Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3380, del 25-11-1998 (1998/9482)

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 1998, de la Subsecretaria del Secretariat del Govern i Relacions amb les Corts de la Conselleria de Presidència de la Generalitat Valenciana, per la qual es disposa la publicació del Conveni específic entre el Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) i la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana, referent a un projecte de potencial de creixement i etiologia dels processos patològics associats al cultiu del déntol (Dentex dentex).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3380

Data del DOGV
:   25-11-1998

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - A) CONVENIS INTERADMINISTRATIUS

Número del document
:   1998/9482

CVE


Data del document
:   26-10-1998

Organisme emissor
:   Conselleria de Presidència

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 1998, de la Subsecretaria del Secretariat del Govern i Relacions amb les Corts de la Conselleria de Presidència de la Generalitat Valenciana, per la qual es disposa la publicació del Conveni específic entre el Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) i la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana, referent a un projecte de potencial de creixement i etiologia dels processos patològics associats al cultiu del déntol (Dentex dentex). [1998/X9482]
  
Subscrit, després de la tramitació prèvia reglamentària, entre el Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) i la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana, el dia 31 de juliol de 1998, un Conveni específic referent a un projecte de potencial de creixement i etiologia dels processos patològics associats al cultiu del déntol (Dentex dentex), i per tal de complir el que estableix l'article 8.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, cal publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'esmentat Conveni, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis amb el número 0934/98, i que figura com a annex d'aquesta resolució.
  
València, 26 d'octubre de 1998.- La subsecretària del Secretariat del Govern i Relacions amb les Corts: Catalina Escuín Palop.
  
Conveni específic entre el Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) i la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana, referent a un projecte de potencial de creixement i etiologia dels processos patològics associats al cultiu del déntol (Dentex dentex)
  
València, 31 de juliol de 1998
  
Reunits
  
D'una banda, la Sra. Maria Àngels Ramon-Llin i Martínez, consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en virtut de l'autorització atorgada pel Consell de la Generalitat Valenciana amb data 6 de juliol de 1998.
  
De l'altra banda, el Sr. César Nombela Cano, president del Consell Superior d'Investigacions Científiques, qui actua en l'exercici de la competència que té delegada per l'Acord del Consell de Ministres de 21 de juliol de 1995.
  
Exposen
  
1. Que la Generalitat Valenciana i el Consell Superior d'Investigacions Científiques van concertar un acord marc de col·laboració el 16 de gener de 1995.
  
2. Que la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació necessita executar un projecte de: Potencial de creixement i etiologia dels processos patològics associats al cultiu de déntol (Dentex dentex).
  
3. Que el Consell Superior d'Investigacions Científiques, a través del seu Institut d'Aqüicultura de Torre de la Sal, a Castelló, compta amb els mitjans necessaris per dur a terme el projecte esmentat, d'acord amb el projecte que s'adjunta a aquest document.
  
D'acord amb això, els que compareixen, amb la representació que posseeixen, formalitzen aquest conveni d'acord amb les següents:
  
Clàusules
  
Primera
  
El Consell Superior d'Investigacions Científiques, a través del seu Institut d'Aqüicultura de Torre de la Sal, a Cabanes (Castelló), durà a terme el pla de treball que es descriu en el projecte que s'adjunta al document com a annex I, i per a la realització de les experiències caldrà un llicenciat.
  
Les relacions de treball, i les conseqüències que se'n deriven, del personal que, si s'escau, serà utilitzat per l'Institut d'Aqüicultura de Torre de la Sal per a la realització del projecte seran les que corresponen al vincle existent entre el Consell Superior d'Investigacions Científiques i el seu personal, i no produiran conseqüències ni responsabilitats a la Generalitat Valenciana.
  
Segona
  
La Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació posarà a disposició del Consell Superior d'Investigacions Científiques tres milions cinc-centes mil pessetes (3.500.000 PTA), inclòs l'IVA només en cas que es produïsca, mentre dure aquest conveni, una variació en la legislació d'aquest impost i l'activitat deixe d'estar exempta,. El pagament del preu abans estipulat es realitzarà amb la presentació prèvia de les factures corresponents i el certificat de conformitat expedit per la Direcció General d'Indústria, Cooperativisme, Pesca i Relacions Agràries, i s'ajustarà als terminis següents:
  
a) 1.050.000 PTA amb el lliurament del primer informe, corresponent als resultats obtinguts durant els primers quatre mesos.
  
b) 2.450.000 PTA amb el lliurament del segon informe, corresponent als resultats obtinguts al llarg de tot el treball.
  
Aquests informes seran presentats en el termini de 15 dies hàbils una vegada finalitzat el termini a què aquest es refereix.
  
Les quantitats esmentades es faran efectives en el compte corrent número 116 (Organismes) obert en el Banc d'Espanya (Madrid) a nom del Consell Superior d'Investigacions Científiques.
  
Les anualitats del conveni són d'1.050.000 PTA. per a l'any 1998 i 2.450.000 PTA per a l'any 1999, i es faran a càrrec del programa 714.10, d'Ordenament i Millora de la Producció Pesquera, en el capítol II, i ambdues anualitats quedaran subordinades a les quantitats que, per a cada anualitat, s'establiran en la corresponent llei de pressupostos per a aquest exercici.
  
Tercera
  
Aquest conveni tindrà un període de duració de dotze mesos, comptadors des de la firma d'aquest document, i es podrà prorrogar amb l'acord exprés previ de les parts.
  
Quarta
  
El projecte es realitzarà a les instal·lacions de l'Institut d'Aqüicultura de Torre de la Sal i en aigües de la província marítima de Castelló.
  
Cinquena
  
Els resultats del projecte seran propietat de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Sisena
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació autoritza el Consell Superior d'Investigacions Científiques a utilitzar els coneixements obtinguts per a les finalitats de la seua pròpia investigació, com també a la divulgació per mitjà de les publicacions científiques que es consideren oportunes.
  
Setena
  
En les publicacions que es realitzen del treball, tant per part de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació com per part del Consell Superior d'Investigacions Científiques, es farà constar la participació de les dues institucions.
  
Vuitena
  
En cas d'incompliment del que s'estableix en aquest conveni, fins i tot de la demora en el lliurament dels informes pel CSIC, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació podrà rescindir aquest conveni, i el CSIC quedarà obligat a tornar les quantitats lliurades i no justificades degudament.
  
Qualsevol discrepància entre les parts que no es puga resoldre de comú acord, es resoldrà en la jurisdicció contenciosa administrativa.
  
Signat al lloc i en la data de l'encapçalament en prova de conformitat.
  
Per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, la consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació:
  
MARIA ÀNGELS RAMÓN-LLIN I MARTÍNEZ
  
Pel Consell Superior d'Investigacions Científiques, el president:
  
CESAR NOMBELA CANO.
  
Annex I
  
Potencial de creixement i etiologia dels processos patològics associats al conreu del déntol (Dentex dentex).
  
Antecedents
  
En l'actualitat, l'aqüicultura mediterrània es fonamenta en dues espècies, el llobarro i l'orada i, per tant, la recerca de noves espècies susceptibles de conreu és cada vegada més important. Amb això es pretén diversificar el mercat, alhora que s'hi introdueixen noves espècies amb un potencial de creixement que augmente la rendibilitat de les explotacions piscícoles. Si tenim en compte que els costos d'alimentació suposen el 30% del cost total de la producció de llobarro i orada, és indubtable que la rendibilitat d'aquest sector requereix una millora i/o diversificació dels conreus. Atesa la seua acceptació en el mercat i el potencial de creixement, el déntol és una de les espècies d'espàrids que ofereix millors perspectives. En condicions naturals, pot assolir 1,5 metres de longitud, amb un pes de 10 Kg. No obstant això, cal establir-ne els requeriments nutricionals, com també el grau d'adaptació i els possibles problemes patològics associats a conreus intensius-semiintensius.
  
La intensificació dels conreus piscícoles a la Mediterrània ha dut associat un increment dels problemes patològics, com també l'aparició de noves malalties, generalment degudes a diferents agents etiològics. Pel que fa al llobarro i l'orada, s'han diagnosticat nombroses malalties bacterianes, víriques i parasitàries1,2. En el cas de les parasitosis, estudis recents han mostrat la presència de nombrosos paràsits associats a brots de mortalitat o a processos crònics, generalment d'etiologia mixta. D'altra banda, la intensificació dels cultius en gàbies produeix un increment de les parasitosis, a causa de la facilitat d'accés d'estadis infectants en aquestes condicions. Cal assenyalar que les dades sobre possibles malalties infeccioses en el déntol són molt escasses. No obstant això, destaquen alguns brots de pasteurel·losi. També es coneixen dades sobre la presència d'alguns paràsits com ara els microctílids, monogènics que es localitzen a les brànquies i que poden causar danys importants en els estocs de reproductors. A més, en observacions preliminars realitzades al nostre laboratori, comprovem la presència del fong Ichthyophonus sp. en diferents òrgans, epiteliocisti a les brànquies i dues espècies de mixosporidis, localitzades a la vesícula biliar i el renyó posterior.
  
En comparació amb els salmònids, els teleostis típicament marins presenten una capacitat limitada per a metabolitzar el greix i el sucre. De fet, la disminució de la relació proteïna/energia té un marcat efecte en la utilització de l'aliment, i disminueix els nivells òptims d'ingesta i, per tant, el potencial de creixement. Utilitzant com a model l'orada, hem pogut comprovar que aquesta distorsió metabòlica està generada per una sèrie de senyals hormonals que, en darrer terme, disminueixen el nombre de receptors hepàtics de l'hormona del creixement (GH) i els nivells circulants de somatomedines (IGF). Això va unit a un estat d'hiperfàgia, disminució de la retenció proteica i increment de la deposició grassa, cosa que posa en relleu la necessitat d'adequar en tot moment el nivell d'ingesta a la composició de l'aliment i a l'espècie en estudi3,4. Per tant, per avaluar la viabilitat econòmica d'un determinat conreu, cal considerar conjuntament les variables següents:
  
Qualitat del producte final (composició corporal)
  
Interacció aliment-nivell òptim d'ingesta
  
Cost i conversió de l'aliment (increment de biomassa/aliment ingerit)
  
Durada del període d'engreixament
  
Objectius
  
D'acord amb el que s'ha exposat anteriorment, l'elecció d'una determinada pauta d'alimentació és un procés complex i interactiu que sovint té un component empíric, però que, en darrer terme, ha de posseir una base científica que integre paràmetres nutricionals endocrinològics. D'acord amb la nostra experiència prèvia en orada, el programa presentat per al déntol té com a objectius en un primer any:
  
Comprovar el grau d'adaptació del déntol a les instal·lacions de cultiu.
  
Comparar el potencial de creixement del déntol i l'orada.
  
Determinar l'efecte de la ració i de la relació proteïna/energia sobre el creixement i l'activitat del sistema somatotròpic en alevins-juvenils.
  
Diagnosticar els possibles agents etiològics causants de problemes patològics.
  
La consecució dels objectius assenyalats aportarà informació necessària i indispensable per establir la viabilitat del cultiu del déntol. Alhora, això establirà les bases per escometre en una segona fase, amb certes garanties d'èxit, una explotació a major escala, siga en instal·lacions terrestres o en gàbies flotants.
  
Disseny experimental
  
D'acord amb l'experiència adquirida en l'últim any sobre el maneig, comportament i grau d'adaptació d'alevins-juvenils de déntol a les nostres instal·lacions experimentals, amb el programa proposat per al període d'un any es pretén considerar els aspectes següents:
  
1. Efecte de la ració i del quocient proteïna/energia sobre el creixement i el sistema somatotròpic (estudi comparatiu de déntol i orada)
  
Alevins-juvenils amb un pes mitjà d'11-15 g es distribuiran en tancs de 75 litres (30 animals/tanc; 2 tancs/tractament) i seran alimentats amb dues dietes experimentals amb diferents nivells d'ingesta (0,5%, 1%, 2%, ad libitum).
  
Durada de l'experiència: 12 setmanes.
  
La formulació i el processament de les dietes es durà a terme en col·laboració amb el Dr. Kaushik del Laboratori de Nutrition des Poissons, Unité Mixte INRA-IFREMER, Saint-Pée-Sur-Nivelle (França).
  
Es determinaran les taxes de creixement i de conversió de l'aliment.
  
A l'inici i al final de l'experiència, se sacrificaran 20 animals/tractament i es determinarà:
  
Composició corporal: contingut en aigua, valor energètic (bomba calorimètrica), proteïnes (Kendhal), lípids (Falce).
  
Nivells circulars i hipofisaris de GH5,6.
  
Receptors hepàtics de GH7.
  
Expressió de IGF-I hepàtica, utilitzant sondes de DNA i RNA codificants per a la IGF-I d'orada.
  
2. Estudi epidemiològic d'estocs de déntol en conreu
  
Es duran a terme mostreigs periòdics en instal·lacions de cultiu de déntol per tenir una millor visió de la possible estacionalitat dels patògens. S'intentarà aconseguir exemplars cultivats en gàbia i en instal·lacions terrestres, per realitzar-ne un estudi comparatiu. El pla de treball que se seguirà en cada mostreig serà:
  
Observació de la simptomatologia externa i necròpsia.
  
Estudi bacteriològic. Aïllament a partir de renyó anterior, fetge i melsa en medis de cultiu rics, com ara TSA i altres més selectius per a determinats bacteris. Identificació mitjançant les proves habituals.
  
Estudi parasitològic. Examen al microscopi de reparacions en fresc i histològiques dels diferents òrgans per a la detecció i identificació dels possibles fongs o paràsits, amb especial èmfasi en els que s'observe algun símptoma extern. Es registraran les dades de prevalència i intensitat. L'avaluació de la importància patològica es basarà en les dades epidemiològiques i en l'efecte patogen observat (mortalitat, morbiditat, factor de condició, efecte histopatològic).
  
Referències
  
Álvarez-Pelitero P & Sitjà-Bobadilla A (1995). Diagnosis and control of diseases in Mediterranean marcultura. VII European Association of Fish Patholigists International Conference. Palma de Mallorca, setembre. (Key note).
  
Álvarez-Pellitero P, Sitjà-Bobadilla A, Franco-Sierra A & Palenzuela O (1995). Protozoan parasites of gilthead sea bream, Sparus aurata L, from different culture systems in Spain. J. Fish dis. 18:105-115.
  
Pérez-Sánchez J, Martí-Palanca H & Kaushik SJ (1995). Ration size and protein intake affect growth hormone (GH) levels, hepatic GH-binding and plasma insulin-like growth factor-I immunoreactivity in a marine teleost, giltheal sea bream, Sparus aurata J. Nutr. 125:546-552.
  
Martí-Palanca H, Kaushik S & Pérez-Sánchez J (1996). Growth hormone action and feeding strategies in a carnivorous fish, giltehal sea bream (Sparus aurata). Growth Regul (in press).
  
Le Bail P-Y, Mourot B, Pérez-Sánchez J & Zohar I (1993). Application of a sensitive radioimmunoassay for the measuremente of growth hormone in gilthead sea bream (Sparus aurata) and other sparid fish. Can J. Zool. 71:1500-1505.
  
Martínez-Barberá JP, Pendón C, Martí-Palanca H, Calduch-Giner JA, Rodríguez RB, Valdivia MM & Pérez-Sánchez J (1995). The use of recombinant giltheal sea bream (Sparus aurata) growth hormone for radioiodination and standard preparation in radioimmunoassay. Comp. Biochem. Physiol. 110A:335-340.
  
Pérez-Sánchez J, Martí-Palanca H & Le Bail P-Y (1994). Homologous growth hormone (GH) binding in gilthead sea bream (Sparus aurata). Effect of fasting and reffeding on hepatic GH-binding and plasma somatomedin-like immunoreactivity. J. Fish biol. 44:287-301.
  
Pressupost
  
1998 1999 Material fungible(1) 600.000 1.200.000 Material inventariable(2) 300.000 525.000 Personal 150.000 725.000 Total (IVA inclòs) 1.050.000 2.450.000
  
Formulació i processament de dietes experimentals. Despeses de manteniment i funcionament de les instal·lacions de cultiu. Determinació de paràmetres hormonals i nutricionals. Diagnòstic d'agents etiològics: processament de mostres histològiques, aïllament i cultiu de bacteris.
  
Cubetes i fonts d'electroforesi.
  
Centre d'execució del projecte:
  
Institut d'Aqüicultura de Torre de la Sal (CSIC), Ribera de Cabanes, Castelló.
  
Investigador responsable:
  
Sra. Jaume Pérez-Sánchez, col·laborador científic.
  
Altres investigadores:
  
Sra. Pilar Álvarez-Pellitero, professora d'investigació.
  
Sra. Ariadna Sitjà-Bobadilla, col·laboradora científica.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3380, del 25-11-1998 (1998/9482)

RESOLUCIÓN de 26 de octubre de 1998, de la Subsecretaría del Secretariado del Gobierno y Relaciones con las Cortes de la Conselleria de Presidencia de la Generalitat Valenciana, por la que se dispone la publicación del Convenio específico entre el Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC) y la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Generalitat Valenciana, referente a un proyecto de potencial de crecimiento y etiología de los procesos patológicos asociados al cultivo del dentón (Dentex dentex).
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   3380

Fecha DOGV
:   25-11-1998

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - A) CONVENIOS INTERADMINISTRATIVOS

Número del documento
:   1998/9482

CVE


Fecha del documento
:   26-10-1998

Organismo emisor
:   Conselleria de Presidencia

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 26 de octubre de 1998, de la Subsecretaría del Secretariado del Gobierno y Relaciones con las Cortes de la Conselleria de Presidencia de la Generalitat Valenciana, por la que se dispone la publicación del Convenio específico entre el Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC) y la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Generalitat Valenciana, referente a un proyecto de potencial de crecimiento y etiología de los procesos patológicos asociados al cultivo del dentón (Dentex dentex). [1998/X9482]
  
Suscrito previa tramitación reglamentaria, entre el Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC) y la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Generalitat Valenciana, el día 31 de julio de 1998, un Convenio específico referente a un proyecto de potencial de crecimiento y etiología de los procesos patológicos asociados al cultivo del dentón (Dentex dentex), y en cumplimiento de lo establecido en el artículo 8.2 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, procede la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de dicho Convenio que ha quedado inscrito en el Registro de Convenios con el número 0934/98, y que figura como anexo de esta resolución.
  
Valencia, 26 de octubre de 1998.- La subsecretaria del Secretariado del Gobierno y Relaciones con las Cortes: Catalina Escuín Palop.
  
Convenio específico entre el Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC) y la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Generalitat Valenciana, referente a un proyecto de potencial de crecimiento y etiología de los procesos patológicos asociados al cultivo del dentón (Dentex dentex)
  
Valencia, a 31 de julio de 1998
  
Reunidos
  
De una parte, la Honorable Sra. Mª Angels Ramón Llin i Martínez, consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación, en virtud de la autorización otorgada por el Consell de la Generalitat Valenciana, en fecha 6 de julio de 1998.
  
De otra parte, el Excmo. Sr. César Nombela Cano, presidente del Consejo Superior de Investigaciones Científicas, actuando en ejercicio de la competencia que tiene delegada por Acuerdo del Consejo de Ministros, de 21 de julio de 1995.
  
Exponen
  
1. Que la Generalitat Valenciana y el Consejo Superior de Investigaciones Científicas concertaron un acuerdo marco de colaboración el 16 de enero de 1995.
  
2. Que la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación precisa ejecutar un proyecto de: Potencial de crecimiento y etiología de los procesos patológicos asociados al cultivo de dentón (Dentex dentex).
  
3. Que el Consejo Superior de Investigaciones Científicas, a través de su Instituto de Acuicultura de Torre la Sal, en Castellón, cuenta con los medios necesarios para llevar a cabo el proyecto mencionado, de acuerdo con el proyecto que se une a este documento.
  
En consideración a lo anterior, los que comparecen y con la representación que ostentan, formalizan el siguiente convenio con arreglo a las siguientes:
  
Cláusulas
  
Primera
  
El Consejo Superior de Investigaciones Científicas a través de su Instituto de Acuicultura de Torre de la Sal, en Cabanes (Castellón), llevará a cabo el plan de trabajo que se describe en el proyecto que se une al documento como Anexo I, siendo necesario un licenciado para la realización de las experiencias.
  
Las relaciones de trabajo, y las consecuencias que de ellas se deriven, del personal que, en su caso, sea utilizado por el Instituto de Acuicultura de Torre la Sal para la realización del proyecto, serán las que correspondan al vínculo existente entre el Consejo Superior de Investigaciones Científicas y su propio personal, no alcanzando consecuencias ni responsabilidades a la Generalitat Valenciana.
  
Segunda
  
La Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación pondrá a disposición del Consejo Superior de Investigaciones Científicas, tres millones quinientas mil pesetas (3.500.000 PTA), incluyéndose el IVA sólo en el caso que, si durante la duración del presente convenio, se produce una variación en la legislación de dicho impuesto y dicha actividad deja de estar exenta. El abono del precio antes estipulado se realizará previa presentación de las correspondientes facturas y la certificación de conformidad expedida por la Dirección General de Industria, Cooperativismo, Pesca y Relaciones Agrarias, ajustándose a los siguientes plazos:
  
a) 1.050.000 PTA con la entrega del primer informe, correspondiente a los resultados obtenidos durante los primeros cuatro meses.
  
b) 2.450.000 PTA, con la entrega del segundo informe, correspondiente a los resultados obtenidos a lo largo de todo el trabajo.
  
Dichos informes serán presentados en el plazo de 15 días hábiles una vez finalizado el plazo a que se refiera éste.
  
Las cantidades referidas se harán efectivas en la cuenta corriente número 116 (Organismos) abierta en el Banco de España (Madrid) a nombre del Consejo Superior de Investigaciones Científicas.
  
Las anualidades del Convenio son de 1.050.000 PTA para el año 1998 y 2.450.000 PTA para el año 1999 y se harán con cargo al programa 714.10 de Ordenación y Mejora de la Producción Pesquera, en el capítulo II, quedando ambas anualidades subordinadas a las cantidades que para cada anualidad se establezca en la correspondiente ley de presupuestos para dicho ejercicio.
  
Tercera
  
El presente Convenio tendrá un periodo de duración de doce meses, a contar desde la firma del presente documento, pudiéndose prorrogar previo acuerdo expreso de las partes.
  
Cuarta
  
El proyecto se realizará en las instalaciones del Instituto de Acuicultura de Torre de la Sal y en aguas de la provincia marítima de Castellón.
  
Quinta
  
Los resultados del proyecto serán propiedad de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Sexta
  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación autoriza al Consejo Superior de Investigaciones Científicas a utilizar los conocimientos obtenidos para los fines de su propia investigación, así como a su divulgación mediante las publicaciones científicas que se consideren oportunas.
  
Séptima
  
En las publicaciones que se realicen del trabajo, tanto por parte de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación como por parte del Consejo Superior de Investigaciones Científicas, se hará constar la participación de ambas Instituciones.
  
Octava
  
En caso de incumplimiento de lo establecido en el presente convenio, incluso por demora en la entrega de los informes por el CSIC, la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación podrá rescindir el presente Convenio, quedando obligado el CSIC a devolver las cantidades entregadas y no justificadas debidamente.
  
Cualquier discrepancia entre las partes que no pueda ser resuelta de común acuerdo, se resolverá en la Jurisdicción Contencioso-administrativa.
  
Firmado en el lugar y fecha que encabezan en prueba de conformidad.
  
Por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, la consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación:
  
MARIA ÀNGELS RAMÓN-LLIN I MARTÍNEZ
  
Por el Consejo Superior de Investigaciones Científicas, el presidente:
  
CESAR NOMBELA CANO.
  
Anexo I
  
Potencial de crecimiento y etiología de los procesos patológicos asociados al Cultivo del dentón (Dentex Dentex)
  
Antecedentes
  
En la actualidad, la acuicultura mediterránea está fundamentada en dos especies, la lubina y la dorada, por lo que la búsqueda de nuevas especies susceptibles de cultivo es cada vez más importante. Con ello se pretende diversificar el mercado, a la vez que se introducen nuevas especies con un potencial de crecimiento que aumente la rentabilidad de las explotaciones piscícolas. Si tenemos en cuenta que los costes de alimentación suponen el 30% del coste total de la producción de lubina y dorada, es indudable que la rentabilidad de este sector requiere una mejora y/o diversificación de los cultivos. Dada su aceptación en el mercado y el potencial de crecimiento, el dentón es una de las especies de espáridos que ofrece mejores perspectivas. En condiciones naturales puede alcanzar 1,5 metros de longitud, con un peso de 10 Kg. No obstante, es necesario establecer los requerimientos nutricionales, así como el grado de adaptación y los posibles problemas patológicos asociados a cultivos intensivos-semiintensivos.
  
La intensificación de los cultivos piscícolas en el Mediterráneo ha llevado asociado un incremento de los problemas patológicos, así como la aparición de nuevas enfermedades, generalmente debidas a distintos agentes etiológicos. Con respectos a la lubina y la dorada, se han diagnosticado numerosas enfermedades bacterianas, víricas y parasitarias1,2. En el caso de las parasitosis, estudios recientes han mostrado la presencia de numerosos parásitos asociados a brotes de mortalidad o a procesos crónicos, genralmente de etiología mista. Por otro lado, la intensificación de los cultivos en jaulas está produciendo un incremento de las parasitosis, debido a la facilidad de acceso de estadios infectantes en dichas condiciones. Cabe señalar que los datos sobre posibles enfermedades infecciosas en el dentón son muy escasos. Sin embargo, destacan algunos brotes de pasteurelosis. También se conocen datos sobre la presencia de algunos parásitos como los microctílidos, mmonogéneos que se localizan en las branquias y que pueden causar daños importantes en los stocks de reproductores. Además, en observaciones preliminares realizadas en nuestro laboratorio, comprobamos la presencia del hongo Ichthyophonus sp. en distintos órganos, epiteliocistis en las branquias y dos especies de mixosporidios, localizados en vesícula biliar y riñón posterior.
  
En comparación con los salmónidos, los teleósteos típicamente marinos presentan una capacidad limitada para metabolizar las rasas y los azúcares. De hecho, la disminución de la relación proteína/energía tiene un marcado efecto en la utilización del alimento, disminuyendo los niveles óptimos de ingesta y, por consiguiente, el potencial de crecimiento. Utilizando como modelo la dorada, hemos podido comprobar que esta distorsión metabólica está generada por una serie de señales hormonales que, en última instancia, disminuyen el número de receptores hepáticos de la hormona del crecimiento (GH) y los niveles circulantes de somatomedinas (IGFs). Ello va unido a un estado de hiperfagia, disminución de la retención proteica e incremento de la deposición grasa, lo que pone de relieve la necesidad de adecuar en todo momento el nivel de ingesta a la composición del alimento y a la especie en estudio3,4. Por consiguiente, para evaluar la viabilidad económica de un determinado cultivo, deben considerarse conjuntamente las siguientes variables:
  
Calidad del producto final (composición corporal)
  
Interacción alimento-nivel óptimo de ingesta
  
Coste y conversión del alimento (incremento de biomasa/alimento ingerido)
  
Duración del período de engorde
  
Objetivos
  
De acuerdo con lo expuesto anteriormente, la elección de una determinada pauta de alimentación es un proceso complejo e interactivo que en muchas ocasiones tiene un componente empírico, pero en última instancia, debe poseer una base científica que integre parámetros nutricionales endocrinológicos. En base a nuestra experiencia previa en dorada, el programa presentado para el dentón tiene como objetivos en un primer año:
  
Comprobar el grado de adaptación del dentón a las intalaciones de cultivo.
  
Comparar el potencial de crecimiento del dentón y la dorada.
  
Determinar el efecto de la ración y de la relación proteína/energía sobre el crecimiento y la actividad del sistema somatotrópico en alevines-juveniles.
  
Diagnosticar los posibles agentes etiológicos causantes de problemas patológicos.
  
La consecución de los objetivos señalados aportará información necesaria/indispensable para establecer la viabilidad del cultivo del dentón. A su vez, ello sentará las bases para abordar en una segunda fase, con ciertas garantías de éxito, una explotación a mayor escala, ya sea en instalaciones terrestres o e jaulas flotantes.
  
Diseño experimental
  
En base a la experiencia adquirida en el último año sobre el manejo, comportamiento y grado de adaptación de alevines-juveniles de dentón a nuestras instalaciones experimentales, el programa propuesto para el período de un año pretende abordar los siguientes aspectos:
  
1. Efecto de la ración y del cociente proteína/energía sobre el crecimiento y el sistema somatotrópico (estudio comparativo de dentón y dorada)
  
Alevines-juveniles con un peso medio de 11-15 g se distribuirán en tanques de 75 litros (30 animales/tanque; 2 tanques/tratamiento) y serán alimentados con dos dietas experimentales con diferentes niveles de ingesta (0,5%, 1%, 2%, ad libitum).
  
Duración de la experiencia: 12 semanas.
  
La formulación y procesado de las dietas se llevará a cabo en colaboración con el Dr. Kaushik del Laboratorio de Nutrition des Poissons, Unité Mixte INRA-IFREMER, Saint-Pée-Sur-Nivelle (Francia).
  
Se determinarán las tasas de crecimiento y de conversión del alimento
  
Al inicio y al final de la experiencia, se sacrificarán 20 animales/tratamiento y se determinará:
  
Composición corporal: contenido en agua, valor energético (bomba calorimétrica), proteínas (Kendhal), lípidos (Falce).
  
Niveles circulanes e hipofisarios de GH5,6.
  
Receptores hepáticos de GH7.
  
Expresión de IGF-I hepática, utilizando sondas de DNA y RNA codificantes para la IGF-I de dorada.
  
Estudio epidemiológico de stocks de dentón en cultivo.
  
Se llevarán a cabo muestreos periódicos en instalaciones de cultivo de dentón para tener una mejor visión de la posible estacionalidad de los patógenos. Se intentará conseguir ejemplares cultivados en jaula y en instalaciones terrestres, para realizar un estudio comparativo. El plan de trabajo a seguir en cada muestreo será:
  
Observación de la sintomatología externa y necropsia.
  
Estudio bacteriológico. Aislamiento a aprtir de riñón anterior, hígado y bazo en medios de cultivo ricos, como TSA y otros más selectivos para determinadas bacterias. Indentificación mediante las pruebas habituales.
  
Estudio parasitológico. Examen al microscopio de reparaciones en fresco e histológicas de los distintos órganos para la detección e identificación de los posibles hongos o parásitos, con especial énfasis en los que se observe algún síntoma externo. Se registrarán los datos de prevalencia e intensidad. La evaluación de la importancia patológica se basarán en los datos epidemiológicos y en el efecto patógeno observado (mortalidad, morbilidad, factor de condición, efecto histopatológico).
  
Referencias
  
Álvarez-Pelitero P & Sitjà-Bobadilla A (1995). Diagnosis adn control of diseases in Mediterranean marcultura. VII European Association of Fish Patholigists International Conference. Palma de Marllorca, septiembre. (Key note).
  
Álvarez-Pellitero p, Sitjà-Bobadilla A, Franco-Sierra A & Palenzuela O (1995). Protozoan parasites of gilthead sea bream, Sparus aurata L, from different culture systems in Spain. J. Fish dis. 18:105-115.
  
Pérez-Sánchez J, Martí-Palanca H & Kaushik SJ (1995). Ration size and protein intake affect growth hormone (GH) levels, hepatic GH-binding and plasma insulin-like growth factor-I immunoreactivity in a marine teleost, giltheal sea bream, Sparus aurata J. Nutr. 125:546-552.
  
Martí-Palanca H, Kaushik S & Pérez-Sánchez J (1996). Growth hormone action and feeding strategies in a carnivorous fish, giltehal sea bream (Sparus aurata). Growth Regul (in press).
  
Le Bail P-Y, Mourot B, Pérez-Sánchez J & Zohar Y (1993). Application of a sensitive radioimmunoassay for the measuremente of growth hormone in gilthead sea bream (Sparus aurata) and other sparid fish. Can J. Zool. 71:1500-1505.
  
Martínez-Barberá JP Pendón C, Martí-Palanca H, Calduch-Giner JA, Rodríguez RB, Valdivia MM & Pérez-Sánchez J (1995). The use of recombinant giltheal sea bream (Sparus aurata) growth hormone for radioiodination and standard preparation in radioimmunoassay. Comp. Biochem. Physiol. 110A:335-340.
  
Pérez-Sánchez J, Martí-Palanca H & Le Bail P-Y (1994). Homologous growth hormone (GH) binding in gilthead sea bream (Sparus aurata). Effect of fasting and reffeding on hepatic GH-binding and plasma somatomedin-like immunoreactivity. J. Fish biol. 44:287-301.
  
Presupuesto
  
1998 1999 Material fungible(1) 600.000 1.200.000 Material inventariable(2) 300.000 525.000 Personal 150.000 725.000 Total (IVA incluido) 1.050.000 2.450.000
  
Formulación y procesado de dietas experimentales. Gastos de mantenimiento y funcionamiento de las instalaciones de cultivo. Determinación de parámetros hormonales y nutricionales. Diagnóstico de agentes etiológicos: procesado de muestras histológicas, aislamiento y cultivo de bacterías.
  
Cubetas y fuentes de electroforesis.
  
Centro de ejecución del proyecto:
  
Instituto de Acuicultura de Torre de la Sal (CSIC), Ribera de Cabanes, Castellón
  
Investigador responsable:
  
Sr. Jaume Pérez-Sánchez, colaborador científico.
  
Otros investigadores:
  
Sra. Pilar Álvarez-Pellitero, profesora de investigación.
  
Sra. Ariadna Sitjà-Bobadilla, colaboradora científica.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML