Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8481, del 07-02-2019 (2019/859)

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/18-AIA Artana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8481

Data del DOGV
:   07-02-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/859

CVE


Data del document
:   23-01-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Artana](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/18-AIA Artana. [2019/859]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/18-AIA Artana.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 47-2018-AIA.  
Títol: Obertura de camí d'accés al castell d'Artana.  
Promotor: Ajuntament d'Artana.  
Òrgan substantiu: Ajuntament d'Artana.  
Localització: polígon 9 d'Artana.  
  
Objecte i descripció del projecte  
L'objecte del projecte és procedir a la construcció d'un camí al castell d'Artana des del nucli de població a fi de facilitar l'accés per a la seua restauració, fer valdre el monument facilitant-ne la visita i obrir un camí perquè puga ser utilitzat pels vehicles d'extinció d'incendis.  
  
S'han estudiat tres alternatives a més de l'alternativa 0:  
- Alternativa 1: s'inicia en el Calvari, al nord del nucli urbà, partint des del camí situat a l'est d'aquest. Es compon de dos trams diferenciats. Des del camí situat a l'est del Calvari el camí ascendiria sentit nord-est escometent lateralment les corbes de nivell fins a arribar a una zona pròxima al cim, on gira cap a l'oest per a dirigir-se directament al xicotet altiplà al nord del castell, lloc de finalització de les 3 alternatives. És el traçat més curt, però també el de major pendent el que suposa major dificultat d'execució i ús. El tram inicial té un pendent màxim i mínim del 30 i 14,7 %, amb un pendent mitjà del 22.73 %. El tram final ja en la zona immediata al castell té menors pendents, en l'entorn del 5-7 %.  
  
- Alternativa 2: la segona alternativa s'inicia al carrer Buenavista, a l'est d'aquest, en el límit del sòl urbà. Igual que la primera alternativa, es desenvolupa en dos trams. El primer tram ascendeix en direcció nord-est seguint una senda existent en algunes parts fins a arribar al límit superior del vessant. Des d'allí gira cap a l'oest i pel vessant nord arriba al cim on se situa el castell pel xicotet altiplà situat al nord. És el traçat més llarg i presenta un pendent mitjà pròxim al 18 %.  
  
Alternativa 3: s'inicia en el mateix punt que l'alternativa 2, el carrer Buenavista. Des d'allí parteix en direcció nord-oest cap al castell, atacant lateralment les línies de nivell per a anar ascendint gradualment en direcció oest, amb el pendent mínim possible i finalitza en el cim, on es troba el castell.  
Amb motiu de la prospecció arqueològica es va localitzar un petròglif en una ubicació pròxima al traçat del camí en aquesta alternativa. A proposta de l'equip d'arqueòlegs es va proposar en la memòria d'impacte patrimonial una modificació del traçat de l'alternativa 3. La modificació afecta els últims 110 m. Amb el nou traçat final de l'alternativa 3, el petròglif, no queda afectat directament.  
Les alternatives 1 i 3 tenen menor impacte sobre la vegetació i l'afecció al sòl és similar en les tres alternatives. L'alternativa 2 presenta major afecció a vegetació i caldrà desmuntar bancals de cultiu, és de major longitud i cost econòmic, per això es considera com a millor alternativa la número 3.  
Per a l'alternativa triada el camí tindrà 4 metres d'ample, 579,53 metres de longitud i pendent màxim del 14,48 %. El ferm serà de saorres compactades i solera de formigó de 15 cm de grossària.  
En els punts on s'ha de pujar el nivell de la rasant respecte al sòl original, després de l'eliminació de la capa de terra vegetal, si n'hi ha, s'afegirà una capa de saorra artificial degudament compactada fins al 95 % del pròctor modificat i posteriorment es construirà una solera de formigó armat. Si la diferència de cota fora superior, es construirà el ferm amb restes de la demolició de la roca i capa de saorra compactada fins al 95 % del pròctor modificat. Sobre aquesta s'estendrà solera de formigó armat.  
Es preveu la construcció de mur de contenció de roca natural de l'entorn en els punts que siga necessari.  
Els últims 100 metres de camí, en tractar-se d'una zona de poc pendent que discorre en el carener de la muntanya, el ferm es realitzarà amb terres seleccionades compactades o saorres artificials, materials que generen menor impacte sobre l'entorn del castell.  
Per a la construcció del camí en primer lloc es procedirà al desbrossament i neteja del terreny. A continuació es procedirà a l'excavació i picat de roca i terrenys durs. Es realitzaran els terraplens i la compactació amb elements seleccionats de l'excavació i aportació de saorres artificials. A continuació es procedirà al perfilat i refinament de talussos de desmunt, estabilització del talús reduint-lo fins a un 45 % a excepció de terrenys rocosos on l'angle podrà ser major, anivellament i rasant proporcionant-li al camí un pendent transversal de 3 %.  
  
S'habilitarà clos de protecció per a la prevenció de caiguda de roques.  
  
Afeccions legals.  
Sòl no urbanitzable protegit. SNU-P3: de protecció jaciments arqueològics, valors mediambientals i culturals.  
Terreny forestal estratègic.  
Xarxa Natura 2000: ZEPA Serra d'Espadà.  
Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà: àrees naturals.  
  
Tramitació administrativa.  
- El 9 de febrer de 2015 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental consulta de l'Ajuntament d'Artana en relació al projecte d'obertura de camí al castell d'Artana (expedient 16-2015-AMB).  
  
- El 20 de febrer de 2015 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet informe en el qual s'indiquen les afeccions ambientals del projecte, el procediment aplicable en matèria d'avaluació d'impacte ambiental i la tramitació que ha de dur-se a terme.  
- El 15 de maig de 2018 es rep expedient procedent de l'Ajuntament d'Artana a l'efecte d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
- L'òrgan substantiu en compliment de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental ha realitzat els tràmits administratius següents:  
Informació pública en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el dia 18 de juliol de 2017 per un període de 30 dies.  
Durant el període d'exposició pública es van realitzar les consultes següents:  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Subdirecció General de Medi Natural.  
- Servei Territorial de Cultura de Castelló.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
Durant el període d'informació pública es van emetre els informes següents:  
Informes sectorials.  
Informe del 9 de gener de 2018 de la Subdirecció General de Medi Natural. Inclou:  
- Valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000: el projecte es desenvolupa en l'àmbit de l'espai natural protegit de la Comunitat Valenciana inclòs en la Xarxa Natura 2000 denominada zona d'especial protecció per a aus (ZEPA) Serra d'Espadà.  
Les característiques principals de l'espai natural són la presència d'enclavaments silicis que alberguen la sureda més gran de la Comunitat Valenciana i la serra amb major densitat d'àguila cuabarrada del territori valencià.  
L'informe indica: (?) «La pista projectada es desenvolupa en una zona qualificada de forestal pel PATFOR (Pla d'acció territorial de la Comunitat Valenciana) i que correspon, en la seua major part, a antics cultius de secà abandonats sobre els quals s'ha desenvolupat una vegetació característica del pis termòfil mediterrani, amb presència de matoll escassament estructurat a causa dels incendis repetits en aqueixa zona amb una perxada de pi blanc. En general, la zona no presenta valors ambientals d'interés, així mateix, no es localitzen comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial o de Comunitat Valenciana. Finalment, no hi ha cap comunitat botànica ni faunística catalogada per la Directiva Hàbitats o norma que la desplega. En aquest sentit, de la correcta execució del projecte presentat no s'esperen efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000».  
  
- Anàlisi d'afecció a catàlegs de fauna i flora amenaçades: en l'àmbit del projecte no es té constància de la presència d'espècies amenaçades o protegides per això «no es considera probable que l'actuació tinga una incidència apreciable sobre espècies o hàbitats amenaçats».  
  
- Afecció a espais naturals protegits: l'actuació afecta l'àrea d'amortiment d'impactes del pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà aprovat per Decret 218/1997, del Govern Valencià.  
  
El decret estableix que els traçats de les infraestructures hauran de realitzar-se tenint en compte les característiques ecològiques i paisatgístiques del territori evitant la creació d'obstacles per a la lliure circulació de les aigües, la degradació de la coberta vegetal natural o els impactes paisatgístics, durant la realització de les obres s'ha d'evitar la destrucció de la coberta vegetal i en acabar-les s'haurà de restaurar el terreny afectat.  
«La normativa particular estableix com a limitació per al projecte que s'analitza que la construcció i condicionament de pistes i camins forestals i rurals destinats a la lluita contra incendis forestals i a l'aprofitament forestal o agrícola hauran de comptar amb estimació d'impacte ambiental quan no estiguen sotmeses a avaluació d'impacte ambiental», s'entén que el projecte presentat, per la seua doble característica de permetre i millorar les actuacions relacionades amb l'extinció d'incendis i la de recuperació del patrimoni historicocultural, s'enquadra dins del que s'estableix en aquest article i és, per tant, compatible amb la normativa establida pel Decret 218/1997.  
  
L'informe conclou determinant la compatibilitat del projecte amb la normativa del PORN d'Espadà i normativa derivada de la Directiva 92/43/CEE del Consell de 21 de maig de 1992 relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres i estableix que l'execució del projecte haurà d'ajustar-se al que s'estableix en la normativa del PORN de la Serra d'Espadà: «L'ampliació o modificació del traçat, així com la construcció de vies d'accés de qualsevol naturalesa, no podrà realitzar-se quan es generen pendents superiors al 7 % en sòls blans o 15 % en sòls durs». I «sempre que la realització de l'obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplé, serà obligatòria la fixació d'aquests mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil, sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística».  
- Informe d'1 de març de 2018 del Servei Territorial de Cultura i Esport: es destaca el següent de l'informe:  
«El camí projectat discorrerà entre Artana i el castell per la cresta del tossal on està el recinte emmurallat, per una àrea on no hi ha inventariat cap jaciment, a excepció del mateix castell».  
  
«El castell d'Artana és bé d'interés Cultural».  
«La prospecció ha permés localitzar una cubeta excavada en roca calcària que podria tractar-se d'un petròglif».  
Finalment, la memòria de prospecció arqueològica informa en sentit favorable i exposa que en la construcció del camí hauria de dur-se a terme un seguiment arqueològic i garantir la conservació del petròglif.  
  
Informe de 3 d'abril de 2018, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni en el qual s'indica que l'estudi d'impacte ambiental és anterior a la memòria de la prospecció arqueològica per això no recull cap de les troballes, ni els resultats de la prospecció ni les mesures correctores que han d'aplicar-se, motiu pel qual s'informa desfavorablement mentre no s'incorporen a l'estudi d'impacte ambiental les mesures preventives previstes (realització del seguiment arqueològic dels treballs de construcció del camí, garantir la conservació del petròglif localitzat durant la prospecció).  
Resolució de la Direcció General de Cultura i Patrimoni referent al projecte d'execució de camí d'accés al castell d'Artana per a la seua restauració i conservació del patrimoni historicocultural, reducció d'aigües pluvials que arriben al barri antic, facilitar l'accés a les brigades d'extinció d'incendis i la prevenció d'incendis forestals.  
  
Destaca la resolució la inclusió del castell d'Artana com a bé d'interés cultural amb la categoria de monument segons la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
La resolució autoritza les obres per a l'obertura del camí sempre que s'obtinga l'informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998.  
  
Informe de 5 de juny de 2018, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en sentit favorable a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, en garantir el projecte la conservació del petròglif per mitjà de les mesures correctores adoptades.  
  
Consideracions ambientals  
Es destaca el següent de l'estudi d'impacte ambiental:  
El camí d'accés al castell es desenvolupa a la muntanya coneguda com la Costera. Destaquen les roques dolomítiques amb escassa vegetació en la zona d'inici del camí. En la resta predominen les zones abancalades amb cultius abandonats i matoll dispers i escassa grossària del sòl.  
  
El traçat no presenta risc de despreniments o lliscaments. No es quantifica el risc d'erosió per estar la zona en fase lítica.  
No es té constància en la zona d'espècies protegides ni vegetació d'interés.  
El municipi d'Artana es troba parcialment inclòs en el paisatge de rellevància regional número 11, pertanyent a la serra d'Espadà delimitat en la proposta del pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge. Cap dels elements inclosos en la infraestructura verda definits pel referit pla es localitza en l'àmbit del projecte. Els elements més pròxims són la rambla d'Artana i la canyada reial d'Extremadura. L'estudi d'integració paisatgística indica que un dels objectius del pla és fer valdre les fites patrimonials del territori i els seus entorns, com el castell d'Artana.  
El camí serà visible des de les parts baixes del nucli urbà i zones muntanyenques pròximes.  
  
1. Identificació i valoració d'impactes  
En la fase d'execució del projecte el trànsit de la maquinària, el rebuig i desbrossament de la coberta vegetal i el moviment de terres seran les accions que generaran majors efectes ambientals que produiran molèsties a la població, afecció a la qualitat de l'aire per l'emissió de pols i gasos contaminants a causa de la maquinària d'obra. Es generaran impactes sobre l'atmosfera i la qualitat de vida de caràcter poc significatiu i reversible.  
Es produirà una modificació de l'estructura del sòl per compactació. Els terrenys afectats per les obres es restauraran, per la qual cosa l'impacte serà compatible.  
L'execució del camí suposarà la pèrdua de la vegetació en el traçat del camí. L'impacte serà negatiu i permanent i en el seu conjunt, de caràcter moderat.  
El camí es realitza en l'àmbit de la ZEPA d'Espadà. La construcció del camí és una obra de caràcter temporal que no altera ni limita la permeabilitat o continuïtat de la ZEPA. No s'han detectat nidificacions ni s'ha identificat la zona com a espai vital d'aus. L'afecció és molt xicoteta i l'impacte es considera compatible.  
Es considera que hi haurà una alteració del paisatge en la fase de construcció. Durant la fase de funcionament es millorarà l'accessibilitat a recursos paisatgístics, per la qual cosa l'impacte es considera positiu.  
L'execució del camí tindrà un efecte positiu sobre el patrimoni cultural en promoure'n la conservació.  
No es preveu un efecte desfavorable sobre el canvi del règim hídric. El projecte preveu un pendent transversal del 2 % amb una cuneta lateral a fi de recollir les aigües pluvials. L'impacte serà poc significatiu.  
  
L'impacte sobre el medi socioeconòmic es considera positiu encara que cenyit a la fase d'obres.  
En la fase de funcionament l'ocupació del sòl, el trànsit rodat, l'afluència de visitants i l'ús del castell seran les accions que poden causar impactes ambientals.  
L'accessibilitat a un recurs cultural promourà la valoració d'elements de caràcter cultural i paisatgístic que generarà impactes positius sobre la població.  
L'augment del trànsit produirà un xicotet increment d'emissió de gasos de combustió i sorolls. L'efecte serà negatiu i temporal. No obstant això, per a l'alternativa triada les afeccions són menors en situar-se en un extrem de la població. L'impacte es considera compatible.  
  
La possibilitat d'accedir al paratge on se situa el castell pot facilitar accions de millora de la vegetació i promoure una millor lluita contra incendis forestals. L'impacte es considera positiu.  
Es produiran efectes sobre el paisatge. No obstant això, no s'afectaran unitats de vegetació de rellevància ni cap recurs paisatgístic. Els efectes derivats de l'execució de talussos i terraplens seran reduïts amb l'aplicació de mesures correctores. L'obertura del camí habilitarà un nou punt d'observació. L'impacte es considera positiu.  
  
Quant al patrimoni cultural, la prospecció arqueològica ha localitzat diversos elements no inventariats, destacant un petròglif, Pallisses i era de la Costera i un corral.  
  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
Amb la finalitat de corregir i compensar els efectes significatius sobre el medi ambient es proposen les mesures següents:  
- Abalisament de la zona d'obres i hàbitats i rodals de vegetació natural.  
- Es complirà el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
- S'instal·laran dispositius salvaocells per a evitar col·lisió d'aus.  
  
- Les zones d'apilament de materials i estacionament de maquinària es localitzarà en les zones de menor afecció visual.  
- S'evitarà l'acumulació de terres sobrants en el procés d'excavació en zones on hi haja vegetació natural. En cas d'existir excedents es traslladaren a abocador autoritzat.  
- La neteja de maquinària es realitzarà en tallers especialitzats.  
- Es descompactarà la zona d'obres.  
- Control del soroll i de l'emissió de gasos procedents de la maquinària mitjançant limitació de velocitat dels vehicles i nombre de màquines que treballen simultàniament. Les obres es realitzaran en horari diürn.  
- Control d'emissió de pols en fase d'obres i en cas necessari, aplicació de reg de superfície.  
- Amb la finalitat d'establir un espai de seguretat amb els béns de naturalesa patrimonial i etnològica trobats el camí es desplaça en els voltants del petròglif i es modifica lleugerament el traçat en els voltants de l'era de la Costera.  
La memòria d'impacte patrimonial proposa finament la integració dels elements oposats en la prospecció com a recurs turístic. En el cas del petròglif considera necessària la neteja del seu entorn amb la finalitat d'esbrinar si hi ha altres elements similars en l'àmbit i, atés l'entorn i context arqueològic en el qual es desenvoluparà la construcció del camí, hauria de realitzar-se un seguiment arqueològic de les obres.  
  
  
3. Programa de vigilància ambiental.  
Es divideix en dues fases:  
- Fase primera: vigilància d'aparició de restes arqueològiques, control de l'horari de treball, desplaçaments de la maquinària, control del manteniment de serveis i servituds, control del manteniment de les espècies vegetals a mantindre, seguiment de la restauració dels terrenys i del desmantellament de les instal·lacions d'obra.  
- Fase segona: l'objectiu és la vigilància de les afeccions que l'actuació suposa sobre el medi, comprovant la seua adequació a l'estudi d'impacte ambiental, detectar afeccions no previstes i articular les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental.  
Es realitzen les consideracions següents:  
L'alternativa 1 «ermita» amb el traçat proposat manca de la suficient viabilitat i pot afectar l'avenc del Calvari que es localitza pròxim a l'alternativa proposada.  
L'alternativa 2 discorre per terreny forestal incendiat, afecta vegetació formada per restes de vegetació agrícola i forestal en recuperació, i discorrerà per terrenys en els quals serà necessari, igual que en l'alternativa principal, el treball en terreny rocós.  
L'alternativa 3 (alternativa triada) en el seu inici discorre per terreny de roca amb pendents majors del 15 %. El primer tram és el de major pendent i major impacte ambiental des del punt de vista d'afecció al terreny. No obstant això, no hi haurà impactes sobre la vegetació o aquests seran molt escassos. La zona afectada presenta en el primer tram vegetació quasi inexistent. Destaca l'aparició esporàdica d'espècies dels gèneres Sedum i Hypericum de caràcter rupícola que creixen entre els buits del ferm calcari.  
En la resta del camí hi ha bancals i el terreny no està format per roca amb igual grau de continuïtat, per això els efectes ambientals disminueixen. La vegetació és escassa, formada per vegetació forestal dispersa les espècies i hàbitats de la qual no es corresponen amb aquells que van motivar la declaració de la serra d'Espadà com a parc natural.  
  
Els efectes ambientals més importants es generaran en la fase d'obres i en la intervenció que caldrà realitzar en la primera part del camí. Dependrà de la integració paisatgística la disminució dels efectes ambientals de l'obra proposada. A fi de disminuir l'impacte visual s'estima necessari adoptar mesures de mimetització de la plataforma del vial, consistent en la utilització de formigó acolorit, en cada tram, d'acord amb la gamma cromàtica de l'entorn. Ha de considerar-se en l'impacte global la possibilitat de restaurar i fer valdre un element del patrimoni cultural i la possibilitat d'accés de mitjans de prevenció i extinció d'incendis.  
Finalment, ha d'indicar-se que en relació a l'alternativa 2 que en principi sembla que aborda un traçat més suau, s'evita l'afecció a terreny rocós pel fet que en el primer tram ja hi ha camí formigonat, però els pendents que ha de salvar són similars o majors, l'afecció a vegetació molt major per la qual cosa s'opta per considerar més adequada l'alternativa proposada com a principal.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i annex I.i del Decret 162/1990.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte «Obertura del camí d'accés al castell d'Artana», Artana (Castelló) sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. L'execució de les obres comptarà amb la supervisió arqueològica dels treballs.  
2. a) Amb caràcter general:  
- Els desmunts i terraplens generats es fixaran mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Només en casos excepcionals es permetrà l'obra de construcció civil que haurà d'integrar-se en el paisatge.  
b) Amb caràcter particular.  
- S'aprofitaran els excedents de pedra de la zona per a realitzar els murs de contenció previstos en projecte. En qualsevol altre cas la pedra a utilitzar serà similar a la de la zona del camí on se situe.  
- La solera de formigó serà acolorida amb additius d'acord amb la gamma cromàtica de l'entorn per a cada tram.  
- En el cas que es generen desmunts o terraplens de terra, a més d'afermar-los amb vegetació pròpia de la zona, es procurarà on siga possible deixar superfícies irregulars per a promoure l'assentament de vegetació natural.  
- D'igual manera, es procurarà que en l'execució de murets de pedra, aquests no siguen regulars perquè amb el temps puga assentar-se la vegetació.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 26 de juny de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 23 de gener de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8481, del 07-02-2019 (2019/859)

RESOLUCIÓN de 23 de enero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 47/18-AIA Artana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8481

Fecha DOGV
:   07-02-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/859

CVE


Fecha del documento
:   23-01-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Artana](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de enero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 47/18-AIA Artana. [2019/859]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 47/18-AIA Artana.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 47-2018-AIA.  
Título: Apertura de camino de acceso al castillo de Artana.  
Promotor: Ayuntamiento de Artana.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Artana.  
Localización: polígono 9 de Artana.  
  
Objeto y descripción del proyecto.  
El objeto del proyecto es proceder a la construcción de un camino al Castillo de Artana desde el núcleo de población con objeto de facilitar el acceso para su restauración, poner en valor el monumento facilitando su visita y abrir un camino para que pueda ser utilizado por los vehículos de extinción de incendios.  
Se han estudiado tres alternativas además de la alternativa 0:  
- Alternativa 1: Se inicia en el Calvario, al norte del caso urbano, partiendo desde el camino situado al este del mismo. Se compone de dos tramos diferenciados. Desde el camino ubicado al este del Calvario el camino ascendería sentido noreste acometiendo lateralmente las curvas de nivel hasta alcanzar una zona cercana a la cumbre, donde gira hacia el oeste para dirigirse directamente a la pequeña meseta al norte del Castillo, lugar de finalización de las 3 alternativas. Es el trazado más corto, pero también el de mayor pendiente lo que supone mayor dificultad de ejecución y uso. El tramo inicial tiene unas pendientes máxima y mínima del 30 y 14,7 % con una pendiente media del 22.73 %. El tramo final ya en la zona inmediata al Castillo tiene menores pendientes, en el entorno del 5-7 %.  
- Alternativa 2: La segunda alternativa se inicia en la calle Buenavista, al este de la misma, en el límite del suelo urbano. Al igual que la primera alternativa, se desarrolla en dos tramos. El primer tramo asciende en dirección noreste siguiendo una senda existente en algunas partes hasta alcanzar el límite superior de la vertiente. Desde allí gira hacia el oeste y por la ladera norte alcanza la cumbre donde se ubica el Castillo por la pequeña meseta situada al norte. Es el trazado más largo y presenta una pendiente media cercana al 18 %.  
Alternativa 3: Se inicia en el mismo punto que la alternativa 2, la calle Buenavista. Desde allí parte en dirección noroeste hacia el Castillo, atacando lateralmente las líneas de nivel para ir ascendiendo paulatinamente en dirección oeste, con la pendiente mínima posible y finaliza en la cumbre, donde se encuentra el Castillo.  
Con motivo de la prospección arqueológica se localizó un petroglifo en una ubicación cercana al trazado del camino en esta alternativa. A propuesta del equipo de arqueólogos se propuso en la memoria de impacto patrimonial una modificación del trazado de la alternativa 3. La modificación afecta a los últimos 110 m. Con el nuevo trazado final de la alternativa 3, el petroglifo, no queda afectado directamente.  
Las alternativas 1 y 3 tienen menor impacto sobre la vegetación siendo la afección al suelo similar en las tres alternativas. La alternativa 2 presente mayor afección a vegetación y será necesario desmontar bancales de cultivo, es de mayor longitud y coste económico por lo que se considera como mejor alternativa la número 3.  
Para la alternativa elegida el camino tendrá 4 metros de ancho, 579,53 metros de longitud y pendiente máxima del 14,48 %. El firme será de zahorras compactadas y solera de hormigón de 15 cm de espesor.  
En los puntos donde se debe subir el nivel de la rasante con respecto al suelo original, tras la eliminación de la capa de tierra vegetal, si la hubiera, se añadirá una capa de zahorras artificiales debidamente compactada hasta el 95 % del próctor modificado y posteriormente se construirá una solera de hormigón armado. Si la diferencia de cota fuera superior, se construirá el firme con restos de la demolición de la roca y capa de zahorras compactada hasta el 95 % del próctor modificado. Sobre esta se extenderá solera de hormigón armado.  
Se prevé la construcción de muro de contención de roca natural del entorno en los puntos que sea necesario.  
Los últimos 100 metros de camino, al tratarse de una zona de poca pendiente que discurre en la cumbrera de la montaña, el firme se realizará con tierras seleccionadas compactadas o zahorras artificiales, materiales que generan menor impacto sobre el entorno del Castillo.  
Para la construcción del camino en primer lugar se procederá al desbroce y limpieza del terreno. A continuación se procederá a la excavación y picado de roca y terrenos duros. Se realizarán los terraplenes y la compactación con elementos seleccionados de la excavación y aporte de zahorras artificiales. A continuación se procederá al perfilado y refino de taludes de desmonte, estabilización del talud reduciéndolo hasta un 45 % a excepción de terrenos rocosos donde el ángulo podrá ser mayor, nivelación y rasanteo proporcionándole al camino una pendiente transversal de 3 %.  
Se habilitará vallado de protección para la prevención de caída de rocas.  
  
Afecciones legales.  
Suelo no urbanizable protegido. SNU-P3: de protección yacimientos arqueológicos, valores medioambientales y culturales.  
Terreno forestal estratégico.  
Red Natura 2000: ZEPA Serra d- Espadà.  
Plan de ordenación de los recursos naturales de la Serra d- Espadà: Áreas naturales.  
  
Tramitación administrativa.  
- El 9 de febrero de 2015 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental consulta del Ayuntamiento de Artana en relación al proyecto de apertura de camino al Castillo de Artana (expediente 16-2015-CON).  
- El 20 de febrero de 2015 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emite informe en el que se indican las afecciones ambientales del proyecto, el procedimiento aplicable en materia de evaluación de impacto ambiental y la tramitación que debe de llevarse a cabo.  
- El 15 de mayo de 2018 se recibe expediente procedente del Ayuntamiento de Artana a los efectos de iniciar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario.  
- El órgano sustantivo en cumplimiento de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental ha realizado los siguientes trámites administrativos:  
Información pública en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el día 18 de julio de 2017 por un periodo de 30 días.  
Durante el periodo de exposición pública se realizaron las siguientes consultas:  
- Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
- Subdirección General de Medio Natural.  
- Servicio Territorial de Cultura de Castellón.  
- Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
- Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón.  
Durante el periodo de información pública se emitieron los siguientes informes:  
Informes sectoriales.  
Informe del 9 de enero de 2018 de la Subdirección General de Medio Natural. Incluye:  
- Valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000: El proyecto se desarrolla en el ámbito del espacio natural protegido de la Comunitat Valenciana incluido en la Red Natura 2000 denominada zona de especial protección para aves (ZEPA) Sierra de Espadán.  
Las características principales del espacio natural son la presencia de enclaves silíceos que albergan el mayor alcornocal de la Comunitat Valenciana y la sierra con mayor densidad de águila perdicera del territorio valenciano.  
El informe indica: (?) »La pista proyectada se desarrolla en una zona calificada como forestal por el PATFOR (Plan de Acción Territorial de la Comunitat Valenciana) y que corresponde, en su mayor parte, a antiguos cultivos de secano abandonados sobre los que se ha desarrollado una vegetación característica del piso termófilo mediterráneo, con presencia de matorral escasamente estructurado debido a los incendios repetidos en esa zona con un latizal de pino carrasco. En general, la zona no presenta valores ambientales de interés, así mismo, no se localizan comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual en el contexto provincial o de Comunidad Valenciana. Por último, no se encuentra presente ninguna comunidad botánica ni faunística catalogada por la Directiva Hábitats o norma que desarrolla la misma. En este sentido, de la correcta ejecución del proyecto presentado no se esperan efectos apreciables sobre la Red Natura 2000».  
- Análisis de afección a catálogos de fauna y flora amenazadas: en el ámbito del proyecto no se tiene constancia de la presencia de especies amenazadas o protegidas por lo que «no se considera probable que la actuación tenga una incidencia apreciable sobre especies o hábitats amenazados».  
- Afección a espacios naturales protegidos: la actuación afecta al área de amortiguación de impactos del plan de ordenación de los recursos naturales de la Sierra de Espadán aprobado por Decreto 218/1997, del Gobierno Valenciano.  
El Decreto establece que los trazados de las infraestructuras deberán realizarse teniendo en cuenta las características ecológicas y paisajísticas del territorio evitando la creación de obstáculos para la libre circulación de las aguas, la degradación de la cubierta vegetal natural o los impactos paisajísticos debiendo durante la realización de las obras evitar la destrucción de la cubierta vegetal y debiendo a su terminación restaurarse el terreno afectado.  
«La normativa particular establece como limitación para el proyecto que se analiza que la construcción y condicionamiento de pistas y caminos forestales y rurales destinados a la lucha contra incendios forestales y al aprovechamiento forestal o agrícola deberán contar con estimación de impacto ambiental cuando no estén sometidas a evaluación de impacto ambiental», entendiéndose que el proyecto presentado, por su doble característica de permitir y mejorar las actuaciones relacionadas con la extinción de incendios y la de recuperación del patrimonio histórico-cultural, se encuadra dentro de lo establecido por este artículo, siendo por tanto, compatible con la normativa establecida por el Decreto 218/1997.  
El informe concluye determinando la compatibilidad del proyecto con la normativa del PORN de Espadán y normativa derivada de la Directiva 92/43/CEE del Consejo de 21 de mayo de 1992 relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres y establece que la ejecución del proyecto deberá ajustarse a lo establecido en la normativa del PORN de la Sierra de Espadán: «La ampliación o modificación del trazado, así como la construcción de vías de acceso de cualquier naturaleza, no podrá realizarse cuando se generen pendientes superiores al 7 % en suelos blandos o 15 % en suelos duros». Y «siempre que la realización de la obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatoria la fijación de estos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil, siempre que sean tratados mediante técnicas de integración paisajística».  
- Informe de 1 de marzo de 2018, del Servicio Territorial de Cultura y Deporte: se destaca lo siguiente del informe:  
«El camino proyectado discurrirá entre Artana y el Castillo por la cresta del collado donde está el recinto amurallado, por un área donde no hay inventariado ningún yacimiento, a excepción del propio Castillo».  
«El Castillo de Artana es Bien de Interés Cultural».  
«La prospección ha permitido localizar una cubeta excavada en roca calcárea que podría tratarse de un petroglifo».  
Por último informa en sentido favorable la memoria de prospección arqueológica y expone que en la construcción del camino debería de llevarse a cabo un seguimiento arqueológico y garantizar la conservación del petroglifo.  
Informe de 3 de abril de 2018, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio en el que se indica que el estudio de impacto ambiental es anterior a la memoria de la prospección arqueológica por lo que no recoge ninguno de los hallazgos, ni los resultados de la prospección ni las medidas correctoras que deben aplicarse por lo que se informa desfavorablemente en tanto no se incorpore al estudio de impacto ambiental las medidas preventivas previstas (realización del seguimiento arqueológico de los trabajos de construcción del camino, garantizar la conservación del petroglifo localizado durante la prospección).  
Resolución de la Dirección General de Cultura y Patrimonio referente al proyecto de ejecución de camino de acceso al Castillo de Artana para su restauración y conservación del patrimonio histórico -cultural, reducción de aguas pluviales que llegan al casco antiguo, facilitar el acceso a las brigadas de extinción de incendios y la prevención de incendios forestales.  
Destaca la resolución la inclusión del Castillo de Artana como bien de interés cultural con la categoría de Monumento según disposición adicional primera de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
La resolución autoriza las obras para la apertura del camino siempre que se obtenga el informe favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998.  
Informe de 5 de junio de 2018, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio en sentido favorable a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998, al garantizar el proyecto la conservación del petroglifo por medio de las medidas correctoras adoptadas.  
  
Consideraciones ambientales  
Se destaca lo siguiente del estudio de impacto ambiental:  
El camino de acceso al Castillo se desarrolla en la montaña conocida como La Costera. Destacan las rocas dolomíticas con escasa vegetación en la zona de inicio del camino. En el resto predominan las zonas abancaladas con cultivos abandonados y matorral disperso y escaso espesor del suelo.  
El trazado no presenta riesgo de desprendimientos o deslizamientos. No se cuantifica el riesgo de erosión por estar la zona en fase lítica.  
No se tiene constancia en la zona de especies protegidas ni vegetación de interés.  
El municipio de Artana se encuentra parcialmente incluido en el paisaje de relevancia regional número 11, perteneciente a la Serra d'Espadà delimitado en la propuesta del plan de acción territorial de infraestructura verde y paisaje. Ninguno de los elementos incluidos en la infraestructura verde definido por el referido plan se localiza en el ámbito del proyecto. Los elementos más cercanos son la rambla de Artana y la Cañada Real de Extremadura. Señala el estudio de integración paisajística que uno de los objetivos del plan es la puesta en valor de los hitos patrimoniales del territorio y sus entornos, como el Castillo de Artana.  
El camino será visible desde las partes bajas del casco urbano y zonas montañosas cercanas.  
  
1. Identificación y valoración de impactos.  
En la fase de ejecución del proyecto el tránsito de la maquinaria, el despeje y desbroce de la cubierta vegetal y el movimiento de tierras serán las acciones que generarán mayores efectos ambientales produciendo molestias a la población, afección a la calidad del aire por la emisión de polvo y gases contaminantes a causa de la maquinaria de obra. Se generarán impactos sobre la atmósfera y la calidad de vida de carácter poco significativo y reversible.  
Se producirá una modificación de la estructura del suelo por compactación. Los terrenos afectados por las obras se restaurarán por lo que el impacto será compatible.  
La ejecución del camino supondrá la pérdida de la vegetación en el trazado del camino. El impacto será negativo y permanente y en su conjunto, de carácter moderado.  
El camino se realiza en el ámbito de la ZEPA de Espadán. La construcción del camino es una obra de carácter temporal que no altera ni limita la permeabilidad o continuidad de la ZEPA. No se han detectado nidificaciones ni se ha identificado la zona como zona de campeo de aves. La afección es muy pequeña y el impacto se considera compatible.  
Se considera que habrá una alteración del paisaje en la fase de construcción. Durante la fase de funcionamiento se mejorará la accesibilidad a recursos paisajísticos por lo que el impacto se considera positivo.  
La ejecución del camino tendrá un efecto positivo sobre el patrimonio cultural al promover su conservación.  
No se prevé un efecto desfavorable sobre el cambio del régimen hídrico. El proyecto contempla una pendiente transversal del 2 % con una cuneta lateral al objeto de recoger las aguas pluviales. El impacto será poco significativo.  
El impacto sobre el medio socioeconómico se considera positivo aunque ceñido a la fase de obras.  
En la fase de funcionamiento la ocupación del suelo, el tráfico rodado, la afluencia de visitantes y el uso del castillo serán las acciones que pueden causar impactos ambientales.  
La accesibilidad a un recurso cultural promoverá la puesta en valor de elementos de carácter cultural y paisajístico generando impactos positivos sobre la población.  
El aumento del tránsito producirá un pequeño incremento de emisión de gases de combustión y ruidos. El efecto será negativo y temporal. Sin embargo para la alternativa elegida las afecciones son menores al ubicarse en un extremo de la población. El impacto se considera compatible.  
La posibilidad de acceder al paraje donde se sitúa el castillo puede facilitar acciones de mejora de la vegetación y promover una mejor lucha contra incendios forestales. El impacto se considera positivo.  
Se producirán efectos sobre el paisaje. No obstante no se afectarán unidades de vegetación de relevancia y ni a ningún recurso paisajístico. Los efectos derivados de la ejecución de taludes y terraplenes serán reducidos con la aplicación de medidas correctoras. La apertura del camino habilitará un nuevo punto de observación. El impacto se considera positivo.  
Referente al patrimonio cultural, la prospección arqueológica ha localizado varios elementos no inventariados, destacando un petroglifo, Pallisses y era de La Costera y un corral.  
  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
Con el fin de corregir y compensar los efectos significativos sobre el medio ambiente se proponen las siguientes medidas:  
- Balizamiento de la zona de obras y hábitats y rodales de vegetación natural.  
- Se cumplirá con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales.  
- Se instalarán dispositivos salvapájaros para evitar colisión de aves.  
- Las zonas de acopio de materiales y estacionamiento de maquinaria se localizará en las zonas de menor afección visual.  
- Se evitará la acumulación de tierras sobrantes en el proceso de excavación en zonas donde exista vegetación natural. En caso de existir excedentes se trasladaran a vertedero autorizado.  
- La limpieza de maquinaria se realizará en talleres especializados.  
- Se descompactará la zona de obras.  
- Control del ruido y de la emisión de gases procedentes de la maquinaria mediante limitación de velocidad de los vehículos y número de máquinas que trabajen simultáneamente. Las obras se realizarán en horario diurno.  
- Control de emisión de polvo en fase de obras y en caso necesario, aplicación de riego de superficie.  
- Con el fin de establecer un espacio de seguridad con los bienes de naturaleza patrimonial y etnológica encontrados el camino se desplaza en las inmediaciones del petroglifo y se modifica ligeramente el trazado en las inmediaciones de la «Era de La Costera».  
La memoria de impacto patrimonial propone finamente la integración de los elementos encontrados en la prospección como recurso turístico. En el caso del petroglifo considera necesaria la limpieza de su entorno con el fin de averiguar si existen otros elementos similares en el ámbito y, dado el entorno y contexto arqueológico en el que se va a desarrollar la construcción del camino, debería realizarse un seguimiento arqueológico de las obras.  
  
3. Programa de vigilancia ambiental.  
Se divide en dos fases:  
- Fase primera: vigilancia de aparición de restos arqueológicos, control del horario de trabajo, desplazamientos de la maquinaria, control del mantenimiento de servicios y servidumbres, control del mantenimiento de las especies vegetales a mantener, seguimiento de la restauración de los terrenos y del desmantelamiento de las instalaciones de obra.  
- Fase segunda: el objetivo es la vigilancia de las afecciones que la actuación supone sobre el medio, comprobando su adecuación al estudio de impacto ambiental, detectar afecciones no previstas y articular las medidas necesarias para evitarlas o corregirlas.  
  
Consideraciones del órgano ambiental  
Se realizan las siguientes consideraciones:  
La alternativa 1 «ermita» con el trazado propuesto carece de la suficiente viabilidad y puede afectar a la «Sima del Calvari» que se localiza cercana a la alternativa propuesta.  
La alternativa 2 discurre por terreno forestal incendiado, afecta a vegetación formada por restos de vegetación agrícola y forestal en recuperación, y discurrirá por terrenos en los que será necesario, al igual que en la alternativa principal, el trabajo en terreno rocoso.  
La alternativa 3 (alternativa elegida) en su inicio discurre por terreno de roca con pendientes mayores del 15 %. El primer tramo es el de mayor pendiente y mayor impacto ambiental desde el punto de vista de afección al terreno. No obstante no existirán impactos sobre la vegetación o estos serán muy escasos. La zona afectada presenta en su primer tramo vegetación casi inexistente. Destaca la aparición esporádica de especies de los géneros Sedum e Hypericum de carácter rupícola que crecen entre los huecos del firme calizo.  
En el resto del camino existen bancales y el terreno no está formado por roca con igual grado de continuidad por lo que los efectos ambientales disminuyen. La vegetación es escasa, formado por vegetación forestal dispersa cuyas especies y hábitats no se corresponden con aquellos que motivaron la declaración de la Sierra de Espadán como parque natural.  
Los efectos ambientales más importantes se generarán en la fase de obras y en la intervención que será necesario realizar en la primera parte del camino. Dependerá de la integración paisajística la disminución de los efectos ambientales de la obra propuesta. Con objeto de disminuir el impacto visual se estima necesario adoptar medidas de mimetización de la plataforma del vial, consistente en la utilización de hormigón coloreado, en cada tramo, de acuerdo con la gama cromática del entorno. Debe de considerarse en el impacto global la posibilidad de restaurar y poner en valor un elemento del patrimonio cultural y la posibilidad de acceso de medios de prevención y extinción de incendios.  
Por último debe indicarse que en relación a la alternativa 2 que en principio parece que aborda un trazado más suave, se evita la afección a terreno rocoso debido a que en el primer tramo ya existe camino hormigonado, pero las pendientes que debe de salvar son similares o mayores, la afección a vegetación mucho mayor por lo que se opta por considerar más adecuada la alternativa propuesta como principal.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y anexo I.i del Decreto 162/1990.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Apertura del camino de acceso al Castillo de Artana», Artana (Castellón) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. La ejecución de las obras contará con la supervisión arqueológica de los trabajos.  
2. a) Con carácter general:  
- Los desmontes y terraplenes generados se fijarán mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Solo en casos excepcionales se permitirá la obra de construcción civil que deberá integrarse en el paisaje.  
b) Con carácter particular.  
- Se aprovecharán los excedentes de piedra de la zona para realizar los muros de contención previstos en proyecto. En cualquier otro caso la piedra a utilizar será similar a la de la zona del camino donde se ubique.  
- La solera de hormigón será coloreada con aditivos de acuerdo con la gama cromática del entorno para cada tramo.  
- En el caso de que se generen desmontes o terraplenes de tierra, además de afianzarlos con vegetación propia de la zona, se procurará dejar donde sea posible superficies irregulares para promover el asentamiento de vegetación natural.  
- De igual modo se procurará que en la ejecución de muretes de piedra, estos no sean regulares para que con el tiempo pueda asentarse la vegetación.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 26 de junio de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 23 de enero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML