Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3980, del 17-04-2001 (2001/3327)

DECRET 77/2001,de 2 d'abril, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals de la Serra Calderona.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2001/04/02/77/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3980

Data del DOGV
:   17-04-2001

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2001/3327

CVE


Data del document
:   02-04-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Torres Torres](javascript:void(0))
    * [Gátova](javascript:void(0))
    * [Estivella](javascript:void(0))
    * [Altura](javascript:void(0))
    * [Olocau](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Nàquera](javascript:void(0))
    * [Albalat dels Tarongers](javascript:void(0))
    * [Serra](javascript:void(0))
    * [Gilet](javascript:void(0))
    * [Segart](javascript:void(0))
    * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [Marines](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))

DECRET 77/2001,de 2 d'abril, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals de la Serra Calderona. [2001/3327]
  
La Serra Calderona és un enclavament d'interés excepcional en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, pels seus valors ecològics, paisatgístics i etnogràfics, així com per les seues potencialitats per a la posada en pràctica d'una estratègia de desenvolupament sostenible basada en la conservació i la posada en valor dels recursos ambientals i culturals.
  
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, contempla la figura de Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) com a instrument específic per a una adequada planificació d'aquests recursos, establint en el seu article 32 i següents el seu concepte, contingut i tramitació. La citada figura d'ordenació se considera el marc administratiu i gestor idoni per a la implementació de l'estratègia de desenvolupament i conservació a la qual es refereix el paràgraf anterior.
  
L'àmbit territorial del pla d'ordenació ocupa un total de 44.947 hectàrees entre les províncies de Castelló i Valencia. Es tracta d'una alineació muntanyosa entre les conques dels rius Palància i Túria, que s'esten entre les comarques d'Alt Palància, Camp de Morvedre i Camp de Túria. La major part de la zona se situa per sota dels 1000 metres sobre el nivell del mar, constituint un exemple típic de serra mediterrània valenciana prelitoral. Les quotes més destacades són: Monmayor (1015 m.), Gorgo (970 m.) Montemayor (892 m.), Pico del Águila (878 m.), Rebalsadors (802 m.), Oronet (742 m.) i Garbí (600 m.).
  
L'abrupta orografia de la zona, juntament amb la varietat d'orientacions topogràfiques i de substrats rocosos, tant silicis com calcaris, permeten l'existència d'una vegetació i una flora diferents i de gran interés. Els ambients geològics també destaquen per la seua varietat i abundància d'enclavaments singulars. La fauna és així mateix molt variada, en els seus distints hàbitats forestals, de matoll, rupícoles, de ribera i de cultiu. Tot això modulat per la interacció secular entre medi físic i activitat humana, en un context històric agro-silvo-pastoral, generador d'un ambient rural tradicional de gran valor ambiental, paisatgístic, cultural i socioeconòmic.
  
Les considerables transformacions experimentades durant les darreres dècades en la realitat territorial, social i econòmica del medi rural han ocasionat profunds canvis en la forma d'entendre la relació històrica entre medi humà i ambient físic. Per tant, l'adequada gestió dels recursos naturals amb criteris de desenvolupament sostenible requerirà l'assaig d'estratègies i mètodes d'ordenació i gestió innovadores i amb visió de futur. El pla d'ordenació serà el canal per a això d'ara endavant.
  
Durant les últimes dècades, una sèrie d'impactes ambientals negatius han compromés la conservació dels valors naturals i culturals de la Serra Calderona. Entre ells destaquen els incendis forestals, la urbanització incontrolada de segona residència, l'abocament de residus sòlids, les transformacions agràries massives i l'afluència desordenada de visitants en certs ambients. Una sèrie de mesures d'ordenació i gestió tendiran, en el marc del pla, a corregir els processos i impactes negatius que actualment comprometen la conservació d'aquests valors.
  
El pla té per criteri directriu l'ordenació dels recursos naturals de la Serra Calderona, en el marc d'una estratègia de desenvolupament sostenible basada en la conservació i la seua gestió racional. Aquesta estratègia informarà totes les actuacions en relació amb l'execució i la gestió del pla. En conseqüència, amb caràcter general, l'ordenació i la gestió dels recursos naturals en aquest àmbit es realitzarà en funció de les directrius de conservació i ús sostenible dels mateixos definits en el pla.
  
Por tant, els objectius de desenvolupament socioeconòmic i de conservació ambiental es consideraran com aspectes d'una mateixa estratègia coherent de gestió racional i innova-dora del territori i dels seus recursos naturals.
  
Els valors ambientals de la Serra Calderona s'incrementen per la seua situació geogràfica en l'àmbit d'influència directa de l'àrea metropolitana de Valencia, així com d'altres zones densament poblades del Camp de Morvedre, Camp de Túria i Alt Palància. Aquesta circumstància implica un enorme potencial per a l'ús públic del medi, incloent amb açò la posada en valor, el gaudi ordenat, l'ensenyament i l'estudi dels valores ambientals i culturals. Aquest potencial ve sent utilitzat des de fa temps per una demanda creixent d'activitats turístico-recreatives i de segona residència, demanda que s'ha d'ordenar i gestionar adequadament amb visió de futur, en el marc de l'estratègia de desenvolupament sostenible i conservació del medi. El criteri directriu ha de ser la definició i l'adequada gestió d'una oferta de qualitat, basada en la conservació, la millora i la posada en valor dels recursos ambientals i culturals de la serra, incloent aquells que encara romanen ociosos o infrau-tilitzats.
  
D'acord amb allò previst en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient acordà, mitjançant l'Ordre de 30 de març de 1995, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el 30 de març de 1995, iniciar el procediment d'elaboració i aprovació d'aquest pla.
  
S'ha completat la tramitació administrativa prevista en la citada legislació per als plans d'ordenació dels recursos naturals, incloent, entre d'altres, els tràmits d'exposició pública i de consulta al Consell Assessor i de Participació de Medi Ambient. Durant aquest procés s'ha realitzat un important esforç de consulta i concertació amb les distintes entitats implicades directa o indirectament en el projecte, incloent-hi les corporacions locals, les administracions estatal i autonòmica i un gran nombre de col·lectius i entitats, públiques i privades, relacionades amb la Serra Calderona en matèria econòmica, social, professional o cultural.
  
Per tot això, a proposta del conseller de Medi Ambient i prèvia deliberació del Govern Valencià, en la reunió del dia 2 d'abril de 2001,
  
DECRETE
  
Artícle únic
  
1. En compliment d'allò disposat en l'article 32 i següents de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, aprovar definitivament el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona.
  
2. Com a annex I al present decret es recull la part normativa del pla.
  
3. Com a annex II al present decret es recull la zonificació gráfica.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
Facultar el conseller de Medi Ambient, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar las mesures precises per al compliment d'allò disposat en el present decret.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El present decret entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 2 d'abril de 2001
  
El president de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO.
  
El conseller de Medi Ambient,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANNEX I
  
Normativa del pla d'ordenació dels
  
recursos naturals de la Serra Calderona
  
TÍTOL I
  
Disposicions generals
  
Article 1. Naturalesa del Pla
  
El present Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona, denominat en d'ara endavant PORN de la Serra Calderona, es redacta a l'empara de l'article 4 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestre, i del capítol II del Títol III de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Article 2. Finalitat
  
1. El PORN té per finalitat l'ordenació dels recursos naturals de la Serra Calderona, en el marc d'una estratègia de desenvolupament sostenible basada en la conservació i la gestió racional dels dits recursos. Aquesta estratègia informarà tots els apartats de la present Normativa i, en conseqüència, amb caràcter general, l'ordenació i la gestió dels recursos naturals en la Serra Calderona es realitzarà en funció de les directrius de conservació i ús sostenible dels mateixos definits en el PORN.
  
2. D'acord amb què expressa el paràgraf anterior, serà criteri directriu d'aquesta Normativa la consideració dels objectius de desenvolupament socioeconòmic i de conservació ambiental, en l'àmbit de la Serra Calderona, com a aspectes d'una mateixa estratègia coherent de gestió racional i innovadora del territori i els seus recursos naturals.
  
Article 3. Àmbit territorial
  
El present PORN s'estén als territoris i terrenys compresos en els termes municipals de Gátova i Segart i part dels termes d'Altura, Albalat dels Tarongers, Algimia d'Alfara, Estivella, Gilet, Marines, Náquera, Olocau, Sagunt, Segorbe, Serra i Torres Torres, tal com apareix delimitat en la cartografia d'ordenació.
  
Article 4. Efectes
  
1. De conformitat amb què disposa l'article 35 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals serà obligatori i executiu en tot el que afecte a la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals i prevaldrà sobre qualssevol altres instruments d'ordenació territorial o física.
  
2. Per a la consecució dels seus objectius d'ordenació i protecció el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals inclou les previsions necessàries per a regular la configuració territorial, els usos del sòl i les activitats que poden desenvolupar-se dins del seu àmbit.
  
3. Així mateix, tindrà caràcter indicatiu respecte de qualssevol altres actuacions, plans o programes sectorials i les seues determinacions s'aplicaran subsidiàriament, sense perjudici del carácter vinculant d'aquest pla en les matèries a què es referix el paràgraf primer d'aquest article.
  
4. El Pla inclou directrius i criteris als que s'haurà d'atenir l'elaboració i execució del plan rector d'ús i gestió i la resta d'instruments que regulen l'ús públic de l'espai, la utilització dels recursos, la investigació, etc., assenyalant, en el seu cas, les activitats a regular necessàriament i els objectius concrets que han d'arreplegar-se en els dits instruments.
  
Article 5. Àrea d'influència socioeconòmica
  
1. Als efectes d'allò que disposa l'article 18.2 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres i els articles 21 i 22 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, es declara l'Àrea d'Influència Socioeconòmica de la Serra Calderona, l'àmbit territorial dels quals comprén el conjunt de termes municipals afectats per aquest PORN.
  
2. En desenvolupament de les determinacions del PORN, l'Àrea d'Influència Socioeconòmica constituirà el marc jurídic i administratiu per al disseny, programació i execució de les actuacions que tendisquen al foment i el desenvolupament sostenible de l'activitat econòmica i social en l'àmbit territorial de la Serra Calderona.
  
Article 6. Vigència i Revisió
  
1. Les determinacions del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals entraran en vigor l'endemà de la publicació de la seua aprovació definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i seguiran vigents fins tant no es revise el Pla, per haver canviat prou les circumstàncies o els criteris que han determinat la seua aprovació, a proposta de la Conselleria de Medi Ambient.
  
2. La revisió o modificació de les determinacions del PORN podran realitzar-se seguint els mateixos tràmits que s'han seguit per a la seua aprovació, segons el que disposa l'article 36 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Article 7. Interpretació
  
1. En la interpretació d'aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals s'haurà d'atendre al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la Memòria Informativa i Justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del Pla.
  
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del Pla prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plans vinga recolzada també per la Memòria de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.
  
3. En l'aplicació d'aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals prevaldrà aquella interpretació que porte aparellat un major grau de protecció dels valors naturals de l'àmbit del PORN.
  
TÍTOL II
  
Normes generals de regulació d'usos i activitats
  
CAPÍTOL I
  
Normes sobre protecció de recursos i del domini públic.
  
Secció Primera
  
Protecció dels recursos hídrics
  
Article 8. Criteris generals sobre ordenació dels recursos hídrics
  
1. Amb caràcter general, els recursos hídrics existents en l'àmbit territorial del PORN, tant superficials com subterranis, es consideren un bé d'interés prioritari per a l'estratègia de desenvolupament sostenible que informa la present Normativa. Per això, és objectiu primordial d'aquest Pla el foment de les actuacions positives, directes i indirectes, sobre els aqüífers i el seu àmbit d'influència, tant d'iniciativa pública com a privada, que tendisquen a l'ordenació, la protecció, la conservació, la regeneració i l'ús racional i sostenible dels dits recursos.
  
2. Atenent la necessitat de conservació de la quantitat i la qualitat dels recursos hídrics, no es permetran en l'àmbit territrial del PORN, amb caràcter general i sense perjudici de què establix la legislació vigent sobre Aigües, aquells usos i activitats que contribuïsquen a deteriorar la qualitat de les aigües, així com aquelles actuacions, obres i infrastructures que puguen dificultar el flux hídric o suposen manifestament un maneig no racional d'aquest.
  
Article 9. Llits, riberes i marges dels cursos d'aigua
  
1. Es mantindran les condicions naturals dels llits, no podent realitzar-se, en cap cas, la seua canalització o dragatge, a excepció dels trams urbans.
  
2. S'instarà a l'Organisme de Conca a procedir a la iniciació dels tràmits precisos per a la realització de la fitació i delimitació dels llits públics, definint-se les zones de servitud i policia i amb prioritat en els trams d'alt valor ecològic i en els llits inclosos en la Zona de Protecció (ZP).
  
3. En la zona de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, es conservarà la vegetació de ribera, no permetent-se la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Es permetran les labors de neteja i desbrossament selectius quan existisca risc per a la seguretat de les persones o els béns.
  
4. Es prohibix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals; així com l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits
  
5. Es consideren com a zones d'alt valor ecològic, als efectes previstos en aquest Pla i en el Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer, la totalitat dels trams inclosos en l'àmbit territorial del PORN corresponents a les rambles de Rovira, Somat, Artaix, Vint-i-quatre i Escarihuela, i als barrancs de La Torrecilla, del Pla, Gátova, Olocau, Pedralvilla, Cirerer i Náquera.
  
Article 10. Protecció d'aigües subterrànies
  
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.
  
2 La construcció de fosses sèptiques per al sanejament de vivendes aïllades i àrees recreatives només podrà ser autoritzada quan es donen les suficients garanties que no suposen cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies i existisquen raons justificades que impedisquen la seua connexió a la xarxa de clavegueram.
  
Article 11. Abocaments
  
1. En aplicació de l'article 92 de la Llei 29/85 de 2 d'agost, d'Aigües (modificat per la Llei 46/1999) es prohibix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte en un llit públic, canal de reg, o aqüífer subterrani, d'aigües residuals la composició química o contaminació bacteriològica del qual puga impurificar les aigües amb danys per a la salut pública o per als aprofitaments inferiors, tant comuns com especials.
  
2. Es prohibix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals d'origen urbà al domini públic hidràulic, excepte en el cas de vivendes de tipus familiar aïllades en el camp, granges avícoles o cunícoles de menys de 100 unitats i estables de bestiar major amb menys de 10 caps.
  
3. En el cas d'explotacions ramaderes aïllades majors que les assenyalades en el paràgraf anterior, o explotacions menors pròximes entre si de manera que puga produir-se un efecte acumulatiu de l'abocament i sumen en total un nombre de caps superiors al límit establit en el paràgraf anterior, hauran de comptar, necessàriament, amb sistema de depuració de residus prèviament al seu abocament a llit públic.
  
4. Els abocaments al domini públic hidraulic hauran de ser autoritzats per l'Organisme de Conca i, en el supòsit d'existència d'algun punt de proveïment d'aigua potable, hauran d'atenir-se a les limitacions, en règim de distància, que establisca el corresponent perímetre de protecció. En absència del dit perímetre, no podran realitzar-se abocaments en un radi inferior a cinc-cents metres del referit punt de proveïment d'aigua potable.
  
5. Es considerarà que dos o més explotacions tenen efecte acumulatiu quan l'abocament a domini públic hidràulic de cada una d'elles diste entre si menys de 500 metres.
  
6. Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, exceptuant les autoritzades per a connectar directament amb la xarxa general de clavegueram, s'exigirà la justificació del tractament que hagen de donar-se als mateixos per a evitar la contaminació de les aigües superficials o subterrànies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser tal que les aigües resultants no sobrepassen els límits establerts en la legislació sectorial.
  
7. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada en tot cas a l'obtenció i validesa posterior de l'autorització d'abocament.
  
8. Per a l'expedició de llicència de primera ocupació o llicència d'obertura, haurà d'aportar-se l'autorització d'abocament expedida per l'Organisme de conca, previ informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.
  
9. Els abocaments industrials a les xarxes generals de sanejament seran autoritzats pel titular de la mateixa xarxa quan els dits abocaments siguen assimilables als de naturalesa urbana en allò que s'ha referit a la seua càrrega contaminant. En el cas que l'efluent no siga assimilable pel tractament urbà previst, hauran d'adequar-se les característiques de dits efluents als objectius de qualitat establerts mitjançant les oportunes Ordenances d'Abocament o, si és procedent, si no existiren aquestes, es respectaran els objectius de qualitat del medi receptor de l'efluent final. En qualsevol cas, es prohibix l'abocament directe o indirecte d'efluents industrials sense depuració al domini públic hidràulic.
  
10. Queda prohibit l'abocament o dipòsit permanent o temporal de tota classe de residus urbans, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o de degradació del seu entorn; excepte en els casos de neteja, d'acord amb el què preveu l'article 49 del Reglament del Domini Públic Hidràulic.
  
Article 12. Captacions d'aigua
  
1. Les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit territorial del PORN hauran d'efectuar-se de forma que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments. En qualsevol cas, en tant es realitzen els estudis necessaris i sense perjudici d'allò que s'ha establert pel Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer quant a normes d'ús i regulació dels aprofitaments hídrics, queda prohibida la realització de noves captacions d'aigües subterrànies distintes de les destinades a abastiment urbà o industrial o a la lluita contra incendis forestals, ni tan sols les previstes en l'article 52.2 de la vigent Llei d'Aigües.
  
2. Per a l'obtenció de llicència urbanística o d'obertura corresponent a activitats industrials o mineres i per a usos residencials, serà necessari justificar degudament l'existència de la dotació d'aigua necessària, així com la falta d'impacte negatiu sobre els recursos hídrics de la zona.
  
3. D'acord amb la legislació vigent en matèria d'aigües, l'administració competent procedirà a la clausura de tots aquells pous o captacions no autoritzats.
  
4. Les obres de qualsevol tipus i en particular les captacions d'aigua que es pogueren realitzar en l'entorn de les fonts i brolladors hauran de garantir el manteniment del seu cabal.
  
Secció segona
  
Protecció dels sòls
  
Article 13. Moviments de terres
  
1. En compliment del que establix les corresponents legislacions sectorials vigents, estan sotmeses al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental les actuacions que ocasionen moviments de terres previstes en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, i en l'article 162 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià.
  
2. Queden exceptuades dels procediments anteriors les labors de preparació i condicionament de terres de cultiu, relacionades amb el normal desenvolupament de l'activitat agrícola.
  
Article 14. Conservació de la coberta vegetal
  
1. Es consideren prioritàries en l'àmbit del PORN, als efectes de regulació normativa i de foment d'activitats d'iniciativa pública i privada, totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.
  
2. Atenent a la necessitat de conservar els sòls en les zones cobertes majoritàriament per vegetació natural establerta o en procés de regeneració natural, no es permet en l'àmbit del PORN la tala i l'arrancada o desarrelament de cultius llenyosos en els camps de cultiu, excepte per raons fitosanitàries, per rejoveniment de la plantació, per substitució de l'espècie o varietat cultivada o per obres autoritzades segons la normativa del present PORN. S'exceptuen de la dita prohibició genèrica la totalitat de les Àrees de Predomini Agrícola, així com les parcel·les actualment cultivades enclavades en les Àrees de Regeneració.
  
3. En qualsevol cas, la tala i l'arrancada o tall sistemàtic d'oliveres i garroferes, sempre que es realitze fora de les Àrees de Predomini Agrícola o de les parcel·les actualment cultivades enclavades en les Àrees de Regeneració, haurà de comptar amb l'autorització expressa de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Article 15. Pràctiques de conservació de sòls
  
1. Amb caràcter general, l'administració, en col·laboració amb la iniciativa privada, fomentarà l'estabilització i regeneració dels terrenys situats en vessants, sent objecte d'atenció preferent les infrastructures agràries vinculades als abancalaments o terrassats tradicionals que hagen deixat de ser conservats pels seus propietaris per abandó o semiabandonament del cultiu.
  
2. Es prohibix en les àrees de Protecció Paisatgística i de Protecció Ecològica la destrucció de bancals i marges d'aquests, així com les transformacions agrícoles i les labors agrícoles o cinegètiques que posen en perill la seua estabilitat o suposen la seua eliminació.
  
3. L'ampliació o modificació del traçat, així com la construcció de vies d'accés de qualsevol naturalesa, no podrà realitzar-se quan es generen pendents superiors al 7% en sòls blans o 15% en sòls durs.
  
4. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talusos per desboscament o terraplé, serà obligatòria la fixació d'aquests mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no existisquen altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística.
  
Secció tercera
  
Protecció de la flora i la vegetació silvestres
  
Article 16. Formacions vegetals
  
1. Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions del present Pla, totes aquelles no cultivades ni resultants de l'activitat agrícola. S'exclouen igualment les vegetacions urbanes que colonitzen els carrers i parets o murs, així com les vegetacions nitròfiles de cunetes i vores de camins, abocadors o escombraries.
  
2. Amb caràcter general, la gestió de les formacions vegetals silvestres s'efectuarà atenent als criteris de conservació dels recursos genètics i d'ús sostenible dels recursos naturals que es definixen en aquest Pla. En conseqüència, serà objectiu prioritari del PORN el desenvolupament de mètodes i tecnologies per a la conservació, la millora i la posada en valor dels recursos vinculats a aquestes formacions vegetals, amb criteris de sostenibilitat i de protecció dels valors mediambientals de la Serra Calderona.
  
Article 17. Tala i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres
  
1. En els terrenys forestals, la recol·lecció d'espècies o varietats vegetals silvestres per a fins comercials, afectant a la totalitat o a parts dels individus vegetals, requerirà l'autorització expressa de l'administració competent en aprofitaments forestals. En el cas de les espècies singulars a què es referix l'Article 17.2 d'aquesta Normativa, tant en els terrenys forestals com fora d'ells, l'eventual concessió d'autoritzacions d'aprofitament per a fins comercials correspondrà a la Conselleria de Medi Ambient, amb l'autorització expressa del propietari dels terrenys afectats.
  
2. No es permet la tala i recol·lecció total o parcial d'espècies singulars en l'àmbit del PORN, excepte per motius fitosanitaris. Es consideren espècies singulars les arreplegades en els annexos I i II de l'Orde de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades, així com els freixes (Fraxinus angustifolia), serves (Sorbus domestica), oms (Ulmus minor) i roures (Quercus faginea). Igualment, es consideraran espècies singulars en l'àmbit del PORN totes les espècies que queden incloses en el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades, així com en els futurs equivalents autonòmics d'aquest últim en l'àmbit normatiu de la Comunitat Valenciana.
  
3. La tala d'arbres amb fins d'aprofitament forestal requerirà l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient. En tot cas haurà de comptar amb autorització prèvia la tala o arrabassament de les espècies vegetals que, no sent considerades singulars en el paràgraf anterior, estiguen arreplegades en l'annex III de l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades; la qual únicament es podrà atorgar per raons fitosanitàries, per ser necessari per a la millora de les formacions de l'espècie a què es referisca la sol·licitud, o bé per motius científics, educatius o relacionats amb la conservació o la millora d'espècies de la flora o la fauna protegides.
  
4. Atenent als criteris d'ús sostenible dels recursos naturals definits en aquest Pla, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i fongs comestibles, així com la sega sense desarrelament de plantes silvestres de consum tradicional, sempre que existisca consentiment exprès del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que la Conselleria de Medi Ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o fauna. Les recol·leccions a què fa referència aquest apartat, quan siguen amb fins comercials, precisaran d'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Article 18. Regeneracions i plantacions
  
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del PORN, en els seus distints estadis de desenvolupament.
  
2. Queda prohibida la introducció i repoblació en el medi natural d'espècies exòtiques de flora, entenent-se aquestes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del PORN. Quan aquestes espècies estiguen destinades a jardins públics o àrees cultivades, haurà de garantir-se el control de l'espècie evitant la seua proliferació. En el cas de proliferació incontrolada d'espècies exòtiques introduïdes, la responsabilitat del seu control o eradicació serà del promotor de la seua introducció en l'àmbit del PORN.
  
3 És obligatòria l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient, per a realitzar qualsevol modificació de l'estructura vegetal natural d'una finca forestal tal com tries, tallades de millora i sanejament, podes de formació, aclariment, netes o tales, sent necessària la presentació d'un document en què s'especifiquen les accions que es pretenen portar a terme i a què hauran d'ajustar-se els treballs a realitzar.
  
4. La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment en la zona i el mode de realitzar-la, requerirà l'autorització de l'administració competent en espècies protegides, necessitant Estimació d'Impacte Ambiental d'acord amb la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, i segons els continguts i procediment previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, per la que s'aprova el Reglament per a l'ejecució de la Llei 2/89, de 3 de març, d'Impacte Ambiental
  
Secció quarta
  
Protecció de la fauna
  
Article 19. Conservació de la fauna silvestre
  
1. El conjunt de la fauna silvestre de la Serra Calderona es considera un bé d'interés prioritari pel seu interés ecològic, científic i educatiu, així com pel seu valor socioeconòmic en el cas de la fauna cinegètica. En conseqüència, serà objectiu prioritari per al PORN el foment de les actuacions positives, tant d'iniciativa pública com a privada, que tendisquen a la protecció, conservació, regeneració i millora dels recursos biogenètics vinculats a la fauna silvestre, així com, si és procedent, a l'aprofitament sostenible dels recursos socioeconòmics associats a la fauna cinegètica.
  
2. Com a complement de les actuacions de foment que s'indiquen en el paràgraf anterior, amb caràcter general i sense perjudici del que establix respecte d'això en la legislació sectorial sobre fauna silvestre, tant estatal com autonòmica, no es permetran aquelles activitats que puguen comportar, directa o indirectament, la destrucció o deterioració irreversibles de poblacions o elements de la fauna silvestre, tals com la destrucció de nius i caus, així com el tràfic, manipulació i comerç no autoritzats de cries, ous i adults.
  
3. Per a evitar molèsties a la fauna durant la seua època de reproducció, els aprofitaments forestals, tractaments silvícoles i altres activitats potencialment pertorbadores hauran de realitzar-se entre els mesos de juliol a febrer, aquests dos inclusivament, excepte en els llocs on es tinga constància de la cria d'espècies més primerenques com a grans àguiles, mussols, fagina o teixó, on tampoc no es permetran durant els mesos de gener i febrer. Excepcionalment podran autoritzar-se altres períodes d'execució distints previ informe favorable de l'administració competent en espècies protegides.
  
Article 20. Repoblació o solta d'animals
  
1. A fi de protegir la integritat de les poblacions de fauna autòctona, no es permet la repoblació i solta incontrolades de qualsevol espècie animal exòtica, entenent-se per tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit del PORN. S'exceptuen d'esta prohibició la solta de guatlles o faisans amb fins cinegètics i la utilització d'espècies per al control biològic de plagues que realitze la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, o autoritze aquesta.
  
2. En relació amb les espècies autòctones, de conformitat amb el que disposa l'article 5 del Real Decret 1095/1989, de 8 de setembre, quan es tracte d'espècies cinegètiques i piscícoles; i de conformitat amb els articles 12 i 13 del Decret 265/1994, de 20 de desembre, per a espècies catalogades o protegides, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforçament de poblacions, i el mode de realitzar-les, requerirà l'autorització de l'administració competent en espècies protegides.
  
3. D'acord amb la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, la introducció de noves espècies d'animals requerirà d'Estimació d'Impacte Ambiental, que es realitzarà segons els continguts i procediment previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana. L'estudi d'impacte ambiental haurà de contenir com a mínim un inventari ambiental de base i una justificació respecte de l'espècie a reintroduir, on s'establiran les seues característiques, calendari d'introducció, qualificació del personal encarregat de la seua execució i un programa de seguiment.
  
Article 21. Tanques i closes
  
1. L'alçament de tanques i closes de caràcter cinegètic en l'àmbit del PORN requerirà la prèvia autorització de l'administració competent en espècies protegides, no permetent-se en cap cas les tanques electrificades. La dita autorització quedarà supeditada a la presentació d'un Pla d'Aprofitament Cinegètic que justifique convenientment la necessitat de creació d'aquestos. Tot això, sense perjudici de l'obtenció de la corresponent llicència urbanística en els termes previstos per la llei.
  
2. Els criteris que definixen les condicions que han de complir els tancaments cinegètics s'establixen en la Resolució de 29 de març de 1993 de la Direcció General del Medi Natural (DOGV del 25 d'abril de 1993).
  
Secció quinta
  
Protecció del paisatge i del patrimoni
  
 etnogràfic del medi rural
  
Article 22. Foment de la qualitat paisatgística
  
1. El paisatge rural de la Serra Calderona es considera un dels elements més valuosos del patrimoni col·lectiu en termes ecològics, culturals, socials i econòmics, l'ordenació, protecció, conservació, millora, posada del qual en valor i ús públic racional és objecte d'aquest Pla, en el marc de l'estratègia de desenvolupament sostenible que, desenvolupada mitjançant actuacions d'iniciativa pública, privada o mixta, establix aquest PORN.
  
2. Als efectes d'aquesta Normativa, constituiran el paisatge rural tradicional i, en conseqüència, seran objecte de protecció especial, tant els elements naturals i seminaturals del medi, biòtics i abiòtics, com aquells elements i conjunts d'origen antròpic que, en interacció històrica amb els dits elements naturals en un sistema agro-silvo-ramadero-forestal-urbà, han configurat el paisatge de la Serra tal com es coneix en l'actualitat.
  
3. S'entén per elements naturals o seminaturals del paisatge tant les formacions vegetals naturals amb la seua fauna associada com els trets geomorfològics i les estructures geològiques naturals.
  
4. S'entén per elements antròpics del paisatge el patrimoni etnogràfic constituït per les infrastructures i construccions lligades a les activitats socioeconòmiques del medi rural i els elements etnològics del patrimoni cultural local lligats a l'ús històric dels recursos naturals, incloent les formes específiques d'ús dels mateixos que van configurar determinat model local d'organització dels paisatges humanitzats. En aquest concepte s'inclouen així mateix els elements del patrimoni arqueològic i historico-artístic, tant de titularitat pública com a privada, que es referix la Secció sexta d'aquestes Normes.
  
5. La interacció històrica entre home i naturalesa que ha configurat el paisatge rural actual és dinàmica per naturalesa i, per tant, el paisatge rural com a objecte de protecció és un concepte que varia segons la sensibilitat perceptiva de cada època històrica concreta. En conseqüència, l'ordenació del paisatge establida en aquest Pla no contempla el bé paisatgístic en forma arqueològica o estàtica, sinó que definix criteris dinàmics per a la seua conservació activa, la seua millora i la seua adequació a la realitat històrica i socioeconòmica actual. Tot això amb el condicionant de conservar i promoure una alta qualitat en el paisatge, tant en el seu conjunt com en els seus distints elements.
  
6. D'acord amb el que exposa el paràgraf anterior, el foment de les actuacions positives que tendisquen a conservar, recrear, crear ex novo si és procedent i posar en valor els elements naturals i antròpics del paisatge es considera objectiu d'interés prioritari per al PORN, tant des del punt de vista de les oportunitats socioeconòmiques lligades a l'ús públic del mateix com atenent a la pròpia qualitat de vida de les poblacions locals. Per tant, l'ordenació i millora del paisatge estaran relacionades amb la preservació de la qualitat del medi ambient humà i amb la conservació i millora de la realitat cultural i de les expectatives legítimes de desenvolupament local social i econòmic, davall múltiples aspectes de tipus ecològic, higiénico-sanitari, psicológico-perceptiu, estètic, cultural, patrimonial, econòmic i social.
  
Article 23. Integració paisatgística de les actuacions
  
1. A fi de conservar amb un nivell de qualitat suficient els valors paisatgístics que es referix l'Article 22 d'aquetes Normes, amb caràcter general la implantació d'usos o activitats que per les seues característiques puguen generar un impacte paisatgístic negatiu haurà de realitzar-se de manera que es minimitze el seu efecte negatiu sobre el paisatge. A tal fi s'evitarà especialment la ubicació dels mateixos en llocs de gran incidència visual. En qualsevol cas, les instal·lacions i edificacions en el medi rural hauran d'incorporar mesures adequades d'integració paisatgística.
  
2. Amb caràcter general, no es permet la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent la publicitat recolzada directament o construïda, tant sobre elements naturals del territori, com sobre les edificacions. S'admetran, únicament, els indicadors de caràcter institucional. S'exceptuen d'aquesta norma els col·locats dins dels límits del sòl urbà i urbanitzable programat de l'àmbit del PORN
  
3. El planejament urbanístic declararà fora d'ordenació els elements de publicitat actualment existents que contravinguen el que disposa el paràgraf anterior, per la qual cosa no podran renovar-se les concessions actualment vigents i haurà de procedir-se al seu desmantellament una vegada hagen conclòs els terminis de concessió.
  
4. Les pistes i camins forestals i rurals, àrees tallafocs, i instal·lació d'infrastructures de qualsevol tipus que siguen autoritzades, es realitzaran atenent a la seua màxima integració en el paisatge i el seu mínim impacte ambiental.
  
5. Es protegirà el paisatge entorn d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural com a fites, arbres exemplars, etc., per a la que s'establiran perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn. Per a això, la Conselleria de Medi Ambient realitzarà un catàleg de fites i elements singulars en l'àmbit del Pla, assenyalant el seu perímetre de protecció.
  
Article 24. Característiques estètiques de les edificacions en sòl no urbanitzable
  
Sense perjudici del que disposa la Secció Sèptima del capítol II d'aquestes normes, les edificacions s'efectuaran dins del respecte a les característiques estètiques i de materials tradicionals, procurant la seua correcta integració en el paisatge i evitant la ruptura del mateix mitjançant l'aparició d'edificis o instal·lacions que per la seua altura, volum, caràcter o aspecte exterior, siguen discordants amb la resta.
  
Secció sexta
  
Protecció del patrimoni histórico-artístic
  
Article 25. Patrimoni histórico-artístic i arqueològic
  
1. Tindran consideració de béns culturals especialment protegits, els inclosos en el Catàleg de Patrimoni Arquitectònic i en el Catàleg de Jaciments Arqueològics elaborat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, així com els jaciments de restes paleontològiques existents en l'àmbit del PORN
  
2 Tota modificació o actuació sobre un element catalogat com ben cultural protegit requerirà l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, que serà, a tots els efectes, vinculant.
  
3. Es fomentarà l'ús públic dels béns del patrimoni histórico-artístic i arqueològic, tant per la iniciativa pública com per la privada, en forma compatible amb la seua preservació i sempre que el dit ús no implique la pèrdua dels seus valors científics i culturals.
  
4. D'acord amb el que preveu la legislació de Patrimoni Històric, quan en el transcurs de qualsevol obra o activitat sorgisquen vestigis de jaciments de caràcter arqueològic, paleontològic o antropològic, es comunicarà el dit troballa a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, perquè procedisca a la seua avaluació i, si és procedent, prenga les mesures protectores oportunes.
  
Secció sèptima
  
Protecció de les vies pecuàries
  
Article 26. Criteris generals
  
1. Les vies pecuàries existents en l'àmbit del PORN es consideren un patrimoni públic de primera importància per als objectius de conservació natural i de desenvolupament sostenible expressats en el Pla, tant pel seu caràcter de corredors ecològics per a la flora i la fauna com pel seu potencial socioeconòmic en relació amb l'ús públic ordenat del medi.
  
2. Les vies pecuàries existents en l'àmbit del PORN estaran subjectes al que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries i en el reglament que la desenvolupe, i a les directrius establides en aquest PORN.
  
3 D'acord amb el que disposa l'article 17 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, aquelles vies pecuàries existents en l'àmbit del PORN que es cataloguen com d'interés natural, no podran declarar-se innecessàries, ni alienar-se o dedicar-se a altres usos.
  
Article 27. Delimitació i fitació
  
La Conselleria de Medi Ambient tramitarà el delimitació i fitació de les vies pecuàries existents en l'àmbit del PORN, havent de vetlar pel seu manteniment com a espais d'ús públic.
  
CAPÍTOL II
  
Normes sobre regulació d'activitats i infrastructures
  
Secció primera
  
Activitats extractives i mineres
  
Article 28. Activitats extractives i mineres
  
1. En tot l'àmbit del PORN es permeten les explotacions mineres realitzades a cel obert que, en el moment de l'entrada en vigor del Pla, disposen de la preceptiva llicència municipal d'activitat, o ben tinguen en tramitació la concessió de la mateixa davant l'Ajuntament respectiu.
  
2. Queda prohibit l'atorgament de noves autoritzacions en l'àmbit per al que es proposa la declaració de parc natural (Zona de Protecció), en les àrees de Predomini Forestal de la Zona d'Influència i en les forests que, d'acord amb els termes previstos en la legislació forestal, siguen declarats muntanyes de domini públic, d'utilitat pública o forests protectores.
  
3. L'inici de qualsevol activitat extractiva a cel obert haurà de comptar prèviament amb el compromís del titular de l'explotació, refermat econòmicament davant de la Generalitat Valenciana, de restauració de la zona afectada per l'activitat d'acord amb les condicions arreplegades en el seu corresponent pla de restauració i estudi d'impacte ambiental degudament aprovats per la Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb la legislació sectorial en la matèria.
  
4. Les explotacions mineres que hagen finalitzat la seua explotació d'acord amb el seu corresponent projecte, hauran de ser restaurades pels seus titulars d'acord amb les obligacions contretes en els corresponents plans de restauració. Entenent la restauració com a via per a aconseguir que el terreny torne a ser útil per a un determinat ús que pot ser distint de l'original, tals com l'ús agrícola, forestal, recreatiu, abocador controlat o creació d'estanys.
  
Article 29. Avaluació d'Impacte Ambiental
  
Amb independència de les autoritzacions exigides per la seua legislació específica, totes les activitats extractives queden subjectes al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental previst en la Llei 2/1989 d'impacte ambiental i el seu Reglament, havent de presentar el corresponent Pla de Restauració redactat d'acord amb el RD 2994/1982 de 15 d'octubre, de restauració déspais naturals protegits per activitats extractives.
  
Secció segona
  
Activitats agràries i pecuàries
  
Article 30. Criteris generals sobre l'activitat agrària
  
1. Als efectes del present PORN es consideraran agràries les activitats relacionades directament amb l'explotació dels recursos vegetals del sòl que, en algun cas, estaran relacionades en un mateix sistema productiu amb la cria, reproducció i aprofitament d'espècies animals domèstiques.
  
2. Practicades en forma concordant amb els objectius d'aquest Pla, dites activitats es consideren protegides en tot l'àmbit territorial del mateix, en tant que constituïxen un element fonamental del model d'ús dels recursos naturals que ha configurat històricament el paisatge rural de la Serra Calderona, el qual està protegit especialment pel PORN.
  
3 L'estratègia de desenvolupament sostenible que contempla el PORN atendrà especialment a la preservació i desenvolupament de les activitats agràries, tant en secà com en regadiu, les característiques de la qual siguen coincidents amb els objectius del Pla, mitjançant mesures positives de foment executades per iniciatives pública, privada o mixta.
  
4. Com a criteri general, les activitats agràries de tipus tradicional, lligades principalment als cultius de secà i regadiu arboris d'olivera, garrofera, ametler i fruiters, així com a les hortes periurbanes i en fons de vall, es consideren element d'especial protecció pels seus valors culturals, mediambientals, socials i econòmics. Aquestes activitats, per la seua pròpia naturalesa, mostren un marcat caràcter dinàmic, per la qual cosa les mesures d'ordenació i gestió aplicades a les mateixes hauran de tenir en compte la realitat social i econòmica del moment en tots els aspectes del sector. En cap cas dites mesures d'ordenació i gestió seran aplicades amb criteri estàtic de preservació arqueològica de modes d'ús del sòl periclicats, aliens per tant a la realitat socioeconòmica actual.
  
5. Per a l'establiment de mesures d'ordenació i gestió de les activitats agràries, el concepte de rendibilitat de les mateixes s'aplicarà tant en termes absoluts de rendiment econòmic net com des del punt de vista relatiu del seu valor en termes ecològics, socials i culturals.
  
6. Es relacionen amb aquest últim criteri, entre altres, les funcions indirectes de l'activitat agrària com a factor de biodiversitat ecològica i paisatgística necessari per al manteniment del mosaic territorial característic de l'ambient mediterrani, incloent en això la prevenció d'incendis forestals i la multiplicitat d'hàbitats de flora i fauna. També està relacionada amb el dit criteri la preservació de determinats valors etnogràfics del medi rural, tant pel seu interés cultural intrínsec com pel seu potencial en l'ús públic del medi, així com la contribució a l'increment de la qualitat de vida que comporta per a les poblacions locals l'activitat agrària practicada a temps parcial a xicoteta escala.
  
7. Així mateix, el criteri de rendibilitat haurà de tenir en compte en forma destacada el potencial de l'agricultura local en la producció de productes de qualitat com l'oli, els fruits secs i les cireres i altres fruites, producció el foment de les quals es considera d'interés prioritari per als objectius del PORN. Des del dit punt de vista, la investigació i desenvolupament sobre les produccions de qualitat existents, així com sobre altres noves que pogueren adequar-se a les actuals característiques ambientals i socioeconòmiques de la Serra, es considera objectiu primordial d'aquest PORN.
  
Article 31. Caracterització dels terrenys agrícoles en relació amb l'àmbit forestal
  
1. Amb caràcter general, no es permet l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrària quan el sector ampliat afecte a terrenys forestals. En conseqüència, s'exceptuen de la dita prohibició general, i per tant serien susceptibles en principi de reversió a cultiu, els antics terrenys agrícoles abandonats o semiabandonats que, després del cessament del cultiu, mostren actualment un procés més o menys avançat de recobriment espontani per espècies vegetals procedents de l'entorn forestal, tant llenyoses com herbàcies.
  
2. El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu únicament podrà efectuar-se en les àrees actualment cultivades, en les zones de cultiu abandonat o semiabandonat descrites en el paràgraf anterior i, amb caràcter general, en les zones on es realitze la dita activitat en el moment de l'aprovació del present PORN.
  
Article 32. Conservació de terrenys cultivats
  
Pel seu valor ecològic, paisatgístic i de protecció enfront de l'erosió i els incendis forestals, per als terrenys agrícoles enclavats en zones forestals i, en particular, els que el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals considere que actuen com a àrea tallafocs, la Conselleria de Medi Ambient habilitarà els mecanismes oportuns d'ajuda per a afavorir el manteniment dels dits cultius.
  
Article 33. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries
  
1. Les construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agropecuària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.), i les infrastructures de serveis a l'explotació, en les zones en què es permeta, guardaran una relació de dependència i proporció adequades a la tipologia dels aprofitaments a què es dedique l'explotació en què hagen d'instal·lar-se.
  
2 Sense perjudici del que disposa els articles 50 i 51 d'aquestes Normes, la superfície mínima de parcel·la per a la construcció de vivendes unifamiliars de nova planta associades inexcusablement les pràctiques agràries, serà de 10.000 m². L'ocupació de la parcel·la per les construccions i elements arquitectònics no podrà excedir del 1% de la superfície total de parcel·la i mai no superant els 200 m², amb una altura màxima de 7 metres. Queda prohibida tota construcció que no guarde relació amb la naturalesa o destí de la finca.
  
3. La superfície mínima de parcel·la per a la construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola, ramadera o cinegètica, les quals hauran de ser estrictament indispensables al seu fi, serà de 10.000 m² i la superfície de parcel·la ocupada per les construccions i elements arquitectònics no podrà ser superior a 200 m² sense perjudici del que disposa l'article 51.4.
  
Article 34. Productes fitosanitaris
  
L'ús de productes fitosanitaris haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, limitacions i condicionaments establits pels organismes competents.
  
Article 35. Activitat ramadera
  
1. Als efectes del present PORN es consideraran ramaderes o pecuàries les activitats relacionades directament amb la cria, reproducció i aprofitament d'espècies animals domèstiques. Aquestes activitats podran estar relacionades en algun cas amb l'activitat agrària dins d'un mateix sistema productiu.
  
2. Practicades en forma concordant amb els objectius d'aquest Pla en règim extensiu o semiextensiu, dites activitats, en igual forma que l'activitat agrària, es consideren protegides en tot l'àmbit territorial del mateix, en tant que constituïxen un element fonamental del model d'ús dels recursos naturals que ha configurat històricament el paisatge rural de la Serra Calderona, el qual està protegit especialment pel PORN
  
3 L'estratègia de desenvolupament sostenible que contempla el PORN atendrà especialment a la preservació i desenvolupament de les activitats pecuàries les característiques de la qual siguen coincidents amb els objectius del Pla, mitjançant mesures positives de foment executades per iniciatives pública, privada o mixta.
  
4. El desenvolupament del PORN contemplarà especialment la integració de l'activitat ramadera, tant extensiva com intensiva, amb les activitats agrícola i forestal, en el marc d'una estratègia coherent de gestió integrada dels recursos vegetals, atenent tant a la iniciativa pública com a la privada. Des del dit punt de vista, la investigació i desenvolupament sobre mètodes pecuaris adaptats a les actuals característiques ambientals i socioeconòmiques de la Serra, es considera objectiu primordial d'aquest PORN.
  
5. L'activitat ramadera extensiva en l'àmbit del PORN estarà subjecta, amb caràcter general, a les limitacions que s'imposen en les normes particulars d'aquest Pla i en la legislació sectorial aplicable. Queden excloses d'aquesta norma aquelles zones que, en orde a una especial protecció a causa del seu fort índex d'erosió, siguen delimitades per la Conselleria de Medi Ambient.
  
6. Així mateix, conforme a l'article 159.2 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, no es podran destinar al pasturatge els terrenys forestals afectats per incendis en un període inferior a cinc anys, excepte autorització expressa i motivada de l'administració forestal previ informe del Consell Forestal.
  
7. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals haurà de realitzar-se a través d'un Pla d'Aprofitament Ramader que haurà de redactar i aprovar la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, previ informe favorable de l'administració competent en espais naturals. Aquest Pla haurà d'establir, entre altres, les següents condicions relacionades amb els objectius del PORN:
  
- Delimitació d'àrees fitades.
  
- Programa de foment d'espècies forratgeres.
  
- Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
  
- Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
  
- Disseny de les infrastructures i instal·lacions necessàries per a la ramaderia extensiva (abeuradors, instal·lacions per a la guarda del ramat i d'altres).
  
8. La implantació o construcció d'instal·lacions vinculades a aprofitaments ramaders de caràcter extensiu, tals com recintes per a la guarda de bestiar o tanques pecuaris, requerirà l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
9. La implantació o construcció d'instal·lacions vinculades a explotacions ramaderes de caràcter intensiu quedaran subjectes al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental, segons el que establix la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental i el seu Reglament. Aquelles construccions que per les seues característiques queden excloses del dit procediment, hauran d'obtenir, independentment del tipus de règim del sòl en què hagen d'instal·lar-se, informe favorable de l'administració competent en espais naturals, a més de les autoritzacions sectorials corresponents, en particular els requisits establits en els articles 8 i 12 de la Llei 4/1992 sobre sòl no urbanitzable, modificada per la Llei 2/1997.
  
10. Les instal·lacions ramaderes hauran de comptar amb sistema de depuració de residus i emissions d'acord amb el que disposa l'article 11 d'aquestes Normes.
  
Secció tercera
  
Aprofitament forestal
  
Article 36. Caracterització del recurs forestal
  
1. Es consideren terrenys forestals els així definits en l'Article segon de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, en la redacció dada per la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat Valenciana.
  
2. La riquesa forestal de la Serra Calderona es considera un recurs natural de primera importància, conjuntament amb els recursos agrícola, ramader i cinegètic, en el marc de l'estratègia de desenvolupament sostenible establida en aquest Pla. La utilitat del dit recurs s'entén tant en termes de directa rendibilitat econòmica com atenent als beneficis indirectes i als serveis ambientals que les masses forestals, tant arbòries com arbustives o herbàcies, presten al conjunt de la societat i als titulars de les explotacions. Aquests serveis indirectes estan relacionats, entre altres, amb la conservació de la biodiversitat i els ecosistemes, la preservació del paisatge, la protecció del sòl enfront de l'erosió, la recàrrega d'aqüífers i les potencialitats socials i econòmiques relacionades amb l'ús públic de la forest.
  
3. Atenent als criteris expressats en el paràgraf anterior, el desenvolupament d'aquest Pla contemplarà mesures de foment de l'activitat forestal, expressades en actuacions positives d'iniciativa pública, privada o mixta, dirigides a la conservació, millora, potenciació i posada en valor dels recursos forestals, atenent per a això a la pluralitat dels beneficis directes i indirectes que cal esperar de les forests.
  
Article 37. Ordenació de Forest
  
1. La Conselleria de Medi Ambient redactarà i tramitarà un Pla Forestal de la Serra Calderona que, si és procedent, concretarà les determinacions del Pla General d'Ordenació Forestal, delimitant àrees d'actuació constituïdes per superfícies forestals homogènies susceptibles d'una gestió comuna. Per a cada una d'estes àrees s'establiran les prevencions i determinacions precises per a potenciar la seua conservació i, si és procedent, aprofitament, així com la protecció contra incendis.
  
2. La divisió en demarcacions que s'haurà d'efectuar en el Pla General d'Ordenació Forestal, d'acord amb el que disposa l'article 50 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, considerarà l'àmbit territorial del PORN com una unitat de gestió, evitant els problemes gestors derivats del seu caràcter interprovincial.
  
3. Els aprofitaments forestals es regularan en el Pla Forestal de la Serra Calderona i les seues corresponents revisions, conforme a la legislació sectorial competent.
  
4. La Conselleria de Medi Ambient promourà, si així el determina el Pla Forestal de la Serra Calderona, la concentració parcel·laria o l'agrupació de propietaris per a constituir unitats que faciliten la gestió i els aprofitaments, amb prioritat en les Forests Protectores.
  
5. La Conselleria de Medi Ambient promourà la declaració d'Utilitat Pública pel Consell de la Generalitat, als efectes previstos en la legislació forestal, dels terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit d'aquest PORN que no tinguen encara la dita consideració.
  
6. La Conselleria de Medi Ambient promourà la declaració de Domini Públic pel Consell de la Generalitat, als efectes previstos en la legislació forestal, dels terrenys forestals de propietat pública que es troben inclosos en la categoria d'Àrees de Protecció Ecològica, dins de l'àmbit per al que es proposa en aquest Pla la declaració de parc natural (Zona de Protecció).
  
7. Així mateix, la Conselleria de Medi Ambient promourà la declaració com a Forest Protectors pel Consell de la Generalitat, als efectes previstos en la legislació forestal, d'aquells terrenys forestals de propietat privada que es troben inclosos en l'àmbit territorial per al que es proposa en aquest Pla la declaració de parc natural (Zona de Protecció) i complisquen amb els requisits establits en l'article 22.1 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
8. En el Catàleg de Forest de Domini Públic, Utilitat Pública i Protectors de la Comunitat Valenciana s'haurà de fer constar l'afecció total o parcial dels terrenys catalogats a l'àmbit del present PORN.
  
9 La Conselleria de Medi Ambient executarà un programa d'adquisició de terrenys forestals de propietat privada per a incrementar la superfície de forest pública amb un criteri de prioritat quan concórreguen totes o alguna de les següents condicions:
  
- Terrenys d'alt valor ecològic.
  
- Terrenys inclosos en zones d'alt risc d'erosió.
  
- Terrenys que actualment es troben en estat de degradació per efecte d'incendis o inadequada gestió i compten amb un elevat potencial ecològic per a la seua regeneració.
  
- Terrenys enclavats o confrontants amb terrenys de propietat de la Generalitat.
  
- Terrenys que continguen fauna o flora d'especial valor.
  
- Terrenys inclosos en l'àmbit per al que es proposa en aquest Pla la declaració d'espai protegit.
  
- Terrenys declarats com a Forest Protectors d'acord a la legislació forestal vigent.
  
10. De conformitat amb l'article 103 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, la Generalitat Valenciana iniciarà les accions oportunes per a incorporar al seu patrimoni els terrenys rústics, vacants i erms que no figuren inscrits en el Registre de la Propietat.
  
11. En l'àmbit territorial per al que aquest Pla preveu la declaració de parc natural (Zona de Protecció), l'administració autonòmica podrà exercir els drets de tempteig i retracte sobre les transmissions entrevius de béns immobles situats total o parcialment en l'àmbit de l'espai natural protegit, d'acord amb el que disposa l'article 19 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
12. La Conselleria de Medi Ambient tramitarà el delimitació i fitació dels terrenys forestals de propietat pública existents en l'àmbit d'aquest PORN. En les Forests de Lliure Disposició dels Ajuntaments, el dit delimitació s'executarà una vegada siguen declarades de Domini Públic.
  
Article 38. Repoblació forestal
  
1. El desenvolupament de les determinacions d'aquest Pla inclourà mesures de foment de la repoblació de terrenys forestals, tant d'iniciativa pública com a privada o mixta.
  
2. Sense perjudici del que disposa la legislació d'impacte ambiental i en aplicació del que disposa l'article 65 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, la repoblació de terrenys forestals no catalogats a iniciativa dels seus titulars haurà de comptar amb autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
3. En les forests catalogades, d'acord amb l'article 64 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, s'exigirà la redacció d'un projecte de repoblació, que es redactarà seguint les directrius establides en l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria de Medi Ambient i haurà de ser aprovat per la Conselleria de Medi Ambient.
  
Article 39. Aprofitaments forestals
  
1. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del PORN hauran d'ajustar-se al que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana i el Reglament que la desenvolupa, i en el Pla Forestal de la Serra Calderona.
  
2. No es permet, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.
  
3. No es permeten les tallades arreu, excepte per raons fitosanitàries, instal·lació d'infrastructures o altres actuacions que establisca el Pla Forestal de la Serra Calderona.
  
4. L'aprofitament de pasts i recursos cinegètics podrà limitar-se quan es puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o existisquen arbres jóvens, especialment en zones repoblades o en procés de regeneració.
  
5. D'acord amb el que disposa l'article 82 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'extracció de productes forestals es realitzarà exclusivament a través de vies prèviament autoritzades per l'administració forestal.
  
6. D'acord amb l'article 83 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, les entitats locals propietàries de forests o terrenys forestals catalogats estan obligades a invertir, almenys, el 15% de l'import dels aprofitaments en l'ordenació i millora de les masses forestals.
  
7. D'acord amb l'article 154 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, les restes procedents de treballs silvícoles o aprofitaments forestals no podran dipositar-se en una franja de 10 metres a cada costat dels camins forestals, quedant obligat el propietari a l'eliminació immediata de qualsevol dipòsit d'aquest tipus.
  
Article 40. Construccions i instal·lacions relacionades amb l'activitat forestal
  
La superfície mínima de parcel·la per a la construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació forestal, els quals hauran de ser estrictament indispensables al seu fi, serà de 10.000 m² i la superfície de parcel·la ocupada per les construccions i elements arquitectònics no podrà ser superior a 200 m² amb una altura màxima de 7 m.
  
Article 41. Incendis forestals
  
1. Es redactarà per la Conselleria de Medi Ambient un Pla de Prevenció d'Incendis Forestals per a l'àmbit del PORN que, en el seu cas, concretarà les determinacions del Pla General d'Ordenació Forestal. El Pla de Prevenció d'Incendis Forestals, sense perjudici del que establix l'article 139 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, haurà de contenir, almenys, els següents aspectes:
  
- Inventari, valoració i planificació dels medis de defensa i lluita contra incendis forestals (xarxa vial jerarquitzada en funció del seu trànsit, xarxa de vigilància fixa i mòbil, xarxa d'infrastructures de defensa contra incendis, etc.).
  
- Zonificació del territori en funció del risc d'incendi.
  
- Criteris bàsics per als plans locals de cremes.
  
- Assenyalament de les zones agrícoles enclavades o confrontants amb masses forestals el manteniment del qual afavorisca la diversificació del paisatge rural i actue com a àrea tallafocs, contemplant-se les subvencions necessàries per al seu manteniment.
  
- Assenyalament de les zones i camins en què es limita l'accés i trànsit de vehicles i persones.
  
- Estudi de les tradicions locals amb respecte a l'ús del foc.
  
- Sistemes d'alerta i detecció. Accions d'extinció.
  
- El voluntariat ambiental.
  
- Directrius d'actuació i programació d'accions previstes en prevenció d'incendis, amb indicació de la forma i els terminis d'execució. S'inclourà, almenys:
  
- Accions de conciliació d'interessos amb les activitats agràries, cinegètiques, recreatives, etc.
  
- Vigilància dissuasòria.
  
- Tractament de la vegetació.
  
- Infrastructures viàries.
  
- Punts d'abastiment d'aigua.
  
- Manteniment d'àrees d'agricultura marginal.
  
- Pla económico-financer.
  
2. En l'àmbit del PORN només podran realitzar-se les infrastructures de defensa contra incendis previstes en el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de la Serra Calderona. Fins a la seua aprovació, qualsevol actuació en aquest camp requerirà informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.
  
3. Amb la finalitat de reduir el risc d'incendis forestals, queda prohibida en terrenys forestals i en els confrontants situats a menys de 500 metres d'aquells, la realització de les activitats enumerades en l'article 145 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana
  
4 Requeriran autorització les activitats de risc enumerades en l'article 146 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
5. D'acord amb l'article 157 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració promourà la recuperació de la coberta vegetal en els terrenys forestals incendiats mitjançant convenis amb els propietaris, subvencions o a iniciativa pròpia, quan no siga previsible la regeneració natural a mitjà termini.
  
Article 42. Avaluació d'Impacte Ambiental
  
A més dels supòsits previstos en la legislació d'impacte ambiental i en l'article 162 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, queden sotmesos al procediment d'Estimació d'Impacte Ambiental, d'acord amb el Decret 162/1990, les carreteres, camins i pistes forestals o les seues ampliacions, quan no estiguen sotmesos al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental, inclús les necessàries per a la defensa contra incendis.
  
Secció Quarta
  
Activitat cinegètica
  
Article 43. Normes generals
  
1. La riquesa cinegètica es considera, pel seu caràcter tradicional en la zona, pel seu potencial econòmic i pels beneficis socials que presta a sectors de la població local o als visitants, un recurs natural d'interés en el marc de l'estratègia de desenvolupament sostenible econòmic i social que contempla aquest Pla. Executada en forma concordant amb els objectius del PORN, l'activitat cinegètica es considera protegida en tot l'àmbit del PORN, amb els períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica i en els articles següents.
  
2. Amb caràcter general, l'activitat cinegètica es desenvoluparà davall criteris d'aprofitament sostenible del recurs natural i en forma compatible amb la conservació de la fauna i flora protegides, així com amb el normal desenvolupament de les restants activitats socioeconòmiques de la zona, principalment les agrícoles, ramaderes, forestals i les relacionades amb l'ús públic o privat dels valors naturals i paisatgístics.
  
3. Amb caràcter general, són objecte de caça en l'àmbit del PORN les espècies relacionades en l'annex IV del Decret 265/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna i s'establixen categories i normes de protecció de la fauna.
  
Article 44. Ordenació Cinegètica
  
1. D'acord amb l'Article 33.3 de la Llei 4/89, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestre, i l'Article 3 del Decret 50/1994, els titulars dels vedats hauran de presentar un Pla Tècnic d'Aprofitament Cinegètic o Pla Reduït de Caça, com a instrument de gestió per a l'aprofitament de la riquesa cinegètica de mode compatible amb la seua capacitat biològica i potenciació de les espècies existents. Aquests plans regularan l'activitat cinegètica en els distints vedats existents en l'àmbit del PORN i hauran de ser presentats i aprovats en el termini màxim previst en l'article Únic del Decret 115/1996.
  
2. A fi de permetre una gestió racional del recurs cinegètic, s'haurà d'establir en cada vedat una zona de reserva on no es practicarà la caça. Aquesta zona quedarà tècnicament justificada i definida en el corresponent Pla Tècnic d'Aprofitament Cinegètic o Pla Reduït de Caça, havent de constituir una superfície contínua, no inferior al 10% de la superfície total del vedat. Com a criteri general, es procurarà fer coincidir les zones de reserva de vedats contigus. Estes zones hauran de ser convenientment senyalitzades. En el cas de vedats que compten amb plans cinegètics aprovats i no complisquen aquest requisit, hauran de modificar-lo adaptant-se al compliment d'aquesta norma.
  
3. La Conselleria de Medi Ambient promourà l'establiment de refugis de caça, o un altre règim que garantisca la protecció de les espècies de fauna, en els terrenys cinegètics d'aprofitament comú que no siguen declarats com a vedats.
  
4. Sense perjudici del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient podrà determinar en l'àmbit del PORN, si així el requerix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.
  
5. En els terrenys forestals que hagen sofert els efectes d'un incendi no es permetrà l'aprofitament cinegètic en els dos anys següents. La Conselleria de Medi Ambient podrà prorrogar aquest període si el considera necessari per a una adequada protecció de la fauna de la zona o per a evitar que es veja perjudicat el procés de regeneració de la forest.
  
6. Es realitzarà un estricte control i seguiment sobre les batudes i les autoritzacions de control per a guillot i senglar. En l'àmbit territorial per al que es proposa la declaració de parc natural, únicament podrà autoritzar-se aquesta pràctica per la Conselleria de Medi Ambient de manera excepcional, quan raons d'orde biològic l'aconsellen, havent d'existir una supervisió directa per personal de la dita Conselleria.
  
7. Es prohibixen, amb l'objecte de garantir la protecció de les espècies animals en l'àmbit del PORN, els vedats intensius de caça menor, excepte aquells que es troben degudament autoritzats a l'entrada en vigor del PORN.
  
Secció quinta
  
Activitat industrial
  
Article 45. Criteris generals sobre l'activitat industrial
  
1. Amb caràcter general, el desenvolupament d'aquest Pla, en el marc de l'estratègia de desenvolupament sostenible contemplada en el mateix, fomentarà l'establiment o reconversió d'activitats industrials vinculades a l'aprofitament, transformació, posada en valor o comercialització de productes locals del sector primari tant agrícola com ramader o forestal. Seran així mateix objectiu prioritari les activitats del sector serveis vinculades a l'ús públic del medi. La iniciativa per a la programació, execució i finançament de dites activitats podrà ser pública, privada o mixta.
  
2. Les iniciatives de foment de l'activitat industrial atendran especialment a la creació de condicions, facilitats i recursos gestors per a la posada en valor dels recursos humans locals, amb criteris de desenvolupament i foment de l'activitat econòmica, social i cultural de la zona en funció de l'ús sostenible i la conservació dels recursos ambientals de la Serra Calderona i el seu àmbit d'influència socioeconòmica.
  
3. Sense perjudici del que disposa l'article 18 de la Llei 4/1992 de la Generalitat Valenciana sobre sòl no urbanitzable, la implantació d'activitats industrials es realitzarà amb preferència en sòls classificats com a urbans o urbanitzable, excepte en el cas que siga ineludible la seua localització en sòl no urbanitzable, la qual cosa haurà de ser justificat raonadament en el propi Projecte.
  
4. En l'àmbit territorial per al que es proposa la declaració de parc natural (Zona de Protecció), no es permet la implantació d'activitats industrials de qualsevol tipus fora del sòl classificat com a urbà o urbanitzable.
  
5. En l'àmbit del PORN, la instal·lació d'indústries en sòl no urbanitzable es podrà autoritzar exclusivament en les Àrees de Predomini Agrícola de la Zona d'Influència, i únicament quan en el corresponent planejament municipal no existisca sòl d'ús industrial en quantitat suficient per a les necessitats reals del municipi. En aquest supòsit, el projecte haurà de comptar prèviament amb la declaració d'interés comunitari en els termes previstos en la Llei 4/1992 sobre sòl no urbanitzable i sense perjudici del que disposa l'article 18.4 de la dita Llei.
  
Secció sexta
  
Ús públic del Medi Activitats educatives,
  
turístiques i recreatives
  
Article 46. Criteris generals
  
1. Les activitats relacionades amb el gaudi ordenat i l'ensenyança dels valors naturals i culturals de la zona, tant existents com potencials a desenvolupar, són una part fonamental de l'estratègia de desenvolupament sostenible definida en el PORN a aquest respecte, les potencialitats d'ús públic es consideraran recurs natural de primera importància per a la definició i execució dels programes de desenvolupament sostenible.
  
2. Els instruments d'ordenació i gestió que desenvolupen el PORN contemplaran mesures positives per al foment de les activitats d'ús públic, tant d'iniciativa pública com a privada o mixta, dirigides fonamentalment cap a la millora de les potencialitats locals en termes de recursos humans, econòmics, financers, socials i culturals. L'ordenació, difusió i posada en valor de les potencialitats d'ús públic es considerarà objectiu prioritari. Serà així mateix un criteri directriu la consecució, manteniment i difusió d'una oferta d'ús públic d'alta qualitat, tant en el nivell dels equipaments com en termes de qualitat del medi ambient humà i natural.
  
3. Es redactarà per la Conselleria de Medi Ambient un Pla d'Ordenació de l'Ús Públic per a l'àmbit del PORN El Pla d'Ús Públic s'executarà mitjançant programes d'actuacions a càrrec de la iniciativa pública, privada o mixta i haurà de contenir, almenys, els següents aspectes:
  
- Anàlisi i tipificació de la demanda.
  
- Inventari de recursos turístics, culturals i recreatius.
  
- Inventari d'infrastructures i equipaments existents per a ús públic.
  
- Tipificació i caracterització de les activitats i instal·lacions proposades.
  
- Localització de les instal·lacions i equipaments.
  
- Proposta d'elements senyalitzadors homogenis.
  
- Directrius per a l'elaboració dels projectes.
  
- Programació de les actuacions previstes.
  
- Cost econòmic d'aplicació.
  
- Fórmules de finançament i gestió, amb participació de les Administracions Autonòmica i Local i del sector privat.
  
- Regulació de l'ús públic en base a la capacitat de càrrega determinada per a cada zona.
  
Article 47. Normes específiques
  
1. Fins a l'aprovació i entrada en vigor del Pla d'Ordenació de l'Ús Públic, la localització i equipament d'àrees destinades a la realització d'activitats recreatives en sòl no urbanitzable haurà de comptar amb autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
2. El Pla d'Ordenació de l'Ús Públic podrà determinar, si és procedent, les instal·lacions i equipaments recreatius actualment existents, que siguen contradictòries amb els seus objectius o suposen un perjuí sobre els elements naturals protegits. Una vegada aprovat dit Pla, aquestes instal·lacions hauran de ser eliminades i restaurada la zona.
  
3. Es prohibix, amb caràcter general, circular amb vehicles amb motor o sense fora de les carreteres i camins, inclosos els agrícoles i forestals.
  
4. Es prohibix, amb caràcter general, la realització de competicions esportives de vehicles amb motor o sense, com rallys o carreres de trial, excepte les que es desenvolupen en carreteres asfaltades pertanyents tant a la xarxa estatal com autonòmica i local, en circuits autoritzats a l'efecte, o en les zones incloses en el catàleg assenyalat en l'article 7 del Decret 183/1994.
  
5. En l'àmbit territorial per al que es proposa la declaració de parc natural, queda prohibida la realització de competicions esportives de vehicles amb motor o sense en camins forestals i agrícoles.
  
6. En l'àmbit territorial per al que es proposa la declaració de parc natural, es prohibixen en camins forestals i agrícoles les excursions organitzades de vehicles amb motor, conforme a la definició establida en l'article 2 del Decret 183/1994, quan el nombre de vehicles participants siga superior a deu.
  
7. Sense perjudici del que disposa el paràgraf anterior, el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de la Serra Calderona assenyalarà els camins en què es prohibix la circulació de vehicles o persones per motius de seguretat personal o de prevenció d'incendis, tant de manera permanent com a temporal.
  
Article 48. Condicions d'ubicació de les instal·lacions turístiques i recreatives
  
Sense perjudici del que disposa l'article 19 de la Llei 4/1992 de la Generalitat Valenciana sobre sòl no urbanitzable, les activitats i instal·lacions turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esplai queden subjectes, amb caràcter general i conforme a les prohibicions i cauteles assenyalades en les Normes Particulars del present PORN, a les següents determinacions:
  
a. La construcció d'instal·lacions o edificacions dedicades a activitats turístiques, recreatives, esportives o d'oci i esplai sobre sòl no urbanitzable comú requerirà, en tot cas, informe de l'administració competent en espais naturals previ a l'obtenció de llicència urbanística, encara que es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional. En tot cas, les construccions o edificacions seran d'una planta i no podran superar una altura de set metres.
  
b. La creació d'aquest tipus d'instal·lacions en sòl no urbanitzable comú es podrà realitzar quan el planejament municipal no haja efectuat qualificació de sòl per a aquest ús, havent de ser objecte de declaració d'interés comunitari previ informe favorable de l'administració competent en espais naturals. En aquest cas, únicament es podran instal·lar en terrenys degradats o en camps de cultiu inclòs en les categories AU, AG o RG de la Zona d'Influència (ZI) i en els inclosos en la categoria AA en la Zona de Protecció (ZP), definides en aquest Pla. Quan s'ubiquen a distància superior a 500 metres de sòl urbà o urbanitzable precisaran d'Estimació d'Impacte Ambiental en els termes previstos pel Decret 162/1990 del Consell de la Generalitat.
  
c. En les zones on així el permeten les normes particulars, la instal·lació de Campaments de Turisme, que únicament es podrà autoritzar sobre camps de cultiu, estarà subjecta a l'obtenció de la corresponent llicència municipal, urbanística i d'obertura, prèvia Declaració d'Interés Comunitari i informe favorable de l'Agència Valenciana de Turisme i de l'administració competent en espais naturals. Quan s'instal·len sobre sòl no urbanitzable, precisaran d'Estimació d'Impacte Ambiental en els termes previstos pel Decret 162/1990 del Consell de la Generalitat.
  
d. Les zones d'acampada i àrees recreatives hauran d'atenir-se al que disposa el capítol III del Decret 233/1994 i en l'Ordre de 23 de febrer de 1995 de la Conselleria de Medi Ambient.
  
e. En terrenys forestals es prohibix la instal·lació de nous paellers o qualsevol altre tipus d'estructura preparada per a encendre foc, podent suprimir-se els existents en el moment de l'aprovació d'aquest PORN si es consideren d'alt risc d'incendi.
  
Article 49. Activitats d'allotjament i restauració al medi rural
  
1. Els establiments d'allotjament i restauració, quan es realitzen mitjançant la rehabilitació o restauració d'edificació preexistent, estan permesos en tot l'àmbit del PORN. Quan es tracte d'edificació de nova planta, únicament es podran autoritzar en les zones en què així el permeten les normes particulars. La superfície mínima de la parcel·la serà de 10.000 m², amb una superfície màxima ocupada de 400 m² .L'altura màxima de l'edificació serà de 7m.
  
2. La concessió de llicència urbanística per a la implantació d'activitats d'allotjament i restauració en Sòl No Urbanitzable està subjecta als requisits i procediment establits en la Llei 4/1992 sobre sòl no urbanitzable. En qualsevol cas, prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística, hauran de comptar amb Estimació d'Impacte Ambiental.
  
3. L'adaptació o transformació d'edificacions existents en sòl no urbanitzable a l'ús turístic recreatiu serà en tot cas prioritària sobre la nova construcció per al mateix tipus d'usos en el mateix entorn.
  
Secció sèptima
  
Urbanisme i activitats residencials
  
Article 50. Urbanisme
  
1. En l'àmbit per al que aquest PORN proposa la declaració de parc natural Zona de Protecció (ZP)), el sòl classificat com no urbanitzable inclòs en la categoria de Protecció Ecològica (PE) i en la categoria de Protecció Paisatgística (PP) quan afecte a terrenys forestals o forests tindrà la qualificació a efectes urbanístics d'especial protecció.
  
2. Així mateix, el sòl classificat com no urbanitzable inclòs en les Àrees de Predomini Forestal quan afecte a terrenys forestals o forests també es qualificarà a efectes urbanístics com d'especial protecció.
  
3. El PORN considerarà com fora d'ordenació les vivendes disperses existents en sòl no urbanitzable que no disposen de la corresponent llicència municipal, excloent les edificacions rurals tradicionals rehabilitades o no. Sera tinguts en compte els esmentats efectes la classificació del sòl existent en el planejament municipal en el moment d'aprovació d'aquest PORN.
  
4. No es podrà classificar nou sòl urbanitzable o urbà residencial en l'àmbit del PORN mentre que existisquen en el municipi urbanitzacions que no es troben consolidades en, almenys, un 90% i no estiguen convenientment legalitzades i dotades de serveis urbans. S'exclou d'esta norma el sòl confrontant amb el nucli urbà a fi de no impedir el seu creixement, sempre que es justifique prou la seua necessitat.
  
5. Sense perjudici del que disposa els apartats 4 i 9 d'aquest article, el sòl classificat com no urbanitzable d'especial protecció no podrà perdre esta qualificació, ni, per tant, ser classificat en el futur com a sòl urbà, urbanitzable o no urbanitzable comú, excepte en el cas de reclassificació de terrenys confrontants amb el sòl urbà del casc de la població, sempre que es justifique prou la seua necessitat.
  
6. Sense perjudici del que disposa la Disposició Addicional Tercera de la Llei 4/1992 sobre sòl no urbanitzable, les edificacions de nova planta que es construïsquen en l'àmbit del PORN després de l'aprovació d'aquest i no s'ajusten a les determinacions del planejament municipal i a les normes d'aquest Pla, no podran ser legalitzades, havent de procedir-se a la seua demolició d'acord amb els tràmits i terminis previstos en la legislació vigent en matèria de procediment administratiu i disciplina urbanística.
  
7. En els municipis el planejament dels quals continga normes i qualificació de sòl que supose una major protecció dels recursos naturals que les previsions d'aquest PORN, es mantindran la qualificació i determinacions fixades en el planejament.
  
8. En el sòl classificat d'urbà o urbanitzable pel planejament municipal a l'entrada en vigor d'aquestes Normes, es podran mantenir els usos i aprofitaments que assenyale el planejament vigent. Sense perjudici de poder desclassificar-se en el futur, d'acord amb el que preveu la Directriu i de Política Urbanística d'aquest PORN
  
9 Les futures revisions del planejament, a més de sotmetre's a Avaluació d'Impacte Ambiental d'acord amb el que preveu la legislació d'Impacte Ambiental, quan prevegen la classificació de nou sòl urbanitzable, únicament podrà afectar a terrenys inclosos en les categories, AG, AU o AA, excepte en el cas de reclassificació de terrenys confrontants amb el sòl urbà del casc de la població, sempre que es justifique prou la impossibilitat de realitzar-lo sobre sòl pertanyent a les tres categories citades.
  
10. En terrenys inclosos en categories distintes d'AG, AA i AU i sense perjudici del que disposa l'apartat anterior, únicament es podrà classificar nou sòl urbanitzable quan es realitze com a permuta amb un altre sòl urbanitzable d'igual o major superfície i que s'hi trobe en zones d'igual o superior categoria de protecció, el qual haurà de ser reclassificat com a sòl no urbanitzable.
  
11. Els municipis el planejament urbanístic dels quals continga normes o qualificació de sòl que contravinga les disposicions d'aquest PORN, hauran de modificar els dits planejaments en un termini inferior a 2 anys des de l'entrada en vigor d'aquest PORN. Entre tant, i com a mesura cautelar, fins tant estes revisions no tinguen lloc, l'atorgament de llicències, permisos, autoritzacions o concessions municipals per a actes que suposen una transformació física o biològica del territori, requeriran informe favorable previ de l'administració competent en espais naturals.
  
12. El Pla Rector d'Ús i Gestió contindrà mesures de foment de l'ús d'energies netes en les vivendes i equipaments urbanístics.
  
Article 51. Edificació al medi rural
  
1. Amb caràcter general i sense perjudici del que establix la Llei 4/1992 sobre sòl no urbanitzable, es prohibix la construcció d'edificacions de nova planta de qualsevol tipus sobre sòl no urbanitzable inclòs en les categories PF i RG de la Zona d'Influència (ZI) i en les PE i PP de la Zona de Protecció (ZP), excepte les excepcions que explícitament s'assenyalen en les Normes d'aquest Pla.
  
2. Amb caràcter general, es permet en l'àmbit del PORN la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, per a això s'haurà de respectar en el seu disseny i composició les característiques arquitectòniques tradicionals; posant especial atenció a harmonitzar els sistemes de coberta, cornisa, posició de forjats, ritmes, dimensions de buits i massissos, composició, materials, color i detalls constructius. Als fins de garantir la deguda adaptació paisatgística d'aquestes edificacions al seu entorn, podrà exigir-se l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi en què es localitzen, incloent la utilització de documents gràfics.
  
3. Es prohibix la construcció de vivendes en sòl no urbanitzable fora d'espais degradats o camps de cultiu de les zones de Predomini Agrícola (AG) definides en aquest Pla. La construcció de vivendes unifamiliars de nova planta sobre sòl no urbanitzable haurà d'anar lligada, inexcusablement, a les pràctiques agràries, no permetent-se en cap cas la construcció de vivendes de segona residència. La superfície mínima de parcel·la serà de 10.000 m². La superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada per les construccions i elements arquitectònics no podrà excedir del 1% de la superfície total de parcel·la i mai no superant els 200 m², amb una altura màxima de 7 metres.
  
4. La construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola i ramadera únicament podrà realitzar-se en els espais degradats o en els camps de cultiu de les zones de categoria AG, AA i AU, així com en els enclavats de camps de cultiu de les categories RG, PF i PP. La superfície mínima de parcel·la serà de 10.000 m². La superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada per les construccions i els elements arquitectònics no podrà excedir del 1% de la superfície de parcel·la i sempre que siga inferior a 200 m², i l'altura màxima serà de 7 metres. Excepcionalment, dins de les zones de categoria AG, AA i AU, es podrà autoritzar la construcció de casetes per a la instal·lació de capçals de reg localitzat en parcel·les amb una superfície mínima de 5.000 m², amb una superfície màxima edificada de 10 m² i una altura màxima de l'edificació de 3 metres.
  
5. La construcció d'instal·lacions i magatzems destinats a l'explotació forestal únicament podran situar-se en els espais degradats o camps de cultiu dels terrenys inclosos en la Zona d'Influència (ZI), d'acord amb el que disposa les Normes Particulars d'aquest Pla, havent de ser estrictament indispensables al seu fi. La superfície mínima de parcel·la serà de 10.000 m², amb una altura màxima de 7 metres; i la superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada per les construccions i elements arquitectònics no podrà excedir de 200 m².
  
6. La construcció d'instal·lacions o edificacions relacionades amb les activitats turístiques i recreatives que hagen d'emplaçar-se en sòl no urbanitzable queden sotmeses al que disposa els articles 47, 48 i 49 d'aquest Pla, sense perjuí del que preveu la Llei 4/1992 de la Generalitat Valenciana sobre sòl no urbanitzable. En el cas de construccions o edificacions de nova planta i de caràcter permanent per a aquest tipus d'activitats, únicament podran realitzar-se en les zones en què així es permeta per les normes particulars i si han sigut previstes en el planejament municipal. En qualsevol cas, haurà de comptar amb informe favorable de l'administració competent en espais naturals previ a les autoritzacions necessàries d'acord amb la normativa sectorial i urbanística vigents. Tot això, sense perjudici de les determinacions que en el futur realitze el Pla d'Ordenació de l'Ús Públic assenyalat en l'article 47 d'aquestes Normes.
  
7. La construcció de vivendes unifamiliars aïllades, magatzems i instal·lacions per a l'aprofitament agrícola, ramader, forestal o cinegètic i edificacions lligades a les activitats turístiques, recreatives i d'oci que d'acord amb les Normes d'aquest Pla i sense perjudici del que disposa la Llei 4/1992 i en la Llei 2/1997, puguen emplaçar-se en el medi rural, hauran de sotmetre's a les següents condicions:
  
a) Les fatxades dels edificis públics o privats, així com les seues mitgeres i parets unides al descobert, hauran de conservar-se en les degudes condicions de seguretat, higiene i estètica. Els propietaris estaran obligats a procedir al seu arrebossat, pintura o blanqueig sempre que el dispose l'autoritat municipal.
  
b) Tots els paraments visibles des de l'exterior hauran de tractar-se amb iguals materials i qualitat que les fatxades, prohibint-se la impermeabilització dels mateixos amb materials bituminosos de colors foscs, metal·litzats o qualssevol altres revestiments no adaptats a les característiques del medi quant a la seua incidència visual, a menys que aquest siguen recoberts o blanquejats. Les fatxades laterals i posteriors es tractaran amb condicions de composició i materials semblants als de la fatxada principal.
  
c) Els cossos construïts sobre la coberta de l'edifici: torrasses d'escala, torres de refrigeració, dipòsits d'aigua, xemeneies, panells de captació d'energia solar, etc., quedaran integrats en la composició de l'edifici o ocults. Es procurarà especialment la integració, ocultant-los o encastant-los en els paraments. Haurà d'evitar-se, en la mesura que es puga, la visibilitat des de l'exterior de les línies de conducció elèctrica i telefònica, així com les antenes de televisió i ràdio.
  
d) Queda prohibit el desmantellament o demolició d'aquells edificis i instal·lacions tradicionals d'interés histórico-arqueològic, per als quals es potenciaran les actuacions que suposen la seua millora, restauració i conservació.
  
e) Les edificacions actualment existents que resulten incompatibles amb els objectius i determinacions d'aquest Pla, quedaran qualificades com fora d'ordenació als efectes previstos en la legislació urbanística.
  
8. En tot cas, la construcció d'edificacions de nova planta sobre sòl no urbanitzable requerirà de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals amb caràcter previ a la concessió de la llicència Urbanística i, si és procedent, de l'autorització de la Comissió Territorial d'Urbanisme.
  
Article 52. Construccions i edificacions públiques singulars
  
1. Podran ser autoritzables en Sòl No Urbanitzable les construccions i edificacions públiques singulars, sempre que siga com a edifici aïllat o singular, tals com construccions o edificacions vinculades a la defensa nacional, centres sanitaris especials, o centres d'ensenyança i culturals lligats al medi. Sense perjudici de les autoritzacions necessàries d'acord amb la legislació vigent, requeriran Estimació d'Impacte Ambiental en els termes previstos pel Decret 162/1990 del Consell de la Generalitat.
  
2. En tot cas, les construccions i edificacions públiques singulars hauran de realitzar-se sobre una parcel·la mínima de 20.000 m², amb una superfície màxima edificable de 2.000 m² i en una sola planta.
  
3. Les Normes Particulars d'aquest Pla determinen les zones en què aquestes construccions i edificacions públiques queden expressament prohibides.
  
Secció octava
  
Infrastructures
  
Article 53. Requisits
  
La realització d'actuacions infrastructurals autoritzades per aquest Pla d'Ordenació, haurà de contemplar, a més de les disposicions que li siguen pròpies en raó de la matèria, els següents requisits:
  
a) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, evitant la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o farciments en les mateixes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
  
b) Durant la realització de les obres, hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, havent de procedir a la terminació de les obres, a la restauració del terreny i de la coberta vegetal.
  
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infrastructures hauran d'obtenir-se, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència Urbanística.
  
Article 54. Corredors de localització d'infraestructures
  
A efectes d'instal·lació de noves infrastructures, la xarxa viària estatal, autonòmica o local té la consideració de "corredor de localització d'infrastructures" en una franja de 100 metres d'amplària a cada costat de la mitjana. La realització, si és procedent, de futures actuacions infrastructurals de caràcter lineal, tals com esbosses elèctriques i de comunicacions, gasoductes o conduccions, ha de dirigir-se amb caràcter prioritari cap aquests "corredors".
  
Article 55. Xarxa viària
  
1. La realització de noves vies d'accés, la modificació de traçat o ampliació de les existents requerirà de la corresponent Declaració, o si és procedent Estimació, d'Impacte Ambiental en els termes previstos en la legislació vigent.
  
2. La construcció de camins rurals i camins o pistes forestals o les seues ampliacions de plataforma i modificacions de traçat, quan no estiguen sotmesos a Declaració d'Impacte Ambiental, precisaran d'Estimació d'Impacte Ambiental sempre que discórreguen per terrenys forestals.
  
3. En els terrenys forestals inclosos en l'àmbit territorial per al que aquest PORN proposa la seua declaració com a parc natural la Zona de Protecció (ZP)), de categoria PE o PP, i de categoria PF de la Zona d'Influència (ZI), no es podran construir camins de nova planta, amb excepció dels destinats a la defensa contra incendis forestals, els quals, excepte en casos d'emergència, hauran d'estar prèviament contemplats en el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de la Serra Calderona. Queden excloses d'esta prohibició les actuacions de millora i condicionament de la xarxa existent, incloent ampliacions o modificacions de traçat, tot això sense perjudici del que disposa l'apartat 1 d'aquell article.
  
Article 56. Abastiment d'agua
  
1. Els nous dipòsits d'abastiment d'aigua hauran de construir-se soterrats o semisoterrats; en el cas que això siga inviable per condicions topogràfiques o característiques físiques del terreny, es triarà una ubicació que no provoque impacte paisatgístic.
  
2. Requeriran d'Estimació d'Impacte Ambiental, d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent i sense perjudici d'aquesta, els projectes per a la construcció de dipòsits d'aigua, inclús els destinats específicament a l'extinció d'incendis forestals, en les següents condicions i circumstàncies:
  
- Quan afecten a terrenys forestals, conforme a l'article 162 del Reglament de la Llei 3/1993.
  
- Quan afecten a terrenys, tant forestals com agrícoles, inclosos en l'àmbit territorial per al que es proposa la declaració de parc natural (Zona de Protecció (SP)).
  
- Quan afecten a terrenys agrícoles inclosos en la Zona d'Influència (Z) i es tracte de dipòsits de capacitat superior a 5.000 m³.
  
Article 57. Sanejament
  
1. Es garantirà amb caràcter prioritari la depuració de les aigües residuals dels nuclis de població, incloent les urbanitzacions de segona residència. En tot cas, no es podrà atorgar llicència per a la realització d'instal·lacions o edificacions fora del nucli urbà, residencials o no, que no compten amb sistema d'arreplegada i depuració d'aigües residuals i no estiga prevista la seua instal·lació pel Pla director de Sanejament de la Comunitat Valenciana, de manera que la qualitat de les aigües resultants complisca les normes de qualitat exigibles per als usos a què es destinen d'acord amb la legislació d'aigües i el Pla Hidrològic de Conca. Igualment es fomentarà la substitució dels sistemes de tractament d'aigües residuals deficients de les edificacions disperses i urbanitzacions il·legals, per altres sistemes que garantisquen la preservació dels aqüífers enfront de la contaminació.
  
2. Els projectes corresponents a infrastructures de sanejament hauran de comptar amb Declaració o Estimació d'Impacte Ambiental d'acord amb el que establix la legislació vigent.
  
Article 58. Residus ubans
  
1. Sense perjudici d'allò que s'ha disposat per a terrenys forestals en l'article 155 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, els abocadors incontrolats de qualsevol tipus existents en l'àmbit d'aplicació d'aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals, hauran de ser clausurats i restaurats els terrenys al seu estat original en un termini màxim d'un any des de l'aprovació d'aquest Pla.
  
2. Els projectes corresponents a instal·lacions de tractament i/o eliminació de residus urbans hauran de comptar amb la corresponent Avaluació d'Impacte Ambiental d'acord amb el que establix la legislació vigent.
  
Article 59. Energia elèctrica
  
1. Únicament es podran autoritzar els nous estesos de subministrament d'energia elèctrica que estiguen vinculats a les actuacions que es consideren compatibles en el PORN, en les zones en què es permeta explícitament. Sense perjuí del que disposa la legislació vigent d'Impacte Ambiental, quan es tracte de línies que discórreguen per terrenys forestals requeriran d'Estimació d'Impacte Ambiental
  
2. Es considera compatible la instal·lació de generadors d'energia elèctrica basats en tecnologies netes, amb les mateixes condicions i restriccions que les assenyalades per als línies elèctriques, sempre que es justifique degudament la necessitat ineludible de la seua ubicació en l'àmbit del PORN i la seua producció es considere necessària per a donar servei local a les vivendes o als nuclis de població en el dit àmbit. En el cas d'instal·lacions que donen servei a nuclis de població, els projectes, prèviament a la seua execució, estaran sotmesos al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
3. El pas de línies elèctriques amb una finalitat externa a l'àmbit del PORN, no podran efectuar-se travessant terrenys inclosos en les categories PC, PE i PP, assenyalades en aquest Pla.
  
4. Els línies elèctriques hauran de discórrer de manera prioritària pels "corredors d'infrastructures" definits en l'article 54.
  
5. La instal·lació d'estesos aeris es realitzarà amb la previsió de dispositius encaminats a impedir la col·lisió o electrocució d'aus (dispositius salvapardals, aïllament de conductors, etc.).
  
Article 60. Telecomunicacions
  
Es permet la instal·lació de sistemes generals de telecomunicacions, excepte en terrenys de categoria PE. Quan coincidisquen amb terrenys inclosos en les categories PC, RG o PP, s'haurà de justificar la necessitat ineludible de l'emplaçament proposat, havent de sotmetre's a Estimació d'Impacte Ambiental d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent.
  
Article 61. Aeroports/heliports
  
Es podrà permetre la construcció de xicotets heliports i aeròdroms amb fins de protecció contra incendis. A més d'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits, previa Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
Article 62. Preses
  
Requeriran d'Estimació d'Impacte Ambiental, d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent i sense perjudici d'aquesta, els projectes per a la construcció de preses o dics amb la finalitat d'embassar aigua o en actuacions de restauració hidrológico-forestal, quan afecten a terrenys forestals, així com a terrenys agrícoles quan estos es troben inclosos en l'àmbit territorial per al que es proposa la declaració de parc natural (Zona de Protecció (SP).
  
Article 63. Avaluació d'Impacte Ambiental
  
1. Sense perjudici del que disposa els articles anteriors, hauran de sotmetre's al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental els projectes d'infrastructura a què es referixen els annexos I i II del Reglament d'Impacte Ambiental (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
2. Sense perjudici del que disposa l'article 162 del Reglament de la Llei 3/1993, se sotmetran al procediment d'Estimació d'Impacte Ambiental els projectes que es relacionen a continuació, quan afecten a terrenys forestals, així com a terrenys agrícoles quan estos es troben inclosos en l'àmbit territorial per al que es proposa la declaració de parc natural (Zona de Protecció (SP)).
  
- Xarxes de comunicacions telefòniques i telegràfiques.
  
- Xarxes d'abastiment d'aigües i sanejament.
  
- Agrupació de finques forestals i parcel·laries.
  
- Carreteres, camins i pistes forestals i la seua ampliació quan no estiguen sotmeses a declaració d'impacte.
  
- Introducció de noves espècies vegetals o animals, excepte en el cas dels cultius agrícoles.
  
- Rompudes de terrenys forestals quan no haja de sotmetre's a avaluació d'impacte.
  
- Xarxes i infrastructura de transport d'energia quan no estiguen sotmeses a avaluació d'impacte.
  
- Canalització de barrancs i llits fluvials i regeneració de riberes, així com construcció de preses o dics.
  
- Actuacions de neteja i desbrossament de llits considerats com d'alt valor ecològic en l'article 9.5 d'aquestes Normes.-
  
TÍTOL III
  
Normes particulars
  
CAPÍTOL I
  
Concepte i aspectes generals
  
Article 64. Concepte
  
1. Als efectes de particularitzar les Normes Protectores establides mitjançant aquest Pla, s'ha subdividit l'àmbit territorial del PORN en dos grans zones:
  
- Zona de Protecció (SP): Correspon a l'àrea per a la que es proposa la declaració de parc natural.
  
- Zona d'Influència (Z): Correspon a l'àmbit territorial del PORN perifèric al que es proposa la declaració de parc natural.
  
2. Per a la descripció dels límits de la Zona de Protecció, s'ha pres com a origen el punt de contacte entre els límits de terme municipal de Nàquera, Serra i Bétera, en l'extrem sudoccidental, i seguint en direcció aquest en el sentit de les agulles del rellotge. L'àrea que es proposa declarar com a parc quedaria delimitada conforme es descriu a continuació, havent pres com a base per a això la toponímia de la cartografia militar escala 1:50.000:
  
Límit Sud:
  
Partint de la confluència entre els límits municipals de Bétera, Serra i Náquera seguix la delimitació cap al nord-est coincidint amb el límit municipal entre Serra i Náquera fins a la partida de la Lloma de la Balseta, continua pel camí rural que curta el dit límit municipal fins a la seua confluència amb la carretera Náquera-Porta-Coeli (VV-6043) a l'altura del PK 4.Seguix per esta carretera fins a la seua confluència amb la carretera Serra-Náquera (VP-6044) en el PK 21, seguint per esta carretera cap al sud fins a arribar al límit municipal entre Serra i Náquera, continuant cap a l'est seguint aquest límit fins a arribar a la cota 300. Seguix la delimitació coincident amb la dita cota fins a arribar a la confluència entre els límits municipals de Náquera, Segart i Albalat dels Tarongers, continuant pel límit entre estos dos últims municipis i posteriorment per la cota 300, al sud de la Mola de Segart, fins a la capçalera del Barranc de les Coves, pel que seguix cap al sud fins a la connexió amb la cota 200. Continua cap a l'est per esta cota passant al sud de les Penyes de Guaita i la Muntanya Negra.
  
Límit Est:
  
Continua la delimitació en direcció nord coincidint amb la cota 200 fins a la urbanització d'Aigües Amargues en terme de Gilet, vorejant esta pel sud i oest i continuant al nord per la carretera que la comunica amb St. Esperit cap al nord fins a la seua intersecció amb la cota 200, seguint per la dita cota cap al nord vorejant l'Alt de la Redona per l'est. Continua seguint la cota 200 fins a la intersecció amb el barranc de Segart, des d'on el límit gira cap al sudest seguint el límit del sòl urbà de la urbanització del Murtal i el límit del sòl urbà industrial i del nucli urbà, quedant estos fora de la Zona de Protecció, des d'on seguix en direcció nordest fins a arribar a la carretera de Segart (CV-329) i continua per aquesta fins a la intersecció amb la cota 200 en el barranc de Segart, continua per esta cota travessant el terme d'Albalat dels Tarongers i entrant en el d'Estivella fins a connectar la dita cota amb el Barranc de Linares.
  
Límit Nord:
  
Seguix aigües dalt pel barranc de Linares fins a intersectar amb la cota 300, per la que continua fins a la seua intersecció amb el límit entre els municipis de Serra i Estivella. Continua pel dit límit cap al nord i després pel límit entre Torres Torres i Serra, fins a la seua intersecció amb la cota 350, seguix per esta fins al barranc de Banyet, pel que continua aigües baix fins a la intersecció amb la cota 300; seguix per la mateixa en el terme d'Algimia d'Alfara fins al barranc de la Jara Continua cap a l'oest pel barranc, per a després seguir per una pista, direcció oest primer i girant després cap al nordest, fins a arribar al barranc del Murteral. Continua aigües dalt del citat barranc, en terme de Segorbe, fins a la confluència amb la cota 500, travessant el dit terme cap al nordoest coincidint amb la citada cota fins a la seua intersecció amb la carretera Gátova-Altura (CS-603) en el PK 7. Seguix per la dita carretera en direcció a Altura fins a la seua connexió amb la cota 500 a l'altura del PK 5, continuant la delimitació seguint la dita cota en terme d'Altura fins a la seua intersecció amb el Barranc de Uñoz i el camí al Mas de Uñoz.
  
Límit Oest:
  
Seguix en direcció sud pel citat camí, paral·lel al Barranc d'Uñoz i, a continuació, al Barranc del Pas, passant al costat del Mas de Uñoz i seguint pel dit camí fins a la intersecció amb el límit municipal entre Altura i Gátova. Continua cap al sud pel citat límit i després, ja en terme de Gátova, pel camí del Barri de Marmolé i el paratge de la Font Freda fins a arribar al Barranc de Gátova o d'Olocau a l'altura del PK 14 de la carretera Altura-Gátova (CS-603). Seguix cap al sud per aquest barranc fins a la població d'Olocau, on s'encreua amb la carretera V-604. Continua el límit pel barranc d'Olocau fins a la partida de les Solanicas, per a seguir per la cota 300 seguint la línia recta de mínima distància des del barranc. Seguix per la cota 300 fins a la intersecció amb el límit entre els municipis d'Olocau i Serra, continuant cap al sud pel dit límit fins a intersectar amb la cota 200, per la que seguix fins a arribar al límit entre els termes de Serra i Bétera, pel qual continua fins al punt en què confluïxen els límits municipals de Serra, Bétera i Náquera, on va començar la descripció de la delimitació.
  
3. La Zona de Protecció (SP) se subdividix, al seu torn, en les següents categories per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora:
  
- Àrees d Protecció Ecològica (PE)
  
- Àrees d Protecció Paisatgística (PP)
  
- Àrees d'Antropitzades (AI)
  
Esta subdivisió servirà, al seu torn, de referència a l'ordenació que s'efectuarà en el Pla rector d'Ús i Gestió de l'espai protegit.
  
4. La Zona d'Influència (Z) se subdividix en les següents categories per a aconseguir els objectius de protecció i millora previstos en aquest Pla:
  
- Àrees de Predomini Forestal (PC)
  
- Àrees de Regeneració (RB)
  
- Àrees De Predomini Agrícola (AG)
  
- Àrees Urbanitzades (AU)
  
5. Les determinacions inherents a cada una de les categories de protecció assenyalades en els paràgrafs anteriors d'aquest article, constituïxen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i activitats permeses i prohibides per aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals.
  
Article 65. Interpretació
  
1. En tot el no regulat en aquestes Normes Particulars seran d'aplicació les disposicions contingudes en les Normes Generals de Regulació d'Usos i Activitats.
  
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les Normes Particulars sobre les Generals.
  
CAPÍTOL II
  
Zona d'Influència (Z)
  
Secció primera
  
Àrees de Predomini Forestal (PC)
  
Article 66. Caracterització
  
1. Queden incloses en esta unitat totes les masses forestals en les que predomina l'arbratge. Aquestes masses, presenten un alt valor natural i donen lloc a l'existència d'hàbitats idonis i recer per a espècies faunístiques de gran interés ecològic. Complixen una important funció protectora i paisatgística, sense oblidar el seu potencial econòmic com a zona de producció forestal (suro, fusta, etc.). Així mateix, s'inclouen els cursos i masses d'aigua i llacunes permanents i estacionals, d'elevat valor ecològic per la seua riquesa faunística i diversitat vegetal, així com per la seua qualitat paisatgística.
  
2. El criteri d'intervenció en les masses de pinar, dominants en gran part del territori i en les que estan presentes dues espècies, pi blanc (Pinus halepensis) i pi negre (Pinus pinaster), és potenciar la producció per a aquelles zones en què es puga compaginar esta amb una adequada protecció i que puga significar un element de millora en l'economia rural, sent factors determinants les possibilitats reals del mercat i la necessitat de protecció del sòl. El manteniment de l'ecosistema s'aplicarà amb caràcter prioritari en aquelles masses que resulten especialment valuoses per la seua labor de protecció. Així mateix, s'haurà d'afavorir la introducció progressiva de l'espècie de Quercus més adequada a fi de diversificar i enriquir l'ecosistema.
  
3. En aquells pinars que han començat a ser envaïts per espècies frondoses del gènere Quercus, el criteri d'intervenció és aconseguir formacions boscoses que els Quercus siguen l'espècie principal, permetent la presència d'una massa forestal mesclada.
  
4. El criteri d'intervenció per a les formacions boscoses que la carrasca (Quercus rotundifolia) és dominant és el de conservació de les masses existents, potenciació de les mateixes i la regeneració i repoblació naturals, amb especial insistència en actuacions dirigides a afavorir la repoblació natural per llavors i la producció de bellotes; així com el foment de la seua utilització amb fins científics i didàctics-naturalístics.
  
5. El criteri d'intervenció per a les riberes i masses d'aigua, de gran importància per constituir corredors naturals, continus i intercomunicats que faciliten la mobilitat de la fauna i la migració de teixons, és el manteniment de les formacions singulars existents i la regeneració i repoblació d'estos ecosistemes, preservant el seu interés científic i ambiental, ja que sustenten espècies i processos ecològics exclusius d'aquest medi, a més de complir una important funció complementària amb els ecosistemes de l'entorn i de diversificació d'hàbitats.
  
Article 67. Localització
  
S'estén per les zones de bosc i els cursos i masses d'aigua, en aquest cas abraça la franja ocupada per la zona de policia establida en la legislació d'Aigües i en els casos en què la franja de vegetació silvestre lligada a aquests ambients humits siga de major amplària, també s'inclourà en esta categoria d'ordenació. El seu àmbit territorial queda delimitat en el pla d'ordenació.
  
Article 68. Usos permesos
  
1. Sense perjudici del que disposa les normes de regulació d'usos i activitats d'aquest Pla, es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats al desenvolupament de l'activitat forestal, ramadera i cinegètica, i en particular, les activitats destinades a la regeneració i potenciació de la sureda i el carrascar o del bosc mixt en el cas del pinar.
  
2. Tractaments selectius de millora i conservació, tals com cures culturals i netes, eliminació selectiva de matoll, podes de formació i en especial mesures per a aconseguir la regeneració natural, que es podrà completar mitjançant actuacions complementàries de repoblació. En tot cas, es precisarà d'autorització de l'administració forestal previ informe de l'administració competent en espais naturals.
  
3. Tala de pins i aprofitament fuster sempre que no perjudique al procés de regeneració de l'arbratge en la zona i d'acord amb el que establix les Normes Generals d'aquest Pla i segons es determine en el Pla Forestal de la Serra Calderona definit en els articles 36 i 37 de les Normes Generals i en els Plans Tècnics d'Aprofitament Forestal que es redacten a l'efecte. Es requerix l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
4. Obres de captació d'aigua, sempre que s'ajusten a les especificacions assenyalades en les normes generals d'aquest Pla. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.
  
5. Infrastructura de defensa contra incendis forestals, i, si és procedent, les obres de captació d'aigua lligades a la mateixa. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
6. Construcció i condicionament de pistes i camins forestals destinats exclusivament a la lluita contra incendis forestals. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística hauran de comptar amb Estimació d'Impacte Ambiental quan no estiguen sotmesos a Declaració d'Impacte Ambiental.
  
7. Els usos i actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'estos espais o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreatiu-naturalístiques; incloent actuacions i adequacions recreatiu-naturalístiques de caràcter extensiu, tals com marcatge i senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visitables, i zones de descans que podran incorporar elements de suport sempre que no comporten edificació. En tot cas, requeriran informe favorable de l'administració competent en espais naturals. Tot això, sense perjuí de les determinacions que en el futur realitze el Pla d'Ordenació de l'Ús Públic previst en l'article 47 de les Normes Generals.
  
8. L'activitat cinegètica en terrenys sotmesos a règim cinegètic especial, d'acord amb les condicions i determinacions assenyalades en les Normes Generals d'aquest Pla.
  
9. L'activitat ramadera, amb les condicions assenyalades en les Normes Generals d'aquest Pla o qualssevol altres que puga disposar la Conselleria de Medi Ambient per a garantir la conservació i regeneració de la massa forestal. D'acord amb el que assenyala l'article 35 d'estes Normes, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació haurà de realitzar en el termini màxim de dos anys des de l'aprovació d'aquest PORN, un pla d'aprofitament d'esta activitat en orde a evitar que puga perjudicar la regeneració vegetal.
  
10. Els magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola i ramadera en els enclavats de camps de cultiu. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb l'autorització de l'administració competent en espais naturals.
  
11. Els magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació forestal en els enclavats de camps de cultiu. En tot cas, prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística hauran de comptar amb informe favorable de l'administració competent en espais naturals.
  
12. Campaments de turisme en els enclavats de camps de cultiu. Les instal·lacions necessàries s'ubicaran preferentment en edificacions existents. En tot cas, requeriran Estimació d'Impacte Ambiental. Tot això sense perjudici de les determinacions que en el futur realitze el Pla d'Ordenació de l'Ús Públic previst en l'article 47 de les Normes Generals.
  
13. Establiments de restauració o allotjament, únicament quan es realitzen mitjançant la rehabilitació o restauració d'edificació preexistent i sempre que no supose un increment del volum edificat i estiguen adequadament resolts l'accés rodat, aparcament, abastiment d'aigua i arreplegada, eliminació i depuració de tota classe de residus i abocaments. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb Estimació d'Impacte Ambiental. Tot això, sense perjuí de les determinacions que en el futur realitze el Pla d'Ordenació de l'Ús Públic previst en l'article 47 de les Normes Generals.
  
14. Els línies elèctriques i de telecomunicacions, amb les condicions i requisits establits en les Normes Generals del present PORN, sempre que el seu fi siga per a donar servei a poblacions de l'àmbit del PORN. En qualsevol cas, precisaran d'Estimació d'Impacte Ambiental quan no es troben sotmesos a Declaració d'Impacte Ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990.
  
15. Dipòsits d'aigua d'acord amb les condicions i requisits establits en l'article 56 de les Normes Generals d'aquest Pla.
  
16. Heliports destinats exclusivament a l'extinció i prevenció d'incendis forestals.
  
17. Obres de restauració hidrològic-forestal. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
18. Construcció, modificació de traçat i ampliació de carreteres, d'acord amb el que assenyala l'article 55 d'aquestes Normes.
  
19. Infrastructures de sanejament i depuració d'aigües residuals, d'acord amb el que assenyala l'article 57 d'aquestes Normes.
  
20. Actuacions de restauració en zones afectades per activitats extractives i mineres, d'acord amb el projecte de restauració aprovat segons el que preveu les Normes Generals.
  
21. Sense perjudici de les limitacions imposades per la legislació d'aigües, en les riberes de rambles i barrancs i en les masses d'aigua, les activitats i usos no prohibits per aquest Pla i que hagen de comptar amb autorització de l'Organisme de Conca, precisaran amb caràcter previ a esta d'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Article 69. Usos prohibits
  
1. Es consideren usos prohibits amb caràcter general tots els que comporten una degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es prohibeixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, ramadera i cinegètica i d'aprofitaments del muntanya, o al desenvolupament d'activitats científiques i naturalístiques i no es troben expressament permesos en l'article anterior.
  
2. Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres o l'explotació dels recursos miners.
  
3. Construccions i instal·lacions industrials de qualsevol tipus.
  
4. Construccions residencials de qualsevol tipus, excepte les expressament autoritzats en l'article anterior.
  
5. Actuacions i instal·lacions de caràcter esportiu i turístico-recreatiu, excepte les adequacions naturalístiques i recreatives previstes en l'article anterior.
  
6. Establiments de restauració o allotjament, excepte els expressament autoritzats en l'article anterior.
  
7. Construccions i edificacions públiques singulars, tals com: construccions i edificacions vinculades a la defensa nacional, centres sanitaris especials, centres d'ensenyança i culturals i cementiris. Les existents en el moment d'aprovació d'aquest Pla, podran mantenir-se, i l'ampliació de la seua superfície o del volum edificat només s'admetrà si està convenientment justificat.
  
8. Obres, magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola, ramadera o forestal, i infrastructura de serveis lligada a les mateixes, excepte les expressament permeses en l'article anterior.
  
9. Publicitat exterior i imatges i símbols commemoratius, excepte indicadors de caràcter institucional.
  
10. La tala o arrancament de qualsevol espècie vegetal de port arbori distinta del pi o espècies exòtiques que hagen de ser eliminades, excepte per raons fitosanitàries o que siga necessari per a la millora, sanejament i recuperació de les formacions de Quercínees o altres espècies objecte de protecció. En tot cas, els dits tractaments es realitzaran d'acord amb les previsions que establisca el Pla Forestal de la Serra Calderona i, si és procedent, els Plans Tècnics d'Aprofitament Forestal.
  
11. Tanques i closes cinegètiques.
  
12. Conduccions elèctriques i de telecomunicacions la finalitat del qual siga externa a l'àmbit del PORN
  
13 . Construcció de carreteres i camins de nova planta, amb excepció dels camins destinats a la defensa contra incendis forestals, els quals, excepte en cas d'emergència, hauran d'estar prèviament contemplats en el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de la Serra Calderona.
  
14. Abocadors de residus urbans i instal·lacions annexes.
  
15. En les riberes i masses d'aigua, a més del que assenyala els paràgrafs anteriors d'aquest article i sense perjuí de les limitacions imposades per la legislació d'aigües, es prohibixen els següents usos:
  
- Usos i activitats que puguen suposar un maneig abusiu de les aigües i contribuïsquen a disminuir la quantitat i qualitat de les mateixes; així com els que puguen afectar a la seua riquesa biològica.
  
- Obres de captació d'aigua que puguen alterar en algun grau les condicions dels complexos humits o les que suposen retenció, apropiació o maneig abusiu dels fluixos hídrics.
  
- Extracció d'àrids i terres, excepte la retirada d'acumulacions de qualsevol material que supose un risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda.
  
- Obres de desmuntes, aterraments i farciments.
  
- Establiments, infrastructures i construccions de qualsevol tipus, inclús desmuntables.
  
- Abocament de residus urbans o líquids de qualsevol tipus.
  
- Qualsevol ús, instal·lació o activitat que puga suposar un obstacle a la lliure circulació de les aigües en cas d'avinguda.
  
Secció segona
  
Àrees de Regeneració (RB)
  
Article 70. Caracterització
  
Queden incloses en esta categoria aquelles zones que presenten un estrat arbori poc desenvolupat. La categoria RB reunix, així mateix, tres grans tipus d'àrees:
  
1. Zones en què predominen les formacions de matoll amb una cobertura vegetal mitja-alta, amb major o menor presència d'un cobricel poblat d'arbres. Són, en general, espais en procés de regeneració natural que mantenen una cobertura vegetal acceptable, complint una important funció com a protectors del sòl, de manera que en una primera fase no hi ha raons de tipus ecològic ni econòmic que exigisquen la restauració de masses arbòries mitjançant repoblació. El criteri d'intervenció per a aquesta categoria és el manteniment d'aquestes àrees mitjançant una actuació dirigida a la seua conservació, afavorint la seua regeneració natural, com a pas previ per a realitzar actuacions encaminades a reforestar estes zones amb espècies arbòries característiques de la zona.
  
2. Zones dominades per formacions de matoll que presenten un estrat arbori molt poc desenvolupat i mantenen una baixa cobertura vegetal donant lloc a importants problemes erosius. Predominen els matolls i zones cultivades abandonades, fonamentalment en zones de bancals en forts pendents. El criteri d'intervenció per a esta categoria, queda centrat a potenciar una repoblació i regeneració activa.
  
3. Terrenys agrícoles marginals de cultius llenyosos, com a ametler, garrofera i alguns fruiters, situats, generalment, en zones amb forts pendents. El criteri d'intervenció és el de conservar la vegetació llenyosa residual del cultiu agrícola, com a element fixador del sòl, seguida d'una progressiva introducció d'espècies que, afavorides per les condicions pròpies del terreny agrícola, permeten una cobertura elevada del sòl i el seu progressiu pas a zones forestals arborades quan no es considere necessari el seu manteniment per a la prevenció i lluita contra els incendis forestals, com a àrees tallafocs o de discontinuïtat de la massa forestal.
  
Article 71. Localització
  
Són formacions molt ben representades en el territori i se situen, en general, entorn de masses boscoses, solen coincidir amb zones que han sofert de manera reiterada els efectes dels incendis forestals. La seua distribució s'arreplega en el pla d'ordenació.
  
Article 72. Usos permesos
  
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, els destinats al desenvolupament de l'activitat forestal, ramadera i cinegètica i, en particular, tots aquells destinats a afavorir la regeneració natural d'estos espais com a pas previ per a realitzar actuacions encaminades a la reforestació.
  
2. Tractaments selectius de millora i conservació, tals com cures culturals i netes, eliminació selectiva de matoll, podes de formació i en especial mesures per a aconseguir la regeneració natural, que es podrà completar mitjançant actuacions complementàries de repoblació. En tot cas, es precisarà d'autorització de l'administració forestal previ informe de l'administració competent en espais naturals.
  
3. Tala de pins i aprofitament fuster sempre que no perjudique al procés de regeneració de l'arbratge en la zona i d'acord amb el que establix les Normes Generals d'aquest Pla i segons es determine en el Pla Forestal de la Serra Calderona definit en els articles 36 i 37 de les Normes Generals i en els Plans Tècnics d'Aprofitament Forestal que es redacten a l'efecte. Es requerix l'autorització de l'administració forestal previ informe favorable de l'administració competent en espais naturals.
  
4. Obres de captació d'aigua, sempre que s'ajusten a les especificacions assenyalades en les normes generals d'aquest Pla. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.
  
5. Infrastructura de defensa contra incendis forestals, i, si és procedent, les obres de captació d'aigua lligades a la mateixa. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
6. Construcció i condicionament de pistes i camins forestals destinats exclusivament a la lluita contra incendis forestals. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística hauran de comptar amb Estimació d'Impacte Ambiental quan no estiguen sotmesos a Declaració d'Impacte Ambiental.
  
7. Els usos i actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'aquests espais o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreatiu-naturalístiques; incloent actuacions i adequacions recreatiu-naturalístiques de caràcter extensiu, tals com marcatge i senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visibles, i zones de descans que podran incorporar elements de suport. Es consideren usos específicament permesos:
  
- Instal·lacions permanents de restauració, inclús les de nova construcció, d'acord amb els requisits previstos en els articles 48 i 49 de les Normes Generals d'aquest Pla.
  
- Àrees recreatives i instal·lacions esportives al mig rural, d'acord amb les condicions previstes en l'article 48 de les Normes Generals d'aquest Pla.
  
- Albergs de caràcter social, d'acord amb els requisits previstos en els articles 48 i 49 de les Normes Generals d'aquest Pla.
  
En tot cas, requeriran informe favorable de l'administració competent en espais naturals prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística. Tot això, sense perjudici de les determinacions que en el futur realitze el Pla d'Ordenació de l'Ús Públic previst en l'article 47 de les Normes Generals.
  
8. L'activitat cinegètica en terrenys sotmesos a règim cinegètic especial, d'acord amb les condicions i determinacions assenyalades en les Normes Generals d'aquest Pla.
  
9. L'activitat ramadera amb les condicions assenyalades en les Normes Generals d'aquest Pla o qualssevol altres que puga disposar la Conselleria de Medi Ambient per a garantir la conservació i regeneració de la massa forestal. D'acord amb el que disposa l'article 35 d'estes Normes, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació haurà de realitzar en el termini màxim de dos anys des de l'aprovació d'aquest PORN, un pla d'aprofitament d'esta activitat en orde a evitar que puga perjudicar la regeneració vegetal.
  
10. Els magatzems i instal·lacions destinades a l'explotació agrícola i ramadera en els enclavats de camps de cultiu. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals.
  
11. Els magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació forestal en els enclavats de camps de cultiu. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals.
  
12. Campaments de turisme en els enclavats de camps de cultiu. Les instal·lacions necessàries s'ubicaran preferentment en edificacions existents. En tot cas, requeriran Estimació d'Impacte Ambiental. Tot això sense perjudici de les determinacions que en el futur realitze el Pla d'Ordenació de l'Ús Públic previst en l'article 47 de les Normes Generals.
  
13. Establiments de restauració o allotjament, prioritàriament quan es realitzen mitjançant la rehabilitació o restauració d'edificació preexistent. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals i Estimació d'Impacte Ambiental. Tot això, sense perjudici de les determinacions que en el futur realitze el Pla d'Ordenació de l'Ús Públic previst en l'article 47 de les Normes Generals.
  
14. Centres sanitaris especials, d'acord amb els requisits previstos en l'article 52 de les Normes Generals d'aquest Pla.
  
15. Els línies elèctriques i de telecomunicacions, amb les condicions i requisits establits en les Normes Generals del present PORN Sense perjudici del que disposa el Decret 162/1990, quan travessen terrenys forestals precisaran d'Estimació d'Impacte Ambiental quan no estiguen sotmesos a Declaració d'Impacte Ambiental.
  
16. Dipòsits d'aigua d'acord amb les condicions i requisits establits en l'article 56 de les Normes Generals d'aquest Pla.
  
17. Heliports destinats exclusivament a l'extinció i prevenció d'incendis forestals.
  
18. Obres de restauració hidrológico-forestal. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
19. Construcció, modificació de traçat i ampliació de carreteres, d'acord amb el que assenyala l'article 55 d'aquestes Normes.
  
20. Infrastructures de sanejament i depuració d'aigües residuals, d'acord amb el que assenyala l'article 57 d'aquestes Normes.
  
21. Actuacions de restauració en zones afectades per activitats extractives i mineres, d'acord amb el projecte de restauració aprovat segons el que preveu les Normes Generals.
  
22. Abocadors de residus urbans i instal·lacions annexes, sempre que es justifique l'ineludible de la seua ubicació, havent de comptar en qualsevol cas amb Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
23. Activitats extractives i mineres, d'acord amb el que disposa els articles 28 i 29 de les Normes Generals.
  
24. Tanques i closes de caràcter cinegètic. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística hauran de comptar amb l'autorització de l'administració competent en espais naturals.
  
25. Sense perjudici de les limitacions imposades per la legislació d'aigües, en les riberes de rambles i barrancs i en les masses d'aigua, les activitats i usos no prohibits per aquest Pla i que hagen de comptar amb autorització de l'Organisme de Conca, precisaran amb caràcter previ a esta d'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Article 73. Usos prohibits
  
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten una degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es prohibixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, ramadera i cinegètica i d'aprofitaments de la forest, o al desenvolupament d'activitats científiques i naturalístiques.
  
2. Construccions residencials de qualsevol tipus, excepte les expressament autoritzades en l'article anterior.
  
3. Construccions i instal·lacions industrials.
  
4. Actuacions i instal·lacions de caràcter turístico-recreatiu, excepte les previstes en l'article anterior.
  
5. Establiments de restauració o allotjament, excepte els expressament autoritzats en l'article anterior.
  
6. Construccions i edificacions públiques singulars, tals com: construccions i edificacions vinculades a la defensa nacional, centres d'ensenyança i culturals, cementiris, que no hagen sigut autoritzats en l'article anterior. Les existents en el moment d'aprovació d'aquest Pla, podran mantenir-se, i l'ampliació de la seua superfície o del volum edificat només s'admetrà si està convenientment justificada.
  
7. Obres, magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola, ramadera o forestal, i infrastructura de serveis lligada a les mateixes, excepte les expressament contemplades en l'article anterior.
  
8. Publicitat exterior, imatges i símbols commemoratius, excepte indicadors de caràcter institucional.
  
9. La tala o arrencament de soca-rel de qualsevol espècie vegetal de port arbori distinta del pi o espècies exòtiques que hagen de ser eliminades, excepte per raons fitosanitàries o que siga necessari per a la millora, sanejament i recuperació de les formacions de Quercínees o altres espècies objecte de protecció. En tot cas, els dits tractaments es realitzaran d'acord amb les previsions que establisca el Pla Forestal de la Serra Calderona i, si és procedent, els Plans Tècnics d'Aprofitament Forestal.
  
10. Construccions, de caràcter permanent o temporal, lligades a l'activitat cinegètica.
  
Secció tercera
  
Àrees de Predomini Agrícola (AG)
  
Article 74. Caracterització
  
Coincidix amb les zones d'ús agrícola, tant de secà com de regadiu. El criteri general per a aquestes zones és la potenciació de cultius tradicionals i el manteniment de l'aprofitament agrícola intensiu, compatibilitzant el rendiment econòmic amb el manteniment d'unitats paisatgístiques d'alt valor. En el cas de cultius agrícoles restringits es potenciarà el seu manteniment com a pràctica de conservació de sòls amb una erosionabilitat molt alta o com a àrees tallafocs.
  
Article 75. Localització
  
La major part de les Àrees de Predomini Agrícola es localitzen en el bord de l'àmbit territorial del PORN. Els cultius de regadiu es concentren, fonamentalment, en els termes de Náquera, Gilet, Albalat dels Tarongers, Estivella, Torres Torres, Algimia d'Alfara i Segorbe.
  
Article 76. Usos permesos
  
Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les categories anteriors i, en general, les activitats compatibles amb el que establix el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que disposa les Normes Generals d'aquest Pla i en la Llei 4/1992 sobre el sòl no urbanitzable i la Llei 2/1997 de modificació de l'anterior.
  
Article 77. Usos prohibits
  
Amb caràcter general, es prohibixen els usos considerats no compatibles pel planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjuí del que disposa les Normes Generals d'aquest Pla i en la Llei 4/1992 sobre el sòl no urbanitzable i la Llei 2/1997 de modificació de l'anterior.
  
Secció quarta
  
Àrees Urbanitzades (AU)
  
Article 78. Caracterització
  
Correspon a les zones urbanitzades.
  
Article 79. Localització
  
Aquests espais coincidixen amb les zones classificades com a sòl urbà i sòl urbanitzable.
  
Article 80. Usos permesos
  
Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les categories anteriors i, en general, les activitats compatibles amb el que establix el planejament urbanístic vigent, sense perjudici del que disposa les Normes Generals d'aquest Pla.
  
Article 81. Usos prohibits
  
Amb caràcter general, es prohibixen els usos considerats no compatibles pel planejament urbanístic vigent, sense perjudici del que disposa les Normes Generals d'aquest Pla.
  
CAPÍTOL III
  
Zona de Protecció
  
Secció primera
  
Àrees de Protecció Ecològica (PE)
  
Article 82. Caracterització
  
1. Correspon a aquells espais que pels seus rellevants valors ecològics, geomorfològics i paisatgístics constituïxen un bon exponent de la singularitat dels diferents subsistemes de la Serra, exigint una rigorosa limitació dels aprofitaments i potenciació de la riquesa ecològica. S'inclouen en esta categoria:
  
a) Les sureres de la Serra o etapes de substitució en què esta espècie és dominant, junt amb formacions de matolls, amb major o menor presència d'un cobricel poblat d'arbres d'alt valor ecològic i paisatgístic que, encara quan s'han vist fortament afectats per recents incendis forestals, presenten una òptima capacitat de regeneració. En aquest cas, són, en general, etapes de substitució dels boscs de carrasques i sureres que mantenen una cobertura vegetal acceptable, complint una important funció com a protectors del sòl.
  
b) Zones de nidificació d'espècies, sensibles a la presència humana.
  
c) Àrees importants per a espècies de flora i fauna singulars o endèmiques.
  
2. El criteri d'intervenció per a les masses de carrascar i sureda és el de conservació de les masses existents, potenciació de les mateixes i la regeneració i repoblació naturals, amb la finalitat de mantenir els processos ecològics essencials i la seua diversitat biològica. Fent especial insistència en actuacions dirigides a afavorir la repoblació natural per llavors i la producció de bellotes; així com el foment de la seua utilització amb fins científics i didàctics-naturalístics.
  
3. En les zones de pinar, el criteri principal és aconseguir el manteniment de l'ecosistema, afavorint-se la introducció progressiva de l'espècie de Quercus més adequada a fi de diversificar i enriquir l'ecosistema. En aquells pinars que han començat a ser envaïts per frondoses, el criteri d'intervenció és aconseguir formacions boscoses que els Quercus siguen l'espècie principal, permetent la presència d'una massa forestal mesclada.
  
4. L'objectiu per a les riberes i masses d'aigua és el manteniment de les formacions singulars existents i la regeneració i repoblació d'estos ecosistemes, preservant el seu interés científic i ambiental.
  
5. Quant a les zones en què el matoll és dominant, l'objectiu és el manteniment d'aquestes àrees, afavorint la seua regeneració natural com a pas previ per a realitzar actuacions encaminades a reforestar estes zones amb espècies arbòries adequades.
  
Article 83. Localització
  
S'estén per les zones de bosc i solen coincidir amb el nucli de la Serra, sent en gran part de propietat pública. El seu àmbit territorial queda delimitat en el pla d'ordenació.
  
Article 84. Usos permesos
  
Sense perjudici de les determinacions que establisca el Pla Rector d'Ús i Gestió quant a la regulació d'usos i activitats en l'àmbit de la Zona de Protecció (SP), el qual podrà modificar el que disposa estes Normes únicament quan suposen una major protecció dels valors ecològics i paisatgístics. Es consideren usos permesos en les zones incloses en la categoria de Protecció Ecològica (PE), els següents:
  
a) Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a la regeneració i potenciació de la sureda i el carrascar.
  
b) Tractaments selectius de millora i conservació, tals com cures culturals i netes, eliminació selectiva de matoll, podes de formació i en especial mesures per a aconseguir la regeneració natural, que es podrà completar mitjançant actuacions complementàries de repoblació. En tot cas, es precisarà d'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
c) Tala de pins i aprofitament Fuster en terrenys de propietat particular, sempre que no perjudique el procés de regeneració de la població d'arbres en la zona, d'acord amb el que establix les Normes Generals d'aquest Pla i segons es determine en el Pla Forestal de la Serra Calderona, definit en els articles 36 i 37 de les Normes Generals, i en els Plans Tècnics d'Aprofitament Forestal que s'hauran de redactar a l'efecte. Es requerix l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
d) Infrastructura de defensa contra incendis forestals, i, si és procedent, les obres de captació d'aigua lligades a la mateixa. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
e) Construcció i condicionament de pistes i camins forestals destinats exclusivament a la lluita contra incendis forestals Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística hauran de comptar amb Estimació d'Impacte Ambiental quan no estiguen sotmesos a Declaració d'Impacte Ambiental.
  
f) Els usos i actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'estos espais o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreatiu-naturalístiques; incloent actuacions i adequacions recreatiu-naturalístiques de caràcter extensiu, tals com marcatge i senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visitables, i zones de descans que podran incorporar elements de suport sempre que no comporten edificació. En tot cas, únicament podran realitzar-se quan es troben contemplades en el Pla d'Ordenació de l'Ús Públic previst en l'article 47 de les Normes Generals i una vegada haja sigut aprovat, requerint, en tot cas, informe favorable de l'administració competent en espais naturals.
  
g) L'activitat cinegètica en terrenys sotmesos a règim cinegètic especial, d'acord amb les condicions i determinacions assenyalades en les Normes Generals d'aquest Pla.
  
h) L'activitat ramadera, amb les condicions assenyalades en les Normes Generals d'aquest Pla o qualssevol altres que puga disposar la Conselleria de Medi Ambient per a garantir la conservació i regeneració de la massa forestal. D'acord amb el que assenyala l'article 35 d'aquestes Normes, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació haurà de realitzar en el termini màxim de dos anys des de l'aprovació d'aquest PORN, un pla d'aprofitament d'aquesta activitat en orde a evitar que puga perjudicar la regeneració vegetal.
  
i) Les instal·lacions per a guarda de ramaderia en règim extensiu en els enclavats de camps de cultiu. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals.
  
j) Establiments de restauració o allotjament, únicament quan es realitzen mitjançant la rehabilitació o restauració d'edificació preexistent i sempre que no supose un increment del volum edificat i estiguen adequadament resolts l'accés rodat, aparcament, abastiment d'aigua i arreplegada, eliminació i depuració de tota classe de residus i abocaments. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb Estimació d'Impacte Ambiental. Tot això, sense perjuí de les determinacions que en el futur realitze el Pla d'Ordenació d'Ús Públic previst en l'article 47 de les Normes Generals.
  
k) Els línies elèctriques i de telecomunicacions, amb les condicions i requisits establits en les Normes Generals del present PORN, sempre que el seu fi siga per a donar servei a poblacions de l'àmbit del PORN i siga ineludible el seu pas per estos terrenys. En qualsevol cas, precisaran d'Estimació d'Impacte Ambiental quan no es troben sotmesos a Declaració d'Impacte Ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990.
  
l) Dipòsits d'aigua d'acord amb les condicions i requisits establits en l'article 56 de les Normes Generals d'aquest Pla.
  
m) Heliports destinats exclusivament a l'extinció i prevenció d'incendis forestals.
  
n) Obres de restauració hidrológicoforestal. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
o) Obres de condicionament i millora de carreteres, d'acord amb el que assenyala l'article 55 d'aquestes Normes.
  
p) Infrastructures de sanejament i depuració d'aigües residuals, d'acord amb el que assenyala l'article 57 d'aquestes Normes.
  
q) Actuacions de restauració en zones afectades per activitats extractives i mineres, d'acord amb el projecte de restauració aprovat segons el que preveu les Normes Generals.
  
r) Sense perjuí de les limitacions imposades per la legislació d'aigües, en les riberes de rambles i barrancs i en les masses d'aigua, les activitats i usos no prohibits per aquest Pla i que hagen de comptar amb autorització de l'Organisme de Conca, precisaran amb caràcter previ a esta d'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Article 85. Usos prohibits
  
Sense perjudici de les determinacions que establisca el Pla rector d'Ús i Gestió quant a la regulació d'usos i activitats en l'àmbit de la Zona de Protecció (SP), el qual podrà modificar el que disposa estes Normes únicament quan suposen una major protecció dels valors ecològics i paisatgístics. Es prohibixen en les zones incloses en la categoria de Protecció Ecològica (PE), els següents usos:
  
1. Es consideren usos prohibits amb caràcter general tots els que comporten una degradació del mig o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es prohibixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a l'explotació forestal, agrícola tradicional, ramadera i cinegètica i d'aprofitaments del muntanya, o al desenvolupament d'activitats científiques i naturalístiques i no es troben expressament permesos en l'article anterior.
  
2. Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres o l'explotació dels recursos miners.
  
3. Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus.
  
4. Construccions, de caràcter permanent o temporal, lligades a l'activitat cinegètica.
  
5. Actuacions i instal·lacions de caràcter esportiu i turístico-recreatiu, excepte les adequacions naturalístiques i recreatives previstes en l'article anterior.
  
6. Establiments de restauració o allotjament, excepte els expressament autoritzats en l'article anterior.
  
7. Campaments de turisme i albergs de caràcter social.
  
8. Construccions i edificacions públiques singulars, tals com: construccions i edificacions vinculades a la defensa nacional, centres sanitaris especials, centres d'ensenyança i culturals i cementiris. Les existents en el moment d'aprovació d'aquest Pla, podran mantenir-se, i l'ampliació de la seua superfície o del volum edificat només s'admetrà si està convenientment justificat.
  
9. Obres, magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola, ramadera o forestal, i infrastructura de serveis lligada a les mateixes, excepte les expressament permeses en l'article anterior.
  
10. Publicitat exterior i imatges i símbols commemoratius, excepte indicadors de caràcter institucional.
  
11. La tala o arrencament de soca-rel de qualsevol espècie vegetal de port arbori distinta del pi o espècies exòtiques que hagen de ser eliminades, excepte per raons fitosanitàries o que siga necessari per a la millora, sanejament i recuperació de les formacions de Quercinees o altres espècies objecte de protecció. En tot cas, els dits tractaments es realitzaran d'acord amb les previsions que establisca el Pla Forestal de la Serra Calderona i, si és procedent, els Plans Tècnics d'Aprofitament Forestal.
  
12. Tanques i closes cinegètiques.
  
13. Conduccions elèctriques i de telecomunicacions la finalitat del qual siga externa a l'àmbit del PORN
  
14 Construcció de carreteres i camins de nova planta, amb excepció dels camins destinats a la defensa contra incendis forestals, els quals, excepte en cas d'emergència, hauran d'estar prèviament contemplats en el Pla Sectorial de Prevenció d'Incendis Forestals de la Serra Calderona.
  
15. Instal·lacions provisionals per a l'execució d'Obra Pública i instal·lacions de servei de la carretera.
  
16. Abocadors de residus urbans i instal·lacions annexes.
  
17. Obres de captació d'aigua, excepte les destinades a la lluita contra els incendis forestals i les de correcció hidrológicoforestal.
  
18. En les riberes i masses d'aigua, a més del que assenyala els paràgrafs anteriors d'aquest article i sense perjuí de les limitacions imposades per la legislació d'aigües, es prohibixen els següents usos:
  
- Usos i activitats que puguen suposar un maneig abusiu de les aigües i contribuïsquen a disminuir la quantitat i qualitat de les mateixes; així com els que puguen afectar a la seua riquesa biològica.
  
- Obres de captació d'aigua que puguen alterar en algun grau les condicions dels complexos humits o les que suposen retenció, apropiació o maneig abusiu dels fluixos hídrics.
  
- Extracció d'àrids i terres, excepte la retirada d'acumulacions de qualsevol material que supose un risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda.
  
- Obres de desmuntes, aterraments i farciments.
  
- Establiments, infrastructures i construccions de qualsevol tipus, inclús desmuntables.
  
- Abocament de residus urbans o líquids de qualsevol tipus.
  
- Qualsevol ús, instal·lació o activitat que puga suposar un obstacle a la lliure circulació de les aigües en cas d'avinguda.
  
Secció segona
  
Àrees de Protecció Paisatgística
  
Article 86. Caracterització
  
1. Correspon a espais en què es permet el manteniment de les condicions d'ús i explotació que es vinguen realitzant, sempre de manera ordenada i amb la participació activa de l'home. Solen dominar les formacions de matoll amb o sense un estrat arbori i zones cultivades abandonades. Així mateix, queden inclosos en aquesta categoria aquells terrenys agrícoles marginals de cultius llenyosos, situats, generalment, en zones amb forts pendents.
  
2. El criteri d'intervenció per a estos espais és la millora d'estes àrees, permetent la seua regeneració natural on siga possible, com a pas previ per a realitzar actuacions encaminades a la diversificació i maduració de l'ecosistema. S'haurà de potenciar la seua regeneració activa, repoblant en els casos en què esta no siga possible, incloent la sembra d'espècies característiques del matoll en àrees d'escassa cobertura, difícil regeneració natural i amb problemes d'erosió i pèrdua d'horitzons edàfics. En les zones en què existisca un cobricel poblat d'arbres s'afavorirà el desenvolupament d'estes espècies mitjançant labors adequades de silvicultura.
  
3. En relació amb les zones agrícoles abandonades o els terrenys agrícoles marginals, el criteri és el de conservar la vegetació llenyosa residual del cultiu agrícola, com a element fixador del sòl.
  
Article 87. Localització
  
Es troba integrada esta categoria per terrenys de propietat privada que se situen, generalment, entorn dels espais de Protecció Ecològica, tal com s'arreplega en el pla d'ordenació.
  
Article 88. Usos permesos
  
Sense perjudici de les determinacions que establisca el Pla Rector d'Ús i Gestió quant a la regulació d'usos i activitats en l'àmbit de la Zona de Protecció (SP), el qual podrà modificar el que disposa estes Normes únicament quan suposen una major protecció dels valors ecològics i paisatgístics. Es consideren usos permesos en les zones incloses en la categoria de Protecció Paisatgística (PP), els següents:
  
a) Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a la regeneració i potenciació de la sureda i el carrascar; així com els destinats a afavorir la regeneració i desenvolupament del matoll com a pas previ a la restauració del bosc.
  
b) Tractaments selectius de millora i conservació, tals com cures culturals i netes, eliminació selectiva de matoll, podes de formació i en especial mesures per a aconseguir la regeneració natural, que es podrà completar mitjançant actuacions complementàries de repoblació. En tot cas, es precisarà d'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
c) Tala de pins i aprofitament Fuster en terrenys de propietat particular, sempre que no perjudique el procés de regeneració de l'arbratge en la zona, d'acord amb el que establix les Normes Generals d'aquest Pla i segons es determine en el Pla Forestal de la Serra Calderona, definit en els articles 36 i 37 de les Normes Generals, i en els Plans Tècnics d'Aprofitament Forestal que s'hauran de redactar a l'efecte. Es requerix l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
d) Infrastructura de defensa contra incendis forestals, i, si és procedent, les obres de captació d'aigua lligades a la mateixa. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.
  
e) Construcció i condicionament de pistes i camins forestals destinats exclusivament a la lluita contra incendis forestals. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística hauran de comptar amb Estimació d'Impacte Ambiental quan no estiguen sotmesos a Declaració d'Impacte Ambiental.
  
f) Els usos i actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'estos espais o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreatiu-naturalístiques; incloent actuacions i adequacions recreatiu-naturalístiques de caràcter extensiu, tals com marcatge i senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visitables, i zones de descans que podran incorporar elements de suport sempre que no comporten edificació. En tot cas, requeriran informe favorable de l'administració competent en espais naturals. Tot això, sense perjuí de les determinacions que en el futur realitze el Pla d'Ordenació de l'Ús Públic previst en l'article 47 de les Normes Generals.
  
g) L'activitat cinegètica en terrenys sotmesos a règim cinegètic especial, d'acord amb les condicions i determinacions assenyalades en les Normes Generals d'aquest Pla.
  
h) L'activitat ramadera, amb les condicions assenyalades en les Normes Generals d'aquest Pla o qualssevol altres que puga disposar la Conselleria de Medi Ambient per a garantir la conservació i regeneració de la massa forestal. D'acord amb el que assenyala l'article 35 d'estes Normes, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació haurà de realitzar en el termini màxim de dos anys des de l'aprovació d'aquest PORN, un pla d'aprofitament d'esta activitat en orde a evitar que puga perjudicar la regeneració vegetal.
  
i) Els magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola i ramadera en els enclavats de camps de cultiu. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals.
  
j) Campaments de turisme en els enclavats de camps de cultiu. Les instal·lacions necessàries s'ubicaran preferentment en edificacions existents. En tot cas, requeriran Estimació d'Impacte Ambiental. Tot això sense perjuí de les determinacions que en el futur realitze el Pla d'Ordenació de l'Ús Públic previst en l'article 47 de les Normes Generals.
  
k) Establiments de restauració o allotjament, prioritàriament quan es realitzen mitjançant la rehabilitació o restauració d'edificació preexistent i sempre que no supose un increment del volum edificat i estiguen adequadament resolts l'accés rodat, aparcament, abastiment d'aigua i arreplegada, eliminació i depuració de tota classe de residus i abocaments. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb Estimació d'Impacte Ambiental. Tot això, sense perjuí de les determinacions que en el futur realitze el Pla d'Ordenació de l'Ús Públic previst en l'article 47 de les Normes Generals.
  
l) Els línies elèctriques i de telecomunicacions, amb les condicions i requisits establits en les Normes Generals del present PORN, sempre que el seu fi siga per a donar servei a poblacions de l'àmbit del PORN En qualsevol cas, precisaran d'Estimació d'Impacte Ambiental quan no es troben sotmesos a Declaració d'Impacte Ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990.
  
m) Dipòsits d'aigua d'acord amb les condicions i requisits establits en l'article 56 de les Normes Generals d'aquest Pla.
  
n) Heliports destinats exclusivament a l'extinció i prevenció d'incendis forestals.
  
o) Obres de restauració hidrológicoforestal. Prèviament a l'obtenció de llicència Urbanística haurà de comptar amb Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
p) Obres de condicionament i millora de carreteres, d'acord amb el que assenyala l'article 55 d'aquestes Normes.
  
q) Infrastructures de sanejament i depuració d'aigües residuals, d'acord amb el que assenyala l'article 57 d'aquestes Normes.
  
r) Actuacions de restauració en zones afectades per activitats extractives i mineres, d'acord amb el projecte de restauració aprovat segons el que preveu les Normes Generals.
  
Article 89. Usos Prohibits
  
Sense perjudici de les determinacions que establisca el Pla rector d'Ús i Gestió quant a la regulació d'usos i activitats en l'àmbit de la Zona de Protecció (SP), el qual podrà modificar el que disposa aquestes Normes únicament quan suposen una major protecció dels valors ecològics i paisatgístics. Es prohibixen en les zones incloses en la categoria de Protecció Paisatgística (PP), els següents usos:
  
1. Es consideren usos prohibits amb caràcter general tots els que comporten una degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es prohibixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a l'explotació forestal, ramadera i cinegètica i d'aprofitaments del muntanya, o al desenvolupament d'activitats científiques i naturalístiques i no es troben expressament permesos en l'article anterior.
  
2. Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres o l'explotació dels recursos miners.
  
3. Construccions i instal·lacions industrials de qualsevol tipus.
  
4. Construccions residencials de qualsevol tipus, excepte les expressament autoritzades en l'article anterior.
  
5. Construccions, de caràcter permanent o temporal, lligades a l'activitat cinegètica.
  
6. Actuacions i instal·lacions de caràcter esportiu i turístico-recreatiu, excepte les adequacions naturalístiques i recreatives previstes en l'article anterior.
  
7. Establiments de restauració o allotjament, excepte els expressament autoritzats en l'article anterior.
  
8. Construccions i edificacions públiques singulars, tals com: construccions i edificacions vinculades a la defensa nacional, centres sanitaris especials, centres d'ensenyança i culturals i cementiris. Les existents en el moment d'aprovació d'aquest Pla, podran mantenir-se, i l'ampliació de la seua superfície o del volum edificat només s'admetrà si està convenientment justificat.
  
9. Obres, magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola, ramadera o forestal, i infrastructura de serveis lligada a les mateixes, excepte les expressament permeses en l'article anterior.
  
10. Publicitat exterior i imatges i símbols commemoratius, excepte indicadors de caràcter institucional.
  
11. La tala o arrencament de soca-rel de qualsevol espècie vegetal de port arbori distinta del pi o espècies exòtiques que hagen de ser eliminades, excepte per raons fitosanitàries o que siga necessari per a la millora, sanejament i recuperació de les formacions de Quercinees o altres espècies objecte de protecció. En tot cas, els dits tractaments es realitzaran d'acord amb les previsions que establisca el Pla Forestal de la Serra Calderona i, si és procedent, els Plans Tècnics d'Aprofitament Forestal.
  
12. Tanques i closes cinegètiques.
  
13. Conduccions elèctriques i de telecomunicacions la finalitat del qual siga externa a l'àmbit del PORN
  
14 Construcció de carreteres i camins de nova planta, amb excepció dels camins destinats a la defensa contra incendis forestals, els quals, excepte en cas d'emergència, hauran d'estar prèviament contemplats en el Pla Sectorial de Prevenció d'Incendis Forestals de la Serra Calderona.
  
15. Instal·lacions provisionals per a l'execució d'Obra Pública i instal·lacions de servei de la carretera.
  
16. Abocadors de residus urbans i instal·lacions annexes.
  
17. En les riberes i masses d'aigua, a més del que assenyala els paràgrafs anteriors d'aquest article i sense perjuí de les limitacions imposades per la legislació d'aigües, es prohibixen els següents usos:
  
- Usos i activitats que puguen suposar un maneig abusiu de les aigües i contribuïsquen a disminuir la quantitat i qualitat de les mateixes; així com els que puguen afectar a la seua riquesa biològica.
  
- Obres de captació d'aigua que puguen alterar en algun grau les condicions dels complexos humits o les que suposen retenció, apropiació o maneig abusiu dels fluixos hídrics.
  
- Extracció d'àrids i terres, excepte la retirada d'acumulacions de qualsevol material que supose un risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda.
  
- Obres de desmuntes, aterraments i farciments.
  
- Establiments, infrastructures i construccions de qualsevol tipus, inclòs desmuntables.
  
- Abocament de residus urbans o líquids de qualsevol tipus.
  
- Qualsevol ús, instal·lació o activitat que puga suposar un obstacle a la lliure circulació de les aigües en cas d'avinguda.
  
Secció tercera
  
Àrees Antropitzades (AA)
  
Article 90. Caracterització
  
1. Correspon a espais en què els usos i activitats es dirigixen al desenvolupament socioeconòmic dels municipis, cuidant que estos no perjudiquen els valors ecològics i paisatgístics del conjunt de l'espai protegit.
  
2. En aquest àmbit, l'objectiu se sustentar activitats que afavorisquen el desenvolupament socioeconòmic de les poblacions implicades (agricultura intensiva, activitats industrials, turístiques, etc.), de manera que es podran mantenir o modificar els usos existents, sempre que no afecten negativament a la conservació dels valors que es pretenen protegir en les altres zones de l'espai protegit.
  
Article 91. Localització
  
Aquests espais vénen a coincidir amb les zones classificades com a sòl urbà o urbanitzable i el seu entorn, així com amb les zones agrícoles, intensives o no, no relacionades amb els terrenys forestals per trobar-se allunyades d'aquests o coincidir amb àrees d'elevada capacitat agrícola. La seua delimitació queda arreplegada en el pla d'ordenació.
  
Article 92. Usos permesos
  
Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les categories anteriors corresponents a la Zona de Protecció (SP) i, en general, les activitats compatibles amb el que establix el planejament urbanístic vigent, sense perjuí del que disposa les Normes Generals d'aquest Pla i en la Llei 4/1992 sobre el sòl no urbanitzable.
  
Article 93. Usos prohibits
  
Amb caràcter general, es prohibixen els usos considerats no compatibles pel planejament urbanístic vigent, sense perjudici del que disposa les Normes Generals d'aquest Pla i en la Llei 4/1992 sobre el sòl no urbanitzable.
  
Secció Quarta
  
Règim de protecció i gestió
  
Article 94. Règim de protecció i regulació d'usos i activitats
  
1. Es proposa la declaració de l'àmbit territorial inclòs en la Zona de Protecció com a Parc Natural de la Serra Calderona, segons el procediment previst i d'acord amb el règim assenyalat respecte d'això en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Aquesta declaració es justifica atenent a les següents circumstàncies que concorren en la Zona de Protecció:
  
- La representativitat dels ecosistemes presents.
  
- La singularitat la flora, la fauna i els valors geològics.
  
- Els elevats valors ecològics, científics, educatius, culturals i estètics que posseïx la zona en el seu conjunt.
  
- Les potencialitats que mostra el dit àmbit per al desenvolupament d'una estratègia de desenvolupament sostenible basada en la conservació, la posada en valor i l'ús sostenible dels recursos ambientals.
  
2. D'acord amb l'article 7.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, les activitats a realitzar en el Parc Natural de la Serra Calderona s'orientaran cap als usos tradicionals agrícoles, ramaders i silvícoles, i cap als aprofitaments compatibles amb els fins que motiven la seua proposta de protecció, així com a la seua visita i gaudi ordenat. Els altres usos podran ser objecte d'exclusió en la mesura en què entren en conflicte amb els valors que es pretén protegir.
  
3. En aplicació de l'article 38 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, l'ordenació de l'àmbit territorial que es declararà com a Parc Natural de la Serra Calderona, i en el seu cas, l'àrea d'amortigüació que es delimite, es portarà a terme per mitjà d'un Pla Rector d'Ús i Gestió (PRUG).
  
4. La declaració de Parc Natural comportarà els efectes assenyalats en l'article 18 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
5. La regulació d'usos i activitats que establix aquest PORN per a la Zona de Protecció es realitza sense perjudici de les possibles determinacions que en el seu moment establisca el Pla Rector d'Ús i Gestió per al Parc Natural de la Serra Calderona. Dit Pla Rector d'Ús i Gestió podrà modificar el que disposa aquestes Normes únicament quan la modificació supose una major protecció dels valors ecològics i paisatgístics, o bé servisca per a aclarir o concretar les determinacions efectuades en el PORN.
  
TÍTOL IV
  
Directrius per a la gestió dels programes
  
d'actuacions del PORN
  
CAPÍTOL I
  
Directrius generals
  
Article 95. Criteris generals
  
1. Amb caràcter general, la gestió dels recursos naturals en la Sierra Calderona es realitzarà en funció de les directrius de conservació i ús sostenible dels mateixos definits en el PORN. Per tant, com criteri directriu a efectes de programació i execució de les actuacions, els objectius de desenvolupament socioeconòmic i de conservació ambiental es consideraran com a aspectes d'una mateixa estratègia coherent de gestió racional i innovadora del territori i els seus recursos naturals.
  
2. La Dita estratègia tindrà la seua expressió material en l'habilitació i posada en funcionament d'un model administratiu i gestor del territori i els recursos naturals específic per a l'àmbit territorial del PORN. Aquest model estarà basat en el foment i desenvolupament de l'activitat socioeconòmica en funció de la conservació, millora i posada en valor dels recursos ambientals, amb criteris de sostenibilitat i mitjançant la posada en pràctica de mesures positives de gestió.
  
Article 96. Iniciativa en l'execució dels programes d'actuacions
  
1. En el marc de les determinacions generals del PORN, i amb la referència operativa del Programa Econòmic i Financer / Pla d'Etapes que figura en el mateix, la definició de les directrius estratègiques dels programes d'actuació, incloent determinació de prioritats per a l'execució de les actuacions, s'efectuarà per iniciativa mixta, pública i privada.
  
2. Al seu torn, la programació i execució material de les actuacions individuals es realitzaran per iniciativa pública, privada o mixta, segons la naturalesa de les mateixes.
  
3. Amb caràcter general, tant per a la definició de directrius programàtiques com per a l'execució material de les actuacions, serà criteri directriu el foment i promoció de la iniciativa local, tant en termes d'agents econòmics i socials, privats i mixts, com d'Administració Local.
  
4. L'objectiu final de la dita estratègia de foment és la creació d'un escenari estable de gestió dels recursos ambientals basat principalment en el funcionament ordinari i habitual de la dita iniciativa local. Per tant, serà objectiu prioritari per al PORN la definició d'un model de gestió basat en la iniciativa local, privada, pública i mixta, capaç de funcionament sostingut a llarg termini.
  
5. Tot això amb el suport tècnic, econòmic i administratiu de la Generalitat, d'acord amb les finalitats de foment previstes en l'article 22 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Article 97. Instruments gestors dels programes d'actuacions
  
Amb l'objecte de gestionar programes d'actuacions emanats de les determinacions del PORN, es constituirà una fundació constituïda a l'empara de la Llei 8/1989, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Fundacions de la Comunitat Valenciana. En els seus estatuts es determinaran les seues funcions, finalitats i govern.
  
Article 98. Naturalesa i estructura dels programes d'actuacions
  
1. Els programes d'actuacions constaràn d'un conjunt coherent d'actuacions directes, de projectes operatius, de mesures gestores i de disposicions administratives.
  
2. Estan incloses en els programes d'actuacions l'elaboració, tramitació si és procedent i execució dels plans sectorials necessaris per al desenvolupament i execució del PORN en aspectes determinats de la gestió territorial. Dits plans comptaran amb els corresponents plans d'etapes i programació económicofinancera.
  
3. Les actuacions i disposicions que integren els programes tenen un caràcter positiu, la qual cosa implica que, per a la seua execució material, depenen inexcusablement d'una gestió activa, amb la corresponent inversió quan així siga el cas. El caràcter positiu implica així mateix la definició d'objectius i mètodes, així com una previsió sobre els resultats esperats. Des d'aquest punt de vista, dites actuacions són complementàries de les mesures preventives o reguladores establides en la normativa del Pla.
  
4. Atenent als objectius directrius del Pla, les actuacions dels programes poden agrupar-se en els següents àmbits temàtics:
  
a) Habilitació de mecanismes administratius i gestors.
  
b) Foment socioeconòmic, incloent la posada en valor de recursos ociosos del patrimoni natural i sociocultural: programa de foment i desenvolupament sostenible de l'activitat econòmica i social en la Serra Calderona.
  
c) Conservació activa del patrimoni natural i cultural.
  
d) Regeneració o rehabilitació de valors naturals i culturals.
  
e) Actuacions directes de protecció.
  
f) Estudi i investigació aplicada.
  
g) Ensenyança i gaudi ordenat dels valors naturals i culturals.
  
h) Planificació sectorial en desenvolupament del PORN
  
Article 99. Criteris econòmics i financers per a la programació de les actuacions
  
La programació de les actuacions concretes que componen els programes ha de tenir en compte els següents requeriments:
  
a) Definició dels costs de cada proposta d'inversió.
  
b) Determinació dels beneficis econòmics o financers derivats de les actuacions, si és procedent.
  
c) Identificació dels agents, públics i privats, implicats en l'actuació, amb determinació de percentatges de responsabilitat financera en funció de les seues disponibilitats, competències i retorns o beneficis esperats. Quantificació de la seua capacitat d'inversió o endeutament.
  
d) Identificació i quantificació de les línies de finançament utilitzable, públiques i privades.
  
e) Determinació de la inversió anual necessària per a les fases d'execució i de funcionament, en cas d'intervencions plurianuals.
  
f) Avaluació sobre la viabilitat econòmica i financera de l'actuació, en funció dels criteris anteriors.
  
CAPÍTOL II
  
Directrius especifiques per al foment i el desenvolupament
  
sostenible de l'activitat econòmica i social
  
en la Serra Calderona
  
Article 100. Marc jurídic i administratiu: Àrea d'Influència Socioeconòmica de la Serra Calderona.
  
1. D'acord amb l'article 21 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, es declara una Àrea d'Influència Socioeconòmica de la Sierra Calderona, que inclourà el conjunt dels termes municipals afectats territorialment per aquest PORN.
  
2. En desenvolupament de les determinacions del PORN, l'Àrea d'Influència Socioeconòmica constituirà el marc jurídic i administratiu per al disseny, programació i execució de les actuacions que tendisquen al foment i el desenvolupament sostenible de l'activitat econòmica i social en l'àmbit territorial de la Serra Calderona.
  
Article 101. Premisses per a l'execució d'un programa d'actuacions dirigit al foment i desenvolupament sostenible de l'activitat econòmica i social.
  
1. L'execució del programa de foment i desenvolupament sostenible de l'activitat econòmica i social tindrá en ompte que l'àmbit territorial del PORN mostra dos sectors clarament diferenciats en termes socioeconòmics:
  
a) Sector interior (termes municipals de Segorbe, Altura i, en part, Gátova). El PORN inclou sectors dels termes municipals que, encara que molt extensos en relació amb el total municipal, estan allunyats de la dinàmica socioeconòmica principal de les localitats, basada principalment en els sectors serveis, agrícola de regadiu i industrial (incipient). L'estructura productiva i social que en un altre temps va dotar d'important significat econòmic a la zona (agrícola de secà, ramader i forestal), sense ser actualment despreciable en absolut, té ara un caràcter secundari per als municipis, inclús considerant els regadius establits recentment pel sistema de goteig (oliveres i fruiters). De fet, l'agricultura a temps parcial suposa una fracció important del total de l'activitat, la qual cosa d'altra banda incrementa la qualitat de vida local en forma notable, al ser practicada freqüentment com a complement d'altres activitats. En el cas dels agricultors a temps complet, també és habitual que l'àmbit del PORN tinga una importància secundària per a la seua vida econòmica.
  
b) Sector més pròxim a la costa (resta de termes municipals). En esta zona, l'estructura productiva tradicional (agrícola de secà, ramadera i forestal) té caràcter clarament residual, també clarament orientada en general cap a l'agricultura a temps parcial. No obstant, el desenvolupament urbanístic per a segona residència i les transformacions de secà a regadiu (taronger) imposen un fort dinàmica de creixement que ha d'ordenar-se per a aprofitar totes les seues potencialitats sense comprometre la conservació dels recursos naturals.
  
2. D'acord amb dita realitat territorial, les mesures positives i de foment tindran un caràcter innovador que permeta descobrir noves vocacions d'ús del territori que adeqüen, i en part substituïsquen on siga necessari, les antigues estructures productives tradicionals que van fer crisi fa ja prou dècades. Des d'aquest punt de vista, el descobriment i posada en valor dels recursos ociosos de l'important patrimoni natural, paisatgístic i cultural que tanca el medi rural ha de ser una important font d'activitat. En particular, el patrimoni etnogràfic i construït de l'ambient rural tradicional constituïx una potencialitat important per a l'ús públic del territori.
  
3. Les activitats que tendisquen al foment i el desenvolupament sostenible de l'activitat econòmica i social en la Sierra Calderona constituiran un programa operatiu d'actuació. És a dir, un conjunt coherent d'actuacions directes, de plans d'actuació, de mesures gestores i de disposicions administratives específicament dirigides, en forma directa o indirecta, a la promoció econòmica i social en l'àmbit del PORN mitjançant l'ús sostenible dels recursos naturals amb criteris de gestió racional i innovadora. Per tant, el dit programa operatiu d'actuació serà l'expressió material, executiva, del Programa Econòmic i Financer / Pla d'Etapes del PORN, pel que fa a ús dels recursos naturals i desenvolupament socioeconòmic. Les previsions directes d'aquest últim constituiran un mínim per a l'execució del programa operatiu, en el marc de les directrius i determinacions genèriques del PORN
  
Article 102. Gestió del programa d'actuacions
  
La gestió del programa d'actuacions en matèria de foment i desenvolupament sostenible de l'activitat econòmica i social, incloent-hi l'execució de les mateixes, podrà assignarse a la fundació que en el seu cas es constituisca.
  
Article 103. Directrius per a l'execució del programa
  
Atenent als criteris anteriors, el programa de foment i desenvolupament sostenible de l'activitat econòmica i social en l'àmbit territorial del PORN s'executarà d'acord amb les següents directrius generals o programàtiques:
  
a) L'actuació pública es dirigirà a crear les condicions econòmiques, socials i culturals que atraguen i consoliden la inversió i l'actuació privada, tant local com externa a l'àrea. Per a això s'executarà un programa d'incentius especials que afavorisquen a esta última.
  
b) Les actuacions es dirigiran a corregir i superar les disfuncions de l'estructura productiva, tant en les àrees d'intensificació d'activitat (urbanisme de 2a residència, transformacions agràries) com en les zones socioeconòmicament deprimides. Per a això s'impulsarà un model de desenvolupament socioeconòmic en funció de les potencialitats aparents i ocioses del medi natural i rural tradicional.
  
c) S'estendrà cap a l'increment del valor afegit de la producció i dels recursos locals, mitjançant l'augment de la qualitat del sector serveis (ús públic) i del sector primari (agrícola, forestal i ramader), millorant així mateix els llits de comercialització i de difusió dels productes (etiqueta ecològica i altres vies).
  
d) Es millorarà la xarxa pública d'infrastructures, serveis i equipaments socials. Propiciant el manteniment, la qualitat i l'accessibilitat als serveis públics en els municipis més desfavorits del sector nordoccidental i de l'interior de la Sierra, a un nivell equiparable a què posseïxen municipis del sector oriental i meridional.
  
e) Es potenciarà especialment la formació i capacitació local en les matèries relacionades amb el desenvolupament sostenible i la conservació del medi. La premissa és la formació de recursos humans adaptada a les necessitats de la Sierra. Per a això es proposa el dotar als habitants de la zona (extensible a altres àrees pròximes amb característiques semblants) d'una formació millor adaptada als oficis que exerciran. Els aspectes a destacar en la seua formació serán:
  
- En relació a l'activitat turística: Programació de cursos de formació sobre turisme en la zona (gastronomia, monitors, guies de la naturalesa, gestió d'establiments d'allotjament i restauració, etc.).
  
- Conservació del medi ambient.
  
- Artesania.
  
- Agricultura i ramaderia.
  
- Investigació i difusió tècnica.
  
f) S'afavorirà el manteniment i desenvolupament de les principals activitats tradicionals, compatibles amb els objectius de conservació, mitjançant l'adopció de mesures de suport a la innovació tecnològica, transformació i comercialització dels productes, que asseguren la rendibilitat de les mateixes.
  
g) Es fomentarà el desenvolupament sostingut i manteniment de la pluriactivitat, especialment en una zona de muntanya rica en recursos com és la Sierra Calderona. El desenvolupament sostingut de la zona no ha de polaritzar-se únicament en el turisme, inclús cultural i controlat, ni en qualsevol altre únic sector. Sobre aquesta base es planteja:
  
- Especial atenció al foment de l'ús públic, entés com a mig per a la posada en valor de recursos ociosos o infraexplotats. Es fomentarà especialment el gaudi conscient i ordenat dels valors naturals i culturals, reconduint en part l'actual afluència turística i creant les condicions per a iniciar noves vies d'ús públic més conscienciat. Esta línia d'actuació permetrà la regeneració i rehabilitació de valors naturals i d'elements del patrimoni cultural del mig rural: edificacions, paisatges rurals i altres elements construïts.
  
- Manteniment i foment de l'agricultura, ramaderia i de l'activitat forestal de manera ordenada, font d'ingressos municipals i ofertant de mà d'obra per a la població local, com a activitat que incidix directament en el manteniment de la població. Això és especialment important en el sector occidental i nordoccidental de l'àmbit del PORN
  
- Desenvolupament compatible de les activitats agràries, industrial-artesanal, comercial i turística, estretament complementàries.
  
h) Esta diversificació es correspon amb la meta de la "preservació de la diversitat genètica" que planteja la Llei 4/89: preservació de la diversitat i singularitat vegetal, de la riquesa faunística, així com del patrimoni ecològic i cultural.
  
i) La diversificació d'activitats es correspon així mateix amb un plantejament integrat de la protecció; les activitats d'esplai, i l'explotació agrària i silvícola, han d'arribar a ajudar-se mútuament.
  
j) S'afavorirà el reconeixement d'esta diversitat i la instrumentació de polítiques diferenciades, especialment en matèria de formació i ocupació per a estes zones, que arrepleguen aquell concepte de pluriactivitat.
  
k) S'atorgarà un reconeixement especial i preferencial als productes derivats dels aprofitaments anteriors, i que instrumentalitza mesures d'ajuda a la comercialització que es recolzen en la seua alta qualitat, en la seua procedència d'un espai natural singular com el de la Serra Calderona i la important labor que complixen per al manteniment dels seus ecosistemes.
  
l) Aquestes condicions han de donar com resultat aconseguir un món rural prou atractiu, com perquè la població trobe en estos nuclis i territoris el seu mode i el seu lloc de vida, així com les suficients oportunitats de treball per a evitar l'emigració.
  
m) S'afavorirà la generació d'ocupació, especialment en els municipis més desfavorits o amb saldos migratoris negatius. Esta política hauria de contemplar, entre altres, les següents qüestions:
  
- La situació particular dels pluriactius en els reglaments de coordinació entre règims de protecció social i en els criteris que definixen la seua activitat principal de cara a estos règims.
  
- Creació de llocs de treball en relació amb activitats basades en els recursos naturals, en la gestió de l'espai natural protegit i en el desenvolupament d'activitats d'ús públic: guardes, monitors, concessió de serveis, etc.
  
- Posada en marxa d'una política específica d'ocupació de la dona.
  
CAPÍTOL III
  
Directrius específiques en relació
  
amb l'activitat agrícola i ramadera
  
Article 104. Directrius específiques per a la gestió de l'activitat agrària
  
La gestió de l'activitat agrària es realitzarà d'acord amb les següents directrius específiques:
  
a) Orientació de l'agricultura cap a la millora i manteniment de pastura i plantació d'espècies farratgeres en zones agrícoles marginals com a suport al sector ramader, evitant així la sobrecàrrega d'aquesta activitat en zones amb elevat risc d'erosió.
  
b) Desenvolupament de programes encaminats a afavorir el manteniment de cultius arbrat, com l'ametler, cirerer, nesprer, garrofera o olivera, aquests dos últims d'alt valor ambiental, a través de la millora de la qualitat dels productes, creació de denominacions d'origen, ajudes al manteniment de cultius, cooperatives de comercialització de productes, etc.
  
c) Incentivació del cultiu d'espècies aromàtiques i la recerca de canals de comercialització, incloent la consolidació de les iniciatives existents de creació d'una indústria basada en la destil·lació, transformació i envasament dels dits productes.
  
d) Realització de programes per a la millora d'infrastructures agrícoles existents, sobretot en relació amb la xarxa viària i amb el reg per al suport del cultiu de fruiters (cirerer i nesprer, fonamentalment)
  
e) Realització d'estudis de viabilitat per a avaluar les possibilitats de producció i comercialització dels productes anteriorment ressenyats, i increment del seu valor afegit (denominació d'origen, etiqueta ecològica, etc.).
  
f) Donades les característiques de dispersió de la propietat i la menuda grandària mitjana de les parcel·les, per a facilitar l'aplicació en l'àmbit del PORN de la legislació d'ajudes a les inversions forestals en explotacions agràries (Real Decret 378/1993 i ordes autonòmiques que el desenvolupen) es fomentarà pels Ajuntaments i Cooperatives l'agrupació de propietaris i terres per a la gestió i tramitació de les ajudes.
  
g) Establiment de Programes de Zona, previst en l'article 18 del Real Decret 378/1993, amb la participació dels Ajuntaments, la qual cosa permetrà una major coordinació de les actuacions i la seua major integració ecològica i paisatgística.
  
h) D'acord amb la legislació vigent en matèria d'aigües, l'administració competent haurà de revisar la situació administrativa de les captacions existents per a ús agrícola per a la seua convenient regularització o, si procedix, clausura de pous no autoritzats.
  
Article 105. Directrius específiques per a la gestió de l'activitat pecuària
  
La gestió de l'activitat pecuària es realitzarà d'acord amb les següents directrius específiques:
  
a) Realitzar programes per al foment de la ramaderia ovina i cabrum, per mitjà de la creació de pastures i ordenació de la seua pràctica perquè siga compatible amb la conservació de la forest i potenciant l'elaboració de productes de qualitat, tant en relació amb els derivats lactis com càrnics.
  
b) Augmentar el grau d'interrelació entre el sector agrari i la indústria agroalimentària. Recolzant la subscripció de contractes de subministrament entre productors agraris i empreses agroalimentàries.
  
c) Afavorir la introducció de races autòctones d'orientació càrnia, amb criteris d'adaptació a les condicions físiques del territori, de qualitat i de rendibilitat econòmica en l'elecció de les races.
  
d) Potenciar l'apicultura, com a recurs tradicional de la zona.
  
e) Elaborar un Pla d'Aprofitament Ramader que permeta l'ordenació d'aquesta activitat de manera compatible amb el manteniment de la vegetació silvestre i, al mateix temps, contribuïsca al control de la vegetació per a reduir els riscos d'incendi forestal.
  
CAPÍTOL IV
  
Directrius específiques en relació amb l'activitat forestal
  
Article 106. Directrius específiques per a la gestió de l'activitat forestal
  
La gestió de l'activitat forestal es realitzarà d'acord amb les següents directrius específiques:
  
a) Fomentar la conversió dels boscos baixos de frondoses a bosc madur, principalment en el que respecta al carrascar, a la sureda i al la roureda.
  
b) Protecció i ampliació de la coberta vegetal en el nombre més gran d'estrats possible per a millorar la conservació dels sòls.
  
c) Diversificació del paisatge rural per mitjà de la conservació i recuperació d'enclavaments forestals en zones agrícoles.
  
d) Inclusió de línies de subvenció ben dotades per a la realització de treballs de conservació i millora, a l'empara de la Llei de Pressupostos i la Llei d'Hisenda Pública de la Comunitat Valenciana.
  
e) Promoció per l'administració de la formació d'un voluntariat per a la cooperació en prevenció d'incendis en l'àmbit del PORN
  
f) Foment de pràctiques que permeten la substitució de la crema de residus agraris per altres sistemes alternatius d'eliminació.
  
g) Els instruments de planificació o gestió forestal previstos, tant en aquestes normes com en la legislació sectorial, hauran d'incorporar entre els seus criteris bàsics la consideració del territori des d'una perspectiva global enfront dels possibles efectes de grans incendis, de manera que s'aconseguisquen estructures amb un alt grau d'autodefensa enfront d'aquests últims.
  
h) Es potenciarà la reconstitució de suredes pel seu valor com a vegetació potencial de la zona, com a formacions paisatgístiques poc comú dins de l'àmbit de la Comunitat Valenciana i com a recurs econòmic potencial per mitjà de l'aprofitament del suro. On no s'observe una dinàmica de regeneració natural de la sureda, aquesta reconstitució es portarà a terme per mitjà de repoblació en aquells espais amb característiques bioclimàtiques i edàfiques adequades.
  
CAPÍTOL V
  
Directrius específiques en relació amb l'ús públic del medi
  
Article 107. Directrius específiques per a la gestió de les activitats relacionades amb l'ús públic del medi
  
La gestió de les activitats relacionades amb l'ús públic del medi es realitzarà d'acord amb les següents directrius específiques, que haurà de contemplar, com a mínim el Pla d'Ordenació de l'Ús Públic:
  
a) Distribució regular de les instal·lacions i equipaments, situant-se els de major capacitat d'acollida en els sectors pròxims a l'àrea metropolitana de València. Com a criteri general, les zones recreatives han de situar-se en zones de vora forestal, prop de les vies de comunicació i, sempre que siga possible, de poblacions, cuidant de no alterar l'equilibri natural i amb mesures de prevenció d'incendis en les zones i la seua àrea d'influència. En qualsevol cas, les zones d'alta capacitat han de situar-se en la franja perimetral de la Sierra, evitant zones d'acollida massives en l'interior. En l'entorn d'aquests instal·lacions es poden condicionar itineraris o sendes que permeten accedir a llocs d'interés per al visitant (restes històriques, vistes panoràmiques, fonts, etc.).
  
b) Les zones considerades de major valor ambiental han de quedar restringides a l'ús públic, evitant la instal·lació d'equipaments i limitant l'accés de visitants.
  
c) Les zones d'ús públic intensiu han d'estar convenientment dotades de l'equipament necessari: Estacionament, senyalització, abastiment d'aigua, sanitaris, contenidors de residus, taules i bancs, jocs infantils, etc. El manteniment de les instal·lacions pot realitzar-se per mitjà de concessions que apliquen el cobrament de taxes per a l'ús de determinats servei (taules, aparcament, etc.).
  
d) La vegetació de les àrees perimetrales a les zones d'ús públic ha de ser convenientment tractada per a evitar el risc d'incendi, reduint la seua combustibilitat (podes, netes, etc.). Igualment, han de prendre's mesures de prevenció que incloguen informació als visitants i vigilància.
  
e) La realització i senyalització de sendes i itineraris per a recorreguts a peu, a cavall o amb bicicleta, es recolzarà en camins ja existents i vies pecuàries, evitant el seu pas per zones sensibles i articulant aquesta oferta amb les zones d'acampada i centres de restauració i allotjament de pobles (restaurants, hostals i albergs).
  
f) Les àrees d'ús públic han de ser dotades de vigilància i trobar-se convenientment senyalitzades, de la mateixa manera que és necessari senyalitzar convenientment els itineraris, evitant l'accés dels visitants a zones fràgils.
  
g) El Pla d'Ordenació de l'Ús Públic haurà de començar per un estudi de la demanda, basat en l'anàlisi de la utilització de la xarxa viària, prospecció de les àrees naturals utilitzades, enquestes, etc. Això permetrà adequar l'oferta a la demanda real i potencial existent.
  
h) El Pla haurà d'establir la distribució de les distintes àrees d'ús públic i la tipologia d'aquestes: intensives, extensives, àrees d'acampada, etc., definint les condicions i característiques que serviran de base a l'elaboració dels corresponents projectes (capacitat, instal·lacions i equipament necessari, itineraris, articulació entre les distintes àrees, vigilància, informació, senyalització, gestió, etc).
  
i) Per a la planificació dels itineraris i sendes, haurà de començar-se per un inventari i caracterització de la xarxa viària rural, considerant especialment les sendes i itineraris ja utilitzats (senyalitzats o no) i les àrees recreatives previstes o existents. A partir d'esta informació i dels criteris establits en les primeres fases de la planificació, es realitzarà una tipologia d'itineraris considerant la seua finalitat, longitud, dificultat, medi a utilitzar, així com les actuacions necessàries per a la seua posada en servei, incloent la senyalització i, si és procedent, disseny de guies.
  
j) Els Projectes hauran de tenir en compte com a elements de partida, a més del que assenyala el Pla d'Ús Públic, l'adequació del disseny als fins proposats quant a tipologia d'usos com a intensitat, sent compatible amb el paisatge i els usos de la zona. Els projectes hauran de considerar, almenys, els següents aspectes:
  
- Tipologia i emplaçament d'edificis i estructures.
  
- Circulació: Moviment de vehicles, accessos, aparcaments, controls i senyalització.
  
- Tractament de superfícies i tancaments.
  
- Emplaçament i característiques de les instal·lacions per a les distintes àrees i usos previstos: acampada fixa o temporal, picnic, descans, jocs infantils i activitats esportives.
  
- Plantacions.
  
- Necessitats i previsions econòmiques per al funcionament, manteniment, vigilància, conservació i millora.
  
k) En relació amb l'ús científic i didàctico-naturalístic; a més de les instal·lacions i equipament específic per al desenvolupament d'activitats didàctiques i educatives (sendes i itineraris ecològics i d'interpretació), aules de naturalesa, centres d'informació i interpretació,etc. que haurà de comptar l'espai natural protegit; sempre que siga possible s'hauran d'aprofitar les instal·lacions d'ús públic (àrees recreatives, sendes, etc.) per a fins educatiu-ambientals: cartells i fullets informatius sobre els valors naturals i culturals i sobre normes de comportament dels visitants, etc.
  
CAPÍTOL VI
  
Directrius específiques sobre gestió urbanística i vivenda
  
Article 108. Directrius específiques sobre gestió urbanística i vivenda
  
La gestió urbanística i la política sobre la vivenda atendran a les següents directrius específiques:
  
a) S'aplicarà una disciplina urbanística estricta per part dels ajuntaments, evitant que l'edificació il·legal en sòl no urbanitzable es mantinga en el futur. Havent de preveure's mesures subsidiàries de control per part de l'administració Autonòmica en cas d'incompliment per part de les entitats locals.
  
b) El sòl classificat com urbanitzable, les obres d'urbanització del qual no hagen sigut executades i es trobe situat en una zona d'alt interés ecològic, paisatgístic i cultural, i allunyat del nucli urbà, haurà de revisar-se per al seu possible desclassificació.
  
c) La política de la vivenda haurà d'orientar-se a resoldre el dèficit de l'oferta de vivendes per a allotjament turístic en els nuclis urbans; i a proporcionar els mitjans tècnics i econòmics per a resoldre les dificultats que plantegen els elevats costos econòmics per a la rehabilitació de vivendes.
  
d) S'establiran condicions financeres, que permeten l'accés a la vivenda de la població jovençà.
  
e) La rehabilitació de vivendes no comportarà la pèrdua del seu caràcter tradicional i les seues característiques constructives generals.
  
f) Es promourà l'assistència tècnica i la millora de les condicions financeres per a facilitar la rehabilitació de vivendes.
  
g) El planejament urbanístic vigent, així com el que s'aprove en el futur, incorporarà en els seus ordenances els criteris i normes assenyalats en aquest Pla que els siguen d'aplicació.
  
h) Han d'articular-se per part de l'administració Local, les mesures oportunes per a corregir les deficiències existents en matèria d'arreplegada i depuració d'aigües residuals en urbanitzacions de segona residència, incloent edificacions disperses en el medi rural.
  
CAPÍTOL VII
  
Directrius específiques en relació amb el programa
  
d'investigació aplicada
  
Article 109. Directrius específiques per a l'execució del programa d'investigació aplicada
  
L'execució del programa d'investigació aplicada es realitzarà d'acord amb les següents directrius específiques:
  
a) Als efectes d'aquest Pla, s'entén per investigació aplicada aquella que, per les seues especificacions tècniques i la seua metodologia, és susceptible d'oferir conclusions directament aplicables a la realitat de l'administració, la gestió, la conservació, la regeneració o l'ús sostenible del territori i els recursos ambientals.
  
b) La Fundació Serra Calderona serà l'entitat responsable de la gestió del programa d'investigació aplicada, incloent la definició d'àmbits temàtics d'interés preferent i de prioritats d'execució, atenent a la conjuntura gestora, als condicionants tècnics i a les disponibilitats financeres. Tot això amb independència del potencial ús públic de l'àmbit territorial del PORN com a recurs utilitzable en l'estudi i investigació bàsica sobre el medi físic i el territori, a disposició dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats i davall el seguiment de la Conselleria de Medi Ambient per a assegurar el compliment d'aquestes Normes.
  
c) Com a mínim, el programa d'investigació aplicada cobrirà els següents àmbits temàtics:
  
- Protecció, conservació i regeneració d'hàbitats, flora, vegetació, fauna i sòls.
  
- Protecció i gestió del paisatge.
  
- Caracterització, conservació i posada en valor dels recursos culturals d'interés històric, arqueològic o arquitectònic.
  
- Medi humà en l'ambient rural, incloent aspectes etnogràfics, etnològics i socioculturals.
  
- Gestió integrada del medi rural.
  
- Aspectes econòmics i financers de la gestió del territori i els recursos naturals.
  
- Gestió integrada del sector agrari, ramader i forestal.
  
- Tècniques innovadores en la gestió del territori i els recursos naturals.
  
- Règim jurídic i administratiu de la gestió ambiental.
  
- Ús públic del territori i els valors ambientals, incloent els aspectes sociològics, gestors i financers de l'activitat turística.
  
- Educació, formació i capacitació.
  
- Participació ciutadana.
  
- Tècniques de difusió.
  
CAPÍTOL VIII
  
Directrius específiques per a l'elaboració del pla rector
  
d'ús i gestió de la Serra Calderona
  
Article 110. Criteris generals per a l'elaboració del Pla Rector d'Ús i Gestió (PRUG)
  
1. El PRUG haurà de desenvolupar les directrius i actuacions que per a l'àmbit de l'espai protegit s'establixen en aquest PORN, especialment en relació amb la planificació de les actuacions en relació amb l'estratègia de desenvolupament sostenible, les activitats d'ús públic, les activitats de conservació de la naturalesa i el programa d'investigació aplicada. El PRUG efectuarà una ordenació i regulació d'activitats a fi d'aconseguir un desenvolupament racional i equilibrat de les mateixes, compatible amb els objectius d'aquest Pla, i en prevenció de la possible generació d'impactes sobre els ecosistemes de la Serra Calderona.
  
2. L'elaboració del PRUG haurà de tenir en compte, específicament, les directrius sobre desenvolupament i gestió del PORN contingudes en els capítols I a VI del present Títol IV d'aquestes Normes.
  
3. En relació amb allò que disposa les Normes Particulars d'aquest PORN respecte de la regulació d'usos i activitats en l'àmbit de la Zona de Protecció, les determinacions que establisca el Pla Rector d'Ús i Gestió podran modificar el que disposa aquestes Normes únicament quan suposen una major protecció dels valors ecològics i paisatgístics.
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS
  
Primera. Infraccions i sancions
  
D'acord amb el que establix la Llei de l'Estat 4/89, de Conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestre, i en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, tota infracció al que disposa el present PORN generarà responsabilitat de naturalesa administrativa, sense perjudici de l'exigible en via penal, civil o d'un altre ordre en què puguen incórrer.
  
Segona. Declaració d'Interés Comunitari
  
Sense perjudici de la necessitat de declaració d'Interés Comunitari en les actuacions que el requerixen d'acord amb la Llei 4/1992 sobre sòl no urbanitzable i del que disposa les Normes Particulars d'aquest PORN, les activitats en sòl no urbanitzable per a les quals s'exigix la dita declaració quan es realitzen en sòl no urbanitzable inclòs en la Zona de Protecció (ZP), són les següents:
  
- Albergs de caràcter social.
  
- Instal·lacions permanents d'allotjament i restauració.
  
- Centres esportius, recreatius i d'oci.
  
- Botigues d'artesania i productes agrícoles.
  
- Centres d'activitats culturals, beneficoassistencials i religioses sense ànim de lucre.
  
- Construcció o edificació vinculada a la defensa nacional.
  
- Centres sanitaris i científics.
  
- Obres i instal·lacions pròpies de les xarxes de subministrament i comunicacions de titularitat privada.
  
- Centres d'ensenyança i culturals lligats al medi.
  
Tercera. Règim d'Avaluació d'Impacte Ambiental
  
1. L'aplicació del règim d'Avaluació d'Impacte Ambiental, d'acord amb els continguts i procediments previstos en la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i el seu Reglament (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat) i el RD Legislatiu 1302/1986, de 2 de juny d'Avaluació d'Impacte Ambiental, serà obligatòria per a aquelles activitats i projectes que puguen incidir negativament sobre els valors ambientals paisatgístics i ecològics de l'àmbit del PORN, així com sobre els recursos naturals en els quals se sustenten estos valors.
  
1.1) Declaració d'Impacte Ambiental:
  
A més de les obres, instal·lacions o activitats compreses en l'annex I del Decret 162/1990, queden sotmeses en l'àmbit del PORN a Avaluació d'Impacte Ambiental:
  
- Repoblacions forestals sobre superfícies que excedisquen de 25 hectàrees.
  
- Moviments de terres (desmuntes, aterrassaments i farciments) quan afecten a superfícies superiors a 10 hectàrees.
  
1.2) Estimació d'Impacte Ambiental:
  
A més de les obres, instal·lacions o activitats compreses en l'annex II del Decret 162/1990, queden sotmeses en l'àmbit del PORN a Estimació d'Impacte Ambiental, quan no precisen de Declaració d'Impacte- Ambiental, les següents:
  
a) Actuacions relacionades amb l'explotació dels recursos vius
  
- Desmuntes, aterraments i farciments sempre que afecten a zones amb pendent mitja igual o superior al 30%, o pendent mitja igual o superior al 15% en superfícies superiors a 10.000 m² o que suposen el maneig de volums superiors a 10.000 m³. Quan no estiguen sotmeses a Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
- Introducció de noves espècies vegetals o animals, excepte en el cas dels cultius agrícoles.
  
- Rompudes de terrenys forestals, qualsevol que siga la seua superfície, quan no haja de sotmetre's a avaluació d'impacte.
  
b) Actuacions de caràcter turístico-recreatiu
  
- Instal·lacions esportives distants més de 500 metres de sòl urbà o urbanitzable.
  
c) Construccions i edificacions públiques singulars
  
- Quan es realitzen en sòl no urbanitzable.
  
d) Actuacions de caràcter infrastructural
  
- Instal·lacions vinculades al sistema general de telecomunicacions.
  
- Xarxes i infrastructura de transport d'energia.
  
- Canalització de barrancs i llits fluvials i regeneració de riberes, així com construcció de preses o dics, incloent les actuacions de restauració hidrológico-forestal.
  
- Agrupació de finques forestals i parcel·laries.
  
- Carreteres, camins i pistes forestals i la seua ampliació quan no estiguen sotmeses a Declaració d'Impacte Ambiental.
  
- Xarxes d'abastiment d'aigües i sanejament.
  
- Dipòsits d'aigua.
  
2. Criteris d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En la valoració d'impactes i de la viabilitat dels projectes, seran criteris bàsics d'avaluació, entre altres, els següents:
  
a) La magnitud del projecte o superfície afectada mesura en relació amb la superfície global de la zona definida en el PORN, o ecosistema sobre el qual es realitza la transformació.
  
b) L'abast que puga tenir l'actuació a nivell de conjunt d'ecosistemes semblants o complementaris i la resta d'espais naturals de la Serra d'Irta i el seu entorn amb els quals hi ha interrelacions significatives i que pogueren veure's afectats.
  
c) El valor ecològic, en raó de la diversitat, singularitat o raresa, dels biòtops, espècies florístiques i/o faunístiques i altres elements i recursos sobre els quals incidisca l'actuació.
  
d) La intensitat dels impactes i la seua persistència una vegada connexió l'actuació, ja en la fase d'explotació.
  
e) La pèrdua de qualitat global, fins i tot, tenint en compte l'esmorteïment de les mesures correctores.
  
f) El grau d'irreversibilitat de l'actuació.
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA
  
Els instruments d'ordenació territorial o física existents que resulten contradictoris amb el present PORN hauran d'adaptar-se a aquest en un termini de dos anys, des de la seua aprovació. Mentrestant l'adaptació no tinga lloc les determinacions del PORN s'aplicaran, en tot cas, prevalent sobre els instruments d'ordenació territorial o física existents sempre que les seues determinacions signifiquen un major nivell de protecció sobre els valors i elements objecte d'aquest PORN.
  
APÈNDIX I
  
FITXES D'ACTUACIÓ PER A L'EXECUCIÓ DEL P.R.U.G.
  
A. PROGRAMA DE FOMENT I DESENVOLUPAMENT SOSTENIBLE DE L'ACTIVITAT ECONÒMICA I SOCIAL EN LA SERRA CALDERONA
  
Denominació:
  
A.1. ELABORACIÓ I EXECUCIÓ DEL PROGRAMA D'ACTUACIONS PER AL FOMENT I EL DESENVOLUPAMENT SOSTENIBLE DE L'ACTIVITAT ECONÒMICA I SOCIAL EN L'ÀMBIT DEL PORN
  
Definició de l'actuació:
  
Elaboració de directrius detallades per al disseny global i l'execució del programa.
  
Redacció del programa d'actuacions, amb caràcter de pla sectorial en desenvolupament del PORN
  
Execució inicial del programa, d'acord amb les prioritats identificades.
  
Criteris i objectius:
  
Desenvolupament i execució de les directrius indicades en el Títol VII., apartat: Directrius per al foment i el desenvolupament sostenible de l'activitat econòmica i social en la Serra Calderona. I, en concret:
  
a) L'actuació pública es dirigirà a crear les condicions econòmiques, socials i culturals que atraguen i consoliden la inversió i l'actuació privada, tant local com externa a l'àrea. Per a això s'executarà un programa d'incentius especials.
  
b) Les actuacions es dirigiran a corregir i superar les disfuncions de l'estructura productiva, tant en les àrees d'intensificació d'activitat (urbanisme de 2a residència, transformacions agràries) com en les zones socioeconòmicament deprimides. Per a això s'impulsarà un model de desenvolupament socioeconòmic en funció de les potencialitats aparents i ocioses del medi natural i rural tradicional.
  
c) S'estendrà cap a l'increment del valor afegit de la producció i dels recursos locals, per mitjà de l'augment de la qualitat del sector servei (ús públic) i del sector primari (agrícola, forestal i ramader), millorant així mateix els llits de comercialització i de difusió dels productes (etiqueta ecològica i altres vies).
  
d) Es millorarà la xarxa pública d'infrastructures, servei i equipaments socials. Propiciant el manteniment, la qualitat i l'accessibilitat als servei públics en els municipis més desfavorits del sector nordoccidental i de l'interior de la Serra, a un nivell equiparable a què posseïxen municipis del sector oriental i meridional.
  
e) Es potenciarà especialment la formació i capacitació local en les matèries relacionades amb el desenvolupament sostenible, l'ús públic i la conservació del medi.
  
f) S'afavorirà el manteniment i desenvolupament de les principals activitats tradicionals, compatibles amb els objectius de conservació, per mitjà de l'adopció de mesures de suport a la innovació tecnològica, transformació i comercialització dels productes, que asseguren la rendibilitat de les mateixes.
  
g) Es fomentarà el desenvolupament sostingut i manteniment de la pluriactivitat:
  
- Especial atenció al foment de l'ús públic, entés com a medi per a la posada en valor de recursos ociosos o infraexplotats. Es fomentarà especialment el gaudi conscient i ordenat dels valors naturals i culturals, reconduint en part l'actual afluència turística i creant les condicions per a iniciar noves vies d'ús públic més conscienciat. Aquesta línia d'actuació permetrà la regeneració i rehabilitació de valors naturals i d'elements del patrimoni cultural del medi rural: edificacions, paisatges rurals i altres elements construïts.
  
- Manteniment i foment de l'agricultura, ramaderia i de l'activitat forestal de manera ordenada.
  
- Desenvolupament compatible de les activitats agràries, industrial-artesanal, comercial i turística, estretament complementàries.
  
h) Aquesta diversificació es correspon amb la meta de la "preservació de la diversitat genètica" que planteja la Llei 4/1989, de 27 de març, de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestres: preservació de la diversitat i singularitat vegetal, de la riquesa faunística, així com del patrimoni ecològic i cultural.
  
i) La diversificació d'activitats es correspon així mateix amb un plantejament integrat de la protecció; les activitats d'esbargiment, i l'explotació agrària i silvícola, han d'arribar a ajudar-se mútuament.
  
j) S'afavorirà el reconeixement d'aquesta diversitat i la instrumentació de polítiques diferenciades, especialment en matèria de formació i ocupació per a estes zones, que arrepleguen aqueix concepte de pluriactivitat.
  
k) S'atorgarà un reconeixement especial i preferencial als productes derivats dels aprofitaments anteriors, instrumentalitzant mesures d'ajuda a la comercialització que es recolzen en la seua alta qualitat.
  
l) S'afavorirà la generació d'ocupació relacionat amb la gestió del medi, especialment en els municipis més desfavorits o amb saldos mediratoris negatius.
  
Responsables de l'execució:
  
Administració Autonòmica, Ajuntaments i agents socials i econòmics privats i mixtos. L'execució podrà assignarse a la fundació que en el seu cas es constituisca.
  
Denominació:
  
A.2. PROGRAMA ESPECÍFIC D'ACTUACIONS PER A LA DIVERSIFICACIÓ I REVALORACIÓ DE LA PRODUCCIÓ AGRÀRIA
  
Definició de l'actuació:
  
Elaboració i execució inicial d'un programa d'actuacions específic per al sector agrari que contribuïsca a diversificar i valorar la seua producció en el marc d'una estratègia d'aprofitament sostenible dels recursos. El programa es pot descompondre en un conjunt d'aqueixos d'intervenció:
  
- Dinamització de l'agricultura i ramaderia ecològiques.
  
- Plantes aromàtiques i medicinals.
  
- Artesania agroalimentària.
  
- Creació d'una marca de qualitat i imatge territorial.
  
Criteris i objectius:
  
a) Dinamització de l'agricultura i ramaderia ecològiques.
  
Les característiques de la zona són favorables a l'orientació ecològica en la producció agrícola i ramadera. La tendència en el futur de les subvencions comunitàries al sector primari es dirigix ja cap a la producció ecològica, primant la qualitat front la quantitat.
  
D'acord amb la Conselleria d'Agricultura i en aplicació del Reglament de Desenvolupament Rural de la Unió Europea hauran d'establir-se les corresponents línies de subvenció per al finançament del Programa.
  
b) Plantes medicinals
  
La demanda del mercat farmacèutic de matèries primeres d'origen vegetal en substitució de la síntesi química de laboratori per a l'elaboració de medicaments fa de les plantes medicinals una possibilitat d'inversió en el sector primari, acord, d'altra banda, amb el mandat de la PAC, que propugna la diversificació de la producció agrària, orientada a incrementar els cultius no alimentaris. Aquesta actuació també requerix el cofinançament de la Conselleria d'Agricultura i de la Unió Europea a través del Reglament de Desenvolupament Rural.
  
c) Centre d'artesania agroalimentària
  
Es tracta d'una actuació que, aprofitant el potencial de turisme i oci que té la zona, se orient a l'elaboració de productes locals de qualitat, combinant accions de:
  
- formació de recursos humans amb potencialitat per a la creació de menuts tallers artesanals;
  
- assistència tècnica a empresaris i artesans;
  
- investigació de nous productes i control de qualitat dels mateixos;
  
- comercialització en punts de venda permanents i distribuïts per la Serra Calderona, constituint una xarxa de distribució i venda;
  
- promoció de productes artesanals de la Serra Calderona.
  
d) Creació de marca de qualitat i imatge territorial
  
Es tracta d'identificar amb una imatge de marca al conjunt de productes i servei procedents de la Serra Calderona i l'elaboració o de la qual realització siga compatible amb els objectius de conservació assenyalats en el PORN. Compta amb enormes possibilitats de mercat i està molt relacionat amb el desenvolupament d'internet i el seu il·limitat camp comercial.
  
Responsable de l'execució:
  
Conselleria de Medi Ambient / Conselleria d'Agricultura / Ajuntaments / Agents socials i econòmics. L'execució podrà assignarse a la fundació que en el seu cas es constituisca.
  
B. PROTECCIÓ DE RECURSOS I DEL DOMINI PÚBLIC
  
Denominació:
  
B.1. CONSERVACIÓ ACTIVA DELS VALORS AMBIENTALS I CULTURALS DEL MEDI RURAL
  
Definició de l'actuació:
  
Inventari i catalogació del patrimoni natural i cultural de l'àmbit del PORN.
  
Estudi dels elements inventariats per a definir estratègies específiques de conservació i la seua possible utilització sostenible com a recurs per al desenvolupament d'activitats econòmiques.
  
Delimitació i senyalització del patrimoni i domini públic (llits fluvials, forests i vies pecuàries) per a facilitar les tasques de conservació i gestió d'aquests espais.
  
Definició de prioritats d'adquisició per a incrementar el patrimoni públic de terrenys forestals per a facilitar la seua conservació i gestió i l'ús públic.
  
Criteris i objectius:
  
a) Conservació de la flora i fauna de la Serra Calderona:
  
- Millorar el coneixement que es té de la vegetació i fauna de la Serra i, particularment, en relació amb la seua evolució com a conseqüència dels incendis forestals haguts en la zona.
  
- Revisió i actualització dels estudis florístics i faunístics existents i realització d'un inventari d'espècies i formacions singulars (endèmiques, rares, amenaçades o vulnerables) que puguen ser mereixedores d'un seguiment i protecció particular.
  
- Avaluar les perspectives de recuperació dels hàbitats, formacions i poblacions degradats i, si és procedent, proposar les mesures necessàries per a aconseguir una adequada regeneració i recuperació d'acord amb els criteris assenyalats en aquest PORN
  
- El resultat servirà per a realitzar una política forestal i cinegètica que contemple la protecció i millora dels valors biològics de la Serra i recolzarà les futures revisions i actualitzacions del Pla Forestal de la Serra Calderona i dels plans d'aprofitament cinegètic.
  
b) Conservació d'elements d'interés paisatgístic i cultural:
  
- Estudi i inventari de les principals fites i elements singulars d'interés natural, cultural i paisatgístic situats en el medi rural, definint els perímetres de protecció corresponents per a cada u d'ells sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.
  
- Identificació dels usos o activitats que actualment incidixen negativament sobre la conservació i visualització dels elements catalogats, proposant les mesures necessàries per a la seua eliminació o condicionament. Es facilitaran les tasques de vigilància i control i l'aplicació de la normativa de protecció del patrimoni cultural i del paisatge assenyalades en el PORN
  
- Es prestarà especial atenció, quant a la protecció del seu entorn i al disseny d'accions per a la seua restauració o adequació, a les fonts i miradors, així com a les zones d'ús públic, com a suport al desenvolupament d'activitats econòmiques relacionades amb l'activitat turística.
  
- En el cas d'elements d'interés arquitectònic, històric o cultural es definiran les accions necessàries per a garantir la seua conservació o rehabilitació.
  
c) Delimitació i senyalització del patrimoni i domini públic.
  
- Fitació i delimitació dels llits públics, definint-se les zones de servitud i policia. Tindran prioritat les rambles de Rovira, Somat, Artaix, Vint-i-quatre i Escarihuela i els barrancs de La Torrecilla, Pla, Gátova, Olocau, Pedralvilla, Cirerer i Náquera.
  
- Classificació, delimitació i conservació de les vies pecuàries i muntanyes públics existents en l'àmbit del PORN, considerant, així mateix, les concessions d'ocupació actualment vigents i la seua data de caducitat, així com les ocupacions no autoritzades i les mesures necessàries per a la recuperació del domini públic.
  
- Propostes per a la seua utilització amb fins recreatius i d'ús públic del patrimoni públic.
  
d) Programa d'adquisició de terrenys forestals.
  
- Definició de prioritats per a la incorporació al patrimoni públic de terrenys forestals a fi de facilitar els objectius de protecció i millora del medi natural i l'ús públic. Aquesta adquisició es pot escometre per qualsevol dels mitjans previstos per la legislació forestal, incloent la incorporació de terrenys abandonats que no figuren inscrits en el Registre de la Propietat.
  
- Els criteris de prioritat per a l'adquisició de terrenys forestals hauran de considerar les següents condicions:
  
· Terrenys sense vocació productiva però d'alt valor ecològic.
  
· Terrenys inclosos en zones d'alt risc d'erosió.
  
· Terrenys que actualment es troben en estat de degradació per efecte d'incendis o inadequada gestió i compten amb un elevat potencial ecològic per a la seua regeneració.
  
· Terrenys enclavats o confrontants amb terrenys de propietat de la Generalitat.
  
· Terrenys que continguen fauna o flora d'especial valor.
  
· Terrenys inclosos en l'àmbit per al que es proposa en aquest Pla la declaració d'espai protegit.
  
· Terrenys declarats com a Forests Protectors d'acord a la legislació forestal vigent.
  
Responsable de l'execució:
  
Conselleria de Medi Ambient, Conselleria de Cultura, Ajuntaments i Organisme de Conca
  
C. REGULACIÓ D'ACTIVITATS
  
Denominació:
  
C.1. ORDENACIÓ I FOMENT DELS USOS I APROFITAMENTS EN TERRENYS FORESTALS
  
Definició de l'actuació:
  
Elaboració d'un Pla d'Aprofitament Ramader que ordene la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals.
  
Estudi de l'activitat cinegètica i elaboració de directrius i proposta d'accions perquè el seu desenvolupament siga compatible amb la conservació de la fauna i la realització d'activitats d'ús públic.
  
Estudi de l'activitat minera i redacció d'un programa de condicionament i restauració d'àrees afectades per l'activitat.
  
Estudi dels impactes ambientals produïts per les activitats i aprofitaments en terrenys forestals i redacció d'un programa d'actuacions per a la seua correcció.
  
Estudi de l'ús públic existent en l'àmbit del PORN i elaboració de directrius i programa d'actuacions per al foment i ordenació d'aquest ús.
  
Criteris i objectius:
  
a) Ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals perquè siga compatible amb la conservació del muntanya i potenciant l'elaboració de productes de qualitat; contribuint, al mateix temps, al control de la vegetació per a reduir els riscos d'incendi forestal. S'hauran d'establir, almenys, les següents condicions:
  
- Delimitació d'àrees fitades.
  
- Disseny d'un programa de foment d'espècies farratgeres.
  
- Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
  
- Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
  
- Disseny de les infrastructures i instal·lacions necessàries per a la ramaderia extensiva (abeuradors, instal·lacions per a la guarda del bestiar, etc.).
  
b) Ordenació de l'activitat cinegètica i senyalització de zones de refugi per a garantir la protecció de la fauna i el desenvolupament d'activitats d'ús públic en terrenys forestals. S'hauran de tenir en compte les següents condicions:
  
- Delimitació de zones de refugi de caça en els terrenys cinegètics d'aprofitament comú existents en l'àmbit de l'espai natural protegit proposat i en terrenys no tancats de l'àmbit del PORN d'especial interés faunístic..
  
- Foment de la declaració de vedat en terrenys d'aprofitament comú no susceptibles de ser considerats com a refugi.
  
- Senyalització de les zones de refugi, no susceptibles d'aprofitament cinegètic, a fi d'evitar que, per desconeixement, es practique la caça fora de les zones fitades.
  
- Establiment de directrius i accions per al sosteniment o reforç de poblacions d'espècies cinegètiques que garantisquen el manteniment de la puresa genètica i bravura d'aquestes.
  
c) Avaluació de l'estat de les explotacions i concessions mineres per a facilitar l'aplicació de les directrius i condicions establides en el PORN sobre aquesta matèria. Es tindran especialment en consideració els següents aspectes:
  
- Localització d'explotacions mineres abandonades definitivament i establiment de directrius i accions necessàries per a la seua restauració ambiental i paisatgística o condicionament per al desenvolupament d'activitats d'ús públic.
  
- Estudi dels projectes de restauració de les explotacions existents per a facilitar el seu seguiment i introducció de les modificacions que s'estimen convenients per a la seua adequació paisatgística o ambiental.
  
d) Correcció d'impactes ambientals.
  
- Elaboració d'un inventari d'impactes produïts per l'existència d'infrastructures, abocadors i construccions no integrades en el medi en què es troben, susceptibles d'incrementar el risc d'erosió o de contaminació hídrica, a més d'afectar al paisatge.
  
- Proposta de les mesures correctores o d'integració més adequades a cada cas, elaborant un programa d'actuació precís per a la seua posterior execució.
  
e) Ordenació de l'ús públic per mitjà de la redacció d'un Pla d'Ús Públic que establirà el marc en què hauran de desembolicar-se els instruments i actuacions que es desenrotllen en el futur per a facilitar el gaudi públic dels valors naturals i paisatgístics de la Serra. El Pla haurà d'ajustar-se als criteris assenyalats en les Directrius d'Ús Públic arreplegades en el Títol VII (Directrius Generals) de les Normes d'aquest PORN i haurà de contenir, almenys, els següents aspectes:
  
- Anàlisi i tipificació de la demanda.
  
- Inventari de recursos turístics, culturals i recreatius.
  
- Inventari d'infrastructures i equipaments existents per a ús públic.
  
- Tipificació i caracterització de les activitats i instal·lacions proposades.
  
- Localització de les instal·lacions i equipaments.
  
- Proposta d'elements assenyalitzadors homogenis.
  
- Directrius per a l'elaboració dels projectes.
  
- Programació de les actuacions previstes.
  
- Cost econòmic d'aplicació.
  
- Fórmules de finançament i gestió.
  
- Regulació de l'ús públic en base a la capacitat de càrrega determinada per a cada zona.
  
- Identificació de les instal·lacions i equipaments recreatius, sendes, etc., actualment existents, que siguen contradictoris amb els seus objectius o suposen un perjudici sobre els elements naturals que cal protegir i hagen de ser preparades o eliminades.
  
Responsable de l'execució:
  
Conselleria de Medi Ambient / Conselleria d'Agricultura / Ajuntaments / Agents socials i econòmics. L'execució podrà assignarse a la fundació que en el seu cas es constituisca.
  
Denominació:
  
C.2. ORDENACIÓ FORESTAL I PREVENCIÓ D'INCENDIS FORESTALS
  
Definició de l'actuació:
  
Elaboració d'un Pla de Prevenció d'Incendis Forestals que establisca un conjunt de directrius i accions dirigides a evitar els incendis i a minimitzar els danys produïts per aquests.
  
Elaboració d'un Pla Forestal de la Serra Calderona que establisca les directrius i accions precises per a potenciar la conservació de la massa forestal i, si és procedent, aprofitament, així com la protecció enfront d'incendis.
  
Criteris i objectius:
  
a) Dotar a l'àmbit del PORN d'un marc estratègic per a escometre les actuacions necessàries de prevenció d'incendis considerant l'àmbit del PORN com una unitat territorial homogènia, evitant els conflictes derivats del seu caràcter interprovincial. El Pla de Prevenció d'Incendis Forestals haurà de contenir, almenys, els següents aspectes:
  
- Inventari, valoració i planificació dels mitjos de defensa i lluita contra incendis forestals (xarxa vial jerarquitzada en funció del seu trànsit, xarxa de vigilància fixa i mòbil, xarxa d'infrastructures de defensa contra incendis, etc.).
  
- Zonificació del territori en funció del risc d'incendi.
  
- Criteris bàsics per als plans locals de cremes.
  
- Assenyalament de les zones agrícoles enclavades o confrontants amb masses forestals el manteniment del qual afavorisca la diversificació del paisatge rural i actue com a àrea tallafocs, contemplant-se les subvencions necessàries per al seu manteniment.
  
- Assenyalament de les zones i camins en què es limita l'accés i trànsit de vehicles i persones.
  
- Estudi de les tradicions locals amb respecte a l'ús del foc.
  
- Sistemes d'alerta i detecció. Accions d'extinció.
  
- El voluntariat ambiental.
  
- Directrius d'actuació i programació d'accions previstes en prevenció d'incendis, amb indicació de la forma i els terminis d'execució. S'inclourà, almenys:
  
· Accions de conciliació d'interessos amb les activitats agràries, cinegètiques, recreatives, etc.
  
· Vigilància dissuasòria.
  
· Tractament de la vegetació.
  
· Infrastructures viàries.
  
· Punts d'abastiment d'aigua.
  
· Manteniment d'àrees d'agricultura marginal.
  
- Pla económicofinancer.
  
- El model de gestió haurà de plantejar-se en una línia de consens i, si fora possible, de compromís financer amb els ajuntaments.
  
- El Pla de Prevenció d'Incendis Forestals servirà de base a la realització dels Plans Locals de Prevenció d'Incendis Forestals previstos en la legislació forestal, els quals establiran l'organització dels recursos la titularitat dels quals corresponga a l'Ajuntament, així com d'aquells que puguen ser-li assignats, bé pel Pla de Prevenció d'Incendis Forestals, al qual queden subordinats, bé per qualsevol altre mig. El seu contingut haurà d'arreplegar:
  
· Organització de sistemes d'articulació amb altres administracions.
  
· Zonificació del territori municipal en funció del risc d'incendi, en coordinació amb el Pla Sectorial.
  
· Establiment de l'organització i funcionament dels grups de voluntaris.
  
· Especificació de procediments d'informació a la població.
  
· Previsió de les actuacions necessàries en cas de sinistre, contemplant el subministrament d'aliments, punts d'emergència i passos per a la mobilització general.
  
b) Dotar a l'àmbit territorial del PORN d'un marc estratègic homogeni, en el que es definisquen els criteris i les accions, tant de reforestació com de gestió de la massa forestal, que s'han d'aplicar per a aconseguir la seua recuperació des de la perspectiva d'aconseguir la màxima diversitat i funcionalitat ecològica, sense renunciar als possibles aprofitaments que siguen compatibles amb la conservació. Aquest pla haurà de considerar, almenys, els següents aspectes:
  
- Concretar les determinacions del Pla General d'Ordenació Forestal previst en la Llei Forestal, delimitant àrees d'actuació constituïdes per superfícies forestals homogènies susceptibles d'una gestió comuna. Per a cada una d'aquestes àrees s'establiran les prevencions i determinacions precises per a potenciar la seua conservació i, si és procedent, aprofitament, així com la protecció contra incendis.
  
- Establiment dels criteris a què s'hauran de sotmetre els Programes de Gestió i Millora Forestal i els Projectes d'Execució previstos en els articles 25 i 26 de la Llei Forestal, l'objectiu principal dels quals serà potenciar l'evolució progressiva cap a la vegetació climàcica per mitjà d'un enriquiment del matoll i el desenvolupament d'una estructura pluriestratificada. En terrenys particulars, l'objectiu serà la realització d'actuacions per a millorar els aprofitaments forestals, sempre que això no impedisca l'èxit de l'objectiu principal assenyalat anteriorment.
  
- Identificació dels terrenys forestals de propietat privada que hagen de considerar-se com a Forests Protectors d'acord amb els criteris exposats en aquest PORN i la legislació forestal; així com aquells terrenys que hauran d'incloure's en el Programa d'Adquisició de Terrenys Forestals.
  
- Establiment d'un règim d'ajudes a propietaris per a tasques de conservació i millora, d'acord amb els criteris que determine el propi Pla.
  
- A més dels criteris assenyalats en aquest PORN respecte de la gestió forestal, el Pla Forestal haurà de considerar allò que s'ha assenyalat pel Pla Sectorial de Prevenció d'Incendis Forestals, el qual haurà de servir sempre com a referència per a les seues determinacions.
  
Responsable de l'execució:
  
Conselleria de Medi Ambient / Ajuntaments / Agents socials i econòmics. L'execució podrà assignarse a la fundació que en el seu cas es constituisca.
  
D. GESTIÓ DE L'ESPAI NATURAL PROTEGIT
  
Denominació:
  
D.1- GESTIÓ DE L'ESPAI NATURAL PROTEGIT.
  
Definició de l'actuació:
  
Elaboració del Pla Rector d'Ús i Gestió d'acord amb el que disposa l'article 31 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Disseny i execució d'un programa d'informació, difusió i sensibilització sobre els valors naturals i culturals de la Serra i la necessitat de la seua conservació.
  
Criteris i objectius:
  
a) El contingut mínim a què haurà d'ajustar-se el PRUG del Parc Natural de la Serra Calderona és l'arreplegat en l'article 39 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i s'haurà de tramitar d'acord al que assenyala l'article 41 de la dita Llei. En tot cas, el PRUG s'ajustarà al que preveu el Títol VI de les Normes d'aquest PORN i deurà:
  
- Desenvolupar les directrius i actuacions que per a l'àmbit de l'espai protegit s'establixen en aquest PORN, especialment en relació amb les activitats d'ús públic i les activitats d'investigació i conservació de la naturalesa.
  
- Ordenar i regular les activitats a fi d'aconseguir un desenvolupament racional i equilibrat de les mateixes, compatible amb els objectius de protecció d'aquest Pla, i en prevenció de la possible generació d'impactes sobre els ecosistemes.
  
- Establir l'òrgan més adequat per a la gestió de l'espai natural protegit. Dins de les funcions que se li assignen, es tindrà en compte la possible concentració de competències en el mateix per a efectuar un seguiment conjunt del PORN i del PRUG
  
- El PRUG només podrà modificar el que disposa les normes d'aquest PORN quan supose una major protecció dels valors ecològics i paisatgístics.
  
b) El programa d'informació i sensibilització tindrà com a principals objectius difondre els valors a protegir i el règim d'usos existent i facilitar l'acceptació social de la política de conservació aplicada. Aquest programa inclourà:
  
- Senyalització de l'àmbit de l'espai natural protegit i de les zones d'ús públic amb l'objectiu de facilitar les tasques de vigilància i control i el compliment de la normativa de regulació d'usos assenyalada en el PORN i en els plans sectorials.
  
- Difusió de la informació sobre la zona i en particular la resultant dels estudis i inventaris descrits en l'apartat C d'aquest Programa, adequant-la a les característiques dels receptors, distingint entre:
  
· La població en general, on la informació anirà orientada a la conscienciació sobre l'existència d'un patrimoni natural i cultural i la necessitat de conservar-lo. Es realitzarà per mitjà de publicacions, jornades, visites, etc.
  
· Sectors amb interessos específics: investigadors, col·legis, universitat, administració autonòmica, administració local, inversors privats, etc.
  
- El Pla d'Ús Públic (D1) definirà criteris de senyalització i informació per a les zones d'ús públic que podran ser desenrotllats pel programa d'informació i difusió.
  
- Responsable de l'execució:
  
Conselleria de Medi Ambient / Ajuntaments / Agents socials i econòmics. L'execució podrà assignarse a la fundació que en el seu cas es constituisca.
  
APÈNDIX II
  
Glossari de definicions i conceptes
  
1. Actuacions relacionades amb l'explotació dels recursos vius
  
1.1. Tractaments silvícoles
  
- Tallada arreu:
  
Solament una tala per a l'extracció de tota la massa, amb reproducció ben artificial, o bé per germinació natural de llavors procedents de masses adjacents o dels arbres baixats durant la tala.
  
- Tallada d'alliberament:
  
Curtes que es realitzen en masses jóvens a fi d'alliberar els arbres millors dels individus no desitjables de la mateixa edat, que els recobrixen o poden arribar a fer-ho.
  
- Clarida de peus i aclarida de plançons:
  
Tales realitzades a fi d'estimular el creixement dels arbres que resten i augmentar la seua producció.
  
- Aclarida de millora:
  
Es realitzen en les masses a fi de millorar la seua qualitat i composició una vegada passada la fase de brot, extraient del vol principal els peus d'espècies, formes o condicions no desitjables.
  
- Tallada de recuperació:
  
Es realitzen a fi d'extraure els arbres morts o lesionats per agents perjudicials.
  
- Tallada de protecció fitosanitària:
  
Es realitzen per a eliminar els peus que han sigut atacats o es troben en perill imminent d'atac per insectes perillosos o fongs.
  
- Esporgues:
  
Extracció de les branques dels arbres per a adequar l'arbre a fi i efecte que aquest produisca més productes útils (fruits, llavors, suro, etc.).
  
- Esporgues de formació:
  
Eliminació per mitjà d'instrument tallant de la part aèria de mates o peus jóvens mal conformats o abaldufats, per a aconseguir un nou vol de les mateixes espècies amb les característiques desitjables.
  
- Estassada:
  
Eliminació de la part aèria de la vegetació existent.
  
- Arrabassament:
  
Eliminació de la part aèria i sistema radical de la vegetació existent.
  
- Esbrossament:
  
Eliminació de la part aèria i una menuda part del sistema radical de la vegetació existent.
  
- Tallada de selecció:
  
Curtes que es realitzen sobre individus aïllats, menuts bosquets o faixes estretes a intervals relativament curts, per a afavorir la repoblació contínua mantenint la massa irregular.
  
- Millora del matollar:
  
Eliminació selectiva d'espècies pioneres i repoblació artificial amb espècies arbustives rebrotadores pròpies de les formacions més avançades.
  
1.2. Tanques o closes de caràcter cinegètic
  
S'entén per aquest nom totes aquelles tanques que pels seus materials i/o disseny suposen una barrera que dificulte la lliure circulació de la fauna. S'inclouen, dins d'aquesta categoria, entre altres, les tanques de malla.
  
1.3. Tanques o closes pecuàries
  
S'entén per tals totes aquelles tanques que tinguen com a fi la guarda del bestiar.
  
1.4. Desmuntes, aterraments, farciments
  
En general s'inclouen ací tots aquells moviments de terres que suposen la transformació de la coberta vegetal i edàfica del sòl, alterant o no les seues característiques morfotopogràfiques. No serà necessària la llicència urbanística per a aquells moviments de terres el fi dels quals siga la renovació o millora de pastures o l'agricultura.
  
1.5. Captacions d'aigua
  
Es consideren ací aquelles obres i/o instal·lacions a l'efecte de possibilitar o aconseguir captacions d'aigua subterrània o superfícies. S'inclouen dins d'aquestes, entre d'altres, els menuts embassaments d'aigües superficials per a l'abastiment i utilització de les pròpies explotacions, així com qualsevol tipus de sondeig o pou per a la captació d'aigües subterrànies.
  
1.6. Obres o instal·lacions annexes a l'explotació
  
S'inclouen en aquesta denominació aquelles instal·lacions o edificacions directament necessàries per al desenvolupament de les activitats agràries, tal com magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, paridores, vaqueries, no inclosos específicament amb un altre concepte.
  
1.7. Instal·lació o Construcció d'hivernacles
  
Construccions o instal·lacions fixes o semipermanents per a l'abric cobert de cultius forçats.
  
1.8. Infrastructura de servei a l'explotació agrària
  
Es consideren com tals a aquelles infrastructures (elèctriques, viàries, d'abastiment o sanejament, etc.) que han de desenvolupar-se per al servei d'una explotació o d'un reduït nombre d'elles. En general suposaran obres de connexió entre determinades explotacions i els sistemes generals que els servixen o poden servir-li.
  
1.9. Abocadors de residus agraris
  
Són aquells usos i/o adequacions per a l'abocament de residus (orgànics o inorgànics; sòlids o líquids) d'una determinada explotació agrària o de les primeres transformacions que en la mateixa es desenrotllen.
  
1.10 Construccions fixes per a la caça
  
Es referix a qualsevol tipus de construcció d'obra de fàbrica destinada al cau i espera de caçadors.
  
1.11 Infrastructura de servei a l'explotació de la forest.
  
S'inclouen en aquest concepte aquelles infrastructures (pistes forestals, vies de saca, etc.) que han de desenvolupar-se per al servei de l'explotació i gestió de la forest, així com aquelles necessàries per a la prevenció i extinció d'incendis (torres de vigilància, preses d'aigua, etc.).
  
2. Actuacions relacionades amb l'explotació dels recursos miners
  
2.1. Extracció d'arenes o àrids
  
Moviment de terres per a l'extracció d'arenes i àrids de tota classe.
  
2.2. Extraccions mineres a cel obert
  
Excavacions a cel obert per a l'extracció de roques industrials.
  
2.3. Extraccions mineres subterrànies
  
Excavacions subterrànies per a l'extracció de minerals.
  
2.4. Instal·lacions annexes a l'explotació
  
Comprén les edificacions i instal·lacions de maquinària pròpies per al desenvolupament de l'activitat extractiva, o per al tractament primari d'estèrils o minerals.
  
2.5. Infrastructures de Servei
  
Es consideren com tals a aquelles infrastructures (elèctriques, viàries, d'abastiment o sanejament, etc.) que han de desenvolupar-se per al servei d'una determinada explotació minera.
  
2.6. Abocaments de residus
  
Usos o actuacions per a l'abocament de residus de l'activitat minera.
  
3. Construccions i edificacions industrials
  
3.1. Magatzems de productes no agraris
  
Comprén els establiments per al magatzematge de productes no agraris diversos, incloent els destinats a l'abastiment de les activitats agràries o semblants.
  
3.2. Indústries incompatibles en el medi urbà
  
S'inclouen ací tots aquells establiments que per la seua perillositat o insalubritat requerixen condicions d'aïllament impropis del medi urbà.
  
3.3. Instal·lacions industrials lligades a recursos agraris
  
Comprén totes les instal·lacions de transformació dels productes agraris obtinguts a través de l'aprofitament econòmic dels recursos territorials de l'entorn. No s'inclouen dins d'aquesta categoria les instal·lacions per a la primera transformació de productes al servei d'una sola explotació. S'inclouen concretament les almàsseres, sucreres i destil·leres.
  
3.4. Infrastructura de servei
  
Es referix a aquelles obres infrastructurals necessàries per al desenvolupament de determinada activitat industrial.
  
4. Actuacions de caràcter turístico-recreatiu
  
4.1. Adequacions naturalistes
  
Inclou obres i/o instal·lacions menors, en general fàcilment desmuntables, destinades a facilitar l'observació, estudi i gaudi de la naturalesa, tals com sendes i recorreguts per a vianants, casetes d'observació, etc.
  
4.2. Adequacions recreatives
  
Obres o instal·lacions destinades a facilitar les activitats recreatives en contacte directe amb la naturalesa. En general comporten la instal·lació de taules, bancs, graelles, dipòsits de fem, instal·lacions no permanents de restauració, casetes amb servei, jocs infantils, àrees per a aparcaments, etc. Exclouen construccions o instal·lacions de caràcter permanent.
  
4.3. Parc Rural
  
Conjunt integrat d'obres i instal·lacions no mecàniques en el medi rural destinat a possibilitar l'esplai, recreació i la realització de jocs a l'aire lliure. Suposa la construcció d'instal·lacions de caràcter permanent.
  
4.4. Instal·lacions esportives en el medi rural
  
Conjunt integrat d'obres i instal·lacions dedicades a la pràctica reglamentària de determinats esports (p.ex. polisportius coberts, etc.). Poden comptar amb instal·lacions apropiades per a l'acomodament d'espectadors. S'inclouen així mateix les piscines encara que no tinguen característiques reglamentàries.
  
4.5. Albergs de caràcter social
  
Conjunt d'obres i instal·lacions emplaçades en el medi rural a fi de permetre l'allotjament a efectes del desenvolupament d'activitats pedagògiques, culturals o semblants. Poden suposar un reduït nucli d'instal·lacions de servei.
  
4.6. Campaments de turisme
  
Conjunt d'obres i adequacions a l'efecte de facilitar la instal·lació de botigues de campanya o altres allotjaments fàcilment transportables. Solen comportar àrees de servei amb instal·lacions permanents de restauració, venda d'aliments i altres productes, instal·lacions esportives i en general els propis per al desenvolupament d'activitats i servei turístics. Inclou també les zones d'acampada regulades en el Decret 233/1994 de 8 de novembre i Ordre de 23 de febrer de 1995 de la Conselleria de Medi Ambient, així com els allotjaments turístics rurals en règim d'acampada regulats en el Decret 253/1994 de 7 de desembre.
  
4.7. Instal·lacions permanents de restauració
  
En general cases de menjades o begudes que comporten instal·lacions de caràcter permanent.
  
4.8. Instal·lacions hoteleres
  
Les pròpies per a donar allotjaments, i en ocasions menjades, a persones en trànsit. Inclou per tant albergs, hostals, posades, etc.
  
4.9. Usos turístico-recreatius en edificacions existents
  
S'indiquen així els canvis d'ús cap al desenvolupament d'activitats turístiques o recreatives en edificacions ja existents. Generalment suposaran obres de renovació a efectes de facilitar la seua adaptació a la nova funció, així com les obres i equipaments que anaren necessaris per al compliment de la normativa sectorial i/o local aplicable.
  
5. Construccions i edificacions publiques singulars
  
S'entenen com tals els edificis o complexos d'edificis que sent de titularitat pública o tenint una manifesta utilitat pública han de localitzar-se en àrees rurals per a satisfer els seus objectiu funcionals. S'inclouen dins d'aquesta categoria edificis tals com centres sanitaris especials, centres d'ensenyança lligats a activitats agràries o al contacte amb el medi natural i centres culturals i edificis vinculats a la defensa nacional. S'inclouen així mateix els cementiris. Les ermites es consideren incloses en el concepte de centres culturals lligats al contacte amb el medi rural.
  
Els usos residencials lligats a aquests complexos no es consideren en cap cas inclosos en el concepte. L'adaptació de construccions existents a aquests usos es considerarà, als efectes d'aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals, com nova construcció, excepte en el cas de centres d'ensenyament i culturals, que a aquests efectes es consideraran anàlegs als usos turístico-recreatius.
  
6. Actuacions de caràcter infrastructural
  
6.1. Instal·lacions provisionals per a l'execució de l'obra pública
  
De caràcter temporal, previstes en el projecte unitari que normalment no precisen fonamentació en massa i lligats funcionalment al fet constructiu de l'obra pública o infrastructura territorial. Es tracta sempre d'instal·lacions fàcilment desmuntables i el període d'existència del qual no sobrepassa en cap cas el de l'activitat constructiva que es troba lligat.
  
6.2. Instal·lacions o construccions per a l'entreteniment de l'obra pública
  
De caràcter permanent i previstes en el projecte unitari. Es vinculen funcionalment al manteniment de les condicions originàries de l'obra pública o la infrastructura territorial. En cap cas s'inclouen en aquest concepte els usos residencials.
  
6.3. Instal·lacions o construccions al servei de la carretera
  
Davall aquest concepte s'entenen exclusivament les estacions de servei, bàscules de pesatge, instal·lacions d'ITV (Inspecció Tècnica de Vehicles), i els punts de socors en el cas de les carreteres i les àrees de servei en el cas de les autopistes.
  
6.4. Instal·lacions vinculades al sistema general de telecomunicacions
  
S'entenen com tals totes aquelles instal·lacions com a antenes emissores, repetidors de televisió, estacions de seguiment de satèl·lits, etc. que són necessàries per al normal funcionament del sistema de telecomunicacions.
  
6.5. Instal·lació o construcció d'infrastructura energètica
  
S'inclouen en el concepte d'infrastructura energètica les centrals de producció, les línies de transport d'energia d'alta tensió i les subestacions de transformació, no incloent-se la xarxa de distribució en baixa i les seues instal·lacions annexes.
  
6.6. Instal·lacions o construcció del sistema general d'abastiment o sanejament d'aigua
  
Comprén aquesta categoria totes les infrastructures i instal·lacions constitutives dels sistemes generals d'abastiment i sanejament, tals com dipòsits, canonades de conducció, canals d'abastiment, plantes de tractament d'aigües, col·lectors i plantes depuradores. No s'inclouen les instal·lacions necessàries per al funcionament de les obres, infrastructures i edificacions permeses.
  
6.7. Viari de caràcter general
  
S'entén com a tals totes aquelles vies de nova construcció que no són de servei a una instal·lació o infrastructura determinada o que són imprescindibles per a la gestió del territori, i que, en qualsevol cas, tenen una utilització general. No s'inclouen davall aquest concepte les actuacions de millora de la xarxa existent.
  
6.8. Obres de protecció hidrològica
  
S'inclouen totes les actuacions destinades a protegir el territori enfront de les avingudes (canalitzacions, plantacions d'aixares i riberes, construcció de menuts assuts, etc.).
  
6.9. Heliports
  
Instal·lacions l'única funció del qual és permetre l'aterratge, enlairadament i servei a helicòpters i autogirs, amb finalitat d'extinció d'incendis.
  
6.10. Abocadors de residus urbans i instal·lacions annexes
  
Espai tancat per a ús de dipòsit de residus urbans, industrials o agraris. S'entenen dins del mateix concepte les instal·lacions annexes de manteniment, selecció i tractament dels dits residus. Així mateix s'inclouen en aquesta categoria els dipòsits de ferralla, cementiris d'automòbils i escombraries resultants de l'obra pública.
  
7. Construccions residencials aïllades
  
7.1. Vivenda familiar lligada a l'explotació de recursos agraris
  
S'entén com tal l'edificació residencial de caràcter familiar i ús permanent vinculat a explotacions de superfície suficient i el promotor del qual ostenta l'activitat agrària a títol principal. Dins del mateix concepte s'inclouen les instal·lacions agràries mínimes d'ús domèstic que normalment conformen els usos mixtos en aquestes edificacions, tals com garatges, habitacions d'emmagatzemament, trulls i forns familiars, etc., sempre que formen una unitat física integrada.
  
7.2. Vivenda lligada a l'entreteniment de l'obra pública i les infrastructures territorials
  
S'entén com ta l'edificació residencial d'ús permanent o temporal previst en projecte amb la finalitat exclusiva d'atenció a infrastructures territorials.
  
7.3. Vivenda guarderia de complexos en el medi rural
  
Inclou les edificacions residencials d'ús permanent o temporal previstos en projecte amb la finalitat exclusiva d'atenció a edificis públics singulars, parcs rurals, instal·lacions esportives al medi rural, parcs d'atraccions, albergs socials o campaments de turisme.
  
7.4. Vivenda familiar autònoma
  
Edificació aïllada residencial-familiar d'ús temporal o estacionari amb fins de segona residència, d'aprofitament recreatiu o semblant, deslligat total o parcialment de l'activitat agrària circumdant. S'inclou en aquest concepte la nova construcció de vivendes familiars aïllades amb fins de residència principal i ús permanent, no incloses en els anteriors conceptes 7.1-2-3.
  
7.5. Vivenda lligada a explotació forestal
  
S'entén com tal l'edificació residencial aïllada de caràcter familiar i ús permanent vinculat a l'activitat de la guarderia forestal.
  
8. Altres instal·lacions
  
8.1. Suports de publicitat exterior
  
S'entenen per tals qualsevol tipus d'instal·lació que permeta la difusió de missatges publicitaris comercials.
  
8.2. Imatges i símbols



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3980, del 17-04-2001 (2001/3327)

DECRETO 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2001/04/02/77/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3980

Fecha DOGV
:   17-04-2001

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2001/3327

CVE


Fecha del documento
:   02-04-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Torres Torres](javascript:void(0))
    * [Gátova](javascript:void(0))
    * [Estivella](javascript:void(0))
    * [Altura](javascript:void(0))
    * [Olocau](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Náquera](javascript:void(0))
    * [Albalat dels Tarongers](javascript:void(0))
    * [Serra](javascript:void(0))
    * [Gilet](javascript:void(0))
    * [Segart](javascript:void(0))
    * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [Marines](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))

DECRETO 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona. [2001/3327]
  
La Sierra Calderona es un enclave de interés excepcional en el ámbito de la Comunidad Valenciana, por sus valores ecológicos, paisajísticos y etnográficos, así como por sus potencialidades para la puesta en práctica de una estrategia de desarrollo sostenible basada en la conservación y la puesta en valor de los recursos ambientales y culturales.
  
La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, contempla la figura de Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) como instrumento específico para una adecuada planificación de dichos recursos, estableciendo en su artículo 32 y siguientes su concepto, contenido y tramitación. La citada figura de ordenación se considera el marco administrativo y gestor idóneo para la implementación de la estrategia de desarrollo y conservación a que se refiere el párrafo anterior.
  
El ámbito territorial del Plan de Ordenación ocupa un total de 44.947 hectáreas entre las provincias de Castellón y Valencia. Se trata de una alineación montañosa entre las cuencas de los ríos Palancia y Turia, extendida entre las comarcas de Alto Palancia, Camp de Morvedre y Camp de Turia. La mayor parte de la zona se sitúa por debajo de los 1000 metros sobre el nivel del mar, constituyendo un ejemplo típico de sierra mediterránea valenciana prelitoral. Las cotas más destacadas son: Monmayor (1015 m.), Gorgo (970 m.), Montemayor (892 m.), Pico del Águila (878 m.), Rebalsadors (802 m.), Oronet (742 m.) y Garbí (600 m.).
  
La abrupta orografía de la zona, junto con la variedad de orientaciones topográficas y de sustratos rocosos, tanto silíceos como calcáreos, permiten la existencia de una vegetación y una flora diversas y de gran interés. Los ambientes geológicos también destacan por su variedad y abundancia de enclaves singulares. La fauna es asimismo muy variada en sus distintos hábitats forestales de matorral, rupícolas, de ribera y de cultivo. Todo ello modulado por la interacción secular entre medio físico y actividad humana, en un contexto histórico agro-silvo-pastoral, generador de un ambiente rural tradicional de gran valor ambiental, paisajístico, cultural y socioeconómico.
  
Las considerables transformaciones experimentadas durante las últimas décadas en la realidad territorial, social y económica del medio rural han ocasionado profundos cambios en la forma de entender la relación histórica entre medio humano y ambiente físico. Por tanto, la adecuada gestión de los recursos naturales con criterios de desarrollo sostenible requerirá el ensayo de estrategias y métodos de ordenamiento y gestión innovadores y con visión de futuro. El Plan de Ordenación será el cauce para ello en adelante.
  
Durante las últimas décadas, una serie de impactos ambientales negativos han comprometido la conservación de los valores naturales y culturales de la Sierra Calderona. Entre ellos destacan los incendios forestales, la urbanización incontrolada de segunda residencia, el vertido de residuos sólidos, las transformaciones agrarias masivas y la afluencia desordenada de visitantes en ciertos ambientes. Una serie de medidas de ordenación y gestión tenderán, en el marco del Plan, a corregir los procesos e impactos negativos que actualmente comprometen la conservación de los citados valores.
  
El Plan tiene por criterio directriz la ordenación de los recursos naturales de la Sierra Calderona, en el marco de una estrategia de desarrollo sostenible basada en la conservación y la gestión racional de los mismos. Esta estrategia informará todas las actuaciones en relación con la ejecución y la gestión del Plan. En consecuencia, con carácter general, la ordenación y la gestión de los recursos naturales en dicho ámbito se realizará en función de las directrices de conservación y uso sostenible de los mismos definidos en el Plan.
  
Por tanto, los objetivos de desarrollo socioeconómico y de conservación ambiental se considerarán como aspectos de una misma estrategia coherente de gestión racional e innovadora del territorio y sus recursos naturales.
  
Los valores ambientales de la Sierra Calderona se incrementan por su situación geográfica en el ámbito de influencia directa del área metropolitana de Valencia, así como de otras zonas densamente pobladas del Camp de Morvedre, Camp de Turia y Alto Palancia. Esta circunstancia implica un enorme potencial para el uso público del medio, incluyendo en ello la puesta en valor, el disfrute ordenado, la enseñanza y el estudio de los valores ambientales y culturales. Este potencial viene siendo utilizado desde hace tiempo por una demanda creciente de actividades turístico-recreativas y de segunda residencia, demanda que debe ordenarse y gestionarse adecuadamente con visión de futuro, en el marco de la estrategia de desarrollo sostenible y conservación del medio. El criterio directriz debe ser la definición y la adecuada gestión de una oferta de calidad, basada en la conservación, la mejora y la puesta en valor de los recursos ambientales y culturales de la Sierra, incluyendo aquellos que aún permanecen ociosos o infrautilizados.
  
De acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, la Conselleria de Medio Ambiente acordó, mediante la Orden de 30 de marzo de 1995, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el 30 de marzo de 1995, el inicio el procedimiento de elaboración y aprobación del citado Plan.
  
Se ha completado la tramitación administrativa prevista en la citada legislación para los Planes de Ordenación de los Recursos Naturales, incluyendo, entre otros, los trámites de exposición pública y de consulta al Consejo Asesor y de Participación de Medio Ambiente. Durante este proceso se ha realizado un importante esfuerzo de consulta y concertación con las distintas entidades implicadas directa o indirectamente en el proyecto, incluyendo en ello las Corporaciones Locales, las Administraciones estatal y autonómica y gran número de colectivos y entidades, públicas y privadas, relacionadas con la Sierra Calderona en materia económica, social, profesional o cultural.
  
En su virtud, a propuesta del conseller de Medio Ambiente y previa deliberación del Gobierno Valenciano, en la reunión del día 2 de abril de 2001,
  
DISPONGO
  
Artículo único
  
1. En cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 32 y siguientes de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, aprobar definitivamente el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona.
  
2. Como anexo I al presente Decreto se recoge la parte normativa del Plan.
  
3. Como anexo II al presente Decreto se recoge la zonificación gráfica.
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL
  
Facultar al conseller de Medio Ambiente, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas precisas para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente Decreto.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El presente Decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, a 2 de abril de 2001
  
El presidente de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
El conseller de Medio Ambiente,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANEXO I
  
Normativa del Plan de Ordenación de los
  
Recursos Naturales de la Sierra Calderona
  
TÍTULO I
  
Disposiciones generales
  
Artículo 1. Naturaleza del Plan
  
El presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona, denominado en adelante PORN de la Sierra Calderona, se redacta al amparo del artículo 4 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de conservación de los espacios naturales y de la flora y fauna silvestres, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestre, y del capítulo II del Título III de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 2. Finalidad
  
1. El PORN tiene por finalidad la ordenación de los recursos naturales de la Sierra Calderona, en el marco de una estrategia de desarrollo sostenible basada en la conservación y la gestión racional de dichos recursos. Dicha estrategia informará todos los apartados de la presente Normativa y, en consecuencia, con carácter general, la ordenación y la gestión de los recursos naturales en la Sierra Calderona se realizará en función de las directrices de conservación y uso sostenible de los mismos definidos en el PORN
  
2. De acuerdo con lo expresado en el párrafo anterior, será criterio directriz de esta Normativa la consideración de los objetivos de desarrollo socioeconómico y de conservación ambiental, en el ámbito de la Sierra Calderona, como aspectos de una misma estrategia coherente de gestión racional e innovadora del territorio y sus recursos naturales.
  
Artículo 3. Ámbito territorial
  
El presente PORN se extiende a los territorios y terrenos comprendidos en los términos municipales de Gátova y Segart y parte de los términos de Altura, Albalat dels Tarongers, Algimia de Alfara, Estivella, Gilet, Marines, Náquera, Olocau, Sagunt, Segorbe, Serra y Torres Torres, grafiados en la cartografía de ordenación.
  
Artículo 4. Efectos
  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales será obligatorio y ejecutivo en todo lo que afecte a la conservación, protección o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales y prevalecerá sobre cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial o física.
  
2. Para la consecución de sus objetivos de ordenación y protección el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales incluye las previsiones necesarias para regular la configuración territorial, los usos del suelo y las actividades que pueden desarrollarse dentro de su ámbito.
  
3. Así mismo, tendrá carácter indicativo respecto de cualesquiera otras actuaciones, planes o programas sectoriales y sus determinaciones se aplicarán subsidiariamente, sin perjuicio del carácter vinculante de este plan en las materias a que se refiere el párrafo primero de este artículo.
  
4. El Plan incluye directrices y criterios a los que deberá atenerse la elaboración y ejecución del plan rector de uso y gestión y demás instrumentos que regulen el uso público del espacio, la utilización de los recursos, la investigación, etc., señalando, en su caso, las actividades a regular necesariamente y los objetivos concretos que deben recogerse en dichos instrumentos.
  
Artículo 5. Área de influencia socioeconómica
  
1. A los efectos de lo dispuesto en el artículo 18.2 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de conservación de los espacios naturales y de la flora y fauna silvestres de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres y los artículos 21 y 22 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, se declara el Area de Influencia Socioeconómica de la Sierra Calderona, cuyo ámbito territorial comprende el conjunto de términos municipales afectados por este PORN.
  
2. En desarrollo de las determinaciones del PORN, el Área de Influencia Socioeconómica constituirá el marco jurídico y administrativo para el diseño, programación y ejecución de las actuaciones tendentes al fomento y el desarrollo sostenible de la actividad económica y social en el ámbito territorial de la Sierra Calderona.
  
Artículo 6. Vigencia y Revisión
  
1. Las determinaciones del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales entrarán en vigor al día siguiente de la publicación de su aprobación definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el Plan, por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación, a propuesta de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
2. La revisión o modificación de las determinaciones del PORN podrán realizarse siguiendo los mismos trámites que se han seguido para su aprobación, según lo dispuesto en el artículo 36 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 7. Interpretación
  
1. En la interpretación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la Memoria Informativa y Justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del Plan.
  
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del Plan prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la Memoria de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.
  
3. En la aplicación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del ámbito del PORN
  
TÍTULO II
  
Normas generales sobre regulación de usos y actividades
  
CAPÍTULO I
  
Normas sobre protección de recursos y del dominio público
  
Sección primera
  
Protección de los Recursos Hídricos
  
Artículo 8. Criterios generales sobre ordenación de los recursos hídricos
  
1. Con carácter general, los recursos hídricos existentes en el ámbito territorial del PORN, tanto superficiales como subterráneos, se consideran un bien de interés prioritario para la estrategia de desarrollo sostenible que informa la presente Normativa. Por ello, es objetivo primordial de este Plan el fomento de las actuaciones positivas, directas e indirectas, sobre los acuíferos y su ámbito de influencia, tanto de iniciativa pública como privada, tendentes a la ordenación, la protección, la conservación, la regeneración y el uso racional y sostenible de dichos recursos.
  
2. Atendiendo a la necesidad de conservación de la cantidad y la calidad de los recursos hídricos, no se permitirán en el ámbito territorial del PORN, con carácter general y sin perjuicio de lo establecido en la legislación vigente sobre Aguas, aquellos usos y actividades que contribuyan a deteriorar la calidad de las aguas, así como aquellas actuaciones, obras e infraestructuras que puedan dificultar el flujo hídrico o supongan manifiestamente un manejo no racional del mismo.
  
Artículo 9. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua.
  
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, no pudiendo realizarse, en ningún caso, su canalización o dragado, a excepción de los tramos urbanos.
  
2. Se instará al Organismo de Cuenca a proceder a la iniciación de los trámites precisos para la realización del apeo y deslinde de los cauces públicos, definiéndose las zonas de servidumbre y policía y con prioridad en los tramos de alto valor ecológico y en los cauces incluidos en la Zona de Protección (ZP).
  
3. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. Se permitirán las labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes.
  
4. Se prohibe la ocupación del dominio público hidráulico y de la zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales; así como la extracción de áridos, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de los cauces.
  
5. Se consideran como zonas de alto valor ecológico, a los efectos previstos en este Plan y en el Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar, la totalidad de los tramos incluidos en el ámbito territorial del PORN correspondientes a las ramblas de Rovira, Somat, Artaix, Vint-i-quatre y Escarihuela, y a los barrancos de La Torrecilla, del Pla, Gátova, Olocau, Pedralvilla, Cirerer y Náquera.
  
Artículo 10. Protección de aguas subterráneas.
  
1. Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.
  
2 La construcción de fosas sépticas para el saneamiento de viviendas aisladas y áreas recreativas sólo podrá ser autorizada cuando se den las suficientes garantías de que no suponen riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas y existan razones justificadas que impidan su conexión a la red de alcantarillado.
  
Artículo 11. Vertidos
  
1. En aplicación del artículo 92 de la Ley 29/85 de 2 de agosto de Aguas (modificado por la Ley 46/1999) se prohibe, con carácter general, el vertido directo o indirecto en un cauce público, canal de riego, o acuífero subterráneo, de aguas residuales cuya composición química o contaminación bacteriológica pueda impurificar las aguas con daños para la salud pública o para los aprovechamientos inferiores, tanto comunes como especiales.
  
2. Se prohibe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales de origen urbano al dominio público hidráulico, salvo en el caso de viviendas de tipo familiar aisladas en el campo, granjas avícolas o cunícolas de menos de 100 unidades y estabulaciones de ganado mayor con menos de 10 cabezas.
  
3. En el caso de explotaciones ganaderas aisladas mayores que las señaladas en el párrafo anterior, o explotaciones menores próximas entre sí de modo que pueda producirse un efecto acumulativo del vertido y sumen en total un número de cabezas superior al límite establecido en el párrafo anterior, deberán contar, necesariamente, con sistema de depuración de residuos previamente a su vertido a cauce público.
  
4. Los vertidos a dominio público hidráulico deberán ser autorizados por el Organismo de cuenca y, en el supuesto de existencia de algún punto de abastecimiento de agua potable, deberán atenerse a las limitaciones, en régimen de distancia, que establezca el correspondiente perímetro de protección. En ausencia de dicho perímetro, no podrán realizarse vertidos en un radio inferior a quinientos metros del referido punto de abastecimiento de agua potable.
  
5. Se considerará que dos o más explotaciones tienen efecto acumulativo cuando el vertido a dominio público hidráulico de cada una de ellas diste entre sí menos de 500 metros.
  
6. Para la concesión de licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, exceptuando las autorizadas para conectar directamente con la red general de alcantarillado, se exigirá la justificación del tratamiento que hayan de darse a los mismos para evitar la contaminación de las aguas superficiales o subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que las aguas resultantes no sobrepasen los límites establecidos en la legislación sectorial.
  
7. La efectividad de la licencia quedará condicionada en todo caso a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.
  
8. Para la expedición de licencia de primera ocupación o licencia de apertura, deberá aportarse la autorización de vertido expedida por el Organismo de Cuenca, previo informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
9. Los vertidos industriales a las redes generales de saneamiento serán autorizados por el titular de la red cuando dichos vertidos sean asimilables a los de naturaleza urbana en lo referido a su carga contaminante. En el caso de que el efluente no sea asimilable por el tratamiento urbano previsto, deberán adecuarse las características de dichos efluentes a los objetivos de calidad establecidos mediante las oportunas Ordenanzas de Vertido o, en su caso, si no existieran éstas, se respetarán los objetivos de calidad del medio receptor del efluente final. En cualquier caso, se prohibe el vertido directo o indirecto de efluentes industriales sin depuración al dominio público hidráulico.
  
10. Queda prohibido el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos urbanos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o de degradación de su entorno; salvo en los casos de limpieza, de acuerdo con lo previsto en el artículo 49 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico.
  
Artículo 12. Captaciones de agua
  
1. Las aperturas de pozos o captaciones de agua dentro del ámbito territorial del PORN deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos. En cualquier caso, en tanto se realicen los estudios necesarios y sin perjuicio de lo establecido por el Plan Hidrológico de la cuenca del Júcar en cuanto a normas de uso y regulación de los aprovechamientos hídricos, queda prohibida la realización de nuevas captaciones de aguas subterráneas distintas de las destinadas a abastecimiento urbano o industrial o a la lucha contra incendios forestales, ni siquiera las previstas en el artículo 52.2 de la vigente Ley de Aguas.
  
2. Para la obtención de licencia urbanística o de apertura correspondiente a actividades industriales o mineras y para usos residenciales, será necesario justificar debidamente la existencia de la dotación de agua necesaria, así como la ausencia de impacto negativo sobre los recursos hídricos de la zona.
  
3. De acuerdo con la legislación vigente en materia de aguas, la administración competente procederá a la clausura de todos aquellos pozos o captaciones no autorizados.
  
4. Las obras de cualquier tipo y en particular las captaciones de agua que se pudieran realizar en el entorno de las fuentes y manantiales deberán garantizar el mantenimiento de su caudal.
  
Sección segunda
  
Protección de los suelos
  
Artículo 13. Movimientos de tierras
  
1. En cumplimiento de lo establecido en las correspondientes legislaciones sectoriales vigentes, están sometidas al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental las actuaciones que acarreen movimientos de tierras previstas en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, y en el artículo 162 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano.
  
2. Quedan exceptuadas de los procedimientos anteriores las labores de preparación y acondicionamiento de tierras de cultivo, relacionadas con el normal desarrollo de la actividad agrícola.
  
Artículo 14. Conservación de la cubierta vegetal
  
1. Se consideran prioritarias en el ámbito del PORN, a los efectos de regulación normativa y de fomento de actividades de iniciativa pública y privada, todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos.
  
2. Atendiendo a la necesidad de conservar los suelos en las zonas cubiertas mayoritariamente por vegetación natural establecida o en proceso de regeneración natural, no se permite en el ámbito del PORN la tala y el arranque o descuaje de cultivos leñosos en los campos de cultivo, salvo por razones fitosanitarias, por rejuvenecimiento de la plantación, por sustitución de la especie o variedad cultivada o por obras autorizadas según la normativa del presente PORN Se exceptúan de dicha prohibición genérica la totalidad de las Areas de Predominio Agrícola, así como las parcelas actualmente cultivadas enclavadas en las Areas de Regeneración.
  
3. En cualquier caso, la tala y el arranque o descuaje de olivos y algarrobos, siempre que se realice fuera de las Áreas de Predominio Agrícola o de las parcelas actualmente cultivadas enclavadas en las Areas de Regeneración, deberá contar con la autorización expresa de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Artículo 15. Prácticas de conservación de suelos
  
1. Con carácter general, la administración, en colaboración con la iniciativa privada, fomentará la estabilización y regeneración de los terrenos situados en vertientes, siendo objeto de atención preferente las infraestructuras agrarias vinculadas a los abancalamientos o aterrazados tradicionales que hayan dejado de ser conservados por sus propietarios por abandono o semiabandono del cultivo.
  
2. Se prohibe en las áreas de Protección Paisajística y de Protección Ecológica la destrucción de bancales y márgenes de éstos; así como las transformaciones agrícolas y las labores agrícolas o cinegéticas que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación.
  
3. La ampliación o modificación del trazado, así como la construcción de vías de acceso de cualquier naturaleza, no podrá realizarse cuando se generen pendientes superiores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros.
  
4. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatoria la fijación de éstos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística.
  
Sección tercera
  
Protección de la flora y la vegetación silvestres
  
Artículo 16. Formaciones vegetales
  
1. Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del presente Plan, todas aquellas no cultivadas ni resultantes de la actividad agrícola. Se excluyen igualmente las vegetaciones urbanas que colonizan las calles y paredes o muros, así como las vegetaciones nitrófilas de cunetas y bordes de caminos, vertederos o escombreras.
  
2. Con carácter general, la gestión de las formaciones vegetales silvestres se efectuará atendiendo a los criterios de conservación de los recursos genéticos y de uso sostenible de los recursos naturales que se definen en este Plan. En consecuencia, será objetivo prioritario del PORN el desarrollo de métodos y tecnologías para la conservación, la mejora y la puesta en valor de los recursos vinculados a dichas formaciones vegetales, con criterios de sostenibilidad y de protección de los valores medioambientales de la Sierra Calderona.
  
Artículo 17. Tala y recolección de especies vegetales silvestres
  
1. En los terrenos forestales, la recolección de especies o variedades vegetales silvestres para fines comerciales, afectando a la totalidad o a partes de los individuos vegetales, requerirá la autorización expresa de la administración competente en aprovechamientos forestales. En el caso de las especies singulares a que se refiere el Artículo 17.2 de esta Normativa, tanto en los terrenos forestales como fuera de ellos, la eventual concesión de autorizaciones de aprovechamiento para fines comerciales corresponderá a la Conselleria de Medio Ambiente, con autorización expresa del propietario de los terrenos afectados.
  
2. No se permite la tala y recolección total o parcial de especies singulares en el ámbito del PORN, excepto por motivos fitosanitarios. Se consideran especies singulares las recogidas en los anexos I y II de la Orden de la Conselleria de Agricultura, Pesca i Alimentació, de 20 de diciembre de 1985, sobre protección de especies endémicas y amenazadas, así como los fresnos (Fraxinus angustifolia), serbales (Sorbus domestica), olmos (Ulmus minor) y quejigos (Quercus faginea). Igualmente, se considerarán especies singulares en el ámbito del PORN cuantas especies queden incluidas en el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas, así como en los futuros equivalentes autonómicos de este último en el ámbito normativo de la Comunidad Valenciana.
  
3 La tala de árboles con fines de aprovechamiento forestal requerirá la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente. En todo caso deberá contar con autorización previa la tala o descuaje de las especies vegetales que, no siendo consideradas singulares en el párrafo anterior, estén recogidas en el anexo III de la Orden de la Conselleria de Agricultura, Pesca i Alimentació, de 20 de diciembre de 1985, sobre protección de especies endémicas y amenazadas; la cual únicamente se podrá otorgar por razones fitosanitarias, por ser necesario para la mejora de las formaciones de la especie a que se refiera la solicitud, o bien por motivos científicos, educativos o relacionados con la conservación o la mejora de especies de la flora o la fauna protegidas.
  
4. Atendiendo a los criterios de uso sostenible de los recursos naturales definidos en este Plan, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y hongos comestibles, así como la siega sin desarraigo de plantas silvestres de consumo tradicional, siempre que exista consentimiento expreso del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la Conselleria de Medio Ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o fauna. Las recolecciones a que hace referencia este apartado, cuando sean con fines comerciales, precisarán de autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Artículo 18. Regeneraciones y plantaciones
  
1. Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán por objetivo la formación y potenciación de las comunidades vegetales naturales características del ámbito del PORN, en sus distintos estadios de desarrollo.
  
2. Queda prohibida la introducción y repoblación en el medio natural de especies exóticas de flora, entendiéndose éstas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la vegetación silvestre del ámbito del PORN Cuando estas especies estén destinadas a jardines públicos o áreas cultivadas, deberá garantizarse el control de la especie evitando su proliferación. En el caso de proliferación incontrolada de especies exóticas introducidas, la responsabilidad de su control o erradicación será del promotor de su introducción en el ámbito del PORN
  
3. Es obligatoria la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente, para realizar cualquier modificación de la estructura vegetal natural de una finca forestal tales como entresacas, cortas de mejora y saneamiento, podas de formación, aclareos, limpias o talas, siendo necesaria la presentación de un documento en el que se especifiquen las acciones que se pretenden llevar a cabo y al que deberán ajustarse los trabajos a realizar.
  
4. La introducción y reintroducción de especies autóctonas que no existan actualmente en la zona y el modo de realizarla, requerirá la autorización de la administración competente en especies protegidas, necesitando de Estimación de Impacto Ambiental de acuerdo con la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, y según los contenidos y procedimiento previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental
  
Sección cuarta
  
Protección de la fauna.
  
Artículo 19. Conservación de la fauna silvestre
  
1. El conjunto de la fauna silvestre de la Sierra Calderona se considera un bien de interés prioritario por su interés ecológico, científico y educativo, así como por su valor socioeconómico en el caso de la fauna cinegética. En consecuencia, será objetivo prioritario para el PORN el fomento de las actuaciones positivas, tanto de iniciativa pública como privada, tendentes a la protección, conservación, regeneración y mejora de los recursos biogenéticos vinculados a la fauna silvestre, así como, en su caso, al aprovechamiento sostenible de los recursos socioeconómicos asociados a la fauna cinegética.
  
2. Como complemento de las actuaciones de fomento que se indican en el párrafo anterior, con carácter general y sin perjuicio de lo establecido al respecto en la legislación sectorial sobre fauna silvestre, tanto estatal como autonómica, no se permitirán aquellas actividades que puedan comportar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro irreversibles de poblaciones o elementos de la fauna silvestre, tales como la destrucción de nidos y madrigueras, así como el tráfico, manipulación y comercio no autorizados de crías, huevos y adultos.
  
3. Para evitar molestias a la fauna durante su época de reproducción, los aprovechamientos forestales, tratamientos silvícolas y otras actividades potencialmente perturbardoras deberán realizarse entre los meses de julio a febrero, ambos inclusive, excepto en los lugares donde se tenga constancia de la cría de especies más tempraneras como grandes águilas, búhos, garduña o tejón, donde tampoco se permitirán durante los meses de enero y febrero. Excepcionalmente podrán autorizarse otros períodos de ejecución distintos previo informe favorable de la administración competente en especies protegidas.
  
Artículo 20. Repoblación o suelta de animales
  
1. Con objeto de proteger la integridad de las poblaciones de fauna autóctona, no se permite la repoblación y suelta incontroladas de cualquier especie animal exótica, entendiéndose por tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la fauna del ámbito del PORN Se exceptúan de esta prohibición la suelta de codornices o faisanes con fines cinegéticos y la utilización de especies para el control biológico de plagas que realice la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, o autorice ésta.
  
2. En relación con las especies autóctonas, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 5 del Real Decreto 1095/1989, de 8 de septiembre, cuando se trate de especies cinegéticas y piscícolas; y de conformidad con los artículos 12 y 13 del Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, para especies catalogadas o protegidas, la introducción y reintroducción de especies o el reforzamiento de poblaciones, y el modo de realizarlas, requerirá la autorización de la administración competente en especies protegidas.
  
3. De acuerdo con la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, la introducción de nuevas especies de animales requerirá de Estimación de Impacto Ambiental, que se realizará según los contenidos y procedimiento previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana. El estudio de impacto ambiental deberá contener como mínimo un inventario ambiental de base y una justificación respecto de la especie a reintroducir, en donde se establecerán sus características, calendario de introducción, cualificación del personal encargado de su ejecución y un programa de seguimiento.
  
Artículo 21. Cercas y vallados
  
1. El levantamiento de cercas y vallados de carácter cinegético en el ámbito del PORN requerirá la previa autorización de la administración competente en especies protegidas, no permitiéndose en ningún caso las cercas electrificadas. Dicha autorización quedará supeditada a la presentación de un Plan de Aprovechamiento Cinegético que justifique convenientemente la necesidad de creación de éstos. Todo ello, sin perjuicio de la obtención de la correspondiente licencia urbanística en los términos previstos por la ley.
  
2. Los criterios que definen las condiciones que han de cumplir los cerramientos cinegéticos se establecen en la Resolución de 29 de marzo de 1993 de la Dirección General del Medio Natural (DOGV del 25 de abril de 1993).
  
Sección quinta
  
Protección del paisaje y del patrimonio
  
etnográfico del medio rural
  
Artículo 22. Fomento de la calidad paisajística
  
1. El paisaje rural de la Sierra Calderona se considera uno de los elementos más valiosos del patrimonio colectivo en términos ecológicos, culturales, sociales y económicos, cuya ordenación, protección, conservación, mejora, puesta en valor y uso público racional es objeto de este Plan, en el marco de la estrategia de desarrollo sostenible que, desarrollada mediante actuaciones de inicativa pública, privada o mixta, establece este PORN
  
2. A los efectos de esta Normativa, constituirán el paisaje rural tradicional y, en consecuencia, serán objeto de protección especial, tanto los elementos naturales y seminaturales del medio, bióticos y abióticos, como aquellos elementos y conjuntos de origen antrópico que, en interacción histórica con dichos elementos naturales en un sistema agro-silvo-ganadero-forestal-urbano, han configurado el paisaje de la Sierra tal y como se conoce en la actualidad.
  
3. Se entiende por elementos naturales o seminaturales del paisaje tanto las formaciones vegetales naturales con su fauna asociada como los rasgos geomorfológicos y las estructuras geológicas naturales.
  
4. Se entiende por elementos antrópicos del paisaje el patrimonio etnográfico constituido por las infraestructuras y construcciones ligadas a las actividades socioeconómicas del medio rural y los elementos etnológicos del acerbo cultural local ligados al uso histórico de los recursos naturales, incluyendo las formas específicas de uso de los mismos que configuraron determinado modelo local de organización de los paisajes humanizados. En este concepto se incluyen asimismo los elementos del patrimonio arqueológico e histórico-artístico, tanto de titularidad pública como privada, a que se refiere la Sección sexta de estas Normas.
  
5. La interacción histórica entre hombre y naturaleza que ha configurado el paisaje rural actual es dinámica por naturaleza y, por tanto, el paisaje rural como objeto de protección es un concepto que varía según la sensibilidad perceptiva de cada época histórica concreta. En consecuencia, la ordenación del paisaje establecida en este Plan no contempla el bien paisajístico en forma arqueológica o estática, sino que define criterios dinámicos para su conservación activa, su mejora y su adecuación a la realidad histórica y socioeconómica actual. Todo ello con el condicionante de conservar y promover una alta calidad en el paisaje, tanto en su conjunto como en sus distintos elementos.
  
6. De acuerdo con lo expuesto en el párrafo anterior, el fomento de las actuaciones positivas tendentes a conservar, recrear, crear ex novo en su caso y poner en valor los elementos naturales y antrópicos del paisaje se considera objetivo de interés prioritario para el PORN, tanto desde el punto de vista de las oportunidades socioeconómicas ligadas al uso público del mismo como atendiendo a la propia calidad de vida de las poblaciones locales. Por tanto, la ordenación y mejora del paisaje estarán relacionadas con la preservación de la calidad del medio ambiente humano y con la conservación y mejora de la realidad cultural y de las expectativas legítimas de desarrollo local social y económico, bajo múltiples aspectos de tipo ecológico, higiénico-sanitario, psicológico-perceptivo, estético, cultural, patrimonial, económico y social.
  
Artículo 23. Integración paisajística de las actuaciones
  
1. Con objeto de conservar con un nivel de calidad suficiente los valores paisajísticos a que se refiere el Artículo 22 de estas Normas, con carácter general la implantación de usos o actividades que por sus características puedan generar un impacto paisajístico negativo deberá realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje. A tal fin se evitará especialmente la ubicación de los mismos en lugares de gran incidencia visual. En cualquier caso, las instalaciones y edificaciones en el medio rural deberán incorporar medidas adecuadas de integración paisajística.
  
2. Con carácter general, no se permite la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida, tanto sobre elementos naturales del territorio, como sobre las edificaciones. Se admitirán, únicamente, los indicadores de carácter institucional. Se exceptúan de esta norma los colocados dentro de los límites del suelo urbano y urbanizable programado del ámbito del PORN
  
3. El planeamiento urbanístico declarará fuera de ordenación los elementos de publicidad actualmente existentes que contravengan lo dispuesto en el párrafo anterior, por lo que no podrán renovarse las concesiones actualmente vigentes y deberá procederse a su desmantelamiento una vez hayan concluido los plazos de concesión.
  
4. Las pistas y caminos forestales y rurales, áreas cortafuegos, e instalación de infraestructuras de cualquier tipo que sean autorizadas, se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje y su mínimo impacto ambiental.
  
5. Se protegerá el paisaje en torno a aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural como roquedos, árboles ejemplares, etc., para la que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno. Para lo cual, la Conselleria de Medio Ambiente realizará un catálogo de hitos y elementos singulares en el ámbito del Plan, señalando su perímetro de protección.
  
Artículo 24. Características estéticas de las edificaciones en suelo no urbanizable
  
Sin perjuicio de lo dispuesto en la Sección Séptima del capítulo II de estas normas, las edificaciones se efectuarán dentro del respeto a las características estéticas y de materiales tradicionales, procurando su correcta integración en el paisaje y evitando la ruptura del mismo mediante la aparición de edificios o instalaciones que por su altura, volumen, carácter o aspecto exterior, sean discordantes con el resto.
  
Sección sexta
  
Protección del patrimonio histórico-artístico
  
Artículo 25. Patrimonio histórico-artístico y arqueológico
  
1. Tendrán consideración de bienes culturales especialmente protegidos, los incluidos en el Catálogo de Patrimonio Arquitectónico y en el Catálogo de Yacimientos Arqueológicos elaborado por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, así como los yacimientos de restos paleontológicos existentes en el ámbito del PORN
  
2. Toda modificación o actuación sobre un elemento catalogado como bien cultural protegido requerirá el informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, que será, a todos los efectos, vinculante.
  
3. Se fomentará el uso público de los bienes del patrimonio histórico-artístico y arqueológico, tanto por la iniciativa pública como por la privada, en forma compatible con su preservación y siempre que dicho uso no implique la pérdida de sus valores científicos y culturales.
  
4. Con arreglo a lo previsto en la legislación de Patrimonio Histórico, cuando en el transcurso de cualquier obra o actividad surjan vestigios de yacimientos de carácter arqueológico, paleontológico o antropológico, se comunicará dicho hallazgo a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, para que proceda a su evaluación y, en su caso, tome las medidas protectoras oportunas.
  
Sección séptima
  
Protección de las vías pecuarias
  
Artículo 26. Criterios generales
  
1. Las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN se consideran un patrimonio público de primera importancia para los objetivos de conservación natural y de desarrollo sostenible expresados en el Plan, tanto por su carácter de corredores ecológicos para la flora y la fauna como por su potencial socioeconómico en relación con el uso público ordenado del medio.
  
2. Las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN estarán sujetas a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias y en el reglamento que la desarrolle, y a las directrices establecidas en este PORN
  
3. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, aquellas vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN que se cataloguen como de interés natural, no podrán declararse innecesarias, ni enajenarse o dedicarse a otros usos.
  
Artículo 27. Deslinde y amojonamiento
  
La Conselleria de Medio Ambiente tramitará el deslinde y amojonamiento de las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN, debiendo velar por su mantenimiento como espacios de uso público.
  
CAPÍTULO II
  
Normas sobre regulación de actividades e infraestructuras
  
Sección primera
  
Actividades extractivas y mineras
  
Artículo 28. Actividades extractivas y mineras
  
1. En todo el ámbito del PORN se permiten las explotaciones mineras realizadas a cielo abierto que, en el momento de la entrada en vigor del Plan, dispongan de la preceptiva licencia municipal de actividad, o bien tengan en tramitación la concesión de la misma ante el Ayuntamiento respectivo.
  
2. Queda prohibido el otorgamiento de nuevas autorizaciones en el ámbito para el que se propone la declaración de parque natural (Zona de Protección), en las áreas de Predominio Forestal de la Zona de Influencia y en los montes que, de acuerdo con los términos previstos en la legislación forestal, sean declarados montes de dominio público, de utilidad pública o montes protectores.
  
3. El inicio de cualquier actividad extractiva a cielo abierto deberá contar previamente con el compromiso del titular de la explotación, afianzado económicamente ante la Generalitat Valenciana, de restauración de la zona afectada por la actividad de acuerdo con las condiciones recogidas en su correspondiente plan de restauración y estudio de impacto ambiental debidamente aprobados por la Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo con la legislación sectorial en la materia.
  
4. Las explotaciones mineras que hayan finalizado su explotación de acuerdo con su correspondiente proyecto, deberán ser restauradas por sus titulares de acuerdo con las obligaciones contraídas en los correspondientes planes de restauración. Entendiendo la restauración como vía para conseguir que el terreno vuelva a ser útil para un determinado uso que puede ser distinto del original, tales como el uso agrícola, forestal, recreativo, vertedero controlado o creación de estanques.
  
Artículo 29. Evaluación de Impacto Ambiental
  
Con independencia de las autorizaciones exigidas por su legislación específica, todas las actividades extractivas quedan sujetas al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental previsto en la Ley 2/1989 de impacto ambiental y su Reglamento, debiendo presentar el correspondiente Plan de Restauración redactado con arreglo al RD 2994/1982 de 15 de octubre, de restauración de espacios naturales protegidos por actividades extractivas.
  
Sección segunda
  
Actividades agrarias y pecuarias
  
Artículo 30. Criterios generales sobre la actividad agraria
  
1. A los efectos del presente PORN se considerarán agrarias las actividades relacionadas directamente con la explotación de los recursos vegetales del suelo que, en algún caso, estarán relacionadas en un mismo sistema productivo con la cría, reproducción y aprovechamiento de especies animales domésticas.
  
2. Practicadas en forma concordante con los objetivos de este Plan, dichas actividades se consideran protegidas en todo el ámbito territorial del mismo, en tanto que constituyen un elemento fundamental del modelo de uso de los recursos naturales que ha configurado históricamente el paisaje rural de la Sierra Calderona, el cual está protegido especialmente por el PORN
  
3. La estrategia de desarrollo sostenible que contempla el PORN atenderá especialmente a la preservación y desarrollo de las actividades agrarias, tanto en secano como en regadío, cuyas características sean coincidentes con los objetivos del Plan, mediante medidas positivas de fomento ejecutadas por iniciativas pública, privada o mixta.
  
4. Como criterio general, las actividades agrarias de tipo tradicional, ligadas principalmente a los cultivos de secano y regadío arbóreos de olivo, algarrobo, almendro y frutales, así como a las huertas periurbanas y en fondo de valle, se consideran elemento de especial protección por sus valores culturales, medioambientales, sociales y económicos. Estas actividades, por su propia naturaleza, muestran un marcado carácter dinámico, por lo que las medidas de ordenación y gestión aplicadas a las mismas deberán tener en cuenta la realidad social y económica del momento en todos los aspectos del sector. En ningún caso dichas medidas de ordenación y gestión serán aplicadas con criterio estático de preservación arqueológica de modos de uso del suelo periclicados, ajenos por tanto a la realidad socioeconómica actual.
  
5. Para el establecimiento de medidas de ordenación y gestión de las actividades agrarias, el concepto de rentabilidad de las mismas se aplicará tanto en términos absolutos de rendimiento económico neto como desde el punto de vista relativo de su valor en términos ecológicos, sociales y culturales.
  
6. Se relacionan con este último criterio, entre otras, las funciones indirectas de la actividad agraria como factor de biodiversidad ecológica y paisajística necesario para el mantenimiento del mosaico territorial característico del ambiente mediterráneo, incluyendo en ello la prevención de incendios forestales y la multiplicidad de hábitats de flora y fauna. También está relacionada con dicho criterio la preservación de determinados valores etnográficos del medio rural, tanto por su interés cultural intrínseco como por su potencial en el uso público del medio, así como la contribución al incremento de la calidad de vida que conlleva para las poblaciones locales la actividad agraria practicada a tiempo parcial a pequeña escala.
  
7. Asimismo, el criterio de rentabilidad deberá tener en cuenta en forma destacada el potencial de la agricultura local en la producción de productos de calidad como el aceite, los frutos secos y las cerezas y otras frutas, producción cuyo fomento se considera de interés prioritario para los objetivos del PORN Desde dicho punto de vista, la investigación y desarrollo sobre las producciones de calidad existentes, así como sobre otras nuevas que pudieran adecuarse a las actuales características ambientales y socioeconómicas de la Sierra, se considera objetivo primordial de este PORN
  
Artículo 31. Caracterización de los terrenos agrícolas en relación con el ámbito forestal
  
1. Con carácter general, no se permite la ampliación de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agraria cuando el sector ampliado afecte a terrenos forestales. En consecuencia, se exceptúan de dicha prohibición general, y por lo tanto serían susceptibles en principio de reversión a cultivo, los antiguos terrenos agrícolas abandonados o semiabandonados que, tras el cese del cultivo, muestren actualmente un proceso más o menos avanzado de recubrimiento espontáneo por especies vegetales procedentes del entorno forestal, tanto leñosas como herbáceas.
  
2. El cultivo de especies forestales de carácter intensivo únicamente podrá efectuarse en las áreas actualmente cultivadas, en las zonas de cultivo abandonado o semiabandonado descritas en el párrafo anterior y, con carácter general, en las zonas donde se realice dicha actividad en el momento de la aprobación del presente PORN.
  
Artículo 32. Conservación de terrenos cultivados
  
Por su valor ecológico, paisajístico y de protección frente a la erosión y los incendios forestales, para los terrenos agrícolas enclavados en zonas forestales y, en particular, los que el Plan de Prevención de Incendios Forestales considere que actúan como área cortafuegos, la Conselleria de Medio Ambiente habilitará los mecanismos oportunos de ayuda para favorecer el mantenimiento de dichos cultivos.
  
Artículo 33. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agropecuarias
  
1. Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agropecuaria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.), y las infraestructuras de servicios a la explotación, en las zonas en las que se permita, guardarán una relación de dependencia y proporción adecuadas a la tipología de los aprovechamientos a los que se dedique la explotación en que hayan de instalarse.
  
2 Sin perjuicio de lo dispuesto en los artículos 50 y 51 de estas Normas, la superficie mínima de parcela para la construcción de viviendas unifamiliares de nueva planta asociadas inexcusablemente a las prácticas agrarias, será de 10.000 m². La ocupación de la parcela por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá exceder del 1% de la superfície total de parcela y nunca superando los 200 m², con una altura máxima de 7 metros. Queda prohibida toda construcción que no guarde relación con la naturaleza o destino de la finca.
  
3. La superficie mínima de parcela para la construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola, ganadera o cinegética, las cuales deberán ser estrictamente indispensables a su fin, será de 10.000 m² y la superficie de parcela ocupada por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá ser superior a 200 m² sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 51.4.
  
Artículo 34. Productos fitosanitarios
  
El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condicionamientos establecidos por los organismos competentes.
  
Artículo 35. Actividad ganadera
  
1. A los efectos del presente PORN se considerarán ganaderas o pecuarias las actividades relacionadas directamente con la cría, reproducción y aprovechamiento de especies animales domésticas. Estas actividades podrán estar relacionadas en algún caso con la actividad agraria dentro de un mismo sistema productivo.
  
2. Practicadas en forma concordante con los objetivos de este Plan en régimen extensivo o semiextensivo, dichas actividades, en igual forma que la actividad agraria, se consideran protegidas en todo el ámbito territorial del mismo, en tanto que constituyen un elemento fundamental del modelo de uso de los recursos naturales que ha configurado históricamente el paisaje rural de la Sierra Calderona, el cual está protegido especialmente por el PORN
  
3. La estrategia de desarrollo sostenible que contempla el PORN atenderá especialmente a la preservación y desarrollo de las actividades pecuarias cuyas características sean coincidentes con los objetivos del Plan, mediante medidas positivas de fomento ejecutadas por iniciativas pública, privada o mixta.
  
4. El desarrollo del PORN contemplará especialmente la integración de la actividad ganadera, tanto extensiva como intensiva, con las actividades agrícola y forestal, en el marco de una estrategia coherente de gestión integrada de los recursos vegetales, atendiendo tanto a la iniciativa pública como a la privada. Desde dicho punto de vista, la investigación y desarrollo sobre métodos pecuarios adaptados a las actuales características ambientales y socioeconómicas de la Sierra, se considera objetivo primordial de este PORN
  
5. La actividad ganadera extensiva en el ámbito del PORN estará sujeta, con carácter general, a las limitaciones que se impongan en las normas particulares de este Plan y en la legislación sectorial aplicable. Quedan excluidas de esta norma aquellas zonas que, en orden a una especial protección debido a su fuerte índice de erosión, sean delimitadas por la Conselleria de Medio Ambiente.
  
6. Asimismo, conforme al artículo 159.2 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, no se podrán destinar al pastoreo los terrenos forestales afectados por incendios en un período inferior a cinco años, salvo autorización expresa y motivada de la administración forestal previo informe del Consejo Forestal.
  
7. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse a través de un Plan de Aprovechamiento Ganadero que deberá redactar y aprobar la Conselleria de Agricultura, Pesca i Alimentació, previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales. Dicho Plan deberá establecer, entre otras, las siguientes condiciones relacionadas con los objetivos del PORN:
  
- Delimitación de áreas acotadas.
  
- Programa de fomento de especies forrajeras.
  
- Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.
  
- Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.
  
- Diseño de las infraestructuras e instalaciones necesarias para la ganadería extensiva (abrevaderos, instalaciones para la guarda del ganado y otras).
  
8. La implantación o construcción de instalaciones vinculadas a aprovechamientos ganaderos de carácter extensivo, tales como recintos para la guarda de ganado o vallados pecuarios, requerirá la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
9. La implantación o construcción de instalaciones vinculadas a explotaciones ganaderas de carácter intensivo quedarán sujetas al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, según lo establecido en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental y su Reglamento. Aquellas construcciones que por sus características queden excluidas de dicho procedimiento, deberán obtener, independientemente del tipo de régimen del suelo en que hayan de instalarse, informe favorable de la administración competente en espacios naturales, además de las autorizaciones sectoriales correspondientes, en particular los requisitos establecidos en los artículos 8 y 12 de la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable, modificada por la Ley 2/1997.
  
10. Las instalaciones ganaderas deberán contar con sistema de depuración de residuos y emisiones de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de estas Normas.
  
Sección tercera
  
Aprovechamiento forestal
  
Artículo 36. Caracterización del recurso forestal
  
1. Se consideran montes o terrenos forestales los así definidos en el artículo segundo de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana, en la redacción dada por la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de Medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat Valenciana.
  
2. La riqueza forestal de la Sierra Calderona se considera un recurso natural de primera importancia, conjuntamente con los recursos agrícola, ganadero y cinegético, en el marco de la estrategia de desarrollo sostenible establecida en este Plan. La utilidad de dicho recurso se entiende tanto en términos de directa rentabilidad económica como atendiendo a los beneficios indirectos y a los servicios ambientales que las masas forestales, tanto arbóreas como arbustivas o herbáceas, prestan al conjunto de la sociedad y a los titulares de las explotaciones. Estos servicios indirectos están relacionados, entre otros, con la conservación de la biodiversidad y los ecosistemas, la preservación del paisaje, la protección del suelo frente a la erosión, la recarga de acuíferos y las potencialidades sociales y económicas relacionadas con el uso público del monte.
  
3. Atendiendo a los criterios expresados en el párrafo anterior, el desarrollo de este Plan contemplará medidas de fomento de la actividad forestal, expresadas en actuaciones positivas de iniciativa pública, privada o mixta, dirigidas a la conservación, mejora, potenciación y puesta en valor de los recursos forestales, atendiendo para ello a la pluralidad de los beneficios directos e indirectos que cabe esperar de los montes.
  
Artículo 37. Ordenación de Montes
  
1. La Conselleria de Medio Ambiente redactará y tramitará un Plan Forestal de la Sierra Calderona que, en su caso, concretará las determinaciones del Plan General de Ordenación Forestal, delimitando áreas de actuación constituidas por superficies forestales homogéneas susceptibles de una gestión común. Para cada una de estas áreas se establecerán las prevenciones y determinaciones precisas para potenciar su conservación y, en su caso, aprovechamiento, así como la protección contra incendios.
  
2. La división en demarcaciones que se deberá efectuar en el Plan General de Ordenación Forestal, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 50 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, considerará el ámbito territorial del PORN como una unidad de gestión, evitando los problemas gestores derivados de su carácter interprovincial.
  
3. Los aprovechamientos forestales se regularán en el Plan Forestal de la Sierra Calderona y sus correspondientes revisiones, conforme a la legislación sectorial competente.
  
4. La Conselleria de Medio Ambiente promoverá, si así lo determina el Plan Forestal de la Sierra Calderona, la concentración parcelaria o la agrupación de propietarios para constituir unidades que faciliten la gestión y los aprovechamientos, con prioridad en los Montes Protectores.
  
5. La Conselleria de Medio Ambiente promoverá la declaración de Utilidad Pública por el Consell de la Generalitat, a los efectos previstos en la legislación forestal, de los terrenos forestales de propiedad pública incluidos en el ámbito de este PORN que no tengan todavía dicha consideración.
  
6. La Conselleria de Medio Ambiente promoverá la declaración de Dominio Público por el Consell de la Generalitat, a los efectos previstos en la legislación forestal, de los terrenos forestales de propiedad pública que se hallen incluidos en la categoría de Áreas de Protección Ecológica, dentro del ámbito para el que se propone en este Plan la declaración de parque natural (Zona de Protección).
  
7. Asimismo, la Conselleria de Medio Ambiente promoverá la declaración como Montes Protectores por el Consell de la Generalitat, a los efectos previstos en la legislación forestal, de aquellos terrenos forestales de propiedad privada que se hallen incluidos en el ámbito territorial para el que se propone en este Plan la declaración de parque natural (Zona de Protección) y cumplan con los requisitos establecidos en el artículo 22.1 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.
  
8. En el Catálogo de Montes de Dominio Público, Utilidad Pública y Protectores de la Comunidad Valenciana se deberá hacer constar la afección total o parcial de los terrenos catalogados al ámbito del presente PORN
  
9. La Conselleria de Medio Ambiente ejecutará un programa de adquisición de terrenos forestales de propiedad privada para incrementar la superficie de monte público con un criterio de prioridad cuando concurran todas o alguna de las siguientes condiciones:
  
- Terrenos de alto valor ecológico.
  
- Terrenos incluidos en zonas de alto riesgo de erosión.
  
- Terrenos que actualmente se hallen en estado de degradación por efecto de incendios o inadecuada gestión y cuenten con un elevado potencial ecológico para su regeneración.
  
- Terrenos enclavados o colindantes con terrenos de propiedad de la Generalitat.
  
- Terrenos que contengan fauna o flora de especial valor.
  
- Terrenos incluidos en el ámbito para el que se propone en este Plan la declaración de espacio protegido.
  
- Terrenos declarados como Montes Protectores de acuerdo a la legislación forestal vigente.
  
10. De conformidad con el artículo 103 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, la Generalitat Valenciana iniciará las acciones oportunas para incorporar a su patrimonio los terrenos rústicos, vacantes y baldíos que no figuren inscritos en el Registro de la Propiedad.
  
11. En el ámbito territorial para el que este Plan prevé la declaración de parque natural (Zona de Protección), la administración autonómica podrá ejercer los derechos de tanteo y retracto sobre las transmisiones intervivos de bienes inmuebles situados total o parcialmente en el ámbito del espacio natural protegido, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 19 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
12. La Conselleria de Medio Ambiente tramitará el deslinde y amojonamiento de los terrenos forestales de propiedad pública existentes en el ámbito de este PORN En los Montes de Libre Disposición de los Ayuntamientos, dicho deslinde se ejecutará una vez sean declarados de Dominio Público.
  
Artículo 38. Repoblación forestal
  
1. El desarrollo de las determinaciones de este Plan incluirá medidas de fomento de la repoblación de terrenos forestales, tanto de iniciativa pública como privada o mixta.
  
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación de impacto ambiental y en aplicación de lo dispuesto en el artículo 65 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, la repoblación de terrenos forestales no catalogados a iniciativa de sus titulares deberá contar con autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
3. En los montes catalogados, de acuerdo con el artículo 64 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, se exigirá la redacción de un proyecto de repoblación, que se redactará siguiendo las directrices establecidas en la Orden de 16 de mayo de 1996, de la Conselleria de Medio Ambiente y será aprobado por la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Artículo 39. Aprovechamientos forestales
  
1. Los aprovechamientos forestales en el ámbito del PORN deberán ajustarse a lo dispuesto en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana y el Reglamento que la desarrolla, así como en el Plan Forestal de la Sierra Calderona.
  
2. No se permite, con carácter general, la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.
  
3. No se permiten las cortas a hecho, salvo por razones fitosanitarias, instalación de infraestructuras u otras actuaciones que establezca el Plan Forestal de la Sierra Calderona.
  
4. El aprovechamiento de pastos y recursos cinegéticos podrá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo para la conservación de los suelos o existan árboles jóvenes, especialmente en zonas repobladas o en proceso de regeneración.
  
5. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 82 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, la extracción de productos forestales se realizará exclusivamente a través de vías previamente autorizadas por la administración forestal.
  
6. De acuerdo con el artículo 83 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, las entidades locales propietarias de montes o terrenos forestales catalogados están obligadas a invertir, al menos, el 15% del importe de los aprovechamientos en la ordenación y mejora de las masas forestales.
  
7. De acuerdo con el artículo 154 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, los restos procedentes de trabajos selvícolas o aprovechamientos forestales no podrán depositarse en una franja de 10 metros a cada lado de los caminos forestales, quedando obligado el propietario a la eliminación inmediata de cualquier depósito de este tipo.
  
Artículo 40. Construcciones e instalaciones relacionadas con la actividad forestal
  
La superficie mínima de parcela para la construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación forestal, los cuales deberán ser estrictamente indispensables a su fin, será de 10.000 m² y la superficie de parcela ocupada por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá ser superior a 200 m² con una altura máxima de 7 m.
  
Artículo 41. Incendios forestales
  
1. Se redactará por la Conselleria de Medio Ambiente un Plan de Prevención de Incendios Forestales para el ámbito del PORN que, en su caso, concretará las determinaciones del Plan General de Ordenación Forestal. El Plan de Prevención de Incendios Forestales, sin perjuicio de lo establecido en el artículo 139 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, deberá contener, al menos, los siguientes aspectos:
  
- Inventario, valoración y planificación de los medios de defensa y lucha contra incendios forestales (red vial jerarquizada en función de su tránsito, red de vigilancia fija y móvil, red de infraestructuras de defensa contra incendios, etc.).
  
- Zonificación del territorio en función del riesgo de incendio.
  
- Criterios básicos para los planes locales de quemas.
  
- Señalamiento de las zonas agrícolas enclavadas o colindantes con masas forestales cuyo mantenimiento favorezca la diversificación del paisaje rural y actúe como área cortafuegos, contemplándose las subvenciones necesarias para su mantenimiento.
  
- Señalamiento de las zonas y caminos en los que se limita el acceso y tránsito de vehículos y personas.
  
- Estudio de las tradiciones locales con respecto al uso del fuego.
  
- Sistemas de alerta y detección. Acciones de extinción.
  
- El voluntariado ambiental.
  
- Directrices de actuación y programación de acciones previstas en prevención de incendios, con indicación de la forma y los plazos de ejecución. Se incluirá, al menos:
  
- Acciones de conciliación de intereses con las actividades agrarias, cinegéticas, recreativas, etc.
  
- Vigilancia disuasoria.
  
- Tratamiento de la vegetación.
  
- Infraestructuras viarias.
  
- Puntos de abastecimiento de agua.
  
- Mantenimiento de áreas de agricultura marginal.
  
- Plan económico-financiero.
  
2. En el ámbito del PORN sólo podrán realizarse las infraestructuras de defensa contra incendios previstas en el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra Calderona. Hasta su aprobación, cualquier actuación en este campo requerirá informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
3. Con la finalidad de reducir el riesgo de incendios forestales, queda prohibida en terrenos forestales y en los colindantes situados a menos de 500 metros de aquellos, la realización de las actividades enumeradas en el artículo 145 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
4. Requerirán autorización las actividades de riesgo enumeradas en el artículo 146 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
5. De acuerdo con el artículo 157 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, la administración promoverá la recuperación de la cubierta vegetal en los terrenos forestales incendiados mediante convenios con los propietarios, subvenciones o a iniciativa propia, cuando no sea previsible la regeneración natural a medio plazo.
  
Artículo 42. Evaluación de impacto ambiental
  
Además de los supuestos previstos en la legislación de impacto ambiental y en el artículo 162 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, quedan sometidos al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo con el Decreto 162/1990, las carreteras, caminos y pistas forestales o sus ampliaciones, cuando no estén sometidos al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, incluso las necesarias para la defensa contra incendios.
  
Sección cuarta
  
Actividad cinegética
  
Artículo 43. Normas generales
  
1. La riqueza cinegética se considera, por su carácter tradicional en la zona, por su potencial económico y por los beneficios sociales que presta a sectores de la población local o a los visitantes, un recurso natural de interés en el marco de la estrategia de desarrollo sostenible económico y social que contempla este Plan. Ejecutada en forma concordante con los objetivos del PORN, la actividad cinegética se considera protegida en todo el ámbito del PORN, con los períodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica y en los artículos siguientes.
  
2. Con carácter general, la actividad cinegética se desarrollará bajo criterios de aprovechamiento sostenible del recurso natural y en forma compatible con la conservación de la fauna y flora protegidas, así como con el normal desarrollo de las restantes actividades socioeconómicas de la zona, principalmente las agrícolas, ganaderas, forestales y las relacionadas con el uso público o privado de los valores naturales y paisajísticos.
  
3. Con carácter general, son objeto de caza en el ámbito del PORN las especies relacionadas en el anexo IV del Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, del Gobierno Valenciano, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna y se establecen categorías y normas de protección de la fauna.
  
Artículo 44. Ordenación cinegética
  
1. De acuerdo con el art. 33.3 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de conservación de los espacios naturales y de la flora y fauna silvestres y el artículo 3 del Decreto 50/1994, los titulares de los cotos deberán presentar un Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético o Plan Reducido de Caza, como instrumento de gestión para el aprovechamiento de la riqueza cinegética de modo compatible con su capacidad biológica y potenciación de las especies existentes. Estos planes regularán la actividad cinegética en los distintos cotos existentes en el ámbito del PORN y deberán ser presentados y aprobados en el plazo máximo previsto en el artículo Único del Decreto 115/1996.
  
2. Con objeto de permitir una gestión racional del recurso cinegético, se deberá establecer en cada coto una zona de reserva donde no se practicará la caza. Esta zona quedará técnicamente justificada y definida en el correspondiente Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético o Plan Reducido de Caza, debiendo constituir una superficie continua, no inferior al 10% de la superficie total del coto. Como criterio general, se procurará hacer coincidir las zonas de reserva de cotos contiguos. Estas zonas deberán ser convenientemente señalizadas. En el caso de cotos que cuenten con planes cinegéticos aprobados y no cumplan este requisito, deberán modificarlo adaptándose al cumplimiento de esta norma.
  
3. La Conselleria de Medio Ambiente promoverá el establecimiento de refugios de caza, u otro régimen que garantice la protección de las especies de fauna, en los terrenos cinegéticos de aprovechamiento común que no sean declarados como cotos.
  
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunidad Valenciana, la Conselleria de Medio Ambiente podrá determinar en el ámbito del PORN, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles.
  
5. En los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no se permitirá el aprovechamiento cinegético en los dos años siguientes. La Conselleria de Medio Ambiente podrá prorrogar este período si lo considera necesario para una adecuada protección de la fauna de la zona o para evitar que se vea perjudicado el proceso de regeneración del monte.
  
6. Se realizará un estricto control y seguimiento sobre las batidas y las autorizaciones de control para zorro y jabalí. En el ámbito territorial para el que se propone la declaración de parque natural, únicamente podrá autorizarse esta práctica por la Conselleria de Medio Ambiente de manera excepcional, cuando razones de orden biológico lo aconsejen, debiendo existir una supervisión directa por personal de dicha Conselleria.
  
7. Se prohiben, con el objeto de garantizar la protección de las especies animales en el ámbito del PORN, los cotos intensivos de caza menor, excepto aquellos que se encuentren debidamente autorizados a la entrada en vigor del PORN.
  
Sección quinta
  
Actividad industrial
  
Artículo 45. Criterios generales sobre la actividad industrial
  
1. Con carácter general, el desarrollo de este Plan, en el marco de la estrategia de desarrollo sostenible contemplada en el mismo, fomentará el establecimiento o reconversión de actividades industriales vinculadas al aprovechamiento, transformación, puesta en valor o comercialización de productos locales del sector primario tanto agrícola como ganadero o forestal. Serán asimismo objetivo prioritario las actividades del sector servicios vinculadas al uso público del medio. La iniciativa para la programación, ejecución y financiación de dichas actividades podrá ser pública, privada o mixta.
  
2. Las iniciativas de fomento de la actividad industrial atenderán especialmente a la creación de condiciones, facilidades y recursos gestores para la puesta en valor de los recursos humanos locales, con criterios de desarrollo y fomento de la actividad económica, social y cultural de la zona en función del uso sostenible y la conservación de los recursos ambientales de la Sierra Calderona y su ámbito de influencia socioeconómica.
  
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 18 de la Ley 4/1992 de la Generalitat Valenciana sobre suelo no urbanizable, la implantación de actividades industriales se realizará con preferencia en suelos clasificados como urbanos o urbanizables, salvo en el caso de que sea ineludible su localización en suelo no urbanizable, lo que deberá ser justificado razonadamente en el propio Proyecto.
  
4. En el ámbito territorial para el que se propone la declaración de parque natural (Zona de Protección), no se permite la implantación de actividades industriales de cualquier tipo fuera del suelo clasificado como urbano o urbanizable.
  
5. En el ámbito del PORN, la instalación de industrias en suelo no urbanizable se podrá autorizar exclusivamente en las Areas de Predominio Agrícola de la Zona de Influencia, y únicamente cuando en el correspondiente planeamiento municipal no exista suelo de uso industrial en cantidad suficiente para las necesidades reales del municipio. En este supuesto, el proyecto deberá contar previamente con la declaración de interés comunitario en los términos previstos en la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable y sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 18.4 de dicha Ley.
  
Sección sexta
  
Uso público del medio. Actividades educativas,
  
 turísticas y recreativas
  
Artículo 46. Criterios generales
  
1. Las actividades relacionadas con el disfrute ordenado y la enseñanza de los valores naturales y culturales de la zona, tanto existentes como potenciales a desarrollar, son una parte fundamental de la estrategia de desarrollo sostenible definida en el PORN. A este respecto, las potencialidades de uso público se considerarán recurso natural de primera importancia para la definición y ejecución de los programas de desarrollo sostenible.
  
2. Los instrumentos de ordenación y gestión que desarrollen el PORN contemplarán medidas positivas para el fomento de las actividades de uso público, tanto de iniciativa pública como privada o mixta, dirigidas fundamentalmente hacia la mejora de las potencialidades locales en términos de recursos humanos, económicos, financieros, sociales y culturales. La ordenación, difusión y puesta en valor de las potencialidades de uso público se considerará objetivo prioritario. Será asimismo un criterio directriz la consecución, mantenimiento y difusión de una oferta de uso público de alta calidad, tanto en el nivel de los equipamientos como en términos de calidad del medio ambiente humano y natural.
  
3. Se redactará por la Conselleria de Medio Ambiente un Plan de Ordenación del Uso Público para el ámbito del PORN. El Plan de Uso Público se ejecutará mediante programas de actuaciones a cargo de la iniciativa pública, privada o mixta y deberá contener, al menos, los siguientes aspectos:
  
- Análisis y tipificación de la demanda.
  
- Inventario de recursos turísticos, culturales y recreativos.
  
- Inventario de infraestructuras y equipamientos existentes para uso público.
  
- Tipificación y caracterización de las actividades e instalaciones propuestas.
  
- Localización de las instalaciones y equipamientos.
  
- Propuesta de elementos señalizadores homogéneos.
  
- Directrices para la elaboración de los proyectos.
  
- Programación de las actuaciones previstas.
  
- Coste económico de aplicación.
  
- Fórmulas de financiación y gestión, con participación de las Administraciones Autonómica y Local y del sector privado.
  
- Regulación del uso público en base a la capacidad de carga determinada para cada zona.
  
Artículo 47. Normas específicas
  
1. Hasta la aprobación y entrada en vigor del Plan de Ordenación del Uso Público, la localización y equipamiento de áreas destinadas a la realización de actividades recreativas en suelo no urbanizable deberá contar con autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
2. El Plan de Ordenación del Uso Público podrá determinar, en su caso, las instalaciones y equipamientos recreativos actualmente existentes, que sean contradictorias con sus objetivos o supongan un perjuicio sobre los elementos naturales protegidos. Una vez aprobado dicho Plan, estas instalaciones deberán ser eliminadas y restaurada la zona.
  
3. Se prohibe, con carácter general, circular con vehículos con o sin motor fuera de las carreteras y caminos, incluidos los agrícolas y forestales.
  
4. Se prohibe, con carácter general, la realización de competiciones deportivas de vehículos con o sin motor, como rallys o carreras de trial, salvo las que se desarrollen en carreteras asfaltadas pertenecientes tanto a la red estatal como autonómica y local, en circuitos autorizados al efecto, o en las zonas incluidas en el catálogo señalado en el artículo 7 del Decreto 183/1994.
  
5. En el ámbito territorial para el que se propone la declaración de parque natural, queda prohibida la realización de competiciones deportivas de vehículos con o sin motor en caminos forestales y agrícolas.
  
6. En el ámbito territorial para el que se propone la declaración de parque natural, se prohiben en caminos forestales y agrícolas las excursiones organizadas de vehículos con motor, conforme a la definición establecida en el artículo 2 del Decreto 183/1994, cuando el número de vehículos participantes sea superior a diez.
  
7. Sin perjuicio de lo dispuesto en el párrafo anterior, el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra Calderona señalará los caminos en los que se prohibe la circulación de vehículos o personas por motivos de seguridad personal o de prevención de incendios, tanto de manera permanente como temporal.
  
Artículo 48. Condiciones de ubicación de las instalaciones turísticas y recreativas
  
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 19 de la Ley 4/1992 de la Generalitat Valenciana sobre suelo no urbanizable, las actividades e instalaciones turísticas, recreativas, deportivas, de ocio y esparcimiento quedan sujetas, con carácter general y conforme a las prohibiciones y cautelas señaladas en las Normas Particulares del presente PORN, a las siguientes determinaciones:
  
a. La construcción de instalaciones o edificaciones dedicadas a actividades turísticas, recreativas, deportivas o de ocio y esparcimiento sobre suelo no urbanizable común requerirá, en todo caso, informe de la administración competente en espacios naturales previo a la obtención de licencia urbanística, aunque se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional. En todo caso, las construcciones o edificaciones serán de una planta y no podrán superar una altura de siete metros.
  
b. La creación de este tipo de instalaciones en suelo no urbanizable común se podrá realizar cuando el planeamiento municipal no haya efectuado calificación de suelo para este uso, debiendo ser objeto de declaración de interés comunitario previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales. En este caso, únicamente se podrán instalar en terrenos degradados o en campos de cultivo incluidos en las categorías AU, AG o RG de la Zona de Influencia (ZI) y en los incluidos en la categoría AA en la Zona de Protección (ZP), definidas en este Plan. Cuando se ubiquen a distancia superior a 500 metros de suelo urbano o urbanizable precisarán de Estimación de Impacto Ambiental en los términos previstos por el Decreto 162/1990 del Consell de la Generalitat.
  
c. En las zonas donde así lo permitan las normas particulares, la instalación de Campamentos de Turismo, que únicamente se podrá autorizar sobre campos de cultivo, estará sujeta a la obtención de la correspondiente licencia municipal, urbanística y de apertura, previa Declaración de Interés Comunitario e informe favorable de la Agència Valenciana de Turisme y de la administración competente en espacios naturales. Cuando se instalen sobre suelo no urbanizable, precisarán de Estimación de Impacto Ambiental en los términos previstos por el Decreto 162/1990 del Consell de la Generalitat.
  
d. Las zonas de acampada y áreas recreativas deberán atenerse a lo dispuesto en el capítulo III del Decreto 233/1994 y en la Orden de 23 de febrero de 1995 de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
e. En terrenos forestales se prohibe la instalación de nuevos paelleros o cualquier otro tipo de estructura acondicionada para encender fuego, pudiendo suprimirse los existentes en el momento de la aprobación de este PORN si se consideran de alto riesgo de incendio.
  
Artículo 49. Actividades de alojamiento y restauración en medio rural
  
1. Los establecimientos de alojamiento y restauración, cuando se realicen mediante la rehabilitación o restauración de edificación preexistente, están permitidos en todo el ámbito del PORN Cuando se trate de edificación de nueva planta, únicamente se podrán autorizar en las zonas en que así lo permitan las normas particulares. La superficie mínima de la parcela será de 10.000 m², con una superficie máxima ocupada de 400 m² . La altura máxima de la edificación será de 7m.
  
2. La concesión de licencia urbanística para la implantación de actividades de alojamiento y restauración en Suelo No Urbanizable está sujeta a los requisitos y procedimiento establecidos en la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable. En cualquier caso, previamente a la obtención de Licencia Urbanística, deberán contar con Estimación de Impacto Ambiental.
  
3. La adaptación o transformación de edificaciones existentes en suelo no urbanizable al uso turístico recreativo será en todo caso prioritaria sobre la nueva construcción para el mismo tipo de usos en el mismo entorno.
  
Sección séptima
  
Urbanismo y actividades residenciales
  
Artículo 50. Urbanismo
  
1. En el ámbito para el que este PORN propone la declaración de parque natural (Zona de Protección (ZP)), el suelo clasificado como no urbanizable incluido en la categoría de Protección Ecológica (PE) y en la categoría de Protección Paisajística (PP) cuando afecte a terrenos forestales tendrá la calificación a efectos urbanísticos de especial protección.
  
2. Asimismo, el suelo clasificado como no urbanizable incluido en las Áreas de Predominio Forestal cuando afecte a terrenos forestales o montes también se calificará a efectos urbanísticos como de especial protección.
  
3. El PORN considerará como fuera de ordenación las viviendas dispersas existentes en suelo no urbanizable que carezcan de la correspondiente licencia municipal, excepto las edificaciones rurales tradicionales rehabilitadas o no. Se tendrá en cuenta a dichos efectos la clasificación del suelo vigente en los planeamientos municipales en el momento de aprobación de este PORN
  
4. No se podrá clasificar nuevo suelo urbanizable o urbano residencial en el ámbito del PORN mientras que existan en el municipio urbanizaciones que no se hallen consolidadas en, al menos, un 90% y no estén convenientemente legalizadas y dotadas de servicios urbanos. Se excluye de esta norma el suelo colindante con el casco urbano a fin de no impedir el crecimiento de éste, siempre que se justifique suficientemente su necesidad.
  
5. Sin perjuicio de lo dispuesto en los apartados 4 y 9 de este artículo, el suelo clasificado como no urbanizable de especial protección no podrá perder esta calificación, ni, por tanto, ser clasificado en el futuro como suelo urbano, urbanizable o no urbanizable común, salvo en el caso de reclasificación de terrenos colindantes con el suelo urbano del casco de la población, siempre que se justifique suficientemente su necesidad.
  
6. Sin perjuicio de lo dispuesto en la Disposición Adicional Tercera de la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable, las edificaciones de nueva planta que se construyan en el ámbito del PORN tras la aprobación de éste y no se ajusten a las determinaciones del planeamiento municipal y a las normas de este Plan, no podrán ser legalizadas, debiendo procederse a su demolición de acuerdo con los trámites y plazos previstos en la legislación vigente en materia de procedimiento administrativo y disciplina urbanística.
  
7. En los municipios cuyo planeamiento contenga normas y calificación de suelo que suponga una mayor protección de los recursos naturales que las previsiones de este PORN, se mantendrán la calificación y determinaciones fijadas en el planeamiento.
  
8. En el suelo clasificado de urbano o urbanizable por el planeamiento municipal a la entrada en vigor de estas Normas, se podrán mantener los usos y aprovechamientos que señale el planeamiento vigente. Sin perjuicio de poder desclasificarse en el futuro, de acuerdo con lo previsto en la Directriz ii de Política Urbanística de este PORN.
  
9. Las futuras revisiones del planeamiento, además de someterse a Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo con lo previsto en la legislación de Impacto Ambiental, cuando prevean la clasificación de nuevo suelo urbanizable, únicamente podrá afectar a terrenos incluidos en las categorías, AG, AU o AA, salvo en el caso de reclasificación de terrenos colindantes con el suelo urbano del casco de la población, siempre que se justifique suficientemente la imposibilidad de realizarlo sobre suelo perteneciente a las tres categorías citadas.
  
10. En terrenos incluidos en categorías distintas de AG, AA y AU y sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado anterior, únicamente se podrá clasificar nuevo suelo urbanizable cuando se realice como permuta con otro suelo urbanizable de igual o mayor superficie y que se halle en zonas de igual o superior categoría de protección, el cual deberá ser reclasificado como suelo no urbanizable.
  
11. Los municipios cuyo planeamiento urbanístico contenga normas o calificación de suelo que contravenga las disposiciones de este PORN, deberán modificar dichos planeamientos en un plazo inferior a 2 años desde la entrada en vigor de este PORN Entre tanto, y como medida cautelar, hasta tanto estas revisiones no tengan lugar, el otorgamiento de licencias, permisos, autorizaciones o concesiones municipales para actos que supongan una transformación física o biológica del territorio, requerirán informe favorable previo de la administración competente en espacios naturales.
  
12. El Plan Rector de Uso y Gestión contendrá medidas de fomento del uso de energías limpias en las viviendas y equipamientos urbanísticos.
  
Artículo 51. Edificación en medio rural
  
1. Con carácter general y sin perjuicio de lo establecido en la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable, se prohibe la construcción de edificaciones de nueva planta de cualquier tipo sobre suelo no urbanizable incluido en las categorías PF y RG de la Zona de Influencia (ZI) y en las PE y PP de la Zona de Protección (ZP), salvo las excepciones que explícitamente se señalen en las Normas de este Plan.
  
2. Con carácter general, se permite en el ámbito del PORN la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, para lo cual se deberá respetar en su diseño y composición las características arquitectónicas tradicionales; poniendo especial cuidado en armonizar los sistemas de cubierta, cornisa, posición de forjados, ritmos, dimensiones de huecos y macizos, composición, materiales, color y detalles constructivos. A los fines de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones a su entorno, podrá exigirse la aportación de los análisis de impacto sobre el medio en que se localicen, incluyendo la utilización de documentos gráficos.
  
3. Se prohibe la construcción de viviendas en suelo no urbanizable fuera de espacios degradados o campos de cultivo de las zonas de Predominio Agrícola (AG) definidas en este Plan. La construcción de viviendas unifamiliares de nueva planta sobre suelo no urbanizable deberá ir ligada, inexcusablemente, a las prácticas agrarias, no permitiéndose en ningún caso la construcción de viviendas de segunda residencia. La superficie mínima de parcela será de 10.000 m². La superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá exceder del 1% de la superficie total de parcela y nunca superando los 200 m², con una altura máxima de 7 metros.-
  
4. La construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola y ganadera únicamente podrá realizarse en los espacios degradados o en los campos de cultivo de las zonas de categoría AG, AA y AU, así como en los enclavados de campos de cultivo de las categorías RG, PF y PP. La superficie mínima de parcela será de 10.000 m². La superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y los elementos arquitectónicos no podrá exceder del 1% de la superficie de parcela y siempre que sea inferior a 200 m², y la altura máxima será de 7 metros. Excepcionalmente, dentro de las zonas de categoría AG, AA y AU, se podrá autorizar la construcción de casetas para la instalación de cabezales de riego localizado en parcelas con una superficie mínima de 5.000 m², con una superficie máxima edificada de 10 m² y una altura máxima de la edificación de 3 metros.
  
5. La construcción de instalaciones y almacenes destinados a la explotación forestal únicamente podrán situarse en los espacios degradados o campos de cultivo de los terrenos incluidos en la Zona de Influencia (ZI), de acuerdo con lo dispuesto en las Normas Particulares de este Plan, debiendo ser estrictamente indispensables a su fin. La superficie mínima de parcela será de 10.000 m², con una altura máxima de 7 metros; y la superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá exceder de 200 m².
  
6. La construcción de instalaciones o edificaciones relacionadas con las actividades turísticas y recreativas que deban emplazarse en suelo no urbanizable quedan sometidas a lo dispuesto en los artículos 47, 48 y 49 de este Plan, sin perjuicio de lo previsto en la Ley 4/1992 de la Generalitat Valenciana sobre suelo no urbanizable. En el caso de construcciones o edificaciones de nueva planta y de carácter permanente para este tipo de actividades, únicamente podrán realizarse en las zonas en que así se permita por las normas particulares y si han sido previstas en el planeamiento municipal. En cualquier caso, deberá contar con informe favorable de la administración competente en espacios naturales previo a las autorizaciones necesarias de acuerdo con la normativa sectorial y urbanística vigentes. Todo ello, sin perjuicio de las determinaciones que en el futuro realice el Plan de Ordenación del Uso Público señalado en el artículo 47 de estas Normas.
  
7. La construcción de viviendas unifamiliares aisladas, almacenes e instalaciones para el aprovechamiento agrícola, ganadero, forestal o cinegético y edificaciones ligadas a las actividades turísticas, recreativas y de ocio que de acuerdo con las Normas de este Plan y sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 4/1992 y en la Ley 2/1997, puedan emplazarse en el medio rural, deberán someterse a las siguientes condiciones:
  
a) Las fachadas de los edificios públicos o privados, así como sus medianeras y paredes unidas al descubierto, deberán conservarse en las debidas condiciones de seguridad, higiene y estética. Los propietarios estarán obligados a proceder a su revoco, pintura o blanqueo siempre que lo disponga la autoridad municipal.
  
b) Todos los paramentos visibles desde el exterior deberán tratarse con iguales materiales y calidad que las fachadas, prohibiéndose la impermeabilización de los mismos con materiales bituminosos de colores oscuros, metalizados o cualesquiera otros revestimientos no adaptados a las características del medio en cuanto a su incidencia visual, a menos que estos sean recubiertos o blanqueados. Las fachadas laterales y posteriores se tratarán con condiciones de composición y materiales similares a los de la fachada principal.
  
c) Los cuerpos construidos sobre la cubierta del edificio: torreones de escalera, torres de refrigeración, depósitos de agua, chimeneas, paneles de captación de energía solar, etc., quedarán integrados en la composición del edificio u ocultos. Se procurará especialmente la integración, ocultándolos o empotrándolos en los paramentos. Deberá evitarse, en la medida de lo posible, la visibilidad desde el exterior de las líneas de conducción eléctrica y telefónica, así como las antenas de televisión y radio.
  
d) Queda prohibido el desmantelamiento o demolición de aquellos edificios e instalaciones tradicionales de interés histórico-arqueológico, para los cuales se potenciarán las actuaciones que supongan su mejora, restauración y conservación.
  
e) Las edificaciones actualmente existentes que resulten incompatibles con los objetivos y determinaciones de este Plan, quedarán calificadas como fuera de ordenación a los efectos previstos en la legislación urbanística.
  
8. En todo caso, la construcción de edificaciones de nueva planta sobre suelo no urbanizable requerirá del informe favorable de la administración competente en espacios naturales con carácter previo a la concesión de la Licencia Urbanística y, en su caso, de la autorización de la Comisión Territorial de Urbanismo.
  
Artículo 52. Construcciones y edificaciones públicas singulares
  
1. Podrán ser autorizables en Suelo No Urbanizable las construcciones y edificaciones públicas singulares, siempre que sea como edificio aislado o singular, tales como construcciones o edificaciones vinculadas a la defensa nacional, centros sanitarios especiales, o centros de enseñanza y culturales ligados al medio. Sin perjuicio de las autorizaciones necesarias de acuerdo con la legislación vigente, requerirán Estimación de Impacto Ambiental en los términos previstos por el Decreto 162/1990 del Consell de la Generalitat.
  
2. En todo caso, las construcciones y edificaciones públicas singulares deberán realizarse sobre una parcela mínima de 20.000 m², con una superficie máxima edificable de 2.000 m² y en una sola planta.
  
3. Las Normas Particulares de este Plan determinan las zonas en que estas construcciones y edificaciones públicas quedan expresamente prohibidas.
  
Sección octava
  
Infraestructuras
  
Artículo 53. Requisitos
  
La realización de actuaciones infraestructurales autorizadas por este Plan de Ordenación, deberá contemplar, además de las disposiciones que le sean propias en razón de la materia, los siguientes requisitos:
  
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, evitando la creación de obstáculos en la libre circulación de las aguas o rellenos en las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.
  
b) Durante la realización de las obras, deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal.
  
c) Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de Licencia Urbanística.
  
Artículo 54. Corredores de localización de infraestructuras
  
A efectos de instalación de nuevas infraestructuras, la red viaria estatal, autonómica o local tiene la consideración de "corredor de localización de infraestructuras" en una franja de 100 metros de anchura a cada lado de la mediana. La realización, en su caso, de futuras actuaciones infraestructurales de carácter lineal, tales como lineas eléctricas y de comunicaciones, gaseoductos o conducciones, debe dirigirse con carácter prioritario hacia estos "corredores".
  
Artículo 55. Red viaria
  
1. La realización de nuevas vías de acceso, la modificación de trazado o ampliación de las existentes requerirá de la correspondiente Declaración, o en su caso Estimación, de Impacto Ambiental en los términos previstos en la legislación vigente.
  
2. La construcción de caminos rurales y caminos o pistas forestales o sus ampliaciones de plataforma y modificaciones de trazado, cuando no estén sometidos a Declaración de Impacto Ambiental, precisarán de Estimación de Impacto Ambiental siempre que discurran por terrenos forestales.
  
3. En los terrenos forestales incluidos en el ámbito territorial para el que este PORN propone su declaración como parque natural (Zona de Protección (ZP)), de categoría PE o PP, y de categoría PF de la Zona de Influencia (ZI), no se podrán construir caminos de nueva planta, con excepción de los destinados a la defensa contra incendios forestales, los cuales, salvo en casos de emergencia, deberán estar previamente contemplados en el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra Calderona. Quedan excluidas de esta prohibición las actuaciones de mejora y acondicionamiento de la red existente, incluyendo ampliaciones o modificaciones de trazado, todo ello sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado 1 de ese artículo.
  
Artículo 56. Abastecimiento de agua
  
1. Los nuevos depósitos de abastecimiento de agua deberán construirse enterrados o semienterrados; en el caso de que ello sea inviable por condiciones topográficas o características físicas del terreno, se escogerá una ubicación que no provoque impacto paisajístico.
  
2. Requerirán de Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente y sin perjuicio de ésta, los proyectos para la construcción de depósitos de agua, incluso los destinados específicamente a la extinción de incendios forestales, en las siguientes condiciones y circunstancias:
  
- Cuando afecten a terrenos forestales, conforme al artículo 162 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
- Cuando afecten a terrenos, tanto forestales como agrícolas, incluidos en el ámbito territorial para el que se propone la declaración de parque natural (Zona de Protección (ZP)).
  
- Cuando afecten a terrenos agrícolas incluidos en la Zona de Influencia (ZI) y se trate de depósitos de capacidad superior a 5.000 m³.
  
Artículo 57. Saneamiento
  
1. Se garantizará con carácter prioritario la depuración de las aguas residuales de los núcleos de población, incluyendo las urbanizaciones de segunda residencia. En todo caso, no se podrá otorgar licencia para la realización de instalaciones o edificaciones fuera del núcleo urbano, residenciales o no, que no cuenten con sistema de recogida y depuración de aguas residuales y no esté prevista su instalación por el Plan director de Saneamiento de la Comunidad Valenciana, de modo que la calidad de las aguas resultantes cumpla las normas de calidad exigibles para los usos a que se destinen de acuerdo con la legislación de aguas y el Plan Hidrológico de Cuenca. Igualmente se fomentará la sustitución de los sistemas de tratamiento de aguas residuales deficientes de las edificaciones dispersas y urbanizaciones ilegales, por otros sistemas que garanticen la preservación de los acuíferos frente a la contaminación.
  
2. Los proyectos correspondientes a infraestructuras de saneamiento deberán contar con Declaración o Estimación de Impacto Ambiental de acuerdo con lo establecido en la legislación vigente.
  
Artículo 58. Residuos urbanos
  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto para terrenos forestales en el artículo 155 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, los vertederos incontrolados de cualquier tipo existentes en el ámbito de aplicación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, deberán ser clausurados y restaurados los terrenos a su estado original en un plazo máximo de un año desde la aprobación de este Plan.
  
2. Los proyectos relativos a instalaciones de tratamiento y/o eliminación de Residuos Urbanos deberán contar con la correspondiente Evaluación de Impacto Ambiental, así como con la autorización de gestor de residuos de acuerdo con la normativa vigente en materia de residuos.
  
Artículo 59. Energía eléctrica
  
1. Unicamente se podrán autorizar los nuevos tendidos de suministro de energía eléctrica que estén vinculados a las actuaciones que se consideran compatibles en el PORN, en las zonas en que se permita explícitamente. Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación vigente de Impacto Ambiental, cuando se trate de líneas que discurran por terrenos forestales requerirán de Estimación de Impacto Ambiental
  
2. Se considera compatible la instalación de generadores de energía eléctrica basados en tecnologías limpias, con las mismas condiciones y restricciones que las señaladas para los tendidos eléctricos, siempre que se justifique debidamente la necesidad ineludible de su ubicación en el ámbito del PORN y su producción se considere necesaria para dar servicio local a las viviendas o a los núcleos de población en dicho ámbito. En el caso de instalaciones que den servicio a núcleos de población, los proyectos, previamente a su ejecución, estarán sometidos al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.
  
3. El paso de tendidos eléctricos con una finalidad externa al ámbito del PORN, no podrán efectuarse atravesando terrenos incluidos en las categorías PF, PE y PP, señaladas en este Plan.
  
4. Los tendidos eléctricos deberán discurrir de manera prioritaria por los "corredores de infraestructuras" definidos en el artículo 54.
  
5. La instalación de tendidos aéreos se realizará con la previsión de dispositivos encaminados a impedir la colisión o electrocución de aves (dispositivos salvapájaros, aislamiento de conductores, etc.).
  
Artículo 60. Telecomunicaciones
  
Se permite la instalación de sistemas generales de telecomunicaciones, salvo en terrenos de categoría PE. Cuando coincidan con terrenos incluidos en las categorías PF, RG o PP, se deberá justificar la necesidad ineludible del emplazamiento propuesto, debiendo someterse a Estimación de Impacto Ambiental de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente.
  
Artículo 61. Aeropuertos/helipuertos
  
Se podrá permitir la construcción de pequeños helipuertos y aeródromos con fines de protección contra incendios previa Evaluación de Impacto Ambiental.
  
Artículo 62. Presas
  
Requerirán de Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente y sin perjuicio de ésta, los proyectos para la construcción de presas o diques con la finalidad de embalsar agua o en actuaciones de restauración hidrológico-forestal, cuando afecten a terrenos forestales, así como a terrenos agrícolas cuando éstos se hallen incluidos en el ámbito territorial para el que se propone la declaración de parque natural (Zona de Protección (ZP)).
  
Artículo 63. Evaluación de Impacto Ambiental
  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en los artículos anteriores, deberán someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental los proyectos de infraestructura a que se refieren los anexos I y II del Reglamento de Impacto Ambiental (Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 162 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, se someterán al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental los proyectos que se relacionan a continuación, cuando afecten a terrenos forestales, así como a terrenos agrícolas cuando éstos se hallen incluidos en el ámbito territorial para el que se propone la declaración de parque natural (Zona de Protección (ZP)).
  
- Redes de comunicaciones telefónicas y telegráficas.
  
- Redes de abastecimiento de aguas y saneamiento.
  
- Agrupación de fincas forestales y parcelarias.
  
- Carreteras, caminos y pistas forestales y su ampliación cuando no estén sometidas a declaración de impacto.
  
- Introducción de nuevas especies vegetales o animales, salvo en el caso de los cultivos agrícolas.
  
- Roturaciones de terrenos forestales cuando no haya de someterse a evaluación de impacto.
  
- Redes e infraestructura de transporte de energía cuando no estén sometidas a evaluación de impacto.
  
- Encauzamiento de barrancos y cauces fluviales y regeneración de riberas, así como construcción de presas o diques.
  
- Actuaciones de limpieza y desbroce de cauces considerados como de alto valor ecológico en el artículo 9.5 de estas Normas.-
  
TÍTULO III
  
Normas particulares
  
CAPÍTULO I
  
Concepto y aspectos generales
  
Artículo 64. Concepto
  
1. A los efectos de particularizar las Normas Protectoras establecidas mediante este Plan, se ha subdivido el ámbito territorial del PORN en dos grandes zonas:
  
- Zona de Protección (ZP): Corresponde al área para la que se propone la declaración de parque natural.
  
- Zona de Influencia (ZI): Corresponde al ámbito territorial del PORN, periférico al que se propone la declaración de parque natural.
  
2. Para la descripción de los límites de la Zona de Protección, se ha tomado como origen el punto de contacto entre los límites de término municipal de Náquera, Serra y Bétera, en el extremo suroccidental, y siguiendo en en dirección este en el sentido de las agujas del reloj. El área que se propone declarar como Parque quedaría delimitada conforme se describe a continuación, habiendo tomado como base para ello la toponimia de la cartografía militar escala 1:50.000:
  
Límite Sur:
  
Partiendo de la confluencia entre los límites municipales de Bétera, Serra y Náquera sigue la delimitación hacia el noreste coincidiendo con el límite municipal entre Serra y Náquera hasta la partida de la Loma de la Balseta, continúa por el camino rural que corta dicho límite municipal hasta su confluencia con la carretera Náquera-Porta-Coeli (VV-6043) a la altura del PK 4. Sigue por esta carretera hasta su confluencia con la carretera Serra-Náquera (VP-6044) en el PK 21, siguiendo por esta carretera hacia el sur hasta llegar al límite municipal entre Serra y Náquera, continuando hacia el este siguiendo este límite hasta llegar a la cota 300. Sigue la delimitación coincidente con dicha cota hasta llegar a la confluencia entre los límites municipales de Náquera, Segart y Albalat dels Tarongers, continuando por el límite entre estos dos últimos municipios y posteriormente por la cota 300, al sur de la Mola de Segart, hasta la cabecera del Barranco de las Cuevas, por el que sigue hacia el sur hasta la conexión con la cota 200. Continúa hacia el este por esta cota pasando al sur de las Peñas de Guaita y la Montaña Negra.
  
Límite Este:
  
Continúa la delimitación en dirección norte coincidiendo con la cota 200 hasta la urbanización de Aguas Amargas en término de Gilet, bordeando ésta por el sur y oeste y continuando al norte por la carretera que la comunica con Sto.Espíritu hacia el norte hasta su intersección con la cota 200, siguiendo por dicha cota hacia el norte bordeando el Alto de la Redona por el este. Continúa siguiendo la cota 200 hasta la intersección con el barranco de Segart, desde donde el límite gira hacia el sureste siguiendo el límite del suelo urbano de la urbanización de El Murtal y el límite del suelo urbano industrial y del núcleo urbano, quedando éstos fuera de la Zona de Protección, desde donde sigue en dirección noreste hasta llegar a la carretera de Segart (CV-329) y continúa por ésta hasta la intersección con la cota 200 en el barranco de Segart, continúa por esta cota atravesando el término de Albalat dels Tarongers y entrando en el de Estivella hasta conectar dicha cota con el Barranco de Linares.
  
Límite Norte:
  
Sigue aguas arriba por el barranco de Linares hasta intersectar con la cota 300, por la que continúa hasta su intersección con el límite entre los municipios de Serra y Estivella. Continúa por dicho límite hacia el norte y luego por el límite entre Torres Torres y Serra, hasta su intersección con la cota 350, sigue por ésta hasta el barranco de Banyet, por el que continúa aguas abajo hasta la intersección con la cota 300; sigue por la misma en el término de Algimia d'Alfara hasta el barranco de la Jara. Continúa hacia el oeste por el barranco, para después seguir por una pista, dirección oeste primero y girando después hacia el noreste, hasta llegar al barranco del Murteral. Continúa aguas arriba del citado barranco, en término de Segorbe, hasta la confluencia con la cota 500, atravesando dicho término hacia el noroeste coincidiendo con la citada cota hasta su intersección con la carretera Gátova-Altura (CS-603) en el PK 7. Sigue por dicha carretera en dirección a Altura hasta su conexión con la cota 500 a la altura del PK 5, continuando la delimitación siguiendo dicha cota en término de Altura hasta su intersección con el Barranco de Uñoz y el camino al Mas de Uñoz.
  
Límite Oeste:
  
Sigue en dirección sur por el citado camino, paralelo al Barranco de Uñoz y, a continuación, al Barranco del Paso, pasando junto al Mas de Uñoz y siguiendo por el dicho camino hasta la intersección con el límite municipal entre Altura y Gátova. Continúa hacia el sur por el citado límite y luego, ya en término de Gátova, por el camino del Barrio de Marmolé y el paraje de la Fuente Fría hasta llegar al Barranco de Gátova o de Olocau a la altura del PK 14 de la carretera Altura-Gátova (CS-603). Sigue hacia el sur por este barranco hasta la población de Olocau, donde se cruza con la carretera V-604. Continúa el límite por el barranco de Olocau hasta la partida de las Solanicas, para seguir por la cota 300 siguiendo la línea recta de mínima distancia desde el barranco. Sigue por la cota 300 hasta la intersección con el límite entre los municipios de Olocau y Serra, continuando hacia el sur por dicho límite hasta intersectar con la cota 200, por la que sigue hasta llegar al límite entre los términos de Serra y Bétera, por el cual continúa hasta el punto en el que confluyen los límites municipales de Serra, Bétera y Náquera, donde comenzó la descripción de la delimitación.
  
3. La Zona de Protección (ZP) se subdivide, a su vez, en las siguientes categorías para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora:
  
- Areas de Protección Ecológica (PE)
  
- Areas de Protección Paisajística (PP)
  
- Areas de Antropizadas (AA)
  
Esta subdivisión servirá, a su vez, de referencia a la ordenación que se efectuará en el Plan Rector de Uso y Gestión del espacio protegido.
  
4. La Zona de Influencia (ZI) se subdivide en las siguientes categorías para alcanzar los objetivos de protección y mejora previstos en este Plan:
  
- Areas de Predominio Forestal (PF)
  
- Areas de Regeneración (RG)
  
- Areas de Predominio Agrícola (AG)
  
- Areas Urbanizadas (AU)
  
5. Las determinaciones inherentes a cada una de las categorías de protección señaladas en los párrafos anteriores de este artículo, constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidas y prohibidas por este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales.
  
Artículo 65. Interpretación
  
1. En todo lo no regulado en estas Normas Particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades.
  
2. En la interpretación de la normativa prevalecerán las Normas Particulares sobre las Generales.
  
CAPÍTULO II
  
Zona de Influencia (ZI)
  
Sección primera
  
Areas de Predominio Forestal (PF)
  
Artículo 66. Caracterización
  
1. Quedan incluidas en esta unidad todas las masas forestales en las que predomina el arbolado. Estas masas, presentan un alto valor natural y dan lugar a la existencia de hábitats idóneos y cobijo para especies faunísticas de gran interés ecológico. Cumplen una importante función protectora y paisajística, sin olvidar su potencial económico como zona de producción forestal (corcho, madera, etc.). Asimismo, se incluyen los cursos y masas de agua y lagunas permanentes y estacionales, de elevado valor ecológico por su riqueza faunística y diversidad vegetal, así como por su calidad paisajística.
  
2. El criterio de intervención en las masas de pinar, dominantes en gran parte del territorio y en las que están presentes dos especies, pino carrasco (Pinus halepensis) y pino rodeno (Pinus pinaster), es potenciar la producción para aquellas zonas en que se pueda compaginar ésta con una adecuada protección y que pueda significar un elemento de mejora en la economía rural, siendo factores determinantes las posibilidades reales del mercado y la necesidad de protección del suelo. El mantenimiento del ecosistema se aplicará con carácter prioritario en aquellas masas que resultan especialmente valiosas por su labor de protección. Asimismo, se deberá favorecer la introducción progresiva de la especie de Quercus más adecuada al objeto de diversificar y enriquecer el ecosistema.
  
3. En aquellos pinares que han empezado a ser invadidos por especies frondosas del género Quercus, el criterio de intervención es conseguir formaciones boscosas en que los Quercus sean la especie principal, permitiendo la presencia de una masa forestal mezclada.
  
4. El criterio de intervención para las formaciones boscosas en que la carrasca (Quercus rotundifolia) es dominante es el de conservación de las masas existentes, potenciación de las mismas y la regeneración y repoblación naturales, con especial hincapié en actuaciones dirigidas a favorecer la repoblación natural por semillas y la producción de bellotas; así como el fomento de su utilización con fines científicos y didácticos-naturalísticos.
  
5. El criterio de intervención para las riberas y masas de agua, de gran importancia por constituir corredores naturales, continuos e intercomunicados que facilitan la movilidad de la fauna y la migración de taxones, es el mantenimiento de las formaciones singulares existentes y la regeneración y repoblación de estos ecosistemas, preservando su interés científico y ambiental, ya que sustentan especies y procesos ecológicos exclusivos de este medio, además de cumplir una importante función complementaria con los ecosistemas del entorno y de diversificación de hábitats.
  
Artículo 67. Localización
  
Se extiende por las zonas de bosque y los cursos y masas de agua, en cuyo caso abarca la franja ocupada por la zona de policía establecida en la legislación de Aguas y en los casos en que la franja de vegetación silvestre ligada a estos ambientes húmedos sea de mayor anchura, también se incluirá en esta categoría de ordenación. Su ámbito territorial queda delimitado en el plano de ordenación.
  
Artículo 68. Usos permitidos
  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en las normas de regulación de usos y actividades de este Plan, se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados al desarrollo de la actividad forestal, ganadera y cinegética, y en particular, las actividades destinadas a la regeneración y potenciación del alcornocal y el carrascal o del bosque mixto en el caso del pinar.
  
2. Tratamientos selectivos de mejora y conservación, tales como cuidados culturales y limpias, eliminación selectiva de matorral, podas de formación y en especial medidas para conseguir la regeneración natural, que se podrá completar mediante actuaciones complementarias de repoblación. En todo caso, se precisará de autorización de la administración forestal previo informe de la administración competente en espacios naturales.
  
3. Tala de pinos y aprovechamiento maderero siempre que no perjudique al proceso de regeneración del arbolado en la zona y de acuerdo con lo establecido en las Normas Generales de este Plan y según se determine en el Plan Forestal de la Sierra Calderona definido en los artículos 36 y 37 de las Normas Generales y en los Planes Técnicos de Aprovechamiento Forestal que se redacten al efecto. Se requiere la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
4. Obras de captación de agua, siempre que se ajusten a las especificaciones señaladas en las normas generales de este Plan. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
5. Infraestructura de defensa contra incendios forestales, y, en su caso, las obras de captación de agua ligadas a la misma. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
6. Construcción y acondicionamiento de pistas y caminos forestales destinados exclusivamente a la lucha contra incendios forestales. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberán contar con Estimación de Impacto Ambiental cuando no estén sometidos a Declaración de Impacto Ambiental.
  
7. Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de estos espacios o a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas; incluyendo actuaciones y adecuaciones recreativo-naturalísticas de carácter extensivo, tales como marcaje y señalización de itinerarios y enclaves singulares visitables, y zonas de descanso que podrán incorporar elementos de apoyo siempre que no conlleven edificación. En todo caso, requerirán informe favorable de la administración competente en espacios naturales. Todo ello, sin perjuicio de las determinaciones que en el futuro realice el Plan de Ordenación del Uso Público previsto en el artículo 47 de las Normas Generales.
  
8. La actividad cinegética en terrenos sometidos a régimen cinegético especial, de acuerdo con las condiciones y determinaciones señaladas en las Normas Generales de este Plan.
  
9. La actividad ganadera, con las condiciones señaladas en las Normas Generales de este Plan o cualesquiera otras que pueda disponer la Conselleria de Medio Ambiente para garantizar la conservación y regeneración de la masa forestal. De acuerdo con lo señalado en el artículo 35 de estas Normas, la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación deberá realizar en el plazo máximo de dos años desde la aprobación de este PORN, un plan de aprovechamiento de esta actividad en orden a evitar que pueda perjudicar la regeneración vegetal.
  
10. Los almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola y ganadera en los enclavados de campos de cultivo. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con la autorización de la administración competente en espacios naturales.
  
11. Los almacenes e instalaciones destinados a la explotación forestal en los enclavados de campos de cultivo. En todo caso, previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberán contar con informe favorable de la administración competente en espacios naturales.
  
12. Campamentos de turismo en los enclavados de campos de cultivo. Las instalaciones necesarias se ubicarán preferentemente en edificaciones existentes. En todo caso, requerirán Estimación de Impacto Ambiental. Todo ello sin perjuicio de las determinaciones que en el futuro realice el Plan de Ordenación del Uso Público previsto en el artículo 47 de las Normas Generales.
  
13. Establecimientos de restauración o alojamiento, únicamente cuando se realicen mediante la rehabilitación o restauración de edificación preexistente y siempre que no suponga un incremento del volumen edificado y estén adecuadamente resueltos el acceso rodado, aparcamiento, abastecimiento de agua y recogida, eliminación y depuración de toda clase de residuos y vertidos. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con Estimación de Impacto Ambiental. Todo ello, sin perjuicio de las determinaciones que en el futuro realice el Plan de Ordenación del Uso Público previsto en el artículo 47 de las Normas Generales.
  
14. Los tendidos eléctricos y de telecomunicaciones, con las condiciones y requisitos establecidos en las Normas Generales del presente PORN, siempre que su fin sea para dar servicio a poblaciones del ámbito del PORN. En cualquier caso, precisarán de Estimación de Impacto Ambiental cuando no se hallen sometidos a Declaración de Impacto Ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/1990.
  
15. Depósitos de agua de acuerdo con las condiciones y requisitos establecidos en el artículo 56 de las Normas Generales de este Plan.
  
16. Helipuertos destinados exclusivamente a la extinción y prevención de incendios forestales.
  
17. Obras de restauración hidrológico-forestal. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con Evaluación de Impacto Ambiental.
  
18. Construcción, modificación de trazado y ampliación de carreteras, de acuerdo con lo señalado en el artículo 55 de estas Normas.
  
19. Infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales, de acuerdo con lo señalado en el artículo 57 de estas Normas.
  
20. Actuaciones de restauración en zonas afectadas por actividades extractivas y mineras, de acuerdo con el proyecto de restauración aprobado según lo previsto en las Normas Generales.
  
21. Sin perjuicio de las limitaciones impuestas por la legislación de aguas, en las riberas de ramblas y barrancos y en las masas de agua, las actividades y usos no prohibidos por este Plan y que deban contar con autorización del Organismo de Cuenca, precisarán con carácter previo a ésta de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Artículo 69. Usos prohibidos
  
1. Se consideran usos prohibidos con carácter general todos los que comporten una degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohiben aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculados a la explotación forestal, ganadera y cinegética y de aprovechamientos del monte, o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas y no se hallen expresamente permitidos en el artículo anterior.
  
2. Actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de áridos y tierras o la explotación de los recursos mineros.
  
3. Construcciones e instalaciones industriales de cualquier tipo.
  
4. Construcciones residenciales de cualquier tipo, salvo las expresamente autorizados en el artículo anterior.
  
5. Actuaciones e instalaciones de carácter deportivo y turístico-recreativo, excepto las adecuaciones naturalísticas y recreativas previstas en el artículo anterior.
  
6. Establecimientos de restauración o alojamiento, salvo los expresamente autorizados en el artículo anterior.
  
7. Construcciones y edificaciones públicas singulares, tales como: construcciones y edificaciones vinculadas a la defensa nacional, centros sanitarios especiales, centros de enseñanza y culturales y cementerios. Las existentes en el momento de aprobación de este Plan, podrán mantenerse, y la ampliación de su superficie o del volumen edificado solo se admitirá si está convenientemente justificado.
  
8. Obras, almacenes e instalaciones relacionadas con la explotación agrícola, ganadera o forestal, e infraestructura de servicios ligada a las mismas, excepto las expresamente permitidas en el artículo anterior.
  
9. Publicidad exterior e imágenes y símbolos conmemorativos, salvo indicadores de carácter institucional.
  
10. La tala o descuaje de cualquier especie vegetal de porte arbóreo distinta del pino o especies exóticas que deban ser eliminadas, salvo por razones fitosanitarias o que sea necesario para la mejora, saneamiento y recuperación de las formaciones de Quercíneas u otras especies objeto de protección. En todo caso, dichos tratamientos se realizarán de acuerdo con las previsiones que establezca el Plan Forestal de la Sierra Calderona y, en su caso, los Planes Técnicos de Aprovechamiento Forestal.
  
11. Cercas y vallados cinegéticos.
  
12. Conducciones eléctricas y de telecomunicaciones cuya finalidad sea externa al ámbito del PORN.
  
13 . Construcción de carreteras y caminos de nueva planta, con excepción de los caminos destinados a la defensa contra incendios forestales, los cuales, salvo en caso de emergencia, deberán estar previamente contemplados en el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra Calderona.
  
14. Vertederos de residuos urbanos e instalaciones anejas.
  
15. En las riberas y masas de agua, además de lo señalado en los párrafos anteriores de este artículo y sin perjuicio de las limitaciones impuestas por la legislación de aguas, se prohiben los siguientes usos:
  
- Usos y actividades que puedan suponer un manejo abusivo de las aguas y contribuyan a disminuir la cantidad y calidad de las mismas; así como los que puedan afectar a su riqueza biológica.
  
- Obras de captación de agua que puedan alterar en algún grado las condiciones de los complejos húmedos o las que supongan retención, apropiación o manejo abusivo de los flujos hídricos.
  
- Extracción de áridos y tierras, salvo la retirada de acumulaciones de cualquier material que suponga un riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida.
  
- Obras de desmontes, aterramientos y rellenos.
  
- Establecimientos, infraestructuras y construcciones de cualquier tipo, incluso desmontables.
  
- Vertido de residuos urbanos o líquidos de cualquier tipo.
  
- Cualquier uso, instalación o actividad que pueda suponer un obstáculo a la libre circulación de las aguas en caso de avenida.
  
Sección segunda
  
Áreas de Regeneración (RG)
  
Artículo 70. Caracterización
  
Quedan incluidas en esta categoría aquellas zonas que presentan un estrato arbóreo poco desarrollado. La categoría RG reúne, asimismo, tres grandes tipos de áreas:
  
1. Zonas en que predominan las formaciones de matorral con una cobertura vegetal media-alta, con mayor o menor presencia de un dosel arbolado. Son, en general, espacios en proceso de regeneración natural que mantienen una cobertura vegetal aceptable, cumpliendo una importante función como protectores del suelo, de manera que en una primera fase no existen razones de tipo ecológico ni económico que exijan la restauración de masas arbóreas mediante repoblación. El criterio de intervención para esta categoría es el mantenimiento de estas áreas mediante una actuación dirigida a su conservación, favoreciendo su regeneración natural, como paso previo para realizar actuaciones encaminadas a reforestar estas zonas con especies arbóreas características de la zona.
  
2. Zonas dominadas por formaciones de matorral que presentan un estrato arbóreo muy poco desarrollado y mantienen una baja cobertura vegetal dando lugar a importantes problemas erosivos. Predominan los matorrales y zonas cultivadas abandonadas, fundamentalmente en zonas de bancales en fuertes pendientes. El criterio de intervención para esta categoría, queda centrado en potenciar una repoblación y regeneración activa.
  
3. Terrenos agrícolas marginales de cultivos leñosos, como almendro, algarrobo y algunos frutales, situados, por lo general, en zonas con fuertes pendientes. El criterio de intervención es el de conservar la vegetación leñosa residual del cultivo agrícola, como elemento fijador del suelo, seguida de una progresiva introducción de especies que, favorecidas por las condiciones propias del terreno agrícola, permitan una cobertura elevada del suelo y su progresivo paso a zonas forestales arboladas cuando no se considere necesario su mantenimiento para la prevención y lucha contra los incendios forestales, como áreas corta-fuegos o de discontinuidad de la masa forestal.
  
Artículo 71. Localización
  
Son formaciones muy bien representadas en el territorio y se sitúan, en general, en torno a masas boscosas, suelen coincidir con zonas que han sufrido de manera reiterada los efectos de los incendios forestales. Su distribución se recoge en el plano de ordenación.
  
Artículo 72. Usos permitidos
  
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, los destinados al desarrollo de la actividad forestal, ganadera y cinegética y, en particular, todos aquellos destinados a favorecer la regeneración natural de estos espacios como paso previo para realizar actuaciones encaminadas a la reforestación.
  
2. Tratamientos selectivos de mejora y conservación, tales como cuidados culturales y limpias, eliminación selectiva de matorral, podas de formación y en especial medidas para conseguir la regeneración natural, que se podrá completar mediante actuaciones complementarias de repoblación. En todo caso, se precisará de autorización de la administración forestal previo informe de la administración competente en espacios naturales.
  
3. Tala de pinos y aprovechamiento maderero siempre que no perjudique al proceso de regeneración del arbolado en la zona y de acuerdo con lo establecido en las Normas Generales de este Plan y según se determine en el Plan Forestal de la Sierra Calderona definido en los artículos 36 y 37 de las Normas Generales y en los Planes Técnicos de Aprovechamiento Forestal que se redacten al efecto. Se requiere la autorización de la administración forestal previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales.
  
4. Obras de captación de agua, siempre que se ajusten a las especificaciones señaladas en las normas generales de este Plan. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
5. Infraestructura de defensa contra incendios forestales, y, en su caso, las obras de captación de agua ligadas a la misma. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
6. Construcción y acondicionamiento de pistas y caminos forestales destinados exclusivamente a la lucha contra incendios forestales. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberán contar con Estimación de Impacto Ambiental cuando no estén sometidos a Declaración de Impacto Ambiental.
  
7. Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de estos espacios o a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas; incluyendo actuaciones y adecuaciones recreativo-naturalísticas de carácter extensivo, tales como marcaje y señalización de itinerarios y enclaves singulares visitables, y zonas de descanso que podrán incorporar elementos de apoyo. Se consideran usos específicamente permitidos:
  
- Instalaciones permanentes de restauración, incluso las de nueva construcción, de acuerdo con los requisitos previstos en los artículos 48 y 49 de las Normas Generales de este Plan.
  
- Áreas recreativas e instalaciones deportivas en medio rural, de acuerdo con las condiciones previstas en el artículo 48 de las Normas Generales de este Plan.
  
- Albergues de carácter social, de acuerdo con los requisitos previstos en los artículos 48 y 49 de las Normas Generales de este Plan.
  
En todo caso, requerirán informe favorable de la administración competente en espacios naturales previamente a la obtención de Licencia Urbanística. Todo ello, sin perjuicio de las determinaciones que en el futuro realice el Plan de Ordenación del Uso Público previsto en el artículo 47 de las Normas Generales.
  
8. La actividad cinegética en terrenos sometidos a régimen cinegético especial, de acuerdo con las condiciones y determinaciones señaladas en las Normas Generales de este Plan.
  
9. La actividad ganadera con las condiciones señaladas en las Normas Generales de este Plan o cualesquiera otras que pueda disponer la Conselleria de Medio Ambiente para garantizar la conservación y regeneración de la masa forestal. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 35 de estas Normas, la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación deberá realizar en el plazo máximo de dos años desde la aprobación de este PORN, un plan de aprovechamiento de esta actividad en orden a evitar que pueda perjudicar la regeneración vegetal.
  
10. Los almacenes e instalaciones destinadas a la explotación agrícola y ganadera en los enclavados de campos de cultivo. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con el informe favorable de la administración competente en espacios naturales.
  
11. Los almacenes e instalaciones destinados a la explotación forestal en los enclavados de campos de cultivo. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con el informe favorable de la administración competente en espacios naturales.
  
12. Campamentos de turismo en los enclavados de campos de cultivo. Las instalaciones necesarias se ubicarán preferentemente en edificaciones existentes. En todo caso, requerirán Estimación de Impacto Ambiental. Todo ello sin perjuicio de las determinaciones que en el futuro realice el Plan de Ordenación del Uso Público previsto en el artículo 47 de las Normas Generales.
  
13. Establecimientos de restauración o alojamiento, prioritariamente cuando se realicen mediante la rehabilitación o restauración de edificación preexistente. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con el informe favorable de la administración competente en espacios naturales y Estimación de Impacto Ambiental. Todo ello, sin perjuicio de las determinaciones que en el futuro realice el Plan de Ordenación del Uso Público previsto en el artículo 47 de las Normas Generales.
  
14. Centros sanitarios especiales, de acuerdo con los requisitos previstos en el artículo 52 de las Normas Generales de este Plan.
  
15. Los tendidos eléctricos y de telecomunicaciones, con las condiciones y requisitos establecidos en las Normas Generales del presente PORN Sin perjuicio de lo dispuesto en el Decreto 162/1990, cuando atraviesen terrenos forestales precisarán de Estimación de Impacto Ambiental cuando no estén sometidos a Declaración de Impacto Ambiental.
  
16. Depósitos de agua de acuerdo con las condiciones y requisitos establecidos en el artículo 56 de las Normas Generales de este Plan.
  
17. Helipuertos destinados exclusivamente a la extinción y prevención de incendios forestales.
  
18. Obras de restauración hidrológico-forestal. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con Evaluación de Impacto Ambiental.
  
19. Construcción, modificación de trazado y ampliación de carreteras, de acuerdo con lo señalado en el artículo 55 de estas Normas.
  
20. Infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales, de acuerdo con lo señalado en el artículo 57 de estas Normas.
  
21. Actuaciones de restauración en zonas afectadas por actividades extractivas y mineras, de acuerdo con el proyecto de restauración aprobado según lo previsto en las Normas Generales.
  
22. Vertederos de residuos urbanos e instalaciones anejas, siempre que se justifique lo ineludible de su ubicación, debiendo contar en cualquier caso con Evaluación de Impacto Ambiental.
  
23. Actividades extractivas y mineras, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 28 y 29 de las Normas Generales.
  
24. Cercas y vallados de carácter cinegético. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberán contar con la autorización de la administración competente en espacios naturales.
  
25. Sin perjuicio de las limitaciones impuestas por la legislación de aguas, en las riberas de ramblas y barrancos y en las masas de agua, las actividades y usos no prohibidos por este Plan y que deban contar con autorización del Organismo de Cuenca, precisarán con carácter previo a ésta de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Artículo 73. Usos prohibidos
  
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten una degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohiben aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculados a la explotación forestal, ganadera y cinegética y de aprovechamientos del monte, o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas.
  
2. Construcciones residenciales de cualquier tipo, salvo las expresamente autorizadas en el artículo anterior.
  
3. Construcciones e instalaciones industriales.
  
4. Actuaciones e instalaciones de carácter turístico-recreativo, excepto las previstas en el artículo anterior.
  
5. Establecimientos de restauración o alojamiento, salvo los expresamente autorizados en el artículo anterior.
  
6. Construcciones y edificaciones públicas singulares, tales como: construcciones y edificaciones vinculadas a la defensa nacional, centros de enseñanza y culturales, cementerios, que no hayan sido autorizados en el artículo anterior. Las existentes en el momento de aprobación de este Plan, podrán mantenerse, y la ampliación de su superficie o del volumen edificado solo se admitirá si está convenientemente justificada.
  
7. Obras, almacenes e instalaciones relacionadas con la explotación agrícola, ganadera o forestal, e infraestructura de servicios ligada a las mismas, excepto las expresamente contempladas en el artículo anterior.
  
8. Publicidad exterior e imágenes y símbolos conmemorativos, salvo indicadores de carácter institucional.
  
9. La tala o descuaje de cualquier especie vegetal de porte arbóreo distinta del pino o especies exóticas que deban ser eliminadas, salvo por razones fitosanitarias o que sea necesario para la mejora, saneamiento y recuperación de las formaciones de Quercineas u otras especies objeto de protección. En todo caso, dichos tratamientos se realizarán de acuerdo con las previsiones que establezca el Plan Forestal de la Sierra Calderona y, en su caso, los Planes Técnicos de Aprovechamiento Forestal.
  
10. Construcciones, de carácter permanente o temporal, ligadas a la actividad cinegética.
  
Sección tercera
  
Áreas de Predominio Agrícola (AG)
  
Artículo 74. Caracterización
  
Coincide con las zonas de uso agrícola, tanto de secano como de regadío. El criterio general para estas zonas es la potenciación de cultivos tradicionales y el mantenimiento del aprovechamiento agrícola intensivo, compatibilizando el rendimiento económico con el mantenimiento de unidades paisajísticas de alto valor. En el caso de cultivos agrícolas restringidos se potenciará su mantenimiento como práctica de conservación de suelos con una erosionabilidad muy alta o como áreas cortafuegos.
  
Artículo 75. Localización
  
La mayor parte de las Áreas de Predominio Agrícola se localizan en el borde del ámbito territorial del PORN Los cultivos de regadío se concentran, fundamentalmente, en los términos de Náquera, Gilet, Albalat dels Tarongers, Estivella, Torres Torres, Algimia de Alfara y Segorbe.
  
Artículo 76. Usos permitidos
  
Se consideran compatibles todas las actividades permitidas en las categorías anteriores y, en general, las actividades compatibles con lo establecido en el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de lo dispuesto en las Normas Generales de este Plan y en la Ley 4/1992 sobre el suelo no urbanizable y la Ley 2/1997 de modificación de la anterior.
  
Artículo 77. Usos prohibidos
  
Con carácter general, se prohiben los usos considerados no compatibles por el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de lo dispuesto en las Normas Generales de este Plan y en la Ley 4/1992 sobre el suelo no urbanizable y la Ley 2/1997 de modificación de la anterior.
  
Sección cuarta
  
Áreas urbanizadas (AU)
  
Artículo 78. Caracterización
  
Corresponde a las zonas urbanizadas.
  
Artículo 79. Localización
  
Estos espacios coinciden con las zonas clasificadas como suelo urbano y suelo urbanizable.
  
Artículo 80. Usos permitidos
  
Se consideran compatibles todas las actividades permitidas en las categorías anteriores y, en general, las actividades compatibles con lo establecido en el planeamiento urbanístico vigente, sin perjuicio de lo dispuesto en las Normas Generales de este Plan.
  
Artículo 81. Usos prohibidos
  
Con carácter general, se prohiben los usos considerados no compatibles por el planeamiento urbanístico vigente, sin perjuicio de lo dispuesto en las Normas Generales de este Plan.
  
CAPÍTULO III
  
Zona de protección
  
Sección primera
  
Areas de Protección Ecológica (PE)
  
Artículo 82. Caracterización
  
1. Corresponde a aquellos espacios que por sus relevantes valores ecológicos, geomorfológicos y paisajísticos constituyen un buen exponente de la singularidad de los diferentes subsistemas de la sierra, exigiendo una rigurosa limitación de los aprovechamientos y potenciación de la riqueza ecológica. Se incluyen en esta categoría:
  
a) Los alcornocales de la Sierra o etapas de sustitución en que esta especie es dominante, junto con formaciones de matorrales, con mayor o menor presencia de un dosel arbolado de alto valor ecológico y paisajístico que, aún cuando se han visto fuertemente afectados por recientes incendios forestales, presentan una óptima capacidad de regeneración. En este caso, son, en general, etapas de sustitución de los bosques de carrascas y alcornoques que mantienen una cobertura vegetal aceptable, cumpliendo una importante función como protectores del suelo.
  
b) Zonas de nidificación de especies, sensibles a la presencia humana.
  
c) Áreas importantes para especies de flora y fauna singulares o endémicas.
  
2. El criterio de intervención para las masas de carrascal y alcornocal es el de conservación de las masas existentes, potenciación de las mismas y la regeneración y repoblación naturales, con la finalidad de mantener los procesos ecológicos esenciales y su diversidad biológica. Haciendo especial hincapié en actuaciones dirigidas a favorecer la repoblación natural por semillas y la producción de bellotas; así como el fomento de su utilización con fines científicos y didácticos-naturalísticos.
  
3. En las zonas de pinar, el criterio principal es conseguir el mantenimiento del ecosistema, favoreciéndose la introducción progresiva de la especie de Quercus más adecuada al objeto de diversificar y enriquecer el ecosistema. En aquellos pinares que han empezado a ser invadidos por frondosas, el criterio de intervención es conseguir formaciones boscosas en que los Quercus sean la especie principal, permitiendo la presencia de una masa forestal mezclada.
  
4. El objetivo para las riberas y masas de agua es el mantenimiento de las formaciones singulares existentes y la regeneración y repoblación de estos ecosistemas, preservando su interés científico y ambiental.
  
5. En cuanto a las zonas en que el matorral es dominante, el objetivo es el mantenimiento de estas áreas, favoreciendo su regeneración natural como paso previo para realizar actuaciones encaminadas a reforestar estas zonas con especies arbóreas adecuadas.
  
Artículo 83. Localización
  
Se extiende por las zonas de bosque y suelen coincidir con el núcleo de la Sierra, siendo en gran parte de propiedad pública. Su ámbito territorial queda delimitado en el plano de ordenación.
  
Artículo 84. Usos permitidos
  
Sin perjuicio de las determinaciones que establezca el Plan Rector de Uso y Gestión en cuanto a la regulación de usos y actividades en el ámbito de la Zona de Protección (ZP), el cual podrá modificar lo dispuesto en estas Normas únicamente cuando supongan una mayor protección de los valores ecológicos y paisajísticos. Se consideran usos permitidos en las zonas incluidas en la categoría de Protección Ecológica (PE), los siguientes:
  
a) Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados a la regeneración y potenciación del alcornocal y el carrascal.
  
b) Tratamientos selectivos de mejora y conservación, tales como cuidados culturales y limpias, eliminación selectiva de matorral, podas de formación y en especial medidas para conseguir la regeneración natural, que se podrá completar mediante actuaciones complementarias de repoblación. En todo caso, se precisará de autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
c) Tala de pinos y aprovechamiento maderero en terrenos de propiedad particular, siempre que no perjudique el proceso de regeneración del arbolado en la zona, de acuerdo con lo establecido en las Normas Generales de este Plan y según se determine en el Plan Forestal de la Sierra Calderona, definido en los artículos 36 y 37 de las Normas Generales, y en los Planes Técnicos de Aprovechamiento Forestal que se deberán redactar al efecto. Se requiere la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
d) Infraestructura de defensa contra incendios forestales, y, en su caso, las obras de captación de agua ligadas a la misma. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
e) Construcción y acondicionamiento de pistas y caminos forestales destinados exclusivamente a la lucha contra incendios forestales. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberán contar con Estimación de Impacto Ambiental cuando no estén sometidos a Declaración de Impacto Ambiental.
  
f) Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de estos espacios o a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas; incluyendo actuaciones y adecuaciones recreativo-naturalísticas de carácter extensivo, tales como marcaje y señalización de itinerarios y enclaves singulares visitables, y zonas de descanso que podrán incorporar elementos de apoyo siempre que no conlleven edificación. En todo caso, únicamente podrán realizarse cuando se hallen contempladas en el Plan de Ordenación del Uso Público previsto en el artículo 47 de las Normas Generales y una vez haya sido aprobado, requiriendo, en todo caso, informe favorable de la administración competente en espacios naturales.
  
g) La actividad cinegética en terrenos sometidos a régimen cinegético especial, de acuerdo con las condiciones y determinaciones señaladas en las Normas Generales de este Plan.
  
h) La actividad ganadera, con las condiciones señaladas en las Normas Generales de este Plan o cualesquiera otras que pueda disponer la Conselleria de Medio Ambiente para garantizar la conservación y regeneración de la masa forestal. De acuerdo con lo señalado en el artículo 35 de estas Normas, la Conselleria de Agricultura, Pesca i Alimentación deberá realizar en el plazo máximo de dos años desde la aprobación de este PORN, un plan de aprovechamiento de esta actividad en orden a evitar que pueda perjudicar la regeneración vegetal.
  
i) Las instalaciones para guarda de ganadería en régimen extensivo en los enclavados de campos de cultivo. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con el informe favorable de la administración competente en espacios naturales.
  
j) Establecimientos de restauración o alojamiento, únicamente cuando se realicen mediante la rehabilitación o restauración de edificación preexistente y siempre que no suponga un incremento del volumen edificado y estén adecuadamente resueltos el acceso rodado, aparcamiento, abastecimiento de agua y recogida, eliminación y depuración de toda clase de residuos y vertidos. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con Estimación de Impacto Ambiental. Todo ello, sin perjuicio de las determinaciones que en el futuro realice el Plan de Ordenación de Uso Público previsto en el artículo 47 de las Normas Generales.
  
k) Los tendidos eléctricos y de telecomunicaciones, con las condiciones y requisitos establecidos en las Normas Generales del presente PORN, siempre que su fin sea para dar servicio a poblaciones del ámbito del PORN y sea ineludible su paso por estos terrenos. En cualquier caso, precisarán de Estimación de Impacto Ambiental cuando no se hallen sometidos a Declaración de Impacto Ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/1990.
  
l) Depósitos de agua de acuerdo con las condiciones y requisitos establecidos en el artículo 56 de las Normas Generales de este Plan.
  
m) Helipuertos destinados exclusivamente a la extinción y prevención de incendios forestales.
  
n) Obras de restauración hidrológico-forestal. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con Evaluación de Impacto Ambiental.
  
o) Obras de acondicionamiento y mejora de carreteras, de acuerdo con lo señalado en el artículo 55 de estas Normas.
  
p) Infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales, de acuerdo con lo señalado en el artículo 57 de estas Normas.
  
q) Actuaciones de restauración en zonas afectadas por actividades extractivas y mineras, de acuerdo con el proyecto de restauración aprobado según lo previsto en las Normas Generales.
  
r) Sin perjuicio de las limitaciones impuestas por la legislación de aguas, en las riberas de ramblas y barrancos y en las masas de agua, las actividades y usos no prohibidos por este Plan y que deban contar con autorización del Organismo de Cuenca, precisarán con carácter previo a ésta de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Artículo 85. Usos prohibidos
  
Sin perjuicio de las determinaciones que establezca el Plan Rector de Uso y Gestión en cuanto a la regulación de usos y actividades en el ámbito de la Zona de Protección (ZP), el cual podrá modificar lo dispuesto en estas Normas únicamente cuando supongan una mayor protección de los valores ecológicos y paisajísticos. Se prohiben en las zonas incluidas en la categoría de Protección Ecológica (PE), los siguientes usos:
  
1. Se consideran usos prohibidos con carácter general todos los que comporten una degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohiben aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la explotación forestal, agrícola tradicional, ganadera y cinegética y de aprovechamientos del monte, o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas y no se hallen expresamente permitidos en el artículo anterior.
  
2. Actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de áridos y tierras o la explotación de los recursos mineros.
  
3. Construcciones e instalaciones industriales y residenciales de cualquier tipo.
  
4. Construcciones, de carácter permanente o temporal, ligadas a la actividad cinegética.
  
5. Actuaciones e instalaciones de carácter deportivo y turístico-recreativo, excepto las adecuaciones naturalisticas y recreativas previstas en el artículo anterior.
  
6. Establecimientos de restauración o alojamiento, excepto los expresamente autorizados en el artículo anterior.
  
7. Campamentos de turismo y albergues de carácter social.
  
8. Construcciones y edificaciones públicas singulares, tales como: construcciones y edificaciones vinculadas a la defensa nacional, centros sanitarios especiales, centros de enseñanza y culturales y cementerios. Las existentes en el momento de aprobación de este Plan, podrán mantenerse, y la ampliación de su superficie o del volumen edificado solo se admitirá si está convenientemente justificado.
  
9. Obras, almacenes e instalaciones relacionadas con la explotación agrícola, ganadera o forestal, e infraestructura de servicios ligada a las mismas, excepto las expresamente permitidas en el artículo anterior.
  
10. Publicidad exterior e imágenes y símbolos conmemorativos, salvo indicadores de carácter institucional.
  
11. La tala o descuaje de cualquier especie vegetal de porte arbóreo distinta del pino o especies exóticas que deban ser eliminadas, salvo por razones fitosanitarias o que sea necesario para la mejora, saneamiento y recuperación de las formaciones de Quercineas u otras especies objeto de protección. En todo caso, dichos tratamientos se realizarán de acuerdo con las previsiones que establezca el Plan Forestal de la Sierra Calderona y, en su caso, los Planes Técnicos de Aprovechamiento Forestal.
  
12. Cercas y vallados cinegéticos.
  
13. Conducciones eléctricas y de telecomunicaciones cuya finalidad sea externa al ámbito del PORN.
  
14. Construcción de carreteras y caminos de nueva planta, con excepción de los caminos destinados a la defensa contra incendios forestales, los cuales, salvo en caso de emergencia, deberán estar previamente contemplados en el Plan Sectorial de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra Calderona.
  
15. Instalaciones provisionales para la ejecución de Obra Pública e instalaciones de servicio de la carretera.
  
16. Vertederos de residuos urbanos e instalaciones anejas.
  
17. Obras de captación de agua, salvo las destinadas a la lucha contra los incendios forestales y las de corrección hidrológico-forestal.
  
18. En las riberas y masas de agua, además de lo señalado en los párrafos anteriores de este artículo y sin perjuicio de las limitaciones impuestas por la legislación de aguas, se prohiben los siguientes usos:
  
- Usos y actividades que puedan suponer un manejo abusivo de las aguas y contribuyan a disminuir la cantidad y calidad de las mismas; así como los que puedan afectar a su riqueza biológica.
  
- Obras de captación de agua que puedan alterar en algún grado las condiciones de los complejos húmedos o las que supongan retención, apropiación o manejo abusivo de los flujos hídricos.
  
- Extracción de áridos y tierras, salvo la retirada de acumulaciones de cualquier material que suponga un riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida.
  
- Obras de desmontes, aterramientos y rellenos.
  
- Establecimientos, infraestructuras y construcciones de cualquier tipo, incluso desmontables.
  
- Vertido de residuos urbanos o líquidos de cualquier tipo.
  
- Cualquier uso, instalación o actividad que pueda suponer un obstáculo a la libre circulación de las aguas en caso de avenida.
  
Sección segunda
  
Areas de Protección Paisajística
  
Artículo 86. Caracterización
  
1. Corresponde a espacios en que se permite el mantenimiento de las condiciones de uso y explotación que se vengan realizando, siempre de manera ordenada y con la participación activa del hombre. Suelen dominar las formaciones de matorral con o sin un estrato arbóreo y zonas cultivadas abandonadas. Asimismo, quedan incluidos en esta categoría aquellos terrenos agrícolas marginales de cultivos leñosos, situados, por lo general, en zonas con fuertes pendientes.
  
2. El criterio de intervención genérico para estos espacios es la mejora de estas áreas, permitiendo su regeneración natural donde sea posible, como paso previo para realizar actuaciones encaminadas a la diversificación y maduración del ecosistema. Se deberá potenciar su regeneración activa, repoblando en los casos en que ésta no sea posible, incluyendo la siembra de especies características del matorral en áreas de escasa cobertura, difícil regeneración natural y con problemas de erosión y pérdida de horizontes edáficos. En las zonas en que exista un dosel arbolado se favorecerá el desarrollo de estas especies mediante labores adecuadas de selvicultura.
  
3. En el caso particular de las zonas agrícolas abandonadas o los terrenos agrícolas marginales, el criterio es el de conservar la vegetación leñosa residual del cultivo agrícola, como elemento fijador del suelo.
  
Artículo 87. Localización
  
Se halla integrada esta categoría por terrenos de propiedad privada que se sitúan, por lo general, en torno a los espacios de Protección Ecológica, tal y como se recoge en el plano de ordenación.
  
Artículo 88. Usos permitidos
  
Sin perjuicio de las determinaciones que establezca el Plan Rector de Uso y Gestión en cuanto a la regulación de usos y actividades en el ámbito de la Zona de Protección (ZP), el cual podrá modificar lo dispuesto en estas Normas únicamente cuando supongan una mayor protección de los valores ecológicos y paisajísticos. Se consideran usos permitidos en las zonas incluidas en la categoría de Protección Paisajística (PP), los siguientes:
  
a) Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados a la regeneración y potenciación del alcornocal y el carrascal; así como los destinados a favorecer la regeneración y desarrollo del matorral como paso previo a la restauración del bosque.
  
b) Tratamientos selectivos de mejora y conservación, tales como cuidados culturales y limpias, eliminación selectiva de matorral, podas de formación y en especial medidas para conseguir la regeneración natural, que se podrá completar mediante actuaciones complementarias de repoblación. En todo caso, se precisará de autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
c) Tala de pinos y aprovechamiento maderero en terrenos de propiedad particular, siempre que no perjudique el proceso de regeneración del arbolado en la zona, de acuerdo con lo establecido en las Normas Generales de este Plan y según se determine en el Plan Forestal de la Sierra Calderona, definido en los artículos 36 y 37 de las Normas Generales, y en los Planes Técnicos de Aprovechamiento Forestal que se deberán redactar al efecto. Se requiere la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
d) Infraestructura de defensa contra incendios forestales, y, en su caso, las obras de captación de agua ligadas a la misma. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
e) Construcción y acondicionamiento de pistas y caminos forestales destinados exclusivamente a la lucha contra incendios forestales. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberán contar con Estimación de Impacto Ambiental cuando no estén sometidos a Declaración de Impacto Ambiental.
  
f) Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de estos espacios o a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas; incluyendo actuaciones y adecuaciones recreativo-naturalísticas de carácter extensivo, tales como marcaje y señalización de itinerarios y enclaves singulares visitables, y zonas de descanso que podrán incorporar elementos de apoyo siempre que no conlleven edificación. En todo caso, requerirán informe favorable de la administración competente en espacios naturales. Todo ello, sin perjuicio de las determinaciones que en el futuro realice el Plan de Ordenación del Uso Público previsto en el artículo 47 de las Normas Generales.
  
g) La actividad cinegética en terrenos sometidos a régimen cinegético especial, de acuerdo con las condiciones y determinaciones señaladas en las Normas Generales de este Plan.
  
h) La actividad ganadera, con las condiciones señaladas en las Normas Generales de este Plan o cualesquiera otras que pueda disponer la Conselleria de Medio Ambiente para garantizar la conservación y regeneración de la masa forestal. De acuerdo con lo señalado en el artículo 35 de estas Normas, la Conselleria de Agricultura, Pesca i Alimentación deberá realizar en el plazo máximo de dos años desde la aprobación de este PORN, un plan de aprovechamiento de esta actividad en orden a evitar que pueda perjudicar la regeneración vegetal.
  
i) Los almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola y ganadera en los enclavados de campos de cultivo. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con el informe favorable de la administración competente en espacios naturales.
  
j) Campamentos de turismo en los enclavados de campos de cultivo. Las instalaciones necesarias se ubicarán preferentemente en edificaciones existentes. En todo caso, requerirán Estimación de Impacto Ambiental. Todo ello sin perjuicio de las determinaciones que en el futuro realice el Plan de Ordenación del Uso Público previsto en el artículo 47 de las Normas Generales.
  
k) Establecimientos de restauración o alojamiento, prioritariamente cuando se realicen mediante la rehabilitación o restauración de edificación preexistente y siempre que no suponga un incremento del volumen edificado y estén adecuadamente resueltos el acceso rodado, aparcamiento, abastecimiento de agua y recogida, eliminación y depuración de toda clase de residuos y vertidos. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con Estimación de Impacto Ambiental. Todo ello, sin perjuicio de las determinaciones que en el futuro realice el Plan de Ordenación del Uso Público previsto en el artículo 47 de las Normas Generales.
  
l) Los tendidos eléctricos y de telecomunicaciones, con las condiciones y requisitos establecidos en las Normas Generales del presente PORN, siempre que su fin sea para dar servicio a poblaciones del ámbito del PORN En cualquier caso, precisarán de Estimación de Impacto Ambiental cuando no se hallen sometidos a Declaración de Impacto Ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/1990.
  
m) Depósitos de agua de acuerdo con las condiciones y requisitos establecidos en el artículo 56 de las Normas Generales de este Plan.
  
n) Helipuertos destinados exclusivamente a la extinción y prevención de incendios forestales.
  
o) Obras de restauración hidrológico-forestal. Previamente a la obtención de Licencia Urbanística deberá contar con Evaluación de Impacto Ambiental.
  
p) Obras de acondicionamiento y mejora de carreteras, de acuerdo con lo señalado en el artículo 55 de estas Normas.
  
q) Infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales, de acuerdo con lo señalado en el artículo 57 de estas Normas.
  
r) Actuaciones de restauración en zonas afectadas por actividades extractivas y mineras, de acuerdo con el proyecto de restauración aprobado según lo previsto en las Normas Generales.
  
Artículo 89. Usos prohibidos
  
Sin perjuicio de las determinaciones que establezca el Plan Rector de Uso y Gestión en cuanto a la regulación de usos y actividades en el ámbito de la Zona de Protección (ZP), el cual podrá modificar lo dispuesto en estas Normas únicamente cuando supongan una mayor protección de los valores ecológicos y paisajísticos. Se prohiben en las zonas incluidas en la categoría de Protección Paisajística (PP), los siguientes usos:
  
1. Se consideran usos prohibidos con carácter general todos los que comporten una degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohiben aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la explotación forestal, ganadera y cinegética y de aprovechamientos del monte, o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas y no se hallen expresamente permitidos en el artículo anterior.
  
2. Actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de áridos y tierras o la explotación de los recursos mineros.
  
3. Construcciones e instalaciones industriales de cualquier tipo.
  
4. Construcciones residenciales de cualquier tipo, salvo las expresamente autorizadas en el artículo anterior.
  
5. Construcciones, de carácter permanente o temporal, ligadas a la actividad cinegética.
  
6. Actuaciones e instalaciones de carácter deportivo y turístico-recreativo, excepto las adecuaciones naturalísticas y recreativas previstas en el artículo anterior.
  
7. Establecimientos de restauración o alojamiento, salvo los expresamente autorizados en el artículo anterior.
  
8. Construcciones y edificaciones públicas singulares, tales como: construcciones y edificaciones vinculadas a la defensa nacional, centros sanitarios especiales, centros de enseñanza y culturales y cementerios. Las existentes en el momento de aprobación de este Plan, podrán mantenerse, y la ampliación de su superficie o del volumen edificado solo se admitirá si está convenientemente justificado.
  
9. Obras, almacenes e instalaciones relacionadas con la explotación agrícola, ganadera o forestal, e infraestructura de servicios ligada a las mismas, excepto las expresamente permitidas en el artículo anterior.
  
10. Publicidad exterior e imágenes y símbolos conmemorativos, salvo indicadores de carácter institucional.
  
11. La tala o descuaje de cualquier especie vegetal de porte arbóreo distinta del pino o especies exóticas que deban ser eliminadas, salvo por razones fitosanitarias o que sea necesario para la mejora, saneamiento y recuperación de las formaciones de Quercineas u otras especies objeto de protección. En todo caso, dichos tratamientos se realizarán de acuerdo con las previsiones que establezca el Plan Forestal de la Sierra Calderona y, en su caso, los Planes Técnicos de Aprovechamiento Forestal.
  
12. Cercas y vallados cinegéticos.
  
13. Conducciones eléctricas y de telecomunicaciones cuya finalidad sea externa al ámbito del PORN.
  
14. Construcción de carreteras y caminos de nueva planta, con excepción de los caminos destinados a la defensa contra incendios forestales, los cuales, salvo en caso de emergencia, deberán estar previamente contemplados en el Plan Sectorial de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra Calderona.
  
15. Instalaciones provisionales para la ejecución de Obra Pública e instalaciones de servicio de la carretera.
  
16. Vertederos de residuos urbanos e instalaciones anejas.
  
17. En las riberas y masas de agua, además de lo señalado en los párrafos anteriores de este artículo y sin perjuicio de las limitaciones impuestas por la legislación de aguas, se prohiben los siguientes usos:
  
- Usos y actividades que puedan suponer un manejo abusivo de las aguas y contribuyan a disminuir la cantidad y calidad de las mismas; así como los que puedan afectar a su riqueza biológica.
  
- Obras de captación de agua que puedan alterar en algún grado las condiciones de los complejos húmedos o las que supongan retención, apropiación o manejo abusivo de los flujos hídricos.
  
- Extracción de áridos y tierras, salvo la retirada de acumulaciones de cualquier material que suponga un riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida.
  
- Obras de desmontes, aterramientos y rellenos.
  
- Establecimientos, infraestructuras y construcciones de cualquier tipo, incluso desmontables.
  
- Vertido de residuos urbanos o líquidos de cualquier tipo.
  
- Cualquier uso, instalación o actividad que pueda suponer un obstáculo a la libre circulación de las aguas en caso de avenida.
  
Sección tercera
  
Areas Antropizadas (AA)
  
Artículo 90. Caracterización
  
1. Corresponde a espacios en que los usos y actividades se dirigen al desarrollo socioeconómico de los municipios, cuidando de que éstos no perjudiquen los valores ecológicos y paisajísticos del conjunto del espacio protegido.
  
2. En este ámbito, el objetivo es sustentar actividades que favorezcan el desarrollo socioeconómico de las poblaciones implicadas (agricultura intensiva, actividades industriales, turísticas, etc.), de modo que se podrán mantener o modificar los usos existentes, siempre y cuando no afecten negativamente a la conservación de los valores que se pretenden proteger en las otras zonas del espacio protegido.
  
Artículo 91. Localización
  
Estos espacios vienen a coincidir con las zonas clasificadas como suelo urbano o urbanizable y su entorno, así como con las zonas agrícolas, intensivas o no, no relacionadas con los terrenos forestales por hallarse alejadas de éstos o coincidir con áreas de elevada capacidad agrícola. Su delimitación queda recogida en el plano de ordenación.
  
Artículo 92. Usos permitidos
  
Se consideran compatibles todas las actividades permitidas en las categorías anteriores correspondientes a la Zona de Protección (ZP) y, en general, las actividades compatibles con lo establecido en el planeamiento urbanístico vigente, sin perjuicio de lo dispuesto en las Normas Generales de este Plan y en la Ley 4/1992 sobre el suelo no urbanizable.
  
Artículo 93. Usos prohibidos
  
Con carácter general, se prohiben los usos considerados no compatibles por el planeamiento urbanístico vigente, sin perjuicio de lo dispuesto en las Normas Generales de este Plan y en la Ley 4/1992 sobre el suelo no urbanizable.
  
Sección cuarta
  
Régimen de protección y gestión
  
Artículo 94. Régimen de protección y regulación de usos y actividades
  
1. Se propone la declaración del ámbito territorial incluido en la Zona de Protección como Parque Natural de la Sierra Calderona, según el procedimiento previsto y de acuerdo con el régimen señalado al respecto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana. Esta declaración se justifica atendiendo a las siguientes circunstancias que concurren en la Zona de Protección:
  
- La representatividad de los ecosistemas presentes.
  
- La singularidad la flora, la fauna y los valores geológicos.
  
- Los elevados valores ecológicos, científicos, educativos, culturales y estéticos que posee la zona en su conjunto.
  
- Las potencialidades que muestra dicho ámbito para el desarrollo de una estrategia de desarrollo sostenible basada en la conservación, la puesta en valor y el uso sostenible de los recursos ambientales.
  
2. De acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, las actividades a realizar en el Parque natural de la Sierra calderona se orientarán hacia los usos tradicionales agrícolas, ganaderos y silvícolas, y hacia los aprovechamientos compatibles con los fines que motivan su propuesta de protección, así como a su visita y disfrute ordenado. Los demás usos podrán ser objeto de exclusión en la medida en que entren en conflicto con los valores que se pretende proteger.
  
3. En aplicación del artículo 38 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, la ordenación del ámbito territorial que se declarará como Parque Natural de la Sierra Calderona y, en su caso, el área de amortiguación que se delimite, se llevará a cabo mediante un Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG).
  
4. La declaración de Parque Natural comportará los efectos señalados en el artículo 18 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
5. La regulación de usos y actividades que establece este PORN para la Zona de Protección se realiza sin perjuicio de las posibles determinaciones que en su momento establezca el Plan Rector de Uso y Gestión para el parque natural de la Sierra Calderona. Dicho Plan Rector de Uso y Gestión podrá modificar lo dispuesto en estas Normas únicamente cuando la modificación suponga una mayor protección de los valores ecológicos y paisajísticos, o bien sirva para aclarar o concretar las determinaciones efectuadas en el PORN.
  
TÍTULO IV
  
Directrices para la gestión de los programas
  
de actuaciones del PORN
  
CAPÍTULO I
  
Directrices generales
  
Artículo 95. Criterios generales
  
1. Con carácter general, la gestión de los recursos naturales en la Sierra Calderona se realizará en función de las directrices de conservación y uso sostenible de los mismos definidos en el PORN Por tanto, como criterio directriz a efectos de programación y ejecución de las actuaciones, los objetivos de desarrollo socioeconómico y de conservación ambiental se considerarán como aspectos de una misma estrategia coherente de gestión racional e innovadora del territorio y sus recursos naturales.
  
2. Dicha estrategia tendrá su expresión material en la habilitación y puesta en funcionamiento de un modelo administrativo y gestor del territorio y los recursos naturales específico para el ámbito territorial del PORN Este modelo estará basado en el fomento y desarrollo de la actividad socioeconómica en función de la conservación, mejora y puesta en valor de los recursos ambientales, con criterios de sostenibilidad y mediante la puesta en práctica de medidas positivas de gestión.
  
Artículo 96. Iniciativa en la ejecución de los programas de actuaciones
  
1. En el marco de las determinaciones generales del PORN, y con la referencia operativa del Programa Económico y Financiero / Plan de Etapas que figura en el mismo, la definición de las directrices estratégicas de los programas de actuación, incluyendo determinación de prioridades para la ejecución de las actuaciones, se efectuará por iniciativa mixta, pública y privada.
  
2. A su vez, la programación y ejecución material de las actuaciones individuales se realizarán por iniciativa pública, privada o mixta, según la naturaleza de las mismas.
  
3. Con carácter general, tanto para la definición de directrices programáticas como para la ejecución material de las actuaciones, será criterio directriz el fomento y promoción de la iniciativa local, tanto en términos de agentes económicos y sociales, privados y mixtos, como de Administración Local.
  
4. El objetivo final de dicha estrategia de fomento es la creación de un escenario estable de gestión de los recursos ambientales basado principalmente en el funcionamiento ordinario y habitual de dicha iniciativa local. Por tanto, será objetivo prioritario para el PORN la definición de un modelo de gestión basado en la iniciativa local, privada, pública y mixta, capaz de funcionamiento autosostenido a largo plazo.
  
5. Todo ello con el soporte técnico, económico y administrativo de la Generalitat, de acuerdo con las finalidades de fomento previstas en el artículo 22 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 97. Instrumentos gestores de los programas de actuaciones
  
Con el objeto de gestionar programas de actuaciones emanados de las determinaciones del PORN, se podrá constituir una fundación constituida al amparo de la Ley 8/1989, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Fundaciones de la Comunidad Valenciana, determinándose en su estatuto sus funciones, fines y gobierno.
  
Artículo 98. Naturaleza y estructura de los programas de actuaciones
  
1. Los programas de actuaciones constarán de un conjunto coherente de actuaciones directas, de proyectos operativos, de medidas gestoras y de disposiciones administrativas.
  
2. Están incluidas en el programa de actuaciones la elaboración, tramitación en su caso y ejecución de los planes sectoriales necesarios para el desarrollo y ejecución del PORN en aspectos determinados de la gestión territorial. Dichos planes contarán con los correspondientes planes de etapas y programación económico-financiera.
  
3. Las actuaciones y disposiciones que integran los programas tienen un carácter positivo, lo que implica que, para su ejecución material, dependen inexcusablemente de una gestión activa, con la correspondiente inversión cuando así sea el caso. El carácter positivo implica asimismo la definición de objetivos y métodos, así como una previsión sobre los resultados esperados. Desde este punto de vista, dichas actuaciones son complementarias de las medidas preventivas o reguladoras establecidas en la normativa del Plan.
  
4. Atendiendo a los objetivos directrices del Plan, las actuaciones de los programas pueden agruparse en los siguientes ámbitos temáticos:
  
a) Habilitación de mecanismos administrativos y gestores.
  
b) Fomento socioeconómico, incluyendo la puesta en valor de recursos ociosos del patrimonio natural y sociocultural: programa de fomento y desarrollo sostenible de la actividad económica y social en la Sierra Calderona.
  
c) Conservación activa del patrimonio natural y cultural.
  
d) Regeneración o rehabilitación de valores naturales y culturales.
  
e) Actuaciones directas de protección.
  
f) Estudio e investigación aplicada.
  
g) Enseñanza y disfrute ordenado de los valores naturales y culturales.
  
h) Planificación sectorial en desarrollo del PORN
  
Artículo 99. Criterios económicos y financieros para la programación de las actuaciones
  
La programación de las actuaciones concretas que componen los programas deberán tener en cuenta los siguientes requerimientos:
  
a) Definición de los costes de cada propuesta de inversión.
  
b) Determinación de los beneficios económicos o financieros derivados de las actuaciones, en su caso.
  
c) Identificación de los agentes, públicos y privados, implicados en la actuación, con determinación de porcentajes de responsabilidad financiera en función de sus disponibilidades, competencias y retornos o beneficios esperados. Cuantificación de su capacidad de inversión o endeudamiento.
  
d) Identificación y cuantificación de las líneas de financiación utilizables, públicas y privadas.
  
e) Determinación de la inversión anual necesaria para las fases de ejecución y de funcionamiento, en caso de intervenciones plurianuales.
  
f) Evaluación sobre la viabilidad económica y financiera de la actuación, en función de los criterios anteriores.
  
CAPÍTULO II
  
Directrices específicas para el fomento y el desarrollo
  
sostenible de la actividad económica y social
  
en la Sierra Calderona
  
Artículo 100. Marco jurídico y administrativo: Área de Influencia Socioeconómica de la Sierra Calderona
  
1. De acuerdo con el artículo 21 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, se declara un Área de Influencia Socioeconómica de la Sierra Calderona, que incluirá el conjunto de los términos municipales afectados territorialmente por este PORN
  
2. En desarrollo de las determinaciones del PORN, el Área de Influencia Socioeconómica constituirá el marco jurídico y administrativo para el diseño, programación y ejecución de las actuaciones tendentes al fomento y el desarrollo sostenible de la actividad económica y social en el ámbito territorial de la Sierra Calderona.
  
Artículo 101. Premisas para la ejecución de un programa de actuaciones dirigido al fomento y desarrollo sostenible de la actividad económica y social
  
1. La ejecución del programa de fomento y desarrollo sostenible de la actividad socioeconómica tendrá en cuenta que el ámbito territorial del PORN muestra dos sectores claramente diferenciados en términos socioeconómicos:
  
a) Sector interior (términos municipales de Segorbe, Altura y, en parte, Gátova). El PORN Incluye sectores de los términos municipales que, aunque muy extensos en relación con el total municipal, están alejados de la dinámica socioeconómica principal de las localidades, basada principalmente en los sectores servicios, agrícola de regadío e industrial (incipiente). La estructura productiva y social que en otro tiempo dotó de importante significado económico a la zona (agrícola de secano, ganadero y forestal), sin ser actualmente despreciable en absoluto, tiene ahora un carácter secundario para los municipios, incluso considerando los regadíos establecidos recientemente por el sistema de goteo (olivos y frutales). De hecho, la agricultura a tiempo parcial supone una fracción importante del total de la actividad, lo que por otra parte incrementa la calidad de vida local en forma notable, al ser practicada frecuentemente como complemento de otras actividades. En el caso de los agricultores a tiempo completo, también es habitual que el ámbito del PORN tenga una importancia secundaria para su vida económica.
  
b) Sector más cercano a la costa (resto de términos municipales). En esta zona, la estructura productiva tradicional (agrícola de secano, ganadera y forestal) tiene carácter claramente residual, también claramente orientada en general hacia la agricultura a tiempo parcial. Sin embargo, el desarrollo urbanístico para segunda residencia y las transformaciones de secano a regadío (naranjo) imponen una fuerte dinámica de crecimiento que debe ordenarse para aprovechar todas sus potencialidades sin comprometer la conservación de los recursos naturales.
  
2. De acuerdo con dicha realidad territorial, las medidas positivas y de fomento que contendrá el programa de actuaciones tendrán un carácter innovador para permitir descubrir nuevas vocaciones de uso del territorio que adecuen, y en parte sustituyan donde sea necesario, las antiguas estructuras productivas tradicionales que hicieron crisis hace ya bastantes décadas. Desde este punto de vista, el descubrimiento y puesta en valor de los recursos ociosos del importante patrimonio natural, paisajístico y cultural que encierra el medio rural debe ser una importante fuente de actividad. En particular, el patrimonio etnográfico y construido del ambiente rural tradicional constituye una potencialidad importante para el uso público del territorio.
  
3. Las actividades tendentes al fomento y el desarrollo sostenible de la actividad económica y social en la Sierra Calderona constituirán un programa operativo de actuación. Es decir, un conjunto coherente de actuaciones directas, de planes de actuación, de medidas gestoras y de disposiciones administrativas específicamente dirigidas, en forma directa o indirecta, a la promoción económica y social en el ámbito del PORN mediante el uso sostenible de los recursos naturales con criterios de gestión racional e innovadora. Por tanto, dicho programa operativo de actuación será la expresión material, ejecutiva, del Programa Económico y Financiero / Plan de Etapas del PORN, en lo referente a uso de los recursos naturales y desarrollo socioeconómico. Las previsiones directas de este último constituirán un mínimo para la ejecución del programa operativo, en el marco de las directrices y determinaciones genéricas del PORN
  
Artículo 102. Gestión del programa de actuaciones
  
La gestión del programa de actuaciones en materia de fomento y desarrollo sostenible de la actividad socieconómica, incluyendo la ejecución de las mismas, podrá asignarse a la fundación que en su caso se constituya.
  
Artículo 103. Directrices para la ejecución del programa
  
El programa de fomento y desarrollo sostenible de la actividad económica y social en el ámbito territorial del PORN se ejecutará de acuerdo con las siguientes directrices generales o programáticas:
  
a) La actuación pública se dirigirá a crear las condiciones económicas, sociales y culturales que atraigan y consoliden la inversión y la actuación privada, tanto local como externa al área. Para ello se ejecutará un programa de incentivos especiales que favorezcan a esta última.
  
b) Las actuaciones se dirigirán a corregir y superar las disfunciones de la estructura productiva, tanto en las áreas de intensificación de actividad (urbanismo de 2ª residencia, transformaciones agrarias) como en las zonas socioeconómicamente deprimidas. Para ello se impulsará un modelo de desarrollo socioecionómico en función de las potencialidades aparentes y ociosas del medio natural y rural tradicional.
  
c) Se tenderá hacia el incremento del valor añadido de la producción y de los recursos locales, mediante el aumento de la calidad del sector servicios (uso público) y del sector primario (agrícola, forestal y ganadero), mejorando asimismo los cauces de comercialización y de difusión de los productos (etiqueta ecológica y otras vías).
  
d) Se mejorará la red pública de infraestructuras, servicios y equipamientos sociales. Propiciando el mantenimiento, la calidad y la accesibilidad a los servicios públicos en los municipios más desfavorecidos del sector noroccidental y del interior de la Sierra, a un nivel equiparable al que poseen municipios del sector oriental y meridional.
  
e) Se potenciará especialmente la formación y capacitación local en las materias relacionadas con el desarrollo sostenible y la conservación del medio. La premisa es la formación de recursos humanos adaptada a las necesidades de la Sierra. Para ello se propone el dotar a los habitantes de la zona (extensible a otras áreas próximas con características similares) de una formación mejor adaptada a los oficios que ejercerán. Los aspectos a destacar en su formación serán:
  
- En relación con la actividad turística: Programación de cursos de formación sobre turismo en la zona (gastronomía, monitores, guías de la naturaleza y gestión de establecimientos de alojamiento y restauración).
  
- Conservación del medio ambiente.
  
- Artesanía.
  
- Agricultura y ganadería.
  
- Investigación y difusión técnica.
  
f) Se favorecerá el mantenimiento y desarrollo de las principales actividades tradicionales, compatibles con los objetivos de conservación, mediante la adopción de medidas de apoyo a la innovación tecnológica, transformación y comercialización de los productos, que aseguren la rentabilidad de las mismas.
  
g) Se fomentará el desarrollo autosostenido y mantenimiento de la pluriactividad, especialmente en una zona de montaña rica en recursos como es la Sierra Calderona. El desarrollo autosostenido de la zona no debe polarizarse únicamente en el turismo, incluso cultural y controlado, ni en cualquier otro único sector. Sobre esta base se plantea:
  
- Especial atención al fomento del uso público, entendido como medio para la puesta en valor de recursos ociosos o infraexplotados. Se fomentará especialmente el disfrute consciente y ordenado de los valores naturales y culturales, reconduciendo en parte la actual afluencia turística y creando las condiciones para iniciar nuevas vías de uso público más concienciado. Esta línea de actuación permitirá la regeneración y rehabilitación de valores naturales y de elementos del patrimonio cultural del medio rural: edificaciones, paisajes rurales y otros elementos construidos.
  
- Mantenimiento y fomento de la agricultura, ganadería y de la actividad forestal de manera ordenada, fuente de ingresos municipales y ofertante de mano de obra para la población local, como actividad que incide directamente en el mantenimiento de la población. Ello es especialmente importante en el sector occidental y noroccidental del ámbito del PORN
  
- Desarrollo compatible de las actividades agrarias, industrial-artesanal, comercial y turística, estrechamente complementarias.
  
h) Esta diversificación se corresponde con la meta de la "preservación de la diversidad genética" que plantea la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de conservación de los espacios naturales y de la flora y fauna silvestres: preservación de la diversidad y singularidad vegetal, de la riqueza faunística, así como del patrimonio ecológico y cultural.
  
i) La diversificación de actividades se corresponde asimismo con un planteamiento integrado de la protección; las actividades de esparcimiento, y la explotación agraria y silvícola, deben llegar a ayudarse mutuamente.
  
j) Se favorecerá el reconocimiento de esta diversidad y la instrumentación de políticas diferenciadas, especialmente en materia de formación y empleo para estas zonas, que recojan ese concepto de pluriactividad.
  
k) Se otorgará un reconocimiento especial y preferencial a los productos derivados de los aprovechamientos anteriores, instrumentalizando medidas de ayuda a la comercialización que se apoyen en su alta calidad, en su procedencia de un espacio natural singular como el de la Sierra Calderona y la importante labor que cumplen para el mantenimiento de sus ecosistemas.
  
l) Estas condiciones deben dar como resultado alcanzar un mundo rural suficientemente atractivo, como para que la población encuentre en estos núcleos y territorios su modo y su lugar de vida, así como las suficientes oportunidades de trabajo para evitar la emigración.
  
m) Se favorecerá la generación de empleo, especialmente en los municipios más desfavorecidos o con saldos migratorios negativos. Esta política debe contemplar, entre otras, las siguientes cuestiones:
  
- La situación particular de los pluriactivos en los reglamentos de coordinación entre regímenes de protección social y en los criterios que definen su actividad principal de cara a estos regímenes.
  
- Creación de puestos de trabajo en relación con actividades basadas en los recursos naturales, en la gestión del espacio natural protegido y en el desarrollo de actividades de uso público: guardas, monitores, concesión de servicios, etc.
  
- Puesta en marcha de una política específica de empleo de la mujer.
  
CAPÍTULO III
  
Directrices específicas en relación
  
con la actividad agrícola y ganadera
  
Artículo 104. Directrices específicas para la gestión de la actividad agraria
  
La gestión de la actividad agraria se realizará de acuerdo con las siguientes directrices específicas:
  
a) Orientación de la agricultura hacia la mejora y mantenimiento de pastizales y plantación de especies forrajeras en zonas agrícolas marginales como apoyo al sector ganadero, evitando así la sobrecarga de esta actividad en zonas con elevado riesgo de erosión.
  
b) Desarrollo de programas encaminados a favorecer el mantenimiento de cultivos arbolados, como el almendro, cerezo, níspero, algarrobo u olivo, éstos dos últimos de alto valor ambiental, a través de la mejora de la calidad de los productos, creación de denominaciones de origen, ayudas al mantenimiento de cultivos, cooperativas de comercialización de productos, etc.
  
c) Incentivación del cultivo de especies aromáticas y la búsqueda de canales de comercialización, incluyendo la consolidación de las iniciativas existentes de creación de una industria basada en la destilación, transformación y envasado de dichos productos.
  
d) Realización de programas para la mejora de infraestructuras agrícolas existentes, sobre todo en relación con la red viaria y con el riego para el apoyo del cultivo de frutales (cerezo y níspero, fundamentalmente)
  
e) Realización de estudios de viabilidad para evaluar las posibilidades de producción y comercialización de los productos anteriormente reseñados, e incremento de su valor añadido (denominación de origen, etiqueta ecológica, etc.).
  
f) Dadas las características de dispersión de la propiedad y el pequeño tamaño medio de las parcelas, para facilitar la aplicación en el ámbito del PORN de la legislación de ayudas a las inversiones forestales en explotaciones agrarias (Real Decreto 378/1993 y órdenes autonómicas que lo desarrollan) se fomentará por los Ayuntamientos y Cooperativas la agrupación de propietarios y tierras para la gestión y tramitación de las ayudas.
  
g) Establecimiento de Programas de Zona, previsto en el artículo 18 del Real Decreto 378/1993, con la participación de los Ayuntamientos, lo cual permitirá una mayor coordinación de las actuaciones y una mayor integración ecológica y paisajística de éstas.
  
h) De acuerdo con la legislación vigente en materia de aguas, la administración competente deberá revisar la situación administrativa de las captaciones existentes para uso agrícola para su conveniente regularización o, si procede, clausura de pozos no autorizados.
  
Artículo 105. Directrices específicas para la gestión de la actividad pecuaria
  
La gestión de la actividad pecuaria se realizará de acuerdo con las siguientes directrices específicas:
  
a) Realizar programas para el fomento de la ganadería ovina y caprina, mediante la creación de pastizales y ordenación de su práctica para que sea compatible con la conservación del monte y potenciando la elaboración de productos de calidad, tanto en relación con los derivados lácteos como cárnicos.
  
b) Aumentar el grado de interrelación entre el sector agrario y la industria agroalimentaria. Apoyando la suscripción de contratos de suministro entre productores agrarios y empresas agroalimentarias.
  
c) Favorecer la introducción de razas autóctonas de orientación cárnica, con criterios de adaptación a las condiciones físicas del territorio, de calidad y de rentabilidad económica en la elección de las razas.
  
d) Potenciar la apicultura, como recurso tradicional de la zona.
  
e) Elaborar un Plan de Aprovechamiento Ganadero que permita la ordenación de esta actividad de manera compatible con el mantenimiento de la vegetación silvestre y, al mismo tiempo, contribuya al control de la vegetación para reducir los riesgos de incendio forestal.
  
CAPÍTULO IV
  
Directrices específicas en relación con la actividad forestal
  
Artículo 106. Directrices específicas para la gestión de la actividad forestal
  
La gestión de la actividad forestal se realizará de acuerdo con las siguientes directrices específicas:
  
a) Fomentar la conversión de los montes bajos de frondosas a bosque maduro, principalmente en lo que respecta al carrascal, al alcornocal y al quejigar.
  
b) Protección y ampliación de la cubierta vegetal en el mayor número de estratos posible para mejorar la conservación de los suelos.
  
c) Diversificación del paisaje rural mediante la conservación y recuperación de enclaves forestales en zonas agrícolas.
  
d) Inclusión de líneas de subvención bien dotadas para la realización de trabajos de conservación y mejora, al amparo de la Ley de Presupuestos y la Ley de Hacienda Pública de la Comunidad Valenciana.
  
e) Promoción por la administración de la formación de un voluntariado para la cooperación en prevención de incendios en el ámbito del PORN
  
f) Fomento de prácticas que permitan la sustitución de la quema de residuos agrarios por otros sistemas alternativos de eliminación.
  
g) Los instrumentos de planificación o gestión forestal previstos, tanto en estas normas como en la legislación sectorial, deberán incorporar entre sus criterios básicos la consideración del territorio desde una perspectiva global frente a los posibles efectos de grandes incendios, de modo que se consigan estructuras con un alto grado de autodefensa frente a estos últimos.
  
h) Se potenciará la reconstitución de alcornocales por su valor como vegetación potencial de la zona, como formaciones paisajísticas poco comunes dentro del ámbito de la Comunidad Valenciana y como recurso económico potencial mediante el aprovechamiento del corcho. Donde no se observe una dinámica de regeneración natural del alcornocal, esta reconstitución se llevará a cabo mediante repoblación en aquellos espacios con características bioclimáticas y edáficas adecuadas.
  
CAPÍTULO V
  
Directrices específicas en relación con el uso público del medio
  
Artículo 107. Directrices específicas para la gestión de las actividades relacionadas con el uso público del medio
  
La gestión de las actividades relacionadas con el uso público del medio se realizará de acuerdo con las siguientes directrices específicas, que deberá contemplar, como mínimo el Plan de Ordenación del Uso Público:
  
a) Distribución regular de las instalaciones y equipamientos, situándose los de mayor capacidad de acogida en los sectores próximos al área metropolitana de Valencia. Como criterio general, las zonas recreativas deben situarse en zonas de borde forestal, cerca de las vias de comunicación y, siempre que sea posible, de poblaciones, cuidando de no alterar el equilibrio natural y con medidas de prevención de incendios en las zonas y su área de influencia. En cualquier caso, las zonas de alta capacidad deben situarse en la franja perimetral de la Sierra, evitando zonas de acogida masivas en el interior. En el entorno de estas instalaciones se pueden acondicionar itinerarios o senderos que permitan acceder a lugares de interés para el visitante (restos históricos, vistas panorámicas, fuentes, etc.).
  
b) Las zonas consideradas de mayor valor ambiental deben quedar restringidas al uso público, evitando la instalación de equipamientos y limitando el acceso de visitantes.
  
c) Las zonas de uso público intensivo deben estar convenientemente dotadas del equipamiento necesario: Estacionamiento, señalización, abastecimiento de agua, sanitarios, contenedores de residuos, mesas y bancos, juegos infantiles, etc. El mantenimiento de las instalaciones puede realizarse mediante concesiones que apliquen el cobro de tasas para el uso de determinados servicios (mesas, aparcamiento, etc.).
  
d) La vegetación de las áreas perimetrales a las zonas de uso público debe ser convenientemente tratada para evitar el riesgo de incendio, reduciendo su combustibilidad (podas, limpias, etc.). Igualmente, deben tomarse medidas de prevención que incluyan información a los visitantes y vigilancia.
  
e) La realización y señalización de senderos e itinerarios para recorridos a pie, a caballo o en bicicleta, se apoyará en caminos ya existentes y vías pecuarias, evitando su paso por zonas sensibles y articulando esta oferta con las zonas de acampada y centros de restauración y alojamiento de pueblos (restaurantes, hostales y albergues).
  
f) Las áreas de uso público deben ser dotadas de vigilancia y hallarse convenientemente señalizadas, del mismo modo que es necesario señalizar convenientemente los itinerarios, evitando el acceso de los visitantes a zonas frágiles.
  
g) El Plan de Ordenación del Uso Público deberá comenzar por un estudio de la demanda, basado en el análisis de la utilización de la red viaria, prospección de las áreas naturales utilizadas, encuestas, etc. Ello permitirá adecuar la oferta a la demanda real y potencial existente.
  
h) El Plan deberá establecer la distribución de las distintas áreas de uso público y la tipología de éstas: intensivas, extensivas, áreas de acampada, etc., definiendo las condiciones y características que servirán de base a la elaboración de los correspondientes proyectos (capacidad, instalaciones y equipamiento necesario, itinerarios, articulación entre las distintas áreas, vigilancia, información, señalización, gestión, etc.).
  
i) Para la planificación de los itinerarios y senderos, deberá comenzarse por un inventario y caracterización de la red viaria rural, considerando especialmente los senderos e itinerarios ya utilizados (señalizados o no) y las áreas recreativas previstas o existentes. A partir de esta información y de los criterios establecidos en las primeras fases de la planificación, se realizará una tipología de itinerarios considerando su finalidad, longitud, dificultad, medio a utilizar, así como las actuaciones necesarias para su puesta en servicio, incluyendo la señalización y, en su caso, diseño de guías.
  
j) Los Proyectos deberán tener en cuenta como elementos de partida, además de lo señalado en el Plan de Uso Público, la adecuación del diseño a los fines propuestos en cuanto a tipología de usos como a intensidad, siendo compatible con el paisaje y los usos de la zona. Los proyectos deberán considerar, al menos, los siguientes aspectos:
  
- Tipología y emplazamiento de edificios y estructuras.
  
- Circulación: Movimiento de vehículos, accesos, aparcamientos, controles y señalización.
  
- Tratamiento de superficies y cerramientos.
  
- Emplazamiento y características de las instalaciones para las distintas áreas y usos previstos: acampada fija o temporal, pic-nic, descanso, juegos infantiles y actividades deportivas.
  
- Plantaciones.
  
- Necesidades y previsiones económicas para el funcionamiento, mantenimiento, vigilancia, conservación y mejora.
  
k) En relación con el uso científico y didáctico-naturalístico; además de las instalaciones y equipamiento específico para el desarrollo de actividades didácticas y educativas (senderos e itinerarios ecológicos y de interpretación), aulas de naturaleza, centros de información e interpretación,etc. con que deberá contar el espacio natural protegido; siempre que sea posible se deberán aprovechar las instalaciones de uso público (áreas recreativas, senderos, etc.) para fines educativo-ambientales: carteles y folletos informativos sobre los valores naturales y culturales y sobre normas de comportamiento de los visitantes, etc.
  
CAPÍTULO VI
  
Directrices específicas sobre gestión urbanística y vivienda
  
Artículo 108. Directrices específicas sobre gestión urbanística y vivienda
  
La gestión urbanística y la política sobre la vivienda atenderán a las siguientes directrices específicas:
  
a) Se aplicará una disciplina urbanística estricta por parte de los ayuntamientos, evitando que la edificación ilegal en suelo no urbanizable se mantenga en el futuro. Debiendo preverse medidas subsidiarias de control por parte de la administración Autonómica en caso de incumplimiento por parte de las entidades locales.
  
b) El suelo clasificado como urbanizable, cuyas obras de urbanización no hayan sido ejecutadas y se halle situado en una zona de alto interés ecológico, paisajístico y cultural, y alejado del núcleo urbano, deberá revisarse para su posible desclasificación.
  
c) La política de la vivienda deberá orientarse a resolver el déficit de la oferta de viviendas para alojamiento turístico en los núcleos urbanos; y a proporcionar los medios técnicos y económicos para resolver las dificultades que plantean los elevados costes económicos para la rehabilitación de viviendas.
  
d) Se establecerán condiciones financieras, que permitan el acceso a la vivienda de la población joven.
  
e) La rehabilitación de viviendas no comportará la pérdida de su carácter tradicional y sus características constructivas generales.
  
f) Se promoverá la asistencia técnica y la mejora de las condiciones financieras para facilitar la rehabilitación de viviendas.
  
g) El planeamiento urbanístico vigente, así como el que se apruebe en el futuro, incorporará en sus ordenanzas los criterios y normas señalados en este Plan que les sean de aplicación.
  
h) Deben articularse por parte de la administración Local, las medidas oportunas para corregir las deficiencias existentes en materia de recogida y depuración de aguas residuales en urbanizaciones de segunda residencia, incluyendo edificaciones dispersas en el medio rural.
  
CAPÍTULO VII
  
Directrices específicas en relación con el programa
  
de investigación aplicada
  
Artículo 109. Directrices específicas para la ejecución del programa de investigación aplicada
  
La ejecución del programa de investigación aplicada se realizará de acuerdo con las siguientes directrices específicas:
  
a) A los efectos de este Plan, se entiende por investigación aplicada aquella que, por sus especificaciones técnicas y su metodología, es susceptible de ofrecer conclusiones directamente aplicables a la realidad de la administración, la gestión, la conservación, la regeneración o el uso sostenible del territorio y los recursos ambientales.
  
b) La Fundación Sierra Calderona será la entidad responsable de la gestión del programa de investigación aplicada, incluyendo la definición de ámbitos temáticos de interés preferente y de prioridades de ejecución, atendiendo a la coyuntura gestora, a los condicionantes técnicos y a las disponibilidades financieras. Todo ello con independencia del potencial uso público del ámbito territorial del PORN como recurso utilizable en el estudio e investigación básica sobre el medio físico y el territorio, a disposición de los investigadores y las entidades y organismos especializados y bajo el seguimiento de la Conselleria de Medio Ambiente para asegurar el cumplimiento de estas Normas.
  
c) Como mínimo, el programa de investigación aplicada cubrirá los siguientes ámbitos temáticos:
  
- Protección, conservación y regeneración de hábitats, flora, vegetación, fauna y suelos.
  
- Protección y gestión del paisaje.
  
- Caracterización, conservación y puesta en valor de los recursos culturales de interés histórico, arqueológico o arquitectónico.
  
- Medio humano en el ambiente rural, incluyendo aspectos etnográficos, etnológicos y socioculturales.
  
- Gestión integrada del medio rural.
  
- Aspectos económicos y financieros de la gestión del territorio y los recursos naturales.
  
- Gestión integrada del sector agrario, ganadero y forestal.
  
- Técnicas innovadoras en la gestión del territorio y los recursos naturales.
  
- Régimen jurídico y administrativo de la gestión ambiental.
  
- Uso público del territorio y los valores ambientales, incluyendo los aspectos sociológicos, gestores y financieros de la actividad turística.
  
- Educación, formación y capacitación.
  
- Participación ciudadana.
  
- Técnicas de difusión.
  
CAPÍTULO VIII
  
Directrices específicas para la elaboración del plan rector
  
 de uso y gestión de la Sierra Calderona
  
Artículo 110. Criterios generales para la elaboración del Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG)
  
1. El PRUG deberá desarrollar las directrices y actuaciones que para el ámbito del espacio protegido se establecen en este PORN, especialmente en relación con la planificación de las actuaciones en relación con la estrategia de desarrollo sostenible, las actividades de uso público, las actividades de conservación de la naturaleza y el programa de investigación aplicada. El PRUG efectuará una ordenación y regulación de actividades al objeto de conseguir un desarrollo racional y equilibrado de las mismas, compatible con los objetivos de este Plan, y en prevención de la posible generación de impactos sobre los ecosistemas de la Sierra Calderona.
  
2. La elaboración del PRUG deberá tener en cuenta, específicamente, las directrices sobre desarrollo y gestión del PORN contenidas en los capítulos I a VI del presente Título IV de estas Normas.
  
3. En relación con lo dispuesto en las Normas Particulares de este PORN respecto de la regulación de usos y actividades en el ámbito de la Zona de Protección, las determinaciones que establezca el Plan Rector de Uso y Gestión podrán modificar lo dispuesto en estas Normas únicamente cuando supongan una mayor protección de los valores ecológicos y paisajísticos.
  
DISPOSICIONES ADICIONALES
  
Primera. Infracciones y sanciones
  
De acuerdo con lo establecido en la Ley del Estado 4/89, de Conservación de los espacios naturales y de la flora y fauna silvestre, y en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, toda infracción a lo dispuesto en el presente PORN generará responsabilidad de naturaleza administrativa, sin perjuicio de la exigible en vía penal, civil o de otro orden en que puedan incurrir.
  
Segunda. Declaración de Interés Comunitario
  
Sin perjuicio de la necesidad de declaración de Interés Comunitario en las actuaciones que lo requieren de acuerdo con la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable y de lo dispuesto en las Normas Particulares de este PORN, las actividades en suelo no urbanizable para las cuales se exige dicha declaración cuando se realicen en suelo no urbanizable incluido en la Zona de Protección (ZP), son las siguientes:
  
- Albergues de carácter social.
  
- Instalaciones permanentes de alojamiento y restauración.
  
- Centros deportivos, recreativos y de ocio.
  
- Tiendas de artesanía y productos agrícolas.
  
- Centros de actividades culturales, benéfico-asistenciales y religiosas sin ánimo de lucro.
  
- Construcción o edificación vinculada a la defensa nacional.
  
- Centros sanitarios y científicos.
  
- Obras e instalaciones propias de las redes de suministro y comunicaciones de titularidad privada.
  
- Centros de enseñanza y culturales ligados al medio.
  
Tercera. Régimen de Evaluación de Impacto Ambiental
  
1. La aplicación del régimen de Evaluación de Impacto Ambiental, de acuerdo con los contenidos y procedimientos previstos en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y su Reglamento (Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat) y el RD Legislativo 1302/1986, de 2 de junio de Evaluación de Impacto Ambiental, será obligatoria para aquellas actividades y proyectos que puedan incidir negativamente sobre los valores ambientales paisajísticos y ecológicos del ámbito del PORN, así como sobre los recursos naturales en los cuales se sustentan estos valores.
  
1.1) Declaración de Impacto Ambiental:
  
Además de las obras, instalaciones o actividades comprendidas en el anexo I del Decreto 162/1990, quedan sometidas en el ámbito del PORN a Evaluación de Impacto Ambiental:
  
- Repoblaciones forestales sobre superficies que excedan de 25 hectáreas.
  
- Movimientos de tierras (desmontes, aterrazamientos y rellenos) cuando afecten a superficies superiores a 10 hectáreas.
  
1.2) Estimación de Impacto Ambiental:
  
Además de las obras, instalaciones o actividades comprendidas en el anexo II del Decreto 162/1990, quedan sometidas en el ámbito del PORN a Estimación de Impacto Ambiental, cuando no precisen de Declaración de Impacto Ambiental, las siguientes:
  
a) Actuaciones relacionadas con la explotación de los recursos vivos
  
- Desmontes, aterramientos y rellenos siempre que afecten a zonas con pendiente media igual o superior al 30%, o pendiente media igual o superior al 15% en superficies superiores a 10.000 m² o que supongan el manejo de volúmenes superiores a 10.000 m³. Cuando no estén sometidas a Evaluación de Impacto Ambiental.
  
- Introducción de nuevas especies vegetales o animales, salvo en el caso de los cultivos agrícolas.
  
- Roturaciones de terrenos forestales, cualquiera que sea su superficie, cuando no haya de someterse a evaluación de impacto.
  
b) Actuaciones de carácter turístico-recreativo
  
- Instalaciones deportivas distantes más de 500 metros de suelo urbano o urbanizable.
  
c) Construcciones y edificaciones públicas singulares
  
- Cuando se realicen en suelo no urbanizable.
  
d) Actuaciones de carácter infraestructural
  
- Instalaciones vinculadas al sistema general de telecomunicaciones.
  
- Redes e infraestructura de transporte de energía.
  
- Encauzamiento de barrancos y cauces fluviales y regeneración de riberas, así como construcción de presas o diques, incluyendo las actuaciones de restauración hidrológico-forestal.
  
- Agrupación de fincas forestales y parcelarias.
  
- Carreteras, caminos y pistas forestales y su ampliación cuando no estén sometidas a Declaración de Impacto Ambiental.
  
- Redes de abastecimiento de aguas y saneamiento.
  
- Depósitos de agua.
  
2. Criterios de evaluación de impacto ambiental.
  
En la valoración de impactos y de la viabilidad de los proyectos, serán criterios básicos de evaluación, entre otros, los siguientes:
  
a) La magnitud del proyecto o superficie afectada medida en relación con la superficie global de la zona definida en el PORN, o ecosistema sobre el que se realiza la transformación.
  
b) El alcance que pueda tener la actuación a nivel de conjunto de ecosistemas similares o complementarios y demás espacios naturales de la Sierra de Irta y su entorno con los cuales existen interrelaciones significativas y que pudieran verse afectados.
  
c) El valor ecológico, en razón de la diversidad, singularidad o rareza, de los biotopos, especies florísticas y/o faunísticas y otros elementos y recursos sobre los que incida la actuación.
  
d) La intensidad de los impactos y su persistencia una vez acometida la actuación, ya en la fase de explotación.
  
e) La pérdida de calidad global, incluso teniendo en cuenta la amortigua-ción de las medidas correctoras.
  
f) El grado de irreversibilidad de la actuación.
  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA
  
Los instrumentos de ordenación territorial o física existentes que resulten contradictorios con el presente PORN deberán adaptarse a éste en un plazo de dos años, desde su aprobación. Entretanto la adaptación no tenga lugar las determinaciones del PORN se aplicarán, en todo caso, prevaleciendo sobre los instrumentos de ordenación territorial o física existentes siempre que sus determinaciones signifiquen un mayor nivel de protección sobre los valores y elementos objeto de este PORN
  
APÉNDICE I
  
FICHAS DE ACTUACIÓN PARA LA EJECUCIÓN DEL PROGRAMA DE ACTUACIONES
  
A. PROGRAMA DE FOMENTO Y DESARROLLO SOSTENIBLE DE LA ACTIVIDAD ECONÓMICA Y SOCIAL EN LA SIERRA CALDERONA
  
Denominación:
  
A.1. ELABORACIÓN Y EJECUCIÓN DEL PROGRAMA DE ACTUACIONES PARA EL FOMENTO Y EL DESARROLLO SOSTENIBLE DE LA ACTIVIDAD ECONÓMICA Y SOCIAL EN EL ÁMBITO DEL PORN
  
Definición de la actuación:
  
Elaboración de directrices pormenorizadas para el diseño global y la ejecución del programa.
  
Redacción del programa de actuaciones, con carácter de plan sectorial en desarrollo del PORN
  
Ejecución inicial del programa, de acuerdo con las prioridades identificadas.
  
Criterios y objetivos:
  
Desarrollo y ejecución de las directrices indicadas en el TÍTULO VII., apartado: Directrices para el fomento y el desarrollo sostenible de la actividad económica y social en la Sierra Calderona. Y, en concreto:
  
a) La actuación pública se dirigirá a crear las condiciones económicas, sociales y culturales que atraigan y consoliden la inversión y la actuación privada, tanto local como externa al área. Para ello se ejecutará un programa de incentivos especiales.
  
b) Las actuaciones se dirigirán a corregir y superar las disfunciones de la estructura productiva, tanto en las áreas de intensificación de actividad (urbanismo de 2ª residencia, transformaciones agrarias) como en las zonas socioeconómicamente deprimidas. Para ello se impulsará un modelo de desarrollo socioecionómico en función de las potencialidades aparentes y ociosas del medio natural y rural tradicional.
  
c) Se tenderá hacia el incremento del valor añadido de la producción y de los recursos locales, mediante el aumento de la calidad del sector servicios (uso público) y del sector primario (agrícola, forestal y ganadero), mejorando asimismo los cauces de comercialización y de difusión de los productos (etiqueta ecológica y otras vías).
  
d) Se mejorará la red pública de infraestructuras, servicios y equipamientos sociales. Propiciando el mantenimiento, la calidad y la accesibilidad a los servicios públicos en los municipios más desfavorecidos del sector noroccidental y del interior de la Sierra, a un nivel equiparable al que poseen municipios del sector oriental y meridional.
  
e) Se potenciará especialmente la formación y capacitación local en las materias relacionadas con el desarrollo sostenible, el uso público y la conservación del medio.
  
f) Se favorecerá el mantenimiento y desarrollo de las principales actividades tradicionales, compatibles con los objetivos de conservación, mediante la adopción de medidas de apoyo a la innovación tecnológica, transformación y comercialización de los productos, que aseguren la rentabilidad de las mismas.
  
g) Se fomentará el desarrollo autosostenido y mantenimiento de la pluriactividad:
  
- Especial atención al fomento del uso público, entendido como medio para la puesta en valor de recursos ociosos o infraexplotados. Se fomentará especialmente el disfrute consciente y ordenado de los valores naturales y culturales, reconduciendo en parte la actual afluencia turística y creando las condiciones para iniciar nuevas vías de uso público más concienciado. Esta línea de actuación permitirá la regeneración y rehabilitación de valores naturales y de elementos del patrimonio cultural del medio rural: edificaciones, paisajes rurales y otros elementos construidos.
  
- Mantenimiento y fomento de la agricultura, ganadería y de la actividad forestal de manera ordenada.
  
- Desarrollo compatible de las actividades agrarias, industrial-artesanal, comercial y turística, estrechamente complementarias.
  
h) Esta diversificación se corresponde con la meta de la "preservación de la diversidad genética" que plantea la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de conservación de los espacios naturales y de la flora y fauna silvestres: preservación de la diversidad y singularidad vegetal, de la riqueza faunística, así como del patrimonio ecológico y cultural.
  
i) La diversificación de actividades se corresponde asimismo con un planteamiento integrado de la protección; las actividades de esparcimiento, y la explotación agraria y silvícola, deben llegar a ayudarse mutuamente.
  
j) Se favorecerá el reconocimiento de esta diversidad y la instrumentación de políticas diferenciadas, especialmente en materia de formación y empleo para estas zonas, que recojan ese concepto de pluriactividad.
  
k) Se otorgará un reconocimiento especial y preferencial a los productos derivados de los aprovechamientos anteriores, instrumentalizando medidas de ayuda a la comercialización que se apoyen en su alta calidad.
  
l) Se favorecerá la generación de empleo relacionado con la gestión del medio, especialmente en los municipios más desfavorecidos o con saldos migratorios negativos.
  
Responsables de la ejecución:
  
Administración Autonómica, Ayuntamientos y agentes sociales y económicos privados y mixtos. A través de la fundación que en su caso se constituya.
  
Denominación:
  
A.2. PROGRAMA ESPECÍFICO DE ACTUACIONES PARA LA DIVERSIFICACIÓN Y REVALORIZACIÓN DE LA PRODUCCIÓN AGRARIA
  
Definición de la actuación:
  
Elaboración y ejecución inicial de un programa de actuaciones específico para el sector agrario que contribuya a diversificar y valorizar su producción en el marco de una estrategia de aprovechamiento sostenible de los recursos. El programa se puede descomponer en un conjunto de ejes de intervención:
  
- Dinamización de la agricultura y ganadería ecológicas.
  
- Plantas aromáticas y medicinales.
  
- Artesanía agroalimentaria.
  
- Creación de una marca de calidad e imagen territorial.
  
Criterios y objetivos:
  
a) Dinamización de la agricultura y ganadería ecológicas.
  
Las características de la zona son favorables a la orientación ecológica en la producción agrícola y ganadera. La tendencia en el futuro de las subvenciones comunitarias al sector primario se dirige ya hacia la producción ecológica, primando la calidad frente la cantidad.
  
De acuerdo con la Conselleria de Agricultura y en aplicación del Reglamento de Desarrollo Rural de la Unión Europea deberán establecerse las correspondientes líneas de subvención para la financiación del Programa.
  
b) Plantas medicinales
  
La demanda del mercado farmacéutico de materias primas de origen vegetal en sustitución de la síntesis química de laboratorio para la elaboración de medicamentos hace de las plantas medicinales una posibilidad de inversión en el sector primario, acorde, por otra parte, con el mandato de la PAC, que propugna la diversificación de la producción agraria, orientada a incrementar los cultivos no alimentarios. Esta actuación también requiere la cofinanciación de la Conselleria de Agricultura y de la Unión Europea a través del Reglamento de Desarrollo Rural.
  
c) Centro de artesanía agroalimentaria
  
Se trata de una actuación que, aprovechando el potencial de turismo y ocio que tiene la zona, se oriente a la elaboración de productos locales de calidad, combinando acciones de:
  
- formación de recursos humanos con potencialidad para la creación de pequeños talleres artesanales;
  
- asistencia técnica a empresarios y artesanos;
  
- investigación de nuevos productos y control de calidad de los mismos;
  
- comercialización en puntos de venta permanentes y distribuidos por la Sierra Calderona, constituyendo una red de distribución y venta;
  
- promoción de productos artesanales de la Sierra Calderona.
  
d) Creación de marca de calidad e imagen territorial
  
Se trata de identificar con una imagen de marca al conjunto de productos y servicios procedentes de la Sierra Calderona y cuya elaboración o realización sea compatible con los objetivos de conservación señalados en el PORN. Cuenta con enormes posibilidades de mercado y está muy relacionado con el desarrollo de internet y su ilimitado campo comercial.
  
Responsable de la ejecución:
  
Conselleria de Medio Ambiente / Conselleria de Agricultura / Ayuntamientos / Agentes sociales y económicos. La ejecución podrá asignarse a la fundación que en su caso se constituya.
  
B. PROTECCIÓN DE RECURSOS Y DEL DOMINIO PÚBLICO
  
Denominación:
  
B.1. CONSERVACIÓN ACTIVA DE LOS VALORES AMBIENTALES Y CULTURALES DEL MEDIO RURAL
  
Definición de la actuación:
  
Inventario y catalogación del patrimonio natural y cultural del ámbito del PORN.
  
Estudio de los elementos inventariados para definir estrategias específicas de conservación y su posible utilización sostenible como recurso para el desarrollo de actividades económicas.
  
Deslinde y señalización del patrimonio y dominio público (cauces, montes y vías pecuarias) para facilitar las tareas de conservación y gestión de estos espacios.
  
Definición de prioridades de adquisición para incrementar el patrimonio público de terrenos forestales para facilitar su conservación y gestión y el uso público.
  
Criterios y objetivos:
  
a) Conservación de la flora y fauna de la Sierra Calderona:
  
- Mejorar el conocimiento que se tiene de la vegetación y fauna de la Sierra y, particularmente, en relación con su evolución como consecuencia de los incendios forestales habidos en la zona.
  
- Revisión y actualización de los estudios florísticos y faunísticos existentes y realización de un inventario de especies y formaciones singulares (endémicas, raras, amenazadas o vulnerables) que puedan ser merecedoras de un seguimiento y protección particular.
  
- Evaluar las perspectivas de recuperación de los hábitats, formaciones y poblaciones degradados y, en su caso, proponer las medidas necesarias para conseguir una adecuada regeneración y recuperación de acuerdo con los criterios señalados en este PORN
  
- El resultado servirá para realizar una política forestal y cinegética que contemple la protección y mejora de los valores biológicos de la Sierra y apoyará las futuras revisiones y actualizaciones del Plan Forestal de la Sierra Calderona y de los planes de aprovechamiento cinegético.
  
b) Conservación de elementos de interés paisajístico y cultural:
  
- Estudio e inventario de los principales hitos y elementos singulares de interés natural, cultural y paisajístico situados en el medio rural, definiendo los perímetros de protección correspondientes para cada uno de ellos sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno.
  
- Identificación de los usos o actividades que actualmente inciden negativamente sobre la conservación y visualización de los elementos catalogados, proponiendo las medidas necesarias para su eliminación o acondicionamiento. Se facilitarán las tareas de vigilancia y control y la aplicación de la normativa de protección del patrimonio cultural y del paisaje señaladas en el PORN
  
- Se prestará especial atención, en cuanto a la protección de su entorno y al diseño de acciones para su restauración o adecuación, a las fuentes y miradores, así como a las zonas de uso público, como apoyo al desarrollo de actividades económicas relacionadas con la actividad turística.
  
- En el caso de elementos de interés arquitectónico, histórico o cultural se definirán las acciones necesarias para garantizar su conservación o rehabilitación.
  
c) Deslinde y señalización del patrimonio y dominio público.
  
- Apeo y deslinde de los cauces públicos, definiéndose las zonas de servidumbre y policía. Tendrán prioridad las ramblas de Rovira, Somat, Artaix, Vint-i-quatre y Escarihuela y los barrancos de La Torrecilla, Pla, Gátova, Olocau, Pedralvilla, Cirerer y Náquera.
  
- Clasificación, deslinde y conservación de las vías pecuarias y montes públicos existentes en el ámbito del PORN, considerando, asimismo, las concesiones de ocupación actualmente vigentes y su fecha de caducidad, así como las ocupaciones no autorizadas y las medidas necesarias para la recuperación del dominio público.
  
- Propuestas para su utilización con fines recreativos y de uso público del patrimonio público.
  
d) Programa de adquisición de terrenos forestales.
  
- Definición de prioridades para la incorporación al patrimonio público de terrenos forestales con el fin de facilitar los objetivos de protección y mejora del medio natural y el uso público. Esta adquisición se puede acometer por cualquiera de los medios previstos por la legislación forestal, incluyendo la incorporación de terrenos abandonados que no figuren inscritos en el Registro de la Propiedad.
  
- Los criterios de prioridad para la adquisición de terrenos forestales deberán considerar las siguientes condiciones:
  
· Terrenos sin vocación productiva pero de alto valor ecológico.
  
· Terrenos incluidos en zonas de alto riesgo de erosión.
  
· Terrenos que actualmente se hallen en estado de degradación por efecto de incendios o inadecuada gestión y cuenten con un elevado potencial ecológico para su regeneración.
  
· Terrenos enclavados o colindantes con terrenos de propiedad de la Generalitat.
  
· Terrenos que contengan fauna o flora de especial valor.
  
· Terrenos incluidos en el ámbito para el que se propone en este Plan la declaración de espacio protegido.
  
· Terrenos declarados como Montes Protectores de acuerdo a la legislación forestal vigente.
  
Responsable de la ejecución:
  
Conselleria de Medio Ambiente, Conselleria de Cultura, Ayuntamientos y Organismo de Cuenca
  
C. REGULACIÓN DE ACTIVIDADES
  
Denominación:
  
C.1. ORDENACIÓN Y FOMENTO DE LOS USOS Y APROVECHAMIENTOS EN TERRENOS FORESTALES
  
Definición de la actuación:
  
Elaboración de un Plan de Aprovechamiento Ganadero que ordene la ganadería extensiva sobre terrenos forestales.
  
Estudio de la actividad cinegética y elaboración de directrices y propuesta de acciones para que su desarrollo sea compatible con la conservación de la fauna y la realización de actividades de uso público.
  
Estudio de la actividad minera y redacción de un programa de acondicionamiento y restauración de áreas afectadas por la actividad.
  
Estudio de los impactos ambientales producidos por las actividades y aprovechamientos en terrenos forestales y redacción de un programa de actuaciones para su corrección.
  
Estudio del uso público existente en el ámbito del PORN y elaboración de directrices y programa de actuaciones para el fomento y ordenación de este uso.
  
Criterios y objetivos:
  
a) Ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales para que sea compatible con la conservación del monte y potenciando la elaboración de productos de calidad; contribuyendo, al mismo tiempo, al control de la vegetación para reducir los riesgos de incendio forestal. Se deberán establecer, al menos, las siguientes condiciones:
  
- Delimitación de áreas acotadas.
  
- Diseño de un programa de fomento de especies forrajeras.
  
- Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.
  
- Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.
  
- Diseño de las infraestructuras e instalaciones necesarias para la ganadería extensiva (abrevaderos, instalaciones para la guarda del ganado, etc.).
  
b) Ordenación de la actividad cinegética y señalización de zonas de refugio para garantizar la protección de la fauna y el desarrollo de actividades de uso público en terrenos forestales. Se deberán tener en cuenta las siguientes condiciones:
  
- Delimitación de zonas de refugio de caza en los terrenos cinegéticos de aprovechamiento común existentes en el ámbito del espacio natural protegido propuesto y en terrenos no acotados del ámbito del PORN de especial interés faunístico.
  
- Fomento de la declaración de coto en terrenos de aprovechamiento común no susceptibles de ser considerados como refugio.
  
- Señalización de las zonas de refugio, no susceptibles de aprovechamiento cinegético, a fin de evitar que, por desconocimiento, se practique la caza fuera de las zonas acotadas.
  
- Establecimiento de directrices y acciones para el sostenimiento o refuerzo de poblaciones de especies cinegéticas que garanticen el mantenimiento de la pureza genética y bravura de éstas.
  
c) Evaluación del estado de las explotaciones y concesiones mineras para facilitar la aplicación de las directrices y condiciones establecidas en el PORN sobre esta materia. Se tendrán especialmente en consideración los siguientes aspectos:
  
- Localización de explotaciones mineras abandonadas definitivamente y establecimiento de directrices y acciones necesarias para su restauración ambiental y paisajística o acondicionamiento para el desarrollo de actividades de uso público.
  
- Estudio de los proyectos de restauración de las explotaciones existentes para facilitar su seguimiento e introducción de las modificaciones que se estimen convenientes para su adecuación paisajística o ambiental.
  
d) Corrección de impactos ambientales.
  
- Elaboración de un inventario de impactos producidos por la existencia de infraestructuras, vertederos y construcciones no integradas en el medio en que se encuentran, susceptibles de incrementar el riesgo de erosión o de contaminación hídrica, además de afectar al paisaje.
  
- Propuesta de las medidas correctoras o de integración más adecuadas a cada caso, elaborando un programa de actuación preciso para su posterior ejecución.
  
e) Ordenación del uso público mediante la redacción de un Plan de Uso Público que establecerá el marco en que deberán desenvolverse los instrumentos y actuaciones que se desarrollen en el futuro para facilitar el disfrute público de los valores naturales y paisajísticos de la sierra. El Plan deberá ajustarse a los criterios señalados en las Directrices de Uso Público recogidas en el Título VII (Directrices Generales) de las Normas de este PORN y deberá contener, al menos, los siguientes aspectos:
  
- Análisis y tipificación de la demanda.
  
- Inventario de recursos turísticos, culturales y recreativos.
  
- Inventario de infraestructuras y equipamientos existentes para uso público.
  
- Tipificación y caracterización de las actividades e instalaciones propuestas.
  
- Localización de las instalaciones y equipamientos.
  
- Propuesta de elementos señalizadores homogéneos.
  
- Directrices para la elaboración de los proyectos.
  
- Programación de las actuaciones previstas.
  
- Coste económico de aplicación.
  
- Fórmulas de financiación y gestión.
  
- Regulación del uso público en base a la capacidad de carga determinada para cada zona.
  
- Identificación de las instalaciones y equipamientos recreativos, senderos, etc., actualmente existentes, que sean contradictorios con sus objetivos o supongan un perjuicio sobre los elementos naturales que hay que proteger y deban ser acondicionadas o eliminadas.
  
Responsable de la ejecución:
  
Conselleria de Medio Ambiente / Conselleria de Agricultura / Ayuntamientos / Agentes sociales y económicos. La ejecución podrá asignarse a la fundación que en su caso se constituya.
  
Denominación:
  
C.2. ORDENACIÓN FORESTAL Y PREVENCIÓN DE INCENDIOS FORESTALES
  
Definición de la actuación:
  
Elaboración de un Plan de Prevención de Incendios Forestales que establezca un conjunto de directrices y acciones dirigidas a evitar los incendios y a minimizar los daños producidos por éstos.
  
Elaboración de un Plan Forestal de la Sierra Calderona que establezca las directrices y acciones precisas para potenciar la conservación de la masa forestal y, en su caso, aprovechamiento, así como la protección frente a incendios.
  
Criterios y objetivos:
  
a) Dotar al ámbito del PORN de un marco estratégico para acometer las actuaciones necesarias de prevención de incendios considerando el ámbito del PORN como una unidad territorial homogénea, evitando los conflictos derivados de su carácter interprovincial. El Plan de Prevención de Incendios Forestales deberá contener, al menos, los siguientes aspectos:
  
- Inventario, valoración y planificación de los medios de defensa y lucha contra incendios forestales (red vial jerarquizada en función de su tránsito, red de vigilancia fija y móvil, red de infraestructuras de defensa contra incendios, etc.).
  
- Zonificación del territorio en función del riesgo de incendio.
  
- Criterios básicos para los planes locales de quemas.
  
- Señalamiento de las zonas agrícolas enclavadas o colindantes con masas forestales cuyo mantenimiento favorezca la diversificación del paisaje rural y actúe como área cortafuegos, contemplándose las subvenciones necesarias para su mantenimiento.
  
- Señalamiento de las zonas y caminos en los que se limita el acceso y tránsito de vehículos y personas.
  
- Estudio de las tradiciones locales con respecto al uso del fuego.
  
- Sistemas de alerta y detección. Acciones de extinción.
  
- El voluntariado ambiental.
  
- Directrices de actuación y programación de acciones previstas en prevención de incendios, con indicación de la forma y los plazos de ejecución. Se incluirá, al menos:
  
· Acciones de conciliación de intereses con las actividades agrarias, cinegéticas, recreativas, etc.
  
· Vigilancia disuasoria.
  
· Tratamiento de la vegetación.
  
· Infraestructuras viarias.
  
· Puntos de abastecimiento de agua.
  
· Mantenimiento de áreas de agricultura marginal.
  
- Plan económico-financiero.
  
- El modelo de gestión deberá plantearse en una línea de consenso y, si fuera posible, de compromiso financiero con los ayuntamientos.
  
- El Plan de Prevención de Incendios Forestales servirá de base a la realización de los Planes Locales de Prevención de Incendios Forestales previstos en la legislación forestal, los cuales establecerán la organización de los recursos cuya titularidad corresponda al Ayuntamiento, así como de aquellos que puedan serle asignados, bien por el Plan de Prevención de Incendios Forestales, al cual quedan subordinados, bien por cualquier otro medio. Su contenido deberá recoger:
  
· Organización de sistemas de articulación con otras administraciones.
  
· Zonificación del territorio municipal en función del riesgo de incendio, en coordinación con el Plan Sectorial.
  
· Establecimiento de la organización y funcionamiento de los grupos de voluntarios.
  
· Especificación de procedimientos de información a la población.
  
· Previsión de las actuaciones necesarias en caso de siniestro, contemplando el suministro de alimentos, puntos de emergencia y pasos para la movilización general.
  
b) Dotar al ámbito territorial del PORN de un marco estratégico homogéneo, en el que se definan los criterios y las acciones, tanto de reforestación como de gestión de la masa forestal, que se deben aplicar para lograr su recuperación desde la perspectiva de conseguir la máxima diversidad y funcionalidad ecológica, sin renunciar a los posibles aprovechamientos que sean compatibles con la conservación. Este plan deberá considerar, al menos, los siguientes aspectos:
  
- Concretar las determinaciones del Plan General de Ordenación Forestal previsto en la Ley Forestal, delimitando áreas de actuación constituidas por superficies forestales homogéneas susceptibles de una gestión común. Para cada una de estas áreas se establecerán las prevenciones y determinaciones precisas para potenciar su conservación y, en su caso, aprovechamiento, así como la protección contra incendios.
  
- Establecimiento de los criterios a que se deberán someter los Programas de Gestión y Mejora Forestal y los Proyectos de Ejecución previstos en los artículos 25 y 26 de la Ley Forestal, cuyo objetivo principal será potenciar la evolución progresiva hacia la vegetación climácica mediante un enriquecimiento del matorral y el desarrollo de una estructura pluriestratificada. En terrenos particulares, el objetivo será la realización de actuaciones para mejorar los aprovechamientos forestales, siempre que ello no impida el logro del objetivo principal señalado anteriormente.
  
- Identificación de los terrenos forestales de propiedad privada que deban considerarse como Montes Protectores de acuerdo con los criterios expuestos en este PORN y la legislación forestal; así como aquellos terrenos que deberán incluirse en el Programa de Adquisición de Terrenos Forestales.
  
- Establecimiento de un régimen de ayudas a propietarios para tareas de conservación y mejora, de acuerdo con los criterios que determine el propio Plan.
  
- Además de los criterios señalados en este PORN respecto de la gestión forestal, el Plan Forestal deberá considerar lo señalado por el Plan Sectorial de Prevención de Incendios Forestales, el cual deberá servir siempre como referencia para sus determinaciones.
  
Responsable de la ejecución:
  
Conselleria de Medio Ambiente / Ayuntamientos / Agentes sociales y económicos. La ejecución podrá asignarse a la fundación que en su caso se constituya.
  
D. GESTIÓN DEL ESPACIO NATURAL PROTEGIDO
  
Denominación:
  
D.1- GESTIÓN DEL ESPACIO NATURAL PROTEGIDO.
  
Definición de la actuación:
  
Elaboración del Plan Rector de Uso y Gestión de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 31 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Diseño y ejecución de un programa de información, difusión y sensibilización sobre los valores naturales y culturales de la Sierra y la necesidad de su conservación.
  
Criterios y objetivos:
  
a) El contenido mínimo a que deberá ajustarse el PRUG del Parque Natural de la Sierra Calderona es el recogido en el artículo 39 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana y se deberá tramitar de acuerdo a lo señalado en el artículo 41 de dicha Ley. En todo caso, el PRUG se ajustará a lo previsto en el Título VI de las Normas de este PORN y deberá:
  
- Desarrollar las directrices y actuaciones que para el ámbito del espacio protegido se establecen en este PORN, especialmente en relación con las actividades de uso público y las actividades de investigación y conservación de la naturaleza.
  
- Ordenar y regular las actividades al objeto de conseguir un desarrollo racional y equilibrado de las mismas, compatible con los objetivos de protección de este Plan, y en prevención de la posible generación de impactos sobre los ecosistemas.
  
- Establecer el órgano más adecuado para la gestión del espacio natural protegido. Dentro de las funciones que se le asignen, se tendrá en cuenta la posible concentración de competencias en el mismo para efectuar un seguimiento conjunto del PORN y del PRUG
  
- El PRUG sólo podrá modificar lo dispuesto en las normas de este PORN cuando suponga una mayor protección de los valores ecológicos y paisajísticos.
  
b) El programa de información y sensibilización tendrá como principales objetivos difundir los valores a proteger y el régimen de usos existente y facilitar la aceptación social de la política de conservación aplicada. Este programa incluirá:
  
- Señalización del ámbito del espacio natural protegido y de las zonas de uso público con el objetivo de facilitar las tareas de vigilancia y control y el cumplimiento de la normativa de regulación de usos señalada en el PORN y en los planes sectoriales.
  
- Difusión de la información sobre la zona y en particular la resultante de los estudios e inventarios descritos en el apartado C de este Programa, adecuándola a las características de los receptores, distinguiendo entre:
  
· La población en general, donde la información irá orientada a la concienciación sobre la existencia de un patrimonio natural y cultural y la necesidad de conservarlo. Se realizará mediante publicaciones, jornadas, visitas, etc.
  
· Sectores con intereses específicos: investigadores, colegios, universidad, administración autonómica, administración local, inversores privados, etc.
  
- El Plan de Uso Público (D1) definirá criterios de señalización e información para las zonas de uso público que podrán ser desarrollados por el programa de información y difusión.
  
Responsable de la ejecución:
  
Conselleria de Medio Ambiente / Ayuntamientos / Agentes sociales y económicos. La ejecución podrá asignarse a la fundación que en su caso se constituya.
  
APÉNDICE II
  
Glosario de definiciones y conceptos
  
1. Actuaciones relacionadas con la explotacion de los recursos vivos
  
1.1. Tratamientos selvícolas
  
- Corta a hecho:
  
Una sóla corta para la extracción de toda la masa, con reproducción bien artificial, o bien por germinación natural de semillas procedentes de masas adyacentes o de los árboles apeados durante la corta.
  
- Limpia:
  
Cortas que se realizan en masas jóvenes con el fin de liberar los árboles mejores de los individuos no deseables de la misma edad, que los recubren o pueden llegar a hacerlo.
  
- Claras y aclareos:
  
Cortas realizadas con el fin de estimular el crecimiento de los árboles que restan y aumentar su producción.
  
- Cortas de mejora:
  
Se realizan en las masas con el fin de mejorar su calidad y composición una vez pasada la fase de renuevo, extrayendo del vuelo principal los pies de especies, formas o condiciones no deseables.
  
- Cortas de recuperación:
  
Se realizan con el fin de extraer los árboles muertos o lesionados por agentes perjudiciales.
  
- Cortas de saneamiento:
  
Se realizan para eliminar los pies que han sido atacados o se hallan en peligro inminente de ataque por insectos peligrosos u hongos.
  
- Podas:
  
Extracción de las ramas de los árboles para adecuar el porte al logro de finalidades utilitarias (frutos, semillas, corcho, etc.).
  
- Rozas de regeneración:
  
Eliminación mediante instrumento cortante de la parte aérea de matas o pies jóvenes mal conformados o achaparrados, para conseguir un nuevo vuelo de las mismas especies con las características deseables.
  
- Roza:
  
Eliminación de la parte aérea de la vegetación existente.
  
- Descuaje:
  
Eliminación de la parte aérea y sistema radical de la vegetación existente.
  
- Desbroce:
  
Eliminación de la parte aérea y una pequeña parte del sistema radical de la vegetación existente.
  
- Entresacas:
  
Cortas que se realizan sobre indivíduos aislados, pequeños bosquetes o fajas estrechas a intervalos relativamente cortos, para favorecer la repoblación contínua manteniendo la masa irregular.
  
- Mejora del matorral:
  
Eliminación selectiva de especies pioneras y repoblación artificial con especies arbustivas rebrotadoras propias de las formaciones más avanzadas.
  
1.2. Cercas o vallados de carácter cinegético
  
Se entiende por tales todas aquellas cercas que por sus materiales y/o diseño supongan una barrera que dificulte la libre circulación de la fauna. Se incluyen, dentro de esta categoría, entre otras, las cercas de malla.
  
1.3. Cercas o vallados pecuarios
  
Se entiende por tales todas aquellas cercas que tengan como fin la guarda del ganado.
  
1.4. Desmontes, aterramientos, rellenos
  
En general se incluyen aquí todos aquellos movimientos de tierras que supongan la transformación de la cubierta vegetal y edáfica del suelo, alterando o no sus características morfotopográficas. No será necesaria la licencia urbanística para aquellos movimientos de tierras cuyo fin sea la renovación o mejora de pastizales o la agricultura.
  
1.5. Captaciones de agua
  
Se consideran aquí aquellas obras y/o instalaciones al efecto de posibilitar o lograr captaciones de agua subterránea o superficies. Se incluyen dentro de éstas, entre otras, los pequeños represamientos de aguas superficiales para el abastecimiento y utilización de las propias explotaciones, así como cualquier tipo de sondeo o pozo para la captación de aguas subterráneas.
  
1.6. Obras o instalaciones anejas a la explotación
  
Se incluyen en esta denominación aquellas instalaciones o edificaciones directamente necesarias para el desarrollo de las actividades agrarias, tales como almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, parideras, vaquerías, no incluidos específicamente con otro concepto.
  
1.7. Instalación o Construcción de Invernaderos
  
Construcciones o instalaciones fijas o semipermanentes para el abrigo cubierto de cultivos forzados.
  
1.8. Infraestructura de servicio a la explotación agraria
  
Se consideran como tales a aquellas infraestructuras (eléctricas, viarias, de abastecimiento o saneamiento, etc.) que han de desarrollarse para el servicio de una explotación o de un reducido número de ellas. En general supondrán obras de conexión entre determinadas explotaciones y los sistemas generales que les sirven o pueden servirle.
  
1.9. Vertederos de residuos agrarios
  
Son aquellos usos y/o adecuaciones para el vertido de residuos (orgánicos o inorgánicos; sólidos o líquidos) de una determinada explotación agraria o de las primeras transformaciones que en la misma se desarrollen.
  
1.10 Construcciones fijas para la caza
  
Se refiere a cualquier tipo de construcción de obra de fábrica destinada a la guarida y espera de cazadores.
  
1.11 Infraestructura de servicio a la explotación del monte.
  
Se incluyen en este concepto aquellas infraestructuras (pistas forestales, vías de saca, etc.) que han de desarrollarse para el servicio de la explotación y gestión del monte, así como aquellas necesarias para la prevención y extinción de incendios (torres de vigilancia, tomas de agua, etc.).
  
2. Actuaciones relacionadas con la explotación de los recursos mineros
  
2.1. Extracción de arenas o áridos
  
Movimiento de tierras para la extracción de arenas y áridos de todo tipo.
  
2.2. Extracciones mineras a cielo abierto
  
Excavaciones a cielo abierto para la extracción de rocas industriales.
  
2.3. Extracciones mineras subterráneas
  
Excavaciones subterráneas para la extracción de minerales.
  
2.4. Instalaciones anejas a la explotación
  
Comprende las edificaciones e instalaciones de maquinaria propias para el desarrollo de la actividad extractiva, o para el tratamiento primario de estériles o minerales.
  
2.5. Infraestructuras de Servicio
  
Se consideran como tales a aquellas infraestructuras (eléctricas, viarias, de abastecimiento o saneamiento, etc.) que han de desarrollarse para el servicio de una determinada explotación minera.
  
2.6. Vertidos de residuos
  
Usos o actuaciones para el vertido de residuos de la actividad minera.
  
3. Construcciones y edificaciones industriales
  
3.1. Almacenes de productos no agrarios
  
Comprende los establecimientos para el almacenaje de productos no agrarios diversos, incluyendo los destinados al abastecimiento de las actividades agrarias o similares.
  
3.2. Industrias incompatibles en el medio urbano
  
Se incluyen aquí todos aquellos establecimientos que por su peligrosidad o insalubridad requieren condiciones de aislamiento impropios del medio urbano.
  
3.3. Instalaciones industriales ligadas a recursos agrarios
  
Comprende todas las instalaciones de transformación de los productos agrarios obtenidos a través del aprovechamiento económico de los recursos territoriales del entorno. No se incluyen dentro de esta categoría las instalaciones para la primera transformación de productos al servicio de una sola explotación. Se incluyen concretamente las almazaras, azucareras y alcoholeras.
  
3.4. Infraestructura de servicios
  
Se refiere a aquellas obras infraestructurales necesarias para el desarrollo de determinada actividad industrial.
  
4. Actuaciones de caracter turistico-recreativo
  
4.1. Adecuaciones naturalistas
  
Incluye obras y/o instalaciones menores, en general fácilmente desmontables, destinadas a facilitar la observación, estudio y disfrute de la naturaleza, tales como senderos y recorridos peatonales, casetas de observación, etc.
  
4.2. Adecuaciones recreativas
  
Obras o instalaciones destinadas a facilitar las actividades recreativas en contacto directo con la naturaleza. En general comportan la instalación de mesas, bancos, parrillas, depósitos de basura, instalaciones no permanentes de restauración, casetas con servicios, juegos infantiles, áreas para aparcamientos, etc. Excluyen construcciones o instalaciones de carácter permanente.
  
4.3. Parque Rural
  
Conjunto integrado de obras e instalaciones no mecánicas en el medio rural destinado a posibilitar el esparcimiento, recreo y la realización de juegos al aire libre. Supone la construcción de instalaciones de carácter permanente.
  
4.4. Instalaciones deportivas en el medio rural
  
Conjunto integrado de obras e instalaciones dedicadas a la práctica reglamentaria de determinados deportes (p.e. polideportivos cubiertos, etc.). Pueden contar con instalaciones apropiadas para el acomodo de espectadores. Se incluyen asimismo las piscinas aunque no tengan características reglamentarias.
  
4.5. Albergues de carácter social
  
Conjunto de obras e instalaciones emplazadas en el medio rural a fin de permitir el alojamiento a efectos del desarrollo de actividades pedagógicas, culturales o similares. Pueden suponer un reducido núcleo de instalaciones de servicio.
  
4.6. Campamentos de turismo
  
Conjunto de obras y adecuaciones al efecto de facilitar la instalación de tiendas de campaña u otros alojamientos fácilmente transportables. Suelen comportar áreas de servicio con instalaciones permanentes de restauración, venta de alimentos y otros productos, instalaciones deportivas y en general los propios para el desarrollo de actividades y servicios turísticos. Incluye también las zonas de acampada reguladas en el Decreto 233/1994 de 8 de noviembre y Orden de 23 de febrero de 1995 de la Conselleria de Medio Ambiente, así como los alojamientos turísticos rurales en régimen de acampada regulados en el Decreto 253/1994 de 7 de diciembre.
  
4.7. Instalaciones permanentes de restauración
  
En general casas de comidas o bebidas que comportan instalaciones de carácter permanente.
  
4.8. Instalaciones hoteleras
  
Las propias para dar alojamientos, y en ocasiones comidas, a personas en tránsito. Incluye por tanto hostales, mesones, posadas, etc.
  
4.9. Usos turístico-recreativos en edificaciones existentes
  
Se indican así los cambios de uso hacia el desarrollo de actividades turísticas o recreativas en edificaciones ya existentes. Generalmente supondrán obras de renovación a efectos de facilitar su adaptación a la nueva función, así como las obras y equipamientos que fueren necesarios para el cumplimiento de la normativa sectorial y/o local aplicable.
  
5. Construcciones y edificaciones publicas singulares
  
Se entienden como tales los edificios o complejos de edificios que siendo de titularidad pública o teniendo una manifiesta utilidad pública deben localizarse en áreas rurales para satisfacer sus objetivo funcionales. Se incluyen dentro de esta categoría edificios tales como centros sanitarios especiales, centros de enseñanza ligados a actividades agrarias o al contacto con el medio natural y centros culturales y edificios vinculados a la defensa nacional. Se incluyen asimismo los cementerios. Las ermitas se consideran incluidas en el concepto de centros culturales ligados al contacto con el medio rural.
  
Los usos residenciales ligados a estos complejos no se consideran en ningún caso incluidos en el concepto. La adaptación de construcciones existentes a estos usos se considerará, a los efectos de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, como nueva construcción, salvo en el caso de centros de enseñanza y culturales, que a estos efectos se considerarán análogos a los usos turístico-recreativos.
  
6. Actuaciones de caracter infraestructural
  
6.1. Instalaciones provisionales para la ejecución de la obra pública
  
De carácter temporal, previstas en el proyecto unitario que normalmente no precisan cimentación en masa y ligados funcionalmente al hecho constructivo de la obra pública o infraestructura territorial. Se trata siempre de instalaciones fácilmente desmontables y cuyo período de existencia no rebasa en ningún caso el de la actividad constructiva a que se encuentra ligado.
  
6.2. Instalaciones o construcciones para el entretenimiento de la obra pública
  
De carácter permanente y previstas en el proyecto unitario. Se vinculan funcionalmente al mantenimiento de las condiciones originarias de la obra pública o la infraestructura territorial. En ningún caso se incluyen en este concepto los usos residenciales.
  
6.3. Instalaciones o construcciones al servicio de la carretera
  
Bajo este concepto se entienden exclusivamente las estaciones de servicio, básculas de pesaje, instalaciones de ITV (Inspección Técnica de Vehículos), y los puntos de socorro en el caso de las carreteras y las áreas de servicio en el caso de las autopistas.
  
6.4. Instalaciones vinculadas al sistema general de telecomunicaciones
  
Se entienden como tales todas aquellas instalaciones como antenas emisoras, repetidores de televisión, estaciones de seguimiento de satélites, etc. que son necesarias para el normal funcionamiento del sistema de telecomunicaciones.
  
6.5. Instalación o construcción de infraestructura energética
  
Se incluyen en el concepto de infraestructura energética las centrales de producción, las líneas de transporte de energía de alta tensión y las subestaciones de transformación, no incluyéndose la red de distribución en baja y sus instalaciones anejas.
  
6.6. Instalaciones o construcción del sistema general de abastecimiento o saneamiento de agua
  
Comprende esta categoría todas las infraestructuras e instalaciones constitutivas de los sistemas generales de abastecimiento y saneamiento, tales como depósitos, tuberías de conducción, canales de abastecimiento, plantas de tratamiento de aguas, colectores y plantas depuradoras. No se incluyen las instalaciones necesarias para el funcionamiento de las obras, infraestructuras y edificaciones permitidas.
  
6.7. Viario de carácter general
  
Se entiende como tal todas aquellas vías de nueva construcción que no son de servicio a una instalación o infraestructura determinada o que son imprescindibles para la gestión del territorio, y que, en cualquier caso, tienen una utilización general. No se incluyen bajo este concepto las actuaciones de mejora de la red existente.
  
6.8. Obras de protección hidrológica
  
Se incluyen todas las actuaciones destinadas a proteger el territorio frente a las avenidas (encauzamientos, plantaciones de sotos y riberas, construcción de pequeños azudes, etc.).
  
6.9. Helipuertos
  
Instalaciones cuya única función es permitir el aterrizaje, despegue y servicio a helicópteros y autogiros, con finalidad de extinción de incendios.
  
6.10. Vertederos de residuos urbanos e instalaciones anejas
  
Espacio acotado para uso de depósito de residuos urbanos, industriales o agrarios. Se entienden dentro del mismo concepto las instalaciones anejas de mantenimiento, selección y tratamiento de dichos residuos. Asimismo se incluyen en esta categoría los depósitos de chatarra, cementerios de automóviles y escombreras resultantes de la obra pública.
  
7. Construcciones residenciales aisladas
  
7.1. Vivienda familiar ligada a la explotación de recursos agrarios
  
Se entiende como tal la edificación residencial de carácter familiar y uso permanente vinculado a explotaciones de superficie suficiente y cuyo promotor ostenta la actividad agraria a título principal. Dentro del mismo concepto se incluyen las instalaciones agrarias mínimas de uso doméstico que normalmente conforman los usos mixtos en estas edificaciones, tales como garajes, habitaciones de almacenamiento, lagares y hornos familiares, etc., siempre que formen una unidad física integrada.
  
7.2. Vivienda ligada al entretenimiento de la obra pública y las infraestructuras territoriales
  
Se entiende como ta la edificación residencial de uso permanente o temporal previsto en proyecto con la finalidad exclusiva de atención a infraestructuras territoriales.
  
7.3. Vivienda guardería de complejos en el medio rural
  
Incluye las edificaciones residenciales de uso permanente o temporal previstos en proyecto con la finalidad exclusiva de atención a edificios públicos singulares, parques rurales, instalaciones deportivas en medio rural, parques de atracciones, albergues sociales o campamentos de turismo.
  
7.4. Vivienda familiar autónoma
  
Edificación aislada residencial-familiar de uso temporal o estacionario con fines de segunda residencia, de aprovechamiento recreativo o similar, desligado total o parcialmente de la actividad agraria circundante. Se incluye en este concepto la nueva construcción de viviendas familiares aisladas con fines de residencia principal y uso permanente, no incluidas en los anteriores conceptos 7.1-2-3.
  
7.5. Vivienda ligada a explotación forestal
  
Se entiende como tal la edificación residencial aislada de carácter familiar y uso permanente vinculado a la actividad de la guardería forestal.
  
8. Otras instalaciones
  
8.1. Soportes de publicidad exterior
  
Se entienden por tales cualquier tipo de instalación que permita la difusión de mensajes publicitarios comerciales.
  
8.2. Imágenes y símbolos



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI