimiento de los condicionantes recogidos en la presente declaración de impacto ambiental. El Ayuntamiento deberá remitir una copia de los informes y certificados requeridos la Secretaria Autonómica de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 25 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML