Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7118, del 25-09-2013 (2013/9240)

DECRET 125/2013, de 20 de setembre, del Consell, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat Nacimiento del Río Tuéjar, en el terme municipal de Tuéjar.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2013/09/20/125/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7118

Data del DOGV
:   25-09-2013

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2013/9240

CVE


Data del document
:   20-09-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [municipi](javascript:void(0))

DECRET 125/2013, de 20 de setembre, del Consell, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat Nacimiento del Río Tuéjar, en el terme municipal de Tuéjar. [2013/9240]  
PREÀMBUL  
  
Caracteritzat per una profunda vall llaurada pel riu que li dóna nom, el Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar es troba situat en els contraforts del massís de Javalambre i, per tant, en un dels territoris més agrestos de la província de València. L'accidentada orografia i l'escassetat d'afeccions al voltant, junt amb l'atractiu d'estar solcat per un riu d'aigües cristal·lines, convertixen este espai protegit en un dels més bells i millor conservats de la comarca dels Serrans.  
  
El naixement del riu de Tuéjar es produïx gràcies a l'aportació d'un gran brollador i a les aigües que recull, molt prop ja dels límits amb la província de Terol, de les rambles d'Arquela i d'Ahíllas. Els antics pobladors ja coneixien la bondat del naixement, de manera que van construir l'assut que permet captar part de l'aigua per a traslladar-la fins a la fèrtil horta de Tuéjar.   
El paratge concentra una àmplia varietat d'ecosistemes: als voltants de la rambla del riu es troba un bosc de ribera ben desenrotllat amb exemplars arboris de xops (Populus alba i Populus nigra), salzes (Salix eleagnos ssp. angustifolia) i freixe de riu (Fraxinus angustifolia) junt amb comunitats relacionades amb els llits de cudols i graves com el baladrar (Nerium oleander) o el joncar (Scirpus sp.); la massa forestal de pi blanc (Pinus halepensis) predomina en els vessants de la vall, on també figuren exemplars de carrasca (Quercus ilex) i arborç (Arbutus unedo); el sotabosc està conformat per espècies com el cepell (Erica multiflora), el llentiscle (Pistacia lentiscus), el ginebre (Juniperus oxycedrus) o la savina comuna (Juniperus phoenicea), mentres que a les zones més altes i exposades a condicions metereològiques més severes predominen el coscoll (Quercus coccifera) i les comunitats de labiades o, en les fissures de la roca calcària, la singular orella de ratolí (Sarcocapnos enneaphylla).  
  
Esta varietat de biòtops alberga nombroses espècies protegides, entre les quals destaquen espècies rupícoles com l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), la milotxa (Neoprhon percnopterus), el duc (Bubo bubo), la gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), així com espècies de quiròpters d'interés que colonitzen les fissures del xaragall. En els vessants i les fons de la vall estan ben representades les espècies cinegètiques, com ara el porc senglar (Sus scrofa), el cérvol (Cervus elaphus), la perdiu (Alectoris rufa) o el conill (Oryctolagus cuniculus) i els seus depredadors, on destaca el gat salvatge (Felis silvestris) i la geneta (Genetta genetta). En el riu conviuen espècies com la merla d'aigua (Cinclus cinclus), l'oriol (Oriolus oriolus) o el gripau corredor (Bufo calamita) i el tòtil (Alytes obstetricans), també destaca la possible presència de la llúdria (Lutra lutra). Respecte a la ictiofauna cal esmentar l'anguila (Anguilla anguilla), la truita arc iris (Oncorhynchus mykiss) i la braga (Squalius pyrenaicus).   
Tanta diversitat d'hàbitats i espècies va motivar tant la inclusió d'este enclavament en la Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) denominada Alto Turia y la Sierra del Negrete, espai protegit que passarà a integrar la xarxa europea de llocs protegits denominada Xarxa Natura 2000, com la declaració, dins dels seus límits, de la microreserva de flora denominada Riberas del Río Tuéjar.  
Al llarg del paratge hi ha també nombrosos elements culturals de gran rellevància, com ara el Bé d'Interés Cultural de l'aqüeducte de la Peña Cortada, l'assut, l'antiga gelera de La Lacaba o els jaciments arqueològics, entre els quals destaquen Los Corrales de Silla per les seues pintures rupestres. Així mateix, els servicis i les instal·lacions que té l'espai protegit permeten al visitant realitzar nombroses activitats d'oci i gaudi de la natura.   
Per tot això, a iniciativa de l'Ajuntament de Tuéjar, i en virtut del que preveu l'article 49.1.10 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establix, entre altres matèries, la competència exclusiva de la Generalitat sobre espais naturals protegits, d'acord amb el que disposa l'article 149.1.23 de la Constitució Espanyola, i després de complir en el procediment els tràmits necessaris previstos específicament en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, així com el que disposa l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, a proposta de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 20 de setembre de 2013,  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
1. Es declara Paratge Natural Municipal l'espai denominat Nacimiento del Río Tuéjar, en el terme municipal de Tuéjar, i s'hi establix un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
2. Quant a l'interés ecològic, geomorfològic, paisatgístic i sociocultural del paratge natural municipal, i d'acord amb el que disposa l'esmentada Llei 11/1994 i el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, este règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'admet l'ús o l'activitat que pose en perill la conservació dels valors que en motiven la declaració.  
  
Article 2. Àmbit territorial  
1. El Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar, amb una superfície de 600,669 hectàrees, es localitza en el terme municipal de Tuéjar, a la província de València. La seua delimitació descriptiva i gràfica figura en els annexos I i II d'este decret, respectivament.  
2. En el cas d'una eventual discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera d'estes.  
  
Article 3. Administració, gestió i assessorament  
1. L'administració i la gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament de Tuéjar.  
2. La direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits designarà un tècnic o una tècnica de la conselleria que tinga les competències en matèria ambiental que prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.  
  
Article 4. Règim de protecció  
Amb caràcter general, en l'àmbit del paratge natural municipal podran continuar desenrotllant-se les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven esta declaració que no impliquen deteriorament o regressió dels hàbitats naturals i els sòls, excloent-hi la utilització urbanística dels terrenys, d'acord amb les seues regulacions específiques i el que establix este decret i el corresponent Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar, el document normatiu del qual consta en l'annex III d'este decret.  
  
En l'àmbit del paratge natural municipal, les competències de les Administracions Públiques seran exercides de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, ecològics, paisatgístics i culturals del paratge natural municipal, i han d'avaluar amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts com a repercussió d'activitats realitzades en les proximitats de l'àmbit protegit.  
  
Article 5. Pla especial de protecció  
1. En virtut del que disposa l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, s'aprova el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar en el terme municipal de Tuéjar.  
  
2. En l'annex III d'este decret s'inclou la part dispositiva de l'esmentat Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar.  
Article 6. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal  
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar, com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.  
2. El Consell de Participació estarà compost per:  
a) Quatre representants, elegits mitjançant un Acord del Ple de l'Ajuntament de Tuéjar; un dels quals actuarà com a secretari del Consell de Participació.  
b) Un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
c) Un representant dels servicis territorials de València de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
d) Un representant dels servicis territorials de València de la conselleria competent en matèria forestal.  
e) Un representant dels propietaris de terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal, distints de l'Ajuntament de Tuéjar i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb caràcter rotatori bianual, elegit per ells per règim de majoria. Si no n'hi ha o si renuncien a participar en este òrgan, este lloc se sumarà a la representació del grup f).  
  
f) Un representant dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o els objectius del qual coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit, amb caràcter rotatori bianual, elegit per ells per règim de majoria.  
La duració del mandat dels representants del grup a) coincidirà amb la del corresponent període de govern municipal i seran designats a l'inici de cada un d'estos.  
L'Ajuntament de Tuéjar podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació haurà de ser aprovada per decret del Consell.  
3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar es constituirà en el termini de sis mesos des de la declaració del paratge. Esta constitució l'ha de comunicar l'Ajuntament de Tuéjar a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits en el termini de dos mesos.  
4. Seran funcions de l'esmentat òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
5. El president del Consell de Participació serà nomenat per l'Ajuntament de Tuéjar, mitjançant un acord del Ple, entre els membres del Consell.  
6. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació, el Consell de Participació podrà aprovar unes normes internes de funcionament, sense perjuí del que disposa la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
Article 7. Mitjans econòmics  
1. El finançament del paratge natural municipal anirà a càrrec de l'Ajuntament de Tuéjar.  
2. L'Ajuntament de Tuéjar haurà d'habilitar en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.  
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar en el manteniment del paratge natural municipal.  
  
Article 8. Règim d'infraccions i sancions  
1. La inobservança o la infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí del que és exigible en via penal, civil o de qualsevol altre orde en què es puga incórrer.  
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la situació inicial.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Modificacions del decret  
Qualsevol modificació del que establix este decret haurà de ser aprovada per decret del Consell, amb audiència prèvia de l'Ajuntament de Tuéjar que, en el seu moment, va ser el que va presentar la proposta de declaració del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar.  
  
  
Segona. Execució i desplegament  
S'autoritza la persona titular de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que calga per a l'execució i desplegament d'este decret.  
  
  
Tercera. Entrada en vigor   
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Valencia, 20 de setembre de 2013  
  
El president de la Generalitat,  
ALBERTO FABRA PART  
  
La consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient,  
ISABEL BONIG TRIGUEROS  
  
  
ANNEX I  
  
Delimitació textual del Paratge Natural Municipal   
Nacimiento del Río Tuejar  
  
1. La delimitació del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar està definida pels límits següents:  
a) Límit nord: confluència entre els termes municipals de Tuéjar, Titaguas, Alpuente i Chelva.  
b) Límit oest: camí a mitjan vessant de l'Alto del Gamonal, cota màxima de l'ombria del barranc de Nieva i, finalment, pel límit occidental de la Forest d'Utilitat Pública Riberas del Río Tuéjar.  
  
c) Límit sud: pont de Tudela.  
d) Límit est: límit de terme amb el municipi de Chelva i, posteriorment, límit de la Forest d'Utilitat Pública Riberas del Río Tuéjar.   
  
  
2. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar queda definit, segons la cartografia oficial de la Direcció General de Cadastre d'agost de 2012, per les parcel·les cadastrals del terme municipal de Tuéjar següents:  
a) Polígon 10: parcel·les 571, 596, 633 (parcialment), 635 i 9005.  
b) Polígon 31: parcel·les 2, 3, 4, 5, 7, 13, 14, 16, 18, 24, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 102, 115, 116, 120, 122, 304, 305, 312 (parcialment), 316, 928, 937 (parcialment), 1165, 1186, 1187, 9007, 9008, 9009, 9010, 9011, 9012 i 9014.  
c) Polígon 32: parcel·les 1, 6, 18, 19, 20, 36, 9001, 9002, 9004 i 9005.  
d) Polígon 33: parcel·les 163, 173, 174, 175, 176, 178, 185, 192, 196, 227, 230, 245, 246, 247, 248, 249, 250, 254, 255, 409, 411, 412, 414, 418 (parcialment), 481, 9037, 9038, 9039, 9040 i 9041.  
e) Polígon 34: parcel·les 50, 90, 91, 94 i 9013.  
f) Polígon 35: parcel·les 318, 319, 335, 337 i 485.  
  
3. Delimitació geogràfica: el Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar queda delimitat pel polígon els vèrtexs del qual amb les corresponents coordenades, que consideren el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu en format digital que està a la disposició de qui desitge consultar-lo en les dependències de la direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits.  
  
4. La superfície total del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar és de 600,669 hectàrees.   
  
  
ANNEX III  
  
Part dispositiva del Pla Especial de Protecció   
del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar,   
en el terme municipal de Tuéjar  
  
TÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Naturalesa del pla  
El pla especial (PE), es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Constituïx, per tant, un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament de Gestió Territorial i Urbanística, aprovat mitjançant el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.  
  
Article 2. Finalitat  
L'objectiu genèric pel qual es redacta este PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar quant a la conservació i a la millora de la fauna i flora, com també de les singularitats culturals, paisatgístiques i geològiques que presenta. El PE constituïx, per tant, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els seus usos i activitats i l'ús públic.  
  
Article 3. Àmbit  
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar es correspon parcialment amb les forests d'utilitat pública (FUP) denominades el Monte (codi identificatiu V061) i Riberas del Río Tuéjar (codi identificatiu V1011V178), i queda definit per les parcel·les cadastrals del terme municipal de Tuéjar, recollides en l'annex I de la memòria informativa del PE.  
2. A més de les parcel·les relacionades, hi ha diversos enclavaments que posseïxen les característiques especificades en l'article 9.1 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat. Els enclavaments es corresponen amb els recollits en l'annex II de la memòria informativa del PE, i no han sigut inclosos en l'àmbit del paratge per no disposar del consentiment exprés del titular.  
A este efecte, es considerarà mesura prioritària d'actuació l'adquisició per part de l'Ajuntament de Tuéjar de les esmentades parcel·les, per a la qual, a fi de facilitar-ne la incorporació futura a l'àmbit del paratge, s'establix el règim específic desplegat en l'article 5.4 de la normativa del PE.   
3. Els límits del paratge natural municipal són:  
a) Nord: confluència entre els termes municipals de Tuéjar, Titaguas, Alpuente i Chelva.  
b) Est: límit de terme amb el municipi de Chelva i, posteriorment, límit de la Forest d'Utilitat Pública Riberas del Río Tuéjar.   
c) Sud: pont de Tudela.  
d) Oest: camí a mitjan vessant de l'Alto del Gamonal, cota màxima de l'ombria del barranc de Nieva i, finalment, pel límit occidental de la Forest d'Utilitat Pública Riberas del Río Tuéjar.  
4. El paratge té una superfície de 600,669 hectàrees.  
  
Article 4. Efectes  
1. De conformitat amb el que disposa l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, el PE s'ajustarà al que preveu la legislació urbanística.  
2. Les determinacions del PE seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal.   
3. El planejament urbanístic municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor del PE haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores hi contingudes, i assignarà les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i els criteris hi establits, i de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel PE.  
  
4. Les determinacions del PE s'entendran sense perjuí de les contingudes en la legislació sectorial i, en particular, de les normes, els reglaments o els plans que s'aproven per al desplegament i compliment de la finalitat protectora d'este pla, com també els d'aquells destinats a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenrotllament sostenible. En el cas que la normativa continguda en este pla siga més detallada o protectora, s'aplicarà esta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la seua finalitat. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions del PE.  
  
Article 5. Tramitació, vigència i revisió  
1. El PE es tramitarà segons la legislació vigent.  
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, i seguiran vigents fins que no es revise el pla per haver canviat prou les circumstàncies o els criteris que han determinat la seua aprovació.  
3. La revisió o la modificació de les determinacions del pla podran realitzar-se en qualsevol moment seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a la seua aprovació i, per tant, estarà sotmés al procediment d'avaluació ambiental.  
4. No es considerarà revisió del pla l'ampliació dels límits tendents a incloure en l'àmbit del paratge les parcel·les cadastrals enclavades en els seus límits, relacionades en l'annex II de la memòria informativa del pla especial. Estes podran ser incorporades mitjançant una orde del titular de la conselleria competent en matèria de medi ambient, en el cas que passen a ser de titularitat pública o que s'obtinga el consentiment exprés per part dels seus propietaris, tal com s'exigix en l'article 3.3.f del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell.   
  
5. Quan es confeccionen i s'aproven les normes de gestió de la Zona d'Especial Protecció per a les Aus Alto Túria y Sierra del Negrete, esta normativa haurà de ser objecte d'adaptació, si és el cas, en els àmbits en què s'hi establisca.  
  
Article 6. Contingut  
El contingut de la documentació del pla especial es correspon amb el que disposen l'article 183 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per mitjà del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell. En concret, inclou els apartats següents:  
  
1. Memòria informativa i justificativa.  
Inclou els aspectes descriptius i justificatius, i també els estudis complementaris necessaris per al desplegament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que en justifiquen l'elaboració.  
2. Normativa.  
La normativa del PE es dividix en dos grans apartats. El primer està dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incidixen en el medi natural. El segon es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats en funció dels valors que hi contenen.  
3. Plànols.  
El pla especial inclou els plànols següents:  
a) Plànols d'informació.  
b) Plànols d'ordenació.  
Els plànols d'ordenació tenen caràcter normatiu i conjuntament amb les disposicions del text forma part indivisible de la normativa del PE.   
  
4. Normes per a la gestió.  
5. Mecanismes de finançament.  
6. Règim sancionador.  
  
Article 7. Interpretació  
1. En la interpretació del PE s'haurà d'atendre al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i els principis que han orientat la redacció del pla.  
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols reba el suport també de la memòria de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.  
  
3. En l'aplicació del PE prevaldrà la interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals i culturals de l'àmbit del pla.  
4. En qualsevol supòsit no previst en el PE serà preceptiu l'informe favorable de l'Ajuntament de Tuéjar i de la conselleria competent en matèria de Xarxa Natura 2000, sense perjuí de les competències sectorials que hi puguen haver.  
  
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals  
1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge natural municipal se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en eixe moment.  
2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del PE se sotmetran a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com de l'Ajuntament de Tuéjar, com a òrgan gestor del paratge natural municipal.  
3. Quan els usos i activitats, plans o projectes no estiguen inclosos en les normes d'ordenació i/o gestió de l'espai natural protegit i afecten un espai inclòs en la Xarxa Natura 2000, se sotmetran a una avaluació adequada dels seus efectes sobre el lloc de què es tracte. Esta avaluació, que es durà a terme seguint les directrius metodològiques derivades de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, es realitzarà per mitjà d'un informe d'avaluació emés per l'òrgan competent, en el qual s'establirà la viabilitat de l'actuació i, si és el cas, els condicionants per a la seua execució.  
  
Article 9. Autoritzacions i informes previs  
1. Esta normativa especifica, en les seues normes generals i normes particulars, les actuacions, els plans i els projectes l'execució dels quals requerix l'autorització especial de l'Ajuntament de Tuéjar, i els que requerixen l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
2. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, com també en concordança amb el que establix esta normativa.  
3. Segons la legislació vigent en matèria d'aigües, per a la realització de qualsevol obra o treball en el domini públic hidràulic hauran d'obtindre's les autoritzacions administratives necessàries de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, a excepció dels casos especials regulats legalment.  
  
TÍTOL II  
Normes generals de regulació d'usos i activitats  
  
CAPÍTOL I  
Normes sobre protecció de recursos de domini públic  
  
Secció primera  
Protecció de recursos hidrològics  
  
Article 10. Marc general per a la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic  
1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit del PE es regirà, amb caràcter general, per la normativa sectorial en matèria d'aigües i, de manera especial, pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i les disposicions que el despleguen.  
2. En l'aplicació del PE es tindrà en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, de manera que este siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, als efectes que este regula, i fonamentalment quant al domini públic hidràulic.  
3. En relació amb el domini públic hidràulic i en el marc de les competències que li són atribuïdes, l'Estat, a través de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, exercirà les funcions que li són atribuïdes per la legislació sectorial vigent.  
  
Article 11. Qualitat de l'aigua  
Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats susceptibles de provocar la contaminació o degradació de la qualitat de les aigües. A fi de protegir la qualitat de les aigües, s'haurà de vetlar per l'estricte compliment de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració.  
  
Article 12. Llits de riu, riberes i marges dels cursos d'aigua  
1. Es mantindran les condicions naturals dels llits de riu, i quedaran prohibides les obres i les construccions, amb caràcter provisional o permanent, que puguen alterar o dificultar el curs de les aigües, que no es podran canalitzar o dragar, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de llits de riu.  
  
2. Es consideren compatibles amb la protecció del paratge les actuacions de manteniment de llits de riu i gestió de recursos hídrics que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències.  
3. En la zona de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, s'ha de conservar la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Se permetran labors de neteja i desbrossament selectius quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o els béns, en cas d'avinguda, o quan hi haja risc d'incendis.  
4. Està prohibida l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals; com també l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits de riu.  
5. Tota actuació que afecte el domini públic hidràulic i les zones de policia i servitud haurà de disposar, abans de l'execució, de l'autorització corresponent segons la legislació d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
6. Quant a les actuacions que afecten l'àmbit de la microreserva de flora Riberas del Río Tuéjar, hauran de disposar, abans de l'execució, de l'autorització corresponent de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i de la conselleria competent en matèria de medi ambient, en l'àmbit de les seues competències.  
  
Article 13. Protecció d'aigües subterrànies  
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir, per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.  
2. La instal·lació del sistema de depuració d'oxidació total per al sanejament d'edificacions i/o zones d'ús públic només podrà ser autoritzada quan es donen suficients garanties que no comporte cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.  
  
Article 14. Abocaments  
1. En aplicació de l'article 100 de l'esmentat Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, es prohibix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització prèvia administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que haurà d'adjuntar un informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.  
2. Es prohibix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, així com l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o degradació de l'entorn.  
3. Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa s'exigirà la justificació del tractament que haja de donar-se a estos abocaments per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies. El tractament de les aigües residuals haurà de ser tal que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos a què es destine; en tot cas, les aigües resultants no podran superar els límits establits en la legislació sectorial. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada, en tot cas, a l'obtenció i la validesa posterior de l'autorització d'abocament.  
  
Article 15. Captacions d'aigua  
Queden prohibides les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PE, excepte les destinades a satisfer les necessitats derivades de l'ús públic, sempre que es justifique com l'única via d'abastiment possible. En tot cas, hauran d'efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.   
  
Secció segona  
Protecció de sòls  
  
Article 16. Moviment de terres i extracció de recursos minerals  
  
1. Els moviments de terra en l'àmbit del PE estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística i únicament es podran autoritzar els moviments de terra que estiguen vinculats a les actuacions que es consideren compatibles en el PE.  
2. Es prohibix l'extracció de recursos minerals en tot l'àmbit del paratge natural municipal.  
  
Article 17. Conservació de la coberta vegetal  
1. Es consideren prioritàries, en l'àmbit del PE, totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.   
2. Aquelles actuacions que puguen alterar o perjudicar de manera significativa les condicions de l'espai natural o de les espècies de flora silvestre existents requeriran la redacció d'una memòria o projecte, que serà aprovat per l'Ajuntament de Tuéjar amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria d'espais protegits.  
  
3. Els treballs de restauració de la coberta vegetal aniran dirigits a la conservació i recuperació de les formacions vegetals autòctones, en particular les representades en l'ecosistema de ribera.  
  
Article 18. Pràctiques de conservació de sòls  
1. Es prohibix la destrucció de bancals i dels seus marges, com també les transformacions agrícoles i les tasques que posen en perill la seua estabilitat o comporten la seua eliminació.  
2. D'acord amb el que disposa l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'Administració cuidarà de l'estabilització i regeneració dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.  
3. Se prohibix, amb caràcter general, la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a l'establiment de noves àrees de cultiu, excepte aquelles que tinguen com a finalitat la recuperació d'antics camps de cultiu abandonats amb fins ecològics.  
4. Es prohibixen els aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de talussos.  
5. Sempre que la realització d'una obra estiga acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplè, caldrà fixar-los per mitjà de repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades per mitjà de tècniques d'integració paisatgística.  
  
Secció tercera  
Protecció de la vegetació silvestre  
  
Article 19. Formacions vegetals   
1. Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions del PE totes aquelles que existixen en l'àmbit afectat, descrites en la memòria informativa del pla especial de protecció.  
2. Es consideren hàbitats naturals d'interés en l'àmbit territorial del paratge natural municipal els hàbitats que s'indiquen a continuació, identificats pels codis establits en l'annex I de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat:  
  
a) 5210: matolls arborescents de Juniperus spp.  
b) 5330: matolls termomediterranis i preestèpics.  
c) 6220\*: zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.   
d) 6420: prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion.  
e) 9340: alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
f) 92DO: galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae).  
El símbol (\*) fa referència als tipus d'hàbitat prioritaris.  
3. Són hàbitats protegits els inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es va crear i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.   
4. Estos hàbitats protegits hauran de ser objecte d'atenció i tutela en els procediments d'avaluació ambiental de plans i programes. Quan els projectes d'obres o plans i programes avaluats pels procediments mencionats poden afectar hàbitats protegits, hauran de dur l'informe de la direcció general competent en matèria de biodiversitat, que podrà exigir l'aplicació de mesures correctores o compensatòries. Les activitats o les actuacions no sotmeses a avaluació d'impacte ambiental i avaluació ambiental de plans i programes que provoquen la destrucció total o parcial, el deteriorament o l'alteració significativa de l'hàbitat protegit, dels seus components o del seu estat conservació, queden prohibides, excepte autorització motivada i pública de la direcció general competent en matèria de biodiversitat, que podrà exigir l'aplicació de mesures correctores o compensatòries.  
  
  
Article 20. Tala i recol·lecció  
1. Sense perjuí del que disposa l'article 17 d'esta normativa, es prohibix la recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercials.  
2. Segons el que disposa el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es va crear i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació, per a tàxons protegits, catalogats i no catalogats i vigilats, es prohibix arreplegar-los, tallar-los, mutilar-los, arrancar-los o destruir-los de la naturalesa. També se prohibix posseir, naturalitzar, transportar, vendre, comerciar o intercanviar, oferir amb fins de venda o intercanvi, importar o exportar exemplars vius o morts, així com els seus propàguls o restes, excepte els casos que reglamentàriament es determinen. Estes prohibicions s'aplicaran a totes les fases del cicle biològic d'estos tàxons.   
  
3. Les prohibicions genèriques per a estos tàxons de l'apartat 2 només podran alçar-se segons el que disposa l'article 14 de l'esmentat Decret 70/2009, de 22 de maig.  
4. Per a qualsevol de les categories de protecció del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, queda prohibida qualsevol afecció al seu hàbitat que tinga repercussions negatives sobre els tàxons.  
5. Sense perjuí del que disposen els apartats 2 i 3 d'este article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, espàrrecs, móres, etc., sempre que hi haja consentiment tàcit del propietari i sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan siga perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o la fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets, queda prohibit la seua arrancada, s'haurà de recol·lectar per mitjà de tallada, i no es permetrà la utilització d'instruments com ara aixades o rastells.  
La recol·lecció de fongs en els terrenys forestals queda regulada per l'Orde de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs al territori de la Comunitat Valenciana.  
6. Sense perjuí de la necessitat d'obtenció de la corresponent autorització de l'Administració forestal amb l'informe previ favorable de la conselleria competent en matèria d'espais naturals, i del que disposa el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, es podrà realitzar l'extracció de fusta o llenya si respon a algun dels criteris següents:  
  
a) Com a resultat de labors de prevenció d'incendis.  
b) Com a resultat de mesures fitosanitàries.  
c) Com a resultat de tractaments de millora de les formacions arbrades.  
d) Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.  
e) Amb motiu de la realització d'estudis científics.  
  
Article 21. Regeneració i plantacions  
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objecte la formació i potenciació de les comunitats naturals de ribera característiques de l'àmbit del pla, i faran èmfasi especial en els hàbitats prioritaris identificats en l'article 19 d'esta normativa.  
  
2. La gestió dels recursos forestals dirigirà les seues actuacions a la conservació, millora i protecció dels terrenys forestals segons les determinacions de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i al seu Reglament executiu aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell.  
3. Queda prohibida la introducció i la repoblació amb espècies exòtiques, i per estes s'entén qualsevol espècie, subespècie o varietat que no pertanga, o haja pertangut històricament, a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.   
4. Queda prohibida en l'àmbit del paratge natural municipal la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.  
5. És obligatòria l'autorització de la conselleria competent en matèria forestal per a realitzar qualsevol modificació substancial de l'estructura natural d'una finca forestal, i serà necessari presentar un projecte en què s'especifiquen les accions que es pretenen dur a terme i al qual hauran d'ajustar-se els treballs que s'hi realitzen.  
  
Secció quarta  
Protecció de la fauna  
  
Article 22. Protecció de la fauna silvestre  
1. En relació amb la protecció de la fauna silvestre s'haurà d'atendre, en tot cas, la normativa sectorial que siga d'aplicació, així com les diferents regulacions sobre l'estat legal de les distintes espècies de l'àmbit d'estudi segons els catàlegs d'espècies de fauna amenaçades (tant en l'àmbit regional com nacional), directives comunitàries o convenis internacionals.   
2. Sense perjuí de la normativa sectorial aplicable sobre la fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge, amb les excepcions següents:  
a) Espècies cinegètiques, regulades específicament per les seues normatives sectorials.  
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.  
3. Les intervencions que es realitzen en el paratge sobre la coberta vegetal, els sòls, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics hauran de garantir el manteniment de les condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades. En tot cas, qualsevol pla, programa o projecte que, sense tindre relació directa amb la gestió del lloc o sense ser necessari per a esta, puga afectar de forma apreciable al paratge natural municipal, ja siga individualment o en combinació amb altres projectes, se sotmetrà a una adequada avaluació de les seues repercussions.  
4. Amb caràcter general, i sense perjuí del que establix la legislació sectorial sobre la fauna, no es permeten en l'àmbit del paratge les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna com ara nius, caus i dormidors, així com a les èpoques de major sensibilitat.  
  
En particular, es prohibix:  
a) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o exposició d'animals vius o les seus restes que estiguen protegits per la legislació sectorial vigent i per estes normes.   
b) La recol·lecció, possessió o comerç d'ous o cries.  
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.  
d) L'emissió de llum que incidisca negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.  
  
Article 23. Repoblació o alliberament d'animals  
1. Es prohibix la repoblació i l'alliberament de qualsevol espècie animal exòtica, entenent-se com a tal qualsevol espècie, subespècie o varietat que no pertanga, o haja pertangut històricament, a la fauna de l'àmbit del pla, excepte la utilització d'espècies per a control biològic de plagues que realitze o autoritze l'Administració.  
2. En relació amb les espècies autòctones catalogades i protegides, de conformitat amb el que disposen les normes legals d'aplicació, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforç de poblacions i la manera de realitzar-les requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Naturalesa (UICN), i haurà d'estar autoritzada o promoguda per la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
  
Article 24. Closes i tanques  
L'alçament de closes i tanques en l'àmbit del pla especial ha de complir el que disposa el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell, pel qual s'establixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics, i requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Tot això sense perjuí de l'obtenció de la llicència urbanística corresponent en els termes previstos per la llei.  
  
Secció quinta  
Xarxa Natura 2000  
  
Article 25. Conservació d'espais protegits de la Xarxa Natura 2000  
1. Atés que és un espai inclòs en la Xarxa Natura 2000, per haver sigut declarat com a Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) Alto Turia y Sierra del Negrete, serà aplicable a l'àmbit d'este paratge natural municipal el règim de conservació previst en els apartats següents.   
2. Seran d'aplicació plena les mesures de conservació previstes en les normes de gestió dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000 que s'aproven en virtut del que establix l'article 45.1 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, les quals constituiran l'instrument de gestió i contindran les mesures reglamentàries, administratives i contractuals previstes en l'esmentat article. Les normes de gestió prevaldran en cas de contradicció amb el pla especial.   
  
3. Seran d'aplicació plena les mesures que es dicten per a previndre el deteriorament dels hàbitats i les alteracions a les espècies que van motivar la selecció o declaració de l'espai Xarxa Natura 2000, de conformitat amb el que establix l'article 45.2 de l'esmentada Llei 42/2007, de 13 de desembre.   
4. Serà d'aplicació plena el règim especial d'avaluació i autorització de plans, programes i projectes previst en l'article 45, apartat 4 i següents, de l'esmentada Llei 42/2007, de 13 de desembre, i les normes reglamentàries estatals i autonòmiques que el despleguen.  
  
  
Secció sexta  
Protecció del paisatge  
  
Article 26. Impacte paisatgístic  
1. Se consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats que per les seues característiques puguen generar un important impacte paisatgístic haura de realitzar-se de manera que se'n minimitze l'efecte negatiu sobre el paisatge. Amb esta finalitat, s'ha d'evitar especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual.  
2. En tot cas, les instal·lacions hauran d'incorporar les mesures de camuflament i mimetització necessàries perquè s'integren en el paisatge.  
3. L'Ajuntament de Tuéjar tindrà en compte, quan emeta informe sobre els projectes o els autoritze, els efectes de la seua realització sobre els valors paisatgístics.  
4. Les pistes i camins forestals i rurals, àrees tallafocs i infraestructures de qualsevol tipus que s'autoritzen, seran realitzades atenent la seua màxima integració en el paisatge i el mínim impacte ambiental.  
  
5. S'ha de protegir el paisatge al voltant d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural, i per a això s'han d'establir perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.  
  
Article 27. Publicitat estàtica  
1. Es prohibix, amb caràcter general, la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori com sobre les edificacions.  
2. En el paratge natural municipal s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que per les seues dimensions, disseny i col·locació estiguen adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len, com també tots els de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i la gestió de l'àmbit territorial objecte del pla especial.  
  
  
Secció sèptima  
Protecció del patrimoni cultural  
  
Article 28. Patrimoni cultural  
1. La Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, establix que el patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural. També formen part del patrimoni cultural valencià, com a béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, coneixements, tècniques, pràctiques i usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana. Així mateix, formen part d'este patrimoni, com a béns immaterials, les expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i en especial aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià. Els béns immaterials de naturalesa tecnològica que constituïsquen manifestacions rellevants o fites d'evolució tecnològica de la Comunitat Valenciana són, així mateix, elements integrants del patrimoni cultural valencià.  
  
2. La protecció del patrimoni cultural en l'àmbit del pla especial, en totes les seues manifestacions, es regirà d'acord amb el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, i la seua modificació per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, i, en el cas concret del Bé d'Interés Cultural de la Peña Cortada, pel Decret 159/2004, de 3 de setembre, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de monument, l'aqüeducte de Peña Cortada de Tuéjar, Chelva, Calles i Domeño.  
3. Els elements i els conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turisticorecreatius, sempre que estos no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals i després de l'obtenció prèvia de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
4. Si amb motiu de la realització de reformes, demolicions, transformacions o excavacions en immobles no compresos en zones arqueològiques o paleontològiques, o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica, apareixen restes d'esta naturalesa o indicis de la seua existència, el promotor, el constructor i el tècnic director de les obres estan obligats a suspendre immediatament els treballs i comunicar la troballa en els termes preceptuats en l'article 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, el règim de la qual s'aplicarà íntegrament. Si es tracta de béns mobles, la conselleria competent en matèria de cultura, en el termini de deu dies des del moment que tinga coneixement de la troballa, podrà acordar la continuació de les obres, amb la intervenció i vigilància dels servicis competents, i establirà el pla de treball. O bé, quan ho considere necessari per a la protecció del patrimoni arqueològic o paleontològic i, en tot cas, quan la troballa faça referència a restes arqueològiques de construccions històriques o artístiques o a restes i vestigis fòssils de vertebrats, prorrogarà la suspensió de les obres i determinarà les actuacions arqueològiques o paleontològiques que s'hagen de realitzar. En qualsevol cas, assabentarà de la seua resolució a l'Ajuntament de Tuéjar. La suspensió no podrà durar més del temps imprescindible per a la realització de les actuacions mencionades. Seran aplicables les normes generals sobre responsabilitat de les administracions públiques per a la indemnització, si és el cas, dels perjuís que la pròrroga de la suspensió puga ocasionar.  
  
  
Secció octava  
Protecció de les vies pecuàries  
  
Article 29. Conservació i defensa de les vies pecuàries  
1. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar a les vies pecuàries haurà de complir el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
2. En aplicació de l'article 5 de la Llei 3/1995, de 23 de març, la classificació, delimitació, amollonament o qualsevol altre acte relacionat amb estes correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient, la qual ha de vetlar pel seu manteniment com a espai d'ús públic.  
3. S'ha de fomentar la designació d'interés natural de la via pecuària present en l'àmbit del pla especial, d'acord amb el que establix l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Secció novena  
Protecció de coves i elements d'interés geològic  
  
Article 30. Protecció de coves i elements d'interés geològic  
  
1. Es consideren d'especial protecció tots aquells elements de singular interés geològic i geomorfològic, així com les coves i avencs presents dins de l'àmbit del paratge.   
2. En general, este pla està subjecte al que dispose la legislació sectorial que s'aplique a cada un dels elements considerats dins d'este article.  
3. Per a les coves i avencs presents en l'àmbit del paratge caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i va aprovar el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana. En especial, s'han de respectar els perímetres de protecció esmentats en l'article 9 de l'esmentat Decret 65/2006, de 12 de maig.  
  
CAPÍTOL II  
Normes sobre regulació d'activitats i infraestructures  
  
Secció primera  
Activitats extractives i mineres  
  
Article 31. Activitats extractives i mineres  
Es prohibix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del pla especial.  
  
Secció segona  
Activitats agràries  
  
Article 32. Concepte  
Als efectes del pla especial, es consideren agrícoles les activitats relacionades directament amb l'explotació econòmica dels recursos vegetals cultivats per mitjà de l'ús de mitjans tècnics i instal·lacions que no suposen, ni tinguen com a conseqüència, la transformació del seu estat o característiques essencials.  
  
Article 33. Tipus de cultius i incompatibilitats  
1. Es consideren compatibles, en l'àmbit del pla especial, el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'este.  
2. En la zona de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, s'ha de conservar la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals.  
3. Es prohibix l'ampliació de la superfície de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrícola. El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu únicament podrà efectuar-se sobre estes àrees.  
  
4. Als efectes previstos en l'apartat anterior, no es consideren sotmesos a l'activitat agrícola els terrenys el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a deu anys o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.  
5. Es prohibix, amb caràcter general, les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel.  
  
Article 34. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries  
1. Es prohibix, amb caràcter general, tot tipus d'edificació de nova planta, així com construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.), o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).  
  
2. Les construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària existents en el moment de l'aprovació d'estes normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada per estes.  
  
  
Article 35. Productes fitosanitaris  
S'ha de vetlar perquè, en les parcel·les agrícoles limítrofes al paratge, l'ús de productes fitosanitaris s'ajuste a les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, les limitacions i les condicions establits pels organismes competents.   
  
Secció tercera  
Activitats ramaderes  
  
Article 36. Concepte i règim general d'ordenació  
1. Es consideren ramaderes les activitats relacionades amb l'explotació, cria, reproducció i aprofitament de les espècies animals. Amb caràcter general, l'exercici d'esta activitat estarà sotmesa a les normes i plans sectorials que hi siguen aplicables.  
2. L'aprofitament de pastures en el domini públic hidràulic requerirà l'autorització prèvia administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Estes autoritzacions estaran subjectes al que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'Aigües, i el Reglament vigent de Domini Públic Hidràulic.  
3. Amb caràcter general, es considera autoritzable el pasturatge extensiu dins de l'àmbit del pla especial. L'exercici d'esta activitat se sotmetrà a les normes i als plans sectorials que hi siguen aplicables.  
4. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals s'haurà de realitzar, almenys, tenint en compte les condicions següents:  
  
a) Delimitació d'àrees fitades.  
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.  
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.  
d) En tot cas, les activitats ramaderes hauran de ser compatibles amb els usos didàctics i recreatius del paratge.  
5. Segons el que establix l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'establixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge, almenys, durant els cinc anys posteriors a este.  
Article 37. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes  
1. Queden prohibides les construccions ramaderes de nova planta en l'àmbit del paratge. Esta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara mallades, corrals i dormidors.  
  
2. Les construccions i les instal·lacions ramaderes existents en el moment de l'aprovació d'estes normes podran continuar exercint l'activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada.  
  
Secció quarta  
Gestió forestal  
  
Article 38. Gestió del terreny forestal   
1. Als efectes del pla especial, es consideren forests o terrenys forestals els així definits en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. El Consell promourà la declaració d'utilitat pública, als efectes previstos en la legislació forestal, dels terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit del pla que no tinguen encara esta consideració.  
3. Es promourà la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació entre la conselleria amb competència en matèria forestal i l'Ajuntament de Tuéjar o propietaris particulars de terrenys forestals, per a la realització de labors de reforestació i regeneració, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties, i de prevenció d'incendis.  
  
Article 39. Repoblació forestal  
Sense perjuí del que disposa l'article 21 d'esta normativa, la repoblació de terrenys forestals haurà d'ajustar-se a les normes i als plans sectorials que hi siguen aplicables.  
Les plantacions en el domini públic hidràulic requerirà l'autorització prèvia administrativa de l'organisme de conca. Estes autoritzacions estaran subjectes al que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, i el Reglament Vigent de Domini Públic Hidràulic  
  
  
Article 40. Aprofitaments forestals  
1. Es consideren, als efectes d'este PE, com a aprofitaments forestals, la fusta, els productes de la tria, llenya, escorces, pastures, fruits, llavors, plantes aromàtiques, plantes medicinals i condimentaries, bolets i la resta de productes que es generen en els terrenys forestals. Estos aprofitaments requeriran l'autorització de la conselleria competent en matèria forestal, sense perjuí del que disposa l'article 20 d'esta normativa.  
L'aprofitament de la vegetació arbòria o arbustiva en el domini públic hidràulic requerirà l'autorització prèvia administrativa de l'organisme de conca. Estes autoritzacions estaran subjectes al que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.  
2. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del paratge natural municipal hauran d'ajustar-se al que disposen les normes i els plans sectorials d'aplicació.  
3. Es prohibix, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.  
4. L'aprofitament de pastures i recursos cinegètics podrà limitar-se quan se'n puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o hi hajan arbres jóvens, especialment en zones repoblades o en procés de regeneració.  
5. D'acord amb el que disposa l'article 82 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, l'extracció de productes forestals es realitzarà exclusivament a través de vies prèviament autoritzades per la conselleria competent en matèria forestal.  
  
Article 41. Silvicultura  
1. En l'àmbit del paratge s'hauran d'aplicar tècniques silvícoles tan poc agressives com siga possible per a millorar la biodiversitat i multifuncionalitat de l'ecosistema forestal, i evitar, amb caràcter general, les acumulacions innecessàries de combustible a la forest.  
2. En la planificació de les intervencions es tendirà a la formació de masses que protegisquen el sòl adequadament i, al mateix temps, que tinguen una estructura amb discontinuïtat horitzontal i vertical de combustible per a reduir el risc d'incendis.  
3. Les intervencions seran disperses, mai contínues, i que afecten àrees de xicoteta extensió.  
  
Article 42. Incendis forestals  
1. En general i en matèria d'incendis forestals, el pla especial està subjecte al que determine la legislació sectorial específica en la matèria.  
2. En particular, s'establiran les mesures necessàries per al manteniment de les infraestructures de prevenció i extinció d'incendis, com ara la neteja dels tallafocs, el manteniment de les pistes, la construcció de basses, etc.  
3. Sense perjuí del que disposa la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, el Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, en l'article 4 establix que els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no es podran destinar al pasturatge, almenys, en els cinc anys següents.  
4. Tant en el pla local de prevenció d'incendis forestals, preceptiu per l'article 138 del Reglament de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, com en el pla d'actuació municipal davant del risc d'incendis, regulat en el Decret 163/1998, de 6 d'octubre, del Consell, que afecten el paratge, hauran de considerar este espai com una àrea d'especial protecció i prioritat de defensa, a què es fa referència en l'article 140 del dit Decret 98/1995, de 16 de maig.  
  
Secció quinta  
Activitat cinegètica  
  
Article 43. Normes generals  
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del pla especial, la qual queda subjecta als períodes i les condicions establits en la legislació sectorial específica i els articles següents.  
2. En particular, la caça està permesa en aquells terrenys que actualment complixen les condicions legals establides per a esta activitat.   
  
  
Article 44. Ordenació cinegètica   
1. En general i en matèria d'ordenació cinegètica, el pla especial està subjecte al que disposa la legislació sectorial aplicable.   
2. Sense perjuí del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de caça podrà determinar, en l'àmbit del pla, si així ho requerix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.  
3. L'ús cinegètic del paratge haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius d'este.  
  
Secció sexta  
Activitat pesquera i altres aprofitaments piscícoles  
  
Article 45. Marc normatiu de l'activitat pesquera  
1. L'activitat pesquera està regulada, amb caràcter general, en la Llei de Pesca Fluvial, de 20 de febrer de 1942, i en el seu Reglament de 6 d'abril de 1943, així com en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat (articles 62 i 64).   
2. Dins d'este marc legislatiu, la conselleria competent en matèria de pesca continental aprova ordes anuals sobre els períodes hàbils i les normes generals relacionades amb la pesca en aigües continentals de la Comunitat Valenciana, i definix les espècies de pesca permesa, les limitacions i les prohibicions de caràcter general i altres aspectes de l'activitat. Estes disposicions regulen, amb caràcter general, l'activitat pesquera en l'àmbit del paratge.  
3. L'ús piscícola del paratge haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius d'este.  
  
  
Secció sèptima  
Apicultura  
  
Article 46. Normes generals  
1. Els aprofitaments apícoles es consideren autoritzables en tot l'àmbit del paratge, sempre que es complisquen les disposicions del Reial Decret 209/2002, de 22 de febrer, pel qual s'establixen normes d'ordenació de les explotacions apícoles.  
2. En el cas que els ruscos provoquen molèsties significatives o riscos per a l'ús públic, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà disposar-ne el trasllat a un altre emplaçament que no tinga estos inconvenients, o bé la retirada definitiva del paratge natural municipal.  
  
Secció octava  
Activitat industrial  
  
Article 47. Activitat industrial  
Per considerar-se incompatible amb els objectes de protecció d'este pla, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus, incloent-hi les instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes primaris.  
  
Secció novena  
Ús públic del paratge natural municipal  
  
Subsecció primera  
Pla d'ús públic del paratge natural municipal  
  
Article 48. Pla d'ús públic del paratge natural municipal  
1. Es fomentarà l'elaboració d'un pla d'ús públic del paratge natural municipal que contindrà les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyança dels valors ambientals i culturals del paratge, efectuades tant per iniciativa pública com privada o mixta.  
2. L'ús públic del paratge haurà d'estar d'acord amb els usos permesos en sòl no urbanitzable protegit segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, en especial, en relació amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del pla especial.   
3. L'elaboració del pla d'ús públic comportarà la realització dels corresponents estudis en què s'avalue la incidència que el desenrotllament d'este tipus d'activitats puga tindre sobre els valors naturals que van motivar la declaració del paratge natural municipal, a fi d'evitar-hi impactes negatius.  
4. El pla d'ús públic esmentat haurà de contindre necessàriament la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya com ara senderisme, cicloturisme, etc., en l'àmbit del paratge. A este efecte, establirà els llocs i els períodes en què es podran desenrotllar estes activitats sense perjuí per als valors naturals del paratge. S'ha d'ajustar, en tot cas, al que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural, o a la legislació vigent en matèria de senderisme i esports de muntanya.  
5. El pla d'ús públic ha d'establir una ordenació i zonificació detallada a fi de regular les activitats de recreació concentrades i les activitats esportives establides en els articles 52 i 55 respectivament.  
  
6. El pla d'ús públic determinarà i senyalitzarà, si és el cas, les vies d'accés al paratge, les zones aptes per a l'aparcament i els camins no transitables per vehicles. De la mateixa manera, vetlarà perquè es creen i es mantinguen les condicions d'accessibilitat necessàries per a assegurar un gaudi ple per part de tota la ciutadania, incloses les persones que patixen algun tipus de discapacitat. Inclourà també un pla de recollida de residus i neteja de les zones d'esplai.  
7. El pla d'ús públic del paratge es complementarà amb actuacions de promoció i conscienciació social sobre els seus aspectes ambientals.  
  
8. El pla d'ús públic del paratge natural municipal definirà aquells trams del riu en què s'establisca una prohibició expressa del bany. Estes zones que han de quedar senyalitzades convenientment.   
9. El pla d'ús públic l'aprovarà l'Ajuntament de Tuéjar, amb l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Abans de la seua aprovació es demanaran els informes necessaris a fi de garantir la seguretat i la integritat de les persones davant del risc d'incendi, i s'adoptaran les mesures que establisquen els òrgans competents.  
  
  
Subsecció segona  
Activitats hostaleres i recreatives vinculades a construccions  
  
Article 49. Campaments de turisme o càmpings  
1. A causa de la proximitat al paratge d'un equipament turístic d'estes característiques que oferix este servici, es prohibixen els càmpings i els campaments de turisme públics i privats en tot l'àmbit del paratge natural municipal.  
2. Excepcionalment, s'hi permetrà la instal·lació de tendes de campanya en les zones habilitades, dins de l'àmbit del paratge natural municipal, per breus períodes de temps, amb l'autorització prèvia de l'Ajuntament de Tuéjar.  
  
Article 50. Activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions  
1. Només es permetran en les àrees preparades a este efecte.  
2. Tindran la consideració d'equipaments públics i seran explotades directament o indirectament per l'Ajuntament de Tuéjar, amb l'aplicació de mesures correctores en matèria de contaminació acústica, eliminació de barreres arquitectòniques i d'espectacles públics, seguretat i higiene.  
  
  
Article 51. Instal·lacions i adequacions  
Sense perjuí del que disposa l'article 27 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, les activitats i les instal·lacions turístiques, recreatives, esportives, d'oci i d'esplai queden subjectes, amb caràcter general i d'acord amb les prohibicions i cauteles assenyalades en les normes particulars del pla especial, a les determinacions següents: les instal·lacions de caràcter recreatiu s'hauran de recolzar preferentment sobre construccions preexistents, i evitar, en la mesura que siga possible, les edificacions de nova planta. La reconversió haurà de resoldre adequadament la depuració dels abocaments i la gestió dels residus sòlids.  
  
Subsecció tercera  
Activitats recreatives no vinculades a construccions  
  
Article 52. Esplai concentrat  
L'esplai concentrat es definix com el que es desplega en un espai habilitat per a activitats recreatives, dotat amb equipaments d'escassa entitat com taules, bancs i papereres.  
Es produirà exclusivament en les zones habilitades a este efecte, sempre que no produïsca minva en els valors naturals i paisatgístics existents a la zona.  
  
Article 53. Circulació motoritzada en el paratge  
1. Amb caràcter general, respecte d'això, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 8/2008, de 25 de gener, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana.  
2. En particular, es prohibix la circulació motoritzada fora de les carreteres i els camins agrícoles i forestals del paratge, excepte en els casos següents:   
a) Vehicles autoritzats per l'Ajuntament de Tuéjar.  
b) Vehicles amb fins d'aprofitament agrari i aquells destinats a la realització de treballs de conservació i regeneració de la vegetació, i manteniment de llits de riu i gestió dels recursos hídrics.  
  
c) Vehicles de les Administracions Públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servici o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, servicis públics, etc.  
d) Vehicles que realitzen servicis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.  
e) Vehicles de les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat.  
3. L'Ajuntament de Tuéjar podrà limitar l'accés al públic de determinades àrees quant a la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna, o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals o culturals que es motiven justificadament.  
  
Article 54. Acampada lliure  
Es prohibix l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge natural municipal.   
  
Article 55. Activitats esportives organitzades  
1. Amb caràcter general, respecte d'això, caldrà ajustar-se al que disposen el Decret 8/2008, de 25 de gener, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana, i el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural.  
2. Qualsevol activitat esportiva organitzada per entitats públiques o privades fora dels espais habilitats per a esta finalitat en l'àmbit del paratge requerirà l'autorització prèvia de l'Ajuntament de Tuéjar.  
3. Està permesa la realització d'esports dels particulars que no requerisquen la utilització d'elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora present en la zona.  
4. Estes activitats s'exerciran sempre que no produïsca minva en els valors naturals i paisatgístics existents a la zona.  
5. Es prohibix, amb caràcter general, la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quads i semblants.  
  
Secció deu  
Urbanisme i edificació  
  
Article 56. Urbanisme  
El pla especial, als efectes urbanístics, qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit-paratge natural municipal.   
  
Article 57. Edificació   
1. Sense perjuí del que establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, es prohibix la construcció d'edificacions de nova planta, amb les excepcions següents: les edificacions que es puguen preveure com a equipament públic i edificacions destinades a servicis públics relacionats amb la gestió del paratge o amb les activitats de gestió dels recursos ambientals, sempre que s'adapten als requisits establits en el planejament general o es tracte d'instal·lacions portàtils o desmuntables.   
2. Amb caràcter general, es permet en tot l'àmbit del paratge la rehabilitació o la reconstrucció d'edificacions preexistents, per a la qual cosa s'hauràn de respectar, el disseny i la composició, de les característiques arquitectòniques tradicionals, i posar especial atenció a harmonitzar els sistemes de coberta, cornisa, posició de forjats, ritmes, dimensions de buits i massissos, composició, materials, color extern i detalls constructius. A fi de garantir l'adaptació paisatgística adequada d'estes edificacions al seu entorn, podrà exigir-se l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi on es localitzen, incloent-hi la utilització de documents gràfics.  
3. Les obres que es duguen a terme en construccions o edificacions catalogades s'ajustaran al que establix el pla general.  
  
  
Secció onze  
Infraestructures  
  
Article 58. Normes generals sobre les obres d'infraestructures  
1. Per norma general, no es permet la instal·lació de noves infraestructures en l'àmbit del paratge, sense perjuí del que establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, en el cas que calga la realització de noves infraestructures que travessen el paratge natural municipal a causa de la seua particular fisonomia, com ara esteses elèctriques, de telecomunicacions o infraestructures viàries, s'optarà per aquelles solucions que, des del punt de vista ambiental, causen menor impacte sobre l'espai, i caldrà l'obtenció de l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen d'aplicació amb caràcter sectorial.  
  
2. La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus s'haurà d'ajustar a més de les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als requisits genèrics següents:  
a) Els traçats i els emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació o el rebliment de les aigües, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.  
  
b) Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i quan s'acaben les obres caldrà restaurar el terreny i la coberta vegetal. Així mateix, s'ha d'evitar la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.  
  
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que s'assenyalen específicament per a la realització d'infraestructures s'hauran d'obtindre, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència urbanística.  
  
d) Queda estrictament prohibit el depòsit i l'abocament de residus, tant líquids com sòlids, durant la realització de qualsevol infraestructura, siga quina siga la seua naturalesa i origen.  
  
Secció dotze  
Plans d'acció territorial  
  
Article 59. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana  
1. Respecte d'això, caldrà ajustar-se al que establix el pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, que qualifica com a «zona exterior residual» la zona més pròxima a la CV-35 i com a «zona apta amb compliment de prescripcions en l'estudi d'impacte ambiental» la resta de l'àmbit del paratge.   
2. A causa de l'aprovació per acord del Consell de l'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana, en el qual s'establix la nova designació de la zona ZEPA, denominada Alto Túria y Sierra del Negrete, i que engloba la totalitat del paratge natural municipal, este quedaria qualificat com a zona no apta, segons el que estipula l'article 21 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana.  
  
Article 60. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana  
Respecte d'això, caldrà ajustar-se al que establix el pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprovat mitjançant l'Acord de 28 de gener de 2003, del Consell, el qual classifica dins del nivell de risc d'inundació 6 el sud del pla especial.  
  
Secció tretze  
Activitats d'investigació  
  
Article 61. Promoció de les activitats d'investigació  
1. Amb independència del potencial ús públic del paratge com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició de manera ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament de Tuéjar, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient, per a una millor gestió i administració de l'espai protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.  
  
2. Estes activitats podran realitzar-se, atenent les seues característiques i els seus requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les Administracions Públiques competents o per mitjà de les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. En este sentit, se subscriuran, amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques els convenis o acords de col·laboració necessaris.  
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del paratge natural municipal són les següents, en relació oberta que podrà adaptar-se a les necessitats de la gestió de l'espai protegit:  
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctona.  
  
b) Desenrotllament de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de flora i fauna considerats d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, així com sobre les condicions per a la recuperació o millora dels seus hàbitats.  
c) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el medi humà tradicional del paratge.  
d) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: jurídica, administrativa i econòmica.  
e) Mètodes de gestió de l'ús públic del paratge, des dels punts de vista tècnic, sociològic, econòmic i empresarial.  
4. L'Ajuntament de Tuéjar facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge.  
  
  
Article 62. Autoritzacions  
Sense perjuí del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'esta normativa, s'establix el règim específic següent per a la realització, per persones o entitats alienes a l'Ajuntament de Tuéjar o a la conselleria competent en matèria de medi ambient, d'activitats o projectes d'investigació que tinguen per objecte els recursos ambientals i culturals del paratge natural municipal:  
1. Les actuacions que afecten directament o indirectament la flora, fauna o els hàbitats protegits requeriran l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Amb esta finalitat, la persona o entitat que haja de realitzar l'activitat investigadora adjuntarà a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació que es desenrotllarà.  
2. Les autoritzacions podran contindre condicions o restriccions per a l'execució del projecte. És possible la revocació si les investigacions s'aparten del que establix la memòria del projecte presentat, o si les labors d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.  
3. La persona o l'entitat que haja de realitzar l'activitat investigadora ha d'informar l'Ajuntament de Tuéjar a l'inici dels estudis o treballs i una vegada conclosos presentarà un informe sobre els resultats, com també sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En el cas que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte haurà d'aportar un exemplar de la publicació.  
4. Les autoritzacions atorgades per a l'anellatge científic d'aus no exclouen la necessitat que l'anellador obtinga els permisos corresponents dels particulars, si és el cas.  
5. Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que, per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no requerixen autorització prèvia, hauran de comunicar a l'Ajuntament de Tuéjar, no obstant això, l'existència del projecte, i li hauran de facilitar l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge.  
  
TÍTOL III  
Normes particulars de regulació d'usos i activitats  
  
CAPÍTOL I  
Concepte i aspectes generals  
  
Article 63. Concepte  
1. A l'efecte de particularitzar les normes protectores establides per mitjà del PE, s'han distingit, en l'àmbit del paratge natural municipal, les zones següents, a fi de definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora:  
a) Àrea forestal.  
b) Microreserva de flora.  
2. Les determinacions inherents a estes categories de protecció constituïxen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i les activitats permeses i prohibides pel pla especial.  
  
Article 64. Interpretació  
1. En tot allò no regulat en esta normativa particular seran aplicables les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.  
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.  
  
CAPÍTOL II  
Àrea forestal  
  
Article 65. Caracterització  
1. Es tracta d'una zona d'alt valor natural on la vegetació proporciona un lloc idoni per als ecosistemes i recer d'un ampli espectre d'espècies faunístiques d'interés ecològic. Inclou també les moles i tallats que alberguen gran valor per a les espècies rupícoles i que estan catalogades com a zona de protecció de rapaces.   
2. Els objectius plantejats per a esta categoria de protecció es poden sintetitzar en:  
a) Preservar la qualitat ambiental.  
b) Conservar la vegetació existent, potenciar-la i regenerar-la de manera natural.  
c) Mantindre els processos ecològics essencials i la diversitat biològica del paratge.  
d) Conservar i restaurar les fites paisatgístiques existents.  
3. Plantejar estos objectius comporta, necessàriament, una limitació de les possibilitats d'ús públic, per tant es permeten únicament aquells usos compatibles amb els objectius proposats.  
  
Article 66. Localització  
1. Comprén la major part de l'àmbit del paratge natural municipal. Engloba la massa boscosa de pineda, els tallats i les moles que conformen la vall del riu Tuéjar, les parcel·les de cultiu existents en el paratge i el llit del riu.  
2. Este espai queda assenyalat i delimitat en els corresponents plànols d'ordenació del pla especial.  
  
Article 67. Usos permesos  
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals i culturals i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.  
2. Queden específicament permesos els usos següents:   
a) Tractaments de millora i conservació de la vegetació, com ara atencions culturals i neteges, eliminació selectiva de matoll i espècies al·lòctones i, en especial, mesures per a aconseguir la regeneració natural.  
  
b) Els usos i les actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'este espai o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreativonaturalístiques. S'inclouen actuacions i adequacions didacticonaturalístiques de caràcter extensiu, com ara marcatge i senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visitables o miradors.  
c) Repoblació forestal, en especial del bosc de ribera, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria forestal.  
d) Instal·lacions provisionals per a l'execució d'obres públiques. Prèviament a l'obtenció de la llicència urbanística requeriran l'informe favorable de la conselleria competent en matèria forestal.  
e) Sense perjuí del que disposa l'article 20 d'esta normativa, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, espàrrecs, mores, etc., sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria forestal puga establir quan resulte perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o fauna. En qualsevol cas, queda prohibida l'arrancada de la planta, la qual s'ha de recol·lectar per mitjà de tallada.  
  
f) Infraestructures de defensa contra incendis forestals i, si és el cas, les obres de captació d'aigües que s'hi destinen. Prèviament a l'obtenció de la llicència urbanística haurà de disposar amb l'autorització de la conselleria competent en matèria forestal.  
g) Construcció i condicionament de pistes i camins forestals destinats exclusivament a la lluita contra incendis forestals, sempre que hagen sigut previstos en el pla de prevenció d'incendis, tal com preveu l'article 55 de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
h) L'activitat cinegètica tal com es preveu en les disposicions de les normes generals de regulació d'usos i activitats del pla especial.  
  
i) L'activitat piscícola, segons el que recull la normativa general del pla especial.  
j) Les competicions de bicicleta de muntanya, organitzades anualment pel club de bicicleta de muntanya MTB Tuéjar, sempre que es comprove que no s'induïx a processos de degradació en entorns naturals de forests i espais forestals o per motius de protecció de la flora i la fauna, i, en este cas, es revisarà el traçat de l'itinerari en els trams que coincidisquen amb l'àmbit del paratge natural municipal.  
  
Article 68. Usos prohibits  
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació del medi o dificulten el desenrotllament dels usos permesos. En especial, es prohibixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a la millora i conservació de la riquesa biològica de la zona o a l'exercici d'activitats científiques i naturalístiques.  
2. Queden específicament prohibits en estos espais:  
a) Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres per a l'explotació dels recursos miners.  
b) Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus, excepte el que s'ha s'ha previst en l'article 58 de la normativa del pla especial.  
c) Instal·lacions de caràcter turisticorecreatiu, excepte les adequacions didacticonaturalístiques previstes en l'article anterior.  
d) Suports de publicitat exterior de qualsevol tipus, així com qualsevol forma de publicitat, excepte indicadors de caràcter institucional destinats a proporcionar informació sobre la zona, sense que suposen deteriorament del paisatge.  
e) Obres o magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, incloent-hi hivernacles i infraestructures de servici, així com instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes forestals.  
f) Infraestructures de qualsevol tipus, excepte les directament vinculades a la prevenció i control d'incendis forestals o destinades al servici d'edificacions o instal·lacions permeses, les previstes en les normatives sectorials, així com aquelles destinades a l'interés general.   
  
g) Instal·lacions esportives de qualsevol tipus, excepte les relacionades amb el desenrotllament de les dos competicions de bicicleta de muntanya esmentades anteriorment, així com activitats esportives que impliquen la utilització de vehicles de motor.   
h) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o paisatge.  
  
i) L'ús del foc amb qualsevol finalitat en tot l'àmbit, així com tirar mistos, puntes de cigarret, etc.  
j) Campaments de turisme o càmping.  
  
CAPÍTOL IV  
Microreserva de flora  
  
Article 69. Caracterització  
1. La microreserva de flora de Riberas del Río Tuéjar, amb una superfície 5,73 hectàrees, va ser declarada per l'Orde de 22 d'octubre de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es van declarar 22 microreserves vegetals a la província de València.   
2. Les espècies prioritàries són: Salix atrocinerea, Salix eleagnos ssp. angustifolia, Tamarix gallica, Populus nigra, Juniperus phoenicea, Teucrium thymifolium i Odontites viscosus ssp. australis.  
Així mateix, les unitats de vegetació prioritària són els matolls riberencs termomediterranis de la Nerio-Tamaricetea (codi Natura 2000:92D0), els boscos de galeria de Salix i Populus alba (Vinco difformis - Populetum albae) (codi Natura 2000: 92A0) i les comunitats de penyals calcaris (Teucrion buxifolii) (codi Natura 2000: 8210).  
  
  
Article 70. Localització  
La microreserva queda delimitada pel polígon els vèrtexs del qual tenen les coordenades UTM següents sobre el fus 30 (European Datum):  
  
  
Vèrtex X Y  
1 668049 4406521  
2 668131 4406486  
3 668129 4406307  
4 668299 4406004  
5 668373 4405856  
6 668334 4405809  
7 668137 4405826  
8 668096 4405834  
9 668003 4405713  
10 668027 4405694  
11 667983 4405661  
12 667953 4405729  
13 668074 4405881  
14 668178 4405916  
15 668310 4405856  
16 668326 4405908  
17 668115 4406268  
  
  
Article 71. Actuacions de conservació  
1. Instal·lació de cartell informatiu amb recomanacions.  
2. Cens i seguiment de l'espècie Salix atrocinerea.  
3. Mostreig fitosociològic de les unitats de vegetació prioritàries.  
  
4. Eliminació progressiva d'aquells xops que estiguen malalts o morts i de les robínies i moreres, a fi de naturalitzar la zona i recuperar progressivament el bosc de ribera. Les robínies i moreres que presenten port arbori seran reubicades en zones de jardins o àrees recreatives que presenten condicions adequades.  
5. Regeneració de l'hàbitat típic de ribera amb reintroducció de les espècies següents: Salix eleagnos spp. angustifolia, Salix atrocinerea, Salix alba, Populus alba, Nerium oleander, Myrtus communis, Lysimachia ephemerum, Lythrum salicaria, Dorycnium rectum, Epilobium hirsutum i Iris pseudacorus.  
6. En la zona més allunyada de la ribera on es troba la població de Sequoia sempervirens, s'introduiran les espècies Acer granatense i Fraxinus angustifolia per tal de naturalitzar la zona i incrementar la biodiversitat.  
7. Cens i seguiment de Sequoia sempervirens, a fi d'estudiar els factors que en van ocasionar la desaparició (en la regió mediterrània van existir en el pliocé inferior) i que en l'actualitat continuen influint.  
  
8. Amb l'objecte d'impedir l'estacionament de vehicles en l'interior de la microreserva, es col·locarà una tanca de pals de fusta units amb cordes.  
  
Article 72. Limitacions d'usos  
1. No es podrà realitzar en la microreserva qualsevol activitat que comporte una remoció del substrat o un dany a les plantes, inclosa la recol·lecció de qualsevol tipus de material vegetal que tinga una finalitat diferent de la científica.  
2. Queda prohibit l'abocament de runes en l'interior de la microreserva.  
3. A fi d'evitar els processos erosius, l'accés a la microreserva queda restringit als camins ja existents. No es podran aparcar vehicles en l'interior de la microreserva.   
TÍTOL IV  
Normes per a la gestió del paratge natural municipal  
  
Article 73. Règim general  
1. L'administració i gestió del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar correspon a l'Ajuntament de Tuéjar.  
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'Ajuntament de Tuéjar l'assistència tècnica necessària i l'assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.  
3. El règim de gestió del paratge atendrà el marc establit amb caràcter genèric per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, així com les determinacions específiques que establix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.  
  
4. La gestió del paratge, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i servicis, podrà delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat. Esta gestió també podrà encarregar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.  
5. L'Ajuntament de Tuéjar podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local, l'Administració general de l'Estat, a través del ministeri competent en matèria de medi ambient o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, les universitats i centres d'investigació i del sector privat, com ara una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.  
  
Article 74. Consell de participació  
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar, segons el que establix el decret de declaració del paratge, d'acord amb el que preveu l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.  
  
  
TÍTOL V  
Mecanisme de finançament  
  
Article 75. Règim general  
1. El finançament del paratge natural municipal anirà a càrrec de l'Ajuntament de Tuéjar.  
2. L'Ajuntament de Tuéjar habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.  
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar en el manteniment del paratge natural municipal.  
  
TÍTOL VI  
Règim sancionador  
  
Article 76. Règim sancionador  
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí del que és exigible en via penal, civil o de qualsevol altre orde en què es puga incórrer.  
  
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7118, del 25-09-2013 (2013/9240)

DECRETO 125/2013, de 20 de septiembre, del Consell, por el que se declara paraje natural municipal el enclave denominado Nacimiento del Río Tuéjar, en el término municipal de Tuéjar.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2013/09/20/125/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   7118

Fecha DOGV
:   25-09-2013

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2013/9240

CVE


Fecha del documento
:   20-09-2013

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [municipio](javascript:void(0))

DECRETO 125/2013, de 20 de septiembre, del Consell, por el que se declara paraje natural municipal el enclave denominado Nacimiento del Río Tuéjar, en el término municipal de Tuéjar. [2013/9240]  
PREÁMBULO  
  
Caracterizado por un profundo valle labrado por el río que le da nombre, el Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar se encuentra situado en las estribaciones del macizo de Javalambre y, por tanto, en uno de los territorios más agrestes de la provincia de Valencia. La accidentada orografía y la escasez de afecciones al entorno, junto al atractivo de estar surcado por un río de cristalinas aguas, convierten a este espacio protegido en uno de los más bellos y mejor conservados de la comarca de Los Serranos.  
El nacimiento del río Tuéjar se produce gracias al aporte de un gran manantial y a las aguas que recoge, muy cerca ya de los límites con la provincia de Teruel, de las ramblas de Arquela y de Ahíllas. Los antiguos pobladores ya conocían la bondad del nacimiento, de modo que construyeron el azud que permite captar parte del agua para trasladarla hasta la fértil huerta tuejana.  
El paraje concentra una amplia variedad de ecosistemas: en las inmediaciones de la rambla del río se encuentra un bosque de ribera bien desarrollado con ejemplares arbóreos de chopos (Populus alba y nigra), sauces (Salix eleagnos subsp. angustifolia) y fresnos (Fraxinus angustifolia) junto a comunidades relacionadas con los lechos de cantos rodados y gravas como el adelfar (Nerium oleander) o el junqueral (Scirpus sp.); la masa forestal de pino carrasco (Pinus halepensis) predomina en las laderas del valle, en el que también aparecen ejemplares de carrasca (Quercus ilex) y madroño (Arbutus unedo); el sotobosque está conformado por especies como el brezo (Erica multiflora), el lentisco (Pistacia lentiscus), el enebro (Juniperus oxycedrus) o la sabina negral (Juniperus phoenicea) mientras que en las zonas más altas y expuestas a condiciones metereológicas más severas predominan la coscoja (Quercus coccifera) y las comunidades de labiadas o, en las mismas fisuras de la roca calcárea, la singular zapatitos de la virgen (Sarcocapnos enneaphylla).   
Esta variedad de biotopos alberga numerosas especies protegidas, entre las que destacan especies rupícolas como el águila perdicera (Hieraaetus fasciatus), el alimoche (Neoprhon percnopterus), el búho real (Bubo bubo), la chova piquirroja (Pyrrhocorax pyrrhocorax), así como especies de quirópteros de interés que colonizan las fisuras de la cárcava. En las laderas y fondo del valle están bien representadas las especies cinegéticas como el jabalí (Sus scrofa), el ciervo (Cervus elaphus), la perdiz (Alectoris rufa) o el conejo (Oryctolagus cuniculus) y sus depredadores, destacando el gato montés (Felis silvestris) y la gineta (Genetta genetta). En el río conviven especies como el mirlo acuático (Cinclus cinclus), la oropéndola (Oriolus oriolus) o los sapos corredor (Bufo calamita) y partero (Alytes obstetricans), destacando también la posible presencia de nutria (Lutra lutra). Respecto a la ictiofauna citar a la anguila (Anguilla anguilla), la trucha arcoiris (Oncorhynchus mykiss) y el cacho o madrilla (Squalius pyrenaicus).   
Tal diversidad de hábitats y especies motivó tanto la inclusión de este enclave en la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) denominada Alto Turia y Sierra del Negrete, espacio protegido que pasará a integrar la red europea de lugares protegidos denominada Red Natura 2000, como la declaración, dentro de sus límites, de la microrreserva de flora denominada Riberas del Río Tuéjar.  
A lo largo del paraje existen también numerosos elementos culturales de gran relevancia, como el Bien de Interés Cultural del acueducto de la Peña Cortada, el azud, el antiguo nevero de La Lacaba o los yacimientos arqueológicos, entre los que destacan los corrales de Silla por sus pinturas rupestres. Asimismo, los servicios e instalaciones con los que cuenta el espacio protegido permiten al visitante desarrollar numerosas actividades de esparcimiento y disfrute de la naturaleza.   
Por todo ello, y a iniciativa del Ayuntamiento de Tuéjar, en virtud de lo establecido en el artículo 49.1.10 del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establece, entre otras materias, la competencia exclusiva de la Generalitat sobre espacios naturales protegidos, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 149.1.23 de la Constitución Española, y habiéndose cumplido en el procedimiento los trámites necesarios previstos específicamente en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, así como lo dispuesto en el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre del Consell, a propuesta de la consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, y conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 20 de septiembre de 2013,  
  
DECRETO  
  
Artículo 1. Objeto  
1. Se declara Paraje Natural Municipal el espacio denominado Nacimiento del Río Tuéjar, en el término municipal de Tuéjar, estableciéndose para él un régimen jurídico de protección, de acuerdo con las normas contenidas en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
2. En razón del interés ecológico, geomorfológico, paisajístico y sociocultural del Paraje Natural Municipal, y de acuerdo con lo dispuesto en la citada Ley 11/1994 y en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, dicho régimen jurídico está orientado a proteger la integridad de los ecosistemas naturales, no admitiéndose uso o actividad que ponga en peligro la conservación de los valores que motivan su declaración.  
  
Artículo 2. Ámbito territorial  
1. El Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar, con una superficie de 600,669 hectáreas, se localiza en el término municipal de Tuéjar, en la provincia de Valencia, figurando su delimitación descriptiva y gráfica en los anexos I y II del presente Decreto, respectivamente.  
2. En caso de eventual discrepancia entre la delimitación descriptiva y la delimitación gráfica, prevalecerá la primera de ellas.  
  
Artículo 3. Administración, gestión y asesoramiento  
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal corresponde al Ayuntamiento de Tuéjar.  
2. La Dirección General competente en materia de espacios naturales protegidos designará un/a técnico de la propia Conselleria que ostente las competencias en materia medioambiental, el/la cual prestará asistencia técnica y asesoramiento en la gestión del Paraje Natural Municipal.  
  
Artículo 4. Régimen de protección  
Con carácter general, en el ámbito del Paraje Natural Municipal podrán continuar desarrollándose las actividades tradicionales compatibles con las finalidades que motivan esta declaración que no impliquen deterioro o regresión de los hábitats naturales y los suelos, excluyéndose la utilización urbanística de sus terrenos, de acuerdo con sus regulaciones específicas y lo establecido por el presente decreto y el correspondiente Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar, cuyo documento normativo consta en el anexo III del presente decreto.  
En el ámbito del Paraje Natural Municipal las competencias de las administraciones públicas se ejercerán de modo que queden preservados todos los valores geomorfológicos, ecológicos, paisajísticos y culturales del Paraje Natural Municipal, evaluando con especial atención los posibles impactos ambientales producidos como repercusión de actividades realizadas en las proximidades del ámbito protegido.  
  
Artículo 5. Plan especial de protección  
1. En virtud de lo dispuesto en el artículo 7 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, se aprueba el Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar, en el término municipal de Tuéjar.  
2. En el anexo III de este decreto se incluye la parte dispositiva del citado Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar.  
Artículo 6. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal  
1. Se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar, como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados.  
2. El Consejo de Participación estará compuesto por:  
a) Cuatro representantes elegidos, mediante Acuerdo de Pleno, por el Ayuntamiento de Tuéjar, uno de los cuales actuará como Secretario/a del Consejo de Participación.  
b) Un/a representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
c) Un/a representante de los servicios territoriales de Valencia de la consellería competente en materia de espacios naturales protegidos.  
d) Un/a representante de los servicios territoriales de Valencia de la consellería competente en materia forestal.  
e) Un/a representante de los propietarios de terrenos incluidos en el ámbito del Paraje Natural Municipal, distintos del Ayuntamiento de Tuéjar y de la Confederación Hidrográfica del Júcar, con carácter rotatorio bianual, elegido por los mismos por régimen de mayoría. En caso de no existir o renunciar a participar en dicho órgano, se sumará este puesto a la representación del grupo f).  
f) Un representante de los intereses sociales, institucionales o económicos, afectados o que colaboren en la conservación de los valores naturales a través de la actividad científica, la acción social, la aportación de recursos de cualquier clase o cuyos objetivos coincidan con la finalidad del espacio natural protegido, con carácter rotatorio bianual, elegido/a por los mismos por régimen de mayoría.  
La duración del mandato de los representantes del grupo a coincidirá con la del correspondiente período de gobierno municipal y se procederá a su designación al inicio de cada uno de estos.  
El Ayuntamiento de Tuéjar podrá proponer la modificación de la composición del Consejo de Participación para dar cabida a otros representantes de colectivos con intereses en el Paraje Natural Municipal. La modificación de la composición del Consejo de Participación deberá ser aprobada por decreto del Consell.  
3. El Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar se constituirá en el plazo de seis meses desde la declaración del Paraje. Esta constitución deberá ser comunicada por el Ayuntamiento de Tuéjar al órgano competente en materia de espacios naturales protegidos en el plazo de dos meses.  
4. Serán funciones de dicho órgano colegiado de carácter consultivo las previstas en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
5. El/la presidente/a del Consejo de Participación será nombrado/a por el Ayuntamiento de Tuéjar, mediante Acuerdo del Pleno, de entre los/as miembros del Consejo.  
6. Con objeto de establecer un funcionamiento adecuado en la actuación del Consejo de Participación, este podrá aprobar unas normas internas de funcionamiento, sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
  
Artículo 7. Medios económicos  
1. La financiación del Paraje Natural Municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Tuéjar.  
2. El Ayuntamiento de Tuéjar habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal.  
  
3. La consellería competente en materia de medio ambiente podrá participar en la financiación del Paraje Natural Municipal de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del Paraje Natural Municipal.  
  
Artículo 8. Régimen de infracciones y sanciones  
1. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al Paraje Natural Municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, y con la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que se pudiera incurrir.  
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Modificaciones del decreto  
Cualquier modificación de lo establecido en el presente decreto deberá ser aprobada a su vez por decreto del Consell, previa audiencia del Ayuntamiento de Tuéjar, que, en su momento, fue el que presentó la propuesta de declaración del Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar.  
  
Segunda. Ejecución y desarrollo  
Se autoriza a la persona titular de la consellería competente en materia de espacios naturales protegidos para que, en el marco de sus competencias, dicte lo necesario para la ejecución y desarrollo del presente decreto.  
  
Tercera. Entrada en vigor   
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Valencia, 20 de septiembre de 2013  
  
El president de la Generalitat,  
ALBERTO FABRA PART  
  
La consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente,  
ISABEL BONIG TRIGUEROS  
  
  
ANEXO I  
  
Delimitación textual del Paraje Natural Municipal   
Nacimiento del Río Tuéjar  
  
1. La delimitación del Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar viene definida por los siguientes límites:  
a) Límite norte: confluencia entre los términos municipales de Tuéjar, Titaguas, Alpuente y Chelva.  
b) Límite oeste: camino a media ladera del Alto del Gamonal, cota máxima de la umbría del Barranco de la Nieva y, finalmente, por el límite occidental del Monte de Utilidad Pública (MUP) Riberas del Río Tuéjar.  
c) Límite sur: puente de Tudela.  
d) Límite este: límite de término con el municipio de Chelva y, posteriormente, límite del Monte de Utilidad Pública (MUP) Riberas del Río Tuéjar.   
  
2. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar queda definido, según la cartografía oficial de la Dirección General de Catastro de agosto de 2012, por las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Tuéjar:  
a) Polígono 10: parcelas 571, 596, 633 (parcialmente), 635 y 9005.  
b) Polígono 31: parcelas 2, 3, 4, 5, 7, 13, 14, 16, 18, 24, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 102, 115, 116, 120, 122, 304, 305, 312 (parcialmente), 316, 928, 937 (parcialmente), 1165, 1186, 1187, 9007, 9008, 9009, 9010, 9011, 9012 y 9014.  
c) Polígono 32: parcelas 1, 6, 18, 19, 20, 36, 9001, 9002, 9004 y 9005.  
d) Polígono 33: parcelas 163, 173, 174, 175, 176, 178, 185, 192, 196, 227, 230, 245, 246, 247, 248, 249, 250, 254, 255, 409, 411, 412, 414, 418 (parcialmente), 481, 9037, 9038, 9039, 9040 y 9041.  
e) Polígono 34: parcelas 50, 90, 91, 94 y 9013.  
f) Polígono 35: parcelas 318, 319, 335, 337 y 485.  
  
3. Delimitación geográfica: el Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar queda delimitado por el polígono cuyos vértices, con sus correspondientes coordenadas, que consideran el sistema de referencia European Datum 1950 (ED 50) y el sistema cartográfico UTM (huso 30 N), se incluyen en un archivo en formato digital que se haya a disposición de quien desee consultarlo en las dependencias de la Dirección General competente en materia de espacios naturales protegidos.  
  
4. La superficie total del Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar es de 600,669 hectáreas.  
  
  
ANEXO III  
  
Parte dispositiva del Plan Especial de Protección   
del Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar,  
 en el término municipal de Tuéjar  
  
TÍTULO I  
Disposiciones generales  
  
Artículo 1. Naturaleza del Plan  
El Plan Especial (PE) se redacta al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Constituye, por tanto, uno de los Planes Especiales previstos en los artículos 177 y siguientes del Reglamento de Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell.  
  
Artículo 2. Finalidad  
El objetivo genérico por el cual se redacta este PE es el establecimiento de las medidas necesarias para garantizar la protección del Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar en razón de la conservación y mejora de la fauna y flora, así como de las singularidades culturales, paisajísticas y geológicas que presenta. El PE constituye, por tanto, el marco que regulará el régimen del espacio natural, los usos y actividades y el uso público del mismo.  
  
Artículo 3. Ámbito  
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar se corresponde parcialmente con los Montes de Utilidad Pública (MUP) denominados Monte (código identificativo V061) y Riberas del Río Tuéjar (código identificativo V1011V178), y queda definido por las parcelas catastrales del término municipal de Tuéjar recogidas en el anejo I de la Memoria Informativa del PE.  
2. Además de las parcelas relacionadas, se tienen varios enclavados que reúnen las características especificadas en el artículo 9.1 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat. Los enclavados se corresponden con los recogidos en el anejo II de la Memoria Informativa del PE, no habiendo sido incluidos en el ámbito del paraje al no disponerse del consentimiento expreso de su titular.  
A tal efecto, se considerará medida prioritaria de actuación la adquisición por parte del Ayuntamiento de Tuéjar de las citadas parcelas, para la cual, con objeto de facilitar su incorporación futura al ámbito del paraje, se establece el régimen específico desarrollado en el artículo 5.4 de la normativa del PE.   
3. Los límites del Paraje Natural Municipal son:  
a) Norte: confluencia entre los términos municipales de Tuéjar, Titaguas, Alpuente y Chelva.  
b) Este: límite de término con el municipio de Chelva y, posteriormente, límite del MUP Riberas del Río Tuéjar.   
c) Sur: puente de Tudela.  
d) Oeste: camino a media ladera del Alto del Gamonal, cota máxima de la umbría del Barranco de la Nieva y, finalmente, por el límite occidental del Monte de Utilidad Pública (MUP) Riberas del Río Tuéjar.  
4. El Paraje tiene una superficie de 600,669 hectáreas.  
  
Artículo 4. Efectos  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 42 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, el PE se ajustará a lo previsto en la legislación urbanística.  
2. Las determinaciones del PE serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal.   
3. El planeamiento urbanístico municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor del PE deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en este, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo con arreglo a las normas y criterios aquí establecidos, y de forma que se respeten las limitaciones de uso impuestas por el PE.  
4. Las determinaciones del PE se entenderán sin perjuicio de las contenidas en la legislación sectorial, y en particular de las normas, reglamentos o planes que se aprueben para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora de este Plan, así como las de aquellos destinados a la mejora de la calidad de vida de los ciudadanos y el desarrollo sostenible. En el caso de que la normativa contenida en este Plan resultara más detallada o protectora, se aplicará esta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma. En todo caso, el aprovechamiento urbanístico de los terrenos se realizará de acuerdo con las previsiones del PE.  
  
Artículo 5. Tramitación, vigencia y revisión  
1. El PE se tramitará según la legislación vigente.  
2. Las determinaciones del PE entrarán en vigor a partir del día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el Plan por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación.3. La revisión o modificación de las determinaciones del Plan podrán realizarse en cualquier momento siguiendo los mismos trámites que se hayan seguido para su aprobación, y por tanto estará sometido al procedimiento de evaluación ambiental.  
4. No se considerará revisión del Plan la ampliación de los límites tendente a incluir en el ámbito del Paraje las parcelas catastrales enclavadas en sus límites, relacionadas en el anejo II de la Memoria Informativa del Plan Especial. Éstas podrán ser incorporadas mediante Orden del titular de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, en el caso de que pasaran a ser de titularidad pública o se obtuviera el consentimiento expreso por parte de los propietarios de las mismas, tal y como se exige en el artículo 3.3.f del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell.   
5. Cuando se confeccionen y aprueben las normas de gestión de la Zona de Especial Protección para las Aves Alto Turia y Sierra del Negrete, la presente normativa deberá ser objeto de adaptación, en su caso, en aquellos ámbitos que se establezcan en aquellas.  
  
Artículo 6. Contenido  
El contenido de la documentación del Plan Especial se corresponde con lo dispuesto en el artículo 183 y siguientes del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell. En concreto, incluye los siguientes apartados:  
1. Memoria informativa y justificativa  
Incluye los aspectos descriptivos y justificativos, así como los estudios complementarios necesarios para el desarrollo de la ordenación, de acuerdo con los objetivos que justifican su elaboración.  
2. Normativa  
La normativa del PE se divide en dos grandes apartados. El primero se halla dedicado al establecimiento de normas generales para la protección de recursos naturales y para la regulación de determinadas actividades que inciden en el medio natural. El segundo se dedica al establecimiento de normas específicas para la protección de espacios determinados en función de los valores que encierran.  
3. Planos  
El Plan Especial incluye los siguientes planos:  
a) Planos de información.  
b) Planos de ordenación.  
Los planos de ordenación tienen carácter normativo y conjuntamente con las disposiciones del texto forma parte indivisible de la normativa del PE.   
4. Normas para la gestión.  
5. Mecanismos de financiación.  
6. Régimen sancionador.  
  
Artículo 7. Interpretación  
1. En la interpretación del PE deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la memoria informativa y justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del plan.  
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.  
3. En la aplicación del PE prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales y culturales del ámbito del Plan.  
4. En cualquier supuesto no contemplado en el PE, será preceptivo el informe favorable del Ayuntamiento de Tuéjar y de la Conselleria competente en materia de Red Natura 2000, sin perjuicio de las competencias sectoriales que puedan existir.  
  
Artículo 8. Régimen de evaluación de impactos ambientales  
1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del Paraje Natural Municipal se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre evaluación de impacto ambiental vigente en ese momento.  
2. Todas las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que afecten al ámbito del PE se someterán a consulta del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos, así como del Ayuntamiento de Tuéjar como órgano gestor del Paraje Natural Municipal.  
3. Cuando los usos y actividades, planes o proyectos no estén incluidos en las normas de ordenación y/o gestión del espacio natural protegido y afecten a un espacio incluido en la Red Natura 2000, se someterán a una evaluación adecuada de sus efectos sobre el lugar de que se trate. Dicha evaluación, que se llevará a cabo siguiendo las directrices metodológicas derivadas de la Directiva 92/43/CEE, del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, se realizará mediante un informe de evaluación emitido por el órgano competente, en el cual se establecerá la viabilidad de la actuación y, en su caso, los condicionantes para su ejecución.  
  
Artículo 9. Autorizaciones e informes previos  
1. La presente normativa especifica, en sus normas generales y normas particulares, las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere autorización especial del Ayuntamiento de Tuéjar, y aquellos que requieren el informe vinculante de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
2. Las autorizaciones anteriores se otorgarán sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial a determinadas actividades, así como en concordancia con lo establecido en la presente normativa.  
3. Según la legislación vigente en materia de aguas, para la realización de cualquier obra o trabajo en el dominio público hidráulico deberán obtenerse las autorizaciones administrativas necesarias por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, con excepción de los casos especiales regulados legalmente.  
  
TÍTULO II  
Normas generales de regulación de usos y actividades  
  
CAPÍTULO I  
Normas sobre protección de recursos de dominio público  
  
Sección primera  
Protección de recursos hidrológicos  
  
Artículo 10. Marco general para la protección de los recursos hídricos y del dominio público hidráulico  
1. La protección de los recursos hídricos en el ámbito del PE se regirá, con carácter general, por la normativa sectorial en materia de aguas, y, de manera especial, por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, y disposiciones que lo desarrollan.  
2. En la aplicación del PE se tendrá en cuenta el principio rector del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, de forma que este sea compatible con la gestión pública del agua, la ordenación del territorio, la conservación y protección del medio ambiente y la restauración de la naturaleza, a los efectos que el mismo regula, y fundamentalmente en lo relativo al dominio público hidráulico.  
3. En relación con el dominio público hidráulico y en el marco de las competencias que le son atribuidas, el Estado, a través de la Confederación Hidrográfica del Júcar, ejercerá las funciones que le son atribuidas por la legislación sectorial vigente.  
  
Artículo 11. Calidad del agua  
Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades susceptibles de provocar la contaminación o degradación de la calidad de las aguas. Con el fin de proteger la calidad de las aguas, se habrá de velar por el estricto cumplimiento de la legislación vigente en materia de extracción de aguas, vertidos y depuración.  
  
Artículo 12. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua  
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, quedando prohibidas las obras y construcciones, con carácter provisional o permanente, que puedan alterar o dificultar el curso de las aguas, no pudiendo realizarse su canalización o dragado, excepto en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de cauces.  
2. Se consideran compatibles con la protección del Paraje las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias.  
3. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. Se permitirán labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes, en caso de avenida, o cuando exista riesgo de incendios.  
4. Se prohíbe la ocupación del dominio público hidráulico y de la zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales; así como la extracción de áridos, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de los cauces.  
5. Toda actuación que afecte al dominio público hidráulico y zonas de policía y servidumbre contará, previamente a la ejecución de la misma, con la autorización correspondiente según la legislación de aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
6. En cuanto a las actuaciones que afecten al ámbito de la microrreserva de flora Riberas del Río Tuéjar, contará, previamente a la ejecución de las mismas, con la autorización correspondiente de la Confederación Hidrográfica del Júcar y de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, en el ámbito de sus competencias.  
  
Artículo 13. Protección de aguas subterráneas  
1. Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir, por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.  
2. La instalación del sistema de depuración de oxidación total para el saneamiento de edificaciones y/o zonas de uso público solo podrá ser autorizada cuando se den suficientes garantías de que no suponga riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas.  
  
Artículo 14. Vertidos  
1. En aplicación del artículo 100 del citado Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, se prohíbe, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar, que deberá ir acompañada del informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos.  
2. Se prohíbe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales, así como el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o degradación de su entorno.  
3. Para la concesión de licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, se exigirá la justificación del tratamiento que hayan de darse a los mismos para evitar la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas. El tratamiento de las aguas residuales deberá ser tal que se ajuste a las condiciones de calidad exigidas para los usos a que vayan a ser destinadas; en cualquier caso, las aguas resultantes no podrán superar los límites establecidos en la legislación sectorial. La efectividad de la licencia quedará condicionada, en todo caso, a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.  
  
Artículo 15. Captaciones de agua  
Quedan prohibidas las aperturas de pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del PE, salvo las destinadas a satisfacer las necesidades derivadas del uso público, siempre que se justifique esta como la única vía de abastecimiento posible. En todo caso, deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos.   
  
Sección segunda  
Protección de suelos  
  
Artículo 16. Movimiento de tierras y extracción de recursos minerales  
1. Los movimientos de tierra en el ámbito del PE estarán sujetos a la obtención previa de la licencia urbanística, y únicamente se podrán autorizar los movimientos de tierra que estén vinculados a las actuaciones que se consideren compatibles en el Plan Especial.  
2. Se prohíbe la extracción de recursos minerales en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal.  
  
Artículo 17. Conservación de la cubierta vegetal  
1. Se consideran prioritarias, en el ámbito del PE, todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar o recuperar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos.   
2. Aquellas actuaciones que puedan alterar o perjudicar de modo significativo las condiciones del espacio natural o de las especies de flora silvestre existentes requerirán la redacción de una memoria o proyecto, que será aprobado por el Ayuntamiento de Tuéjar con la autorización previa de la consellería competente en materia de espacios protegidos.  
3. Los trabajos de restauración de la cubierta vegetal irán dirigidos a la conservación y recuperación de las formaciones vegetales autóctonas, en particular las representadas en el ecosistema de ribera.  
  
Artículo 18. Prácticas de conservación de suelos  
1. Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de estos, así como las transformaciones agrícolas y labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación.  
2. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la Administración cuidará de la estabilización y regeneración de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas.  
3. Se prohíbe, con carácter general, la roturación de terrenos con vegetación silvestre para el establecimiento de nuevas áreas de cultivo, salvo aquellas que tengan por finalidad la recuperación de antiguos campos de cultivo abandonados con fines ecológicos.  
4. Se prohíben los aterrazamientos de suelos, salvo en proyectos de corrección de taludes.  
5. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatoria la fijación de estos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística.  
  
Sección tercera  
Protección de la vegetación silvestre  
  
Artículo 19. Formaciones vegetales   
1. Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del PE todas aquellas que existen en el ámbito afectado, descritas en la memoria informativa del plan especial de protección.  
2. Se consideran hábitats naturales de interés en el ámbito territorial del paraje natural municipal los hábitats que a continuación se relacionan, identificados por los códigos establecidos en el anexo I de la Ley 42/2007 de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad:  
a) 5210: matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
b) 5330: matorrales termomediterráneos y pre-estépicos.  
c) 6220\*: zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea.  
d) 6420: prados húmedos mediterráneos de hierbas altas del Molinion-Holoschoenion.  
e) 9340: encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia.  
f) 92DO: galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae).  
El símbolo (\*) hace referencia a los tipos de hábitat prioritarios.  
3. Son hábitats protegidos los incluidos en el anexo IV del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se creó y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación.   
4. Estos hábitats protegidos deberán ser objeto de atención y tutela en los procedimientos de evaluación ambiental de planes y programas. Cuando los proyectos de obras o planes y programas evaluados por los procedimientos mencionados pudieran afectar a hábitats protegidos, deberán ser informados por la dirección general competente en materia de biodiversidad, que podrá exigir la aplicación de medidas correctoras o compensatorias. Las actividades o actuaciones no sometidas a evaluación de impacto ambiental y evaluación ambiental de planes y programas que provoquen la destrucción total o parcial, el deterioro o la alteración significativa del hábitat protegido, de sus componentes o de su estado conservación quedan prohibidas, excepto autorización motivada y pública de la dirección general competente en materia de biodiversidad, que podrá exigir la aplicación de medidas correctoras o compensatorias.  
  
Artículo 20. Tala y recolección  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 17 de esta normativa, se prohíbe la recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales.  
2. Según lo dispuesto en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se creó y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación, para taxones protegidos, catalogados y no catalogados y vigilados, se prohíbe recogerlos, cortarlos, mutilarlos, arrancarlos o destruirlos de la naturaleza. También se prohíbe poseer, naturalizar, transportar, vender, comerciar o intercambiar, ofertar con fines de venta o intercambio, importar o exportar ejemplares vivos o muertos, así como sus propágulos o restos, salvo los casos que reglamentariamente se determinen. Estas prohibiciones se aplicarán a todas las fases del ciclo biológico de estos taxones.   
3. Las prohibiciones genéricas para estos taxones del apartado 2 solo podrán levantarse según lo dispuesto en el artículo 14 del citado Decreto 70/2009, de 22 de mayo.  
4. Para cualquiera de las categorías de protección del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, queda prohibida cualquier afección a su hábitat que tenga repercusiones negativas sobre los taxones.  
5. Sin perjuicio de lo dispuesto en los apartados 2 y 3 de este artículo, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, espárragos, moras, etc., siempre que exista consentimiento tácito del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la consellería competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial, por su intensidad u otras causas, para la flora o la fauna. En el caso de recolección de plantas silvestres o setas, queda prohibido su arranque, debiendo recolectarse mediante corta, no permitiéndose la utilización de instrumentos tales como azadas o rastrillos.  
La recogida de hongos en los terrenos forestales queda regulada por la Orden de 16 de septiembre de 1996, de la Consellería de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se regula la recolección de setas y otros hongos en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
6. Sin perjuicio de la necesidad de obtención de la correspondiente autorización de la Administración forestal con el informe previo favorable de la Conselleria competente en materia de espacios naturales, y de lo dispuesto en el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, se podrá realizar la extracción de madera o leña, si responde a alguno de los siguientes criterios:  
a) Como resultado de labores de prevención de incendios.  
b) Como resultado de medidas fitosanitarias.  
c) Como resultado de tratamientos de mejora de las formaciones arboladas.  
d) Por erradicación de especies alóctonas invasoras.  
e) Con motivo de la realización estudios científicos.  
  
Artículo 21. Regeneración y plantaciones  
1. Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán por objeto la formación y potenciación de las comunidades naturales de ribera características del ámbito del Plan, haciendo especial énfasis en los hábitats prioritarios identificados en el artículo 19 de esta normativa.  
2. La gestión de los recursos forestales dirigirá sus actuaciones a la conservación, mejora y protección de los terrenos forestales según las determinaciones de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, y a su Reglamento ejecutivo aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell.  
3. Queda prohibida la introducción y repoblación con especies exóticas, entendiéndose estas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca, o haya pertenecido históricamente, a la vegetación silvestre del ámbito del Plan.   
4. Queda prohibida en el ámbito del paraje natural municipal la introducción de especies susceptibles de constituir plagas o de generar enfermedades.  
5. Es obligatoria la autorización de la consellería competente en materia forestal para realizar cualquier modificación sustancial de la estructura natural de una finca forestal, siendo necesaria la presentación de un proyecto en el que se especifiquen las acciones que se pretenden llevar a cabo y al que deberán ajustarse los trabajos a realizar.  
  
Sección cuarta  
Protección de la fauna  
  
Artículo 22. Protección de la fauna silvestre  
1. En relación con la protección de la fauna silvestre, se deberá atender, en todo caso, la normativa sectorial que sea de aplicación, así como las diferentes regulaciones sobre el estado legal de las distintas especies del ámbito de estudio según los Catálogos de Especies de Fauna Amenazadas (tanto a nivel regional como nacional), directivas comunitarias o convenios internacionales.   
2. Sin perjuicio de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, se consideran protegidas todas las poblaciones de especies animales silvestres del Paraje, con las siguientes excepciones:  
a) Especies cinegéticas, reguladas específicamente por sus normativas sectoriales.  
b) Especies cuyo control de poblaciones pueda ser autorizado o promovido por la consellería competente en materia de medio ambiente de conformidad con las determinaciones de la normativa sectorial sobre fauna.  
3. Las intervenciones que se realicen en el Paraje sobre la cubierta vegetal, los suelos, el medio hídrico y, en general, los distintos hábitats faunísticos deberán garantizar el mantenimiento de condiciones adecuadas para la pervivencia y, en su caso, la reproducción de las poblaciones animales afectadas. En cualquier caso, cualquier plan, programa o proyecto que, sin tener relación directa con la gestión del lugar o sin ser necesario para la misma, pueda afectar de forma apreciable al paraje natural municipal, ya sea individualmente o en combinación con otros proyectos, se someterá a una adecuada evaluación de sus repercusiones.  
4. Con carácter general, y sin perjuicio de lo establecido en la legislación sectorial sobre fauna, no se permiten en el ámbito del paraje las actividades que puedan provocar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro de poblaciones de especies animales silvestres o de sus hábitats. La prohibición se extiende especialmente a los hábitats y enclaves necesarios para los ciclos vitales de la fauna tales como nidos, madrigueras y dormideros, así como en las épocas de mayor sensibilidad.  
En particular, se prohíbe:  
a) La destrucción, muerte, deterioro, recolección, comercio, captura en vivo, posesión o exposición de animales vivos o sus restos que se hallen protegidos por la legislación sectorial vigente y por las presentes normas.   
b) La recolección, posesión o comercio de huevos o crías.  
c) La producción de sonidos innecesarios que alteren la tranquilidad habitual de la fauna.  
d) La emisión de luces que incidan negativamente sobre hábitats y enclaves de especial interés para la fauna.  
  
Artículo 23. Repoblación o suelta de animales  
1. Se prohíbe la repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose por tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca, o haya pertenecido históricamente a la fauna del ámbito del Plan, salvo la utilización de especies para control biológico de plagas que realice la Administración o autorice esta.  
2. En relación con las especies autóctonas catalogadas y protegidas, de conformidad con lo que se dispone en las normas legales de aplicación, la introducción y reintroducción de especies o el refuerzo de poblaciones y la manera de realizarlas requerirá un plan de reintroducción, de acuerdo con los criterios establecidos por la Unión Internacional de Conservación de la Naturaleza (UICN), debiendo estar autorizada o promovida por la Conselleria competente en materia de medio ambiente.  
  
Artículo 24. Cercas y vallados  
El levantamiento de cercas y vallados en el ámbito del Plan Especial cumplirá con lo dispuesto en el Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos, requiriendo la previa autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente. Todo ello sin perjuicio de la obtención de la correspondiente licencia urbanística en los términos previstos por la ley.  
  
Sección quinta  
Red Natura 2000  
  
Artículo 25. Conservación de espacios protegidos de la Red Natura 2000  
1. En tanto que es un espacio incluido en la Red Natura 2000, por haber sido declarado como Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) Alto Turia y Sierra del Negrete, será de aplicación al ámbito del presente Paraje Natural Municipal el régimen de conservación previsto en los apartados siguientes.   
2. Serán de aplicación plena las medidas de conservación previstas en las normas de gestión de los espacios protegidos de la Red Natura 2000 que se aprueben en virtud de lo establecido en el artículo 45.1 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, las cuales constituirán el instrumento de gestión y contendrán las medidas reglamentarias, administrativas y contractuales previstas en dicho artículo. Las normas de gestión prevalecerán en caso de contradicción con el plan especial.   
3. Serán de aplicación plena las medidas que se dicten para prevenir el deterioro de los hábitats y las alteraciones a las especies que motivaron la selección o declaración del espacio Red Natura 2000, de conformidad con lo establecido en el artículo 45.2 de la mencionada Ley 42/2007, de 13 de diciembre.   
4. Será de aplicación plena el régimen especial de evaluación y autorización de planes, programas y proyectos previsto en el artículo 45, apartado 4 y siguientes, de la mencionada Ley 42/2007, de 13 de diciembre, y normas reglamentarias estatales y autonómicas que lo desarrollen.  
  
Sección sexta  
Protección del paisaje  
  
Artículo 26. Impacto paisajístico  
1. Se considerarán los valores paisajísticos del paraje como un criterio determinante para la ubicación de las distintas infraestructuras y usos. En consecuencia, la implantación de usos o actividades que por sus características puedan generar un importante impacto paisajístico deberá realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje. A tal fin, se evitará especialmente su ubicación en lugares de gran incidencia visual.  
2. En cualquier caso, las instalaciones deberán incorporar las medidas de enmascaramiento y mimetización necesarias para su integración en el paisaje.  
3. El Ayuntamiento de Tuéjar tendrá en cuenta, al autorizar o informar los proyectos referentes al paraje, los efectos de su realización sobre los valores paisajísticos del paraje.  
4. Las pistas y caminos forestales y rurales, áreas cortafuegos, e infraestructuras de cualquier tipo que sean autorizadas, se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje y su mínimo impacto ambiental.  
5. Se protegerá el paisaje en torno a aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural, para lo que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno.  
  
Artículo 27. Publicidad estática  
1. Se prohíbe, con carácter general, la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio como sobre las edificaciones.  
2. En el paraje natural municipal se admitirán, únicamente, los indicadores de actividades, establecimientos y lugares que por su tamaño, diseño y colocación sean adecuados a la estructura ambiental donde se instalen, así como todos los de carácter institucional relacionados con el uso público y la gestión del ámbito territorial objeto del Plan Especial.  
  
Sección séptima  
Protección del patrimonio cultural  
  
Artículo 28. Patrimonio cultural  
1. La Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, establece que el patrimonio cultural valenciano está constituido por los bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico o de cualquier otra naturaleza cultural. También forman parte del patrimonio cultural valenciano, como bienes Inmateriales del patrimonio etnológico, las creaciones, conocimientos, técnicas, prácticas y usos más representativos y valiosos de las formas de vida y de la cultura tradicional valenciana. Asimismo, forman parte de dicho patrimonio, como bienes inmateriales, las expresiones de las tradiciones del pueblo valenciano en sus manifestaciones musicales, artísticas, gastronómicas o de ocio, y en especial aquellas que han sido objeto de transmisión oral y las que mantienen y potencian el uso del valenciano. Los bienes inmateriales de naturaleza tecnológica que constituyan manifestaciones relevantes o hitos de evolución tecnológica de la Comunitat Valenciana son, asimismo, elementos integrantes del patrimonio cultural valenciano.  
2. La protección del patrimonio cultural en el ámbito del PE, en todas sus manifestaciones, se regirá conforme a lo dispuesto por la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, y a su modificación por la Ley 5/2007, de 9 de febrero, y, en el caso concreto del BIC de la Peña Cortada, por el Decreto 159/2004, de 3 de septiembre, del Consell, por el que se declara Bien de Interés Cultural, con la categoría de Monumento, el acueducto de Peña Cortada de Tuéjar, Chelva, Calles y Domeño.  
3. Los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turístico-recreativos, siempre que estos no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales y previa obtención del informe favorable de la consellería competente en materia de cultura.  
4. Si con motivo de la realización de reformas, demoliciones, transformaciones o excavaciones en inmuebles no comprendidos en zonas arqueológicas o paleontológicas, o en espacios de protección o áreas de vigilancia arqueológica o paleontológica, aparecieran restos de esta naturaleza o indicios de su existencia, el promotor, el constructor y el técnico director de las obras estarán obligados a suspender de inmediato los trabajos y comunicar el hallazgo en los términos preceptuados en el artículo 65 de la citada Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, cuyo régimen se aplicará íntegramente. Tratándose de bienes muebles, la consellería competente en materia de cultura, en el plazo de diez días desde que tuviera conocimiento del hallazgo, podrá acordar la continuación de las obras, con la intervención y vigilancia de los servicios competentes, estableciendo el plan de trabajo. O bien, cuando lo considere necesario para la protección del patrimonio arqueológico o paleontológico y, en todo caso, cuando el hallazgo se refiera a restos arqueológicos de construcciones históricas o artísticas o a restos y vestigios fósiles de vertebrados, prorrogará la suspensión de las obras y determinará las actuaciones arqueológicas o paleontológicas que hubieran de realizarse. En cualquier caso, dará cuenta de su resolución al Ayuntamiento de Tuéjar. La suspensión no podrá durar más del tiempo imprescindible para la realización de las mencionadas actuaciones. Serán de aplicación las normas generales sobre responsabilidad de las Administraciones Públicas para la indemnización, en su caso, de los perjuicios que la prórroga de la suspensión pudiera ocasionar.  
  
Sección octava  
Protección de las vías pecuarias  
  
Artículo 29. Conservación y defensa de las vías pecuarias  
1. Cualquier actuación que se lleve a cabo y que pueda afectar a las vías pecuarias deberá cumplir con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
2. En aplicación del artículo 5 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, la clasificación, deslinde, amojonamiento, o cualquier otro acto relacionado con las mismas, corresponde a la consellería competente en materia de medio ambiente, debiendo velar por su mantenimiento como espacio de uso público.  
3. Se fomentará la designación de interés natural de la vía pecuaria presente en el ámbito del PE, de acuerdo con lo establecido en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacies Naturales Protegidas de la Comunitat Valenciana.  
  
Sección novena  
Protección de cuevas y elementos de interés geológico  
  
Artículo 30. Protección de cuevas y elementos de interés geológico  
1. Se consideran de especial protección todos aquellos elementos de singular interés geológico y geomorfológico, así como las cuevas y simas presentes dentro del ámbito del paraje.  
2. En general, este plan está sujeto a lo que disponga la legislación sectorial que sea de aplicación a cada uno de los elementos considerados dentro de este artículo.  
3. Para las cuevas y simas presentes en el ámbito del paraje se atenderá a lo dispuesto en el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprobó el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana. En especial, se respetarán los perímetros de protección mencionados en el artículo 9 del mencionado Decreto 65/2006, de 12 de mayo.   
  
CAPÍTULO II  
Normas sobre regulación de actividades e infraestructuras  
  
Sección primera  
Actividades extractivas y mineras  
  
Artículo 31. Actividades extractivas y mineras  
Se prohíbe la realización de actividades extractivas y mineras en el ámbito del PE.  
  
Sección segunda  
Actividades agrarias  
  
Artículo 32. Concepto  
A los efectos del PE, se consideran agrícolas las actividades relacionadas directamente con la explotación económica de los recursos vegetales cultivados, mediante el empleo de medios técnicos e instalaciones que no supongan, ni tengan como consecuencia, la transformación de su estado o características esenciales.  
  
Artículo 33. Tipos de cultivos e incompatibilidades  
1. Se consideran compatibles, en el ámbito del PE, el mantenimiento de las actividades agrarias que se registren en el momento de la aprobación de este.  
2. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales.  
3. Se prohíbe la ampliación de la superficie de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agrícola. El cultivo de especies forestales de carácter intensivo únicamente podrá efectuarse sobre dichas áreas.  
4. A los efectos previstos en el apartado anterior, no se consideran sometidos a la actividad agrícola los terrenos cuyo cultivo haya sido abandonado por un plazo superior a diez años, o que hayan adquirido signos inequívocos de su vocación forestal.  
5. Se prohíbe, con carácter general, las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel.  
  
Artículo 34. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agropecuarias  
1. Se prohíbe, con carácter general, todo tipo de edificación de nueva planta, así como construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.), o a la primera transformación de productos (secaderos, aserraderos, etc.).  
2. Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria existentes en el momento de la aprobación de las presentes normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, si bien no podrán ampliar la superficie ocupada por las mismas.  
  
Artículo 35. Productos fitosanitarios  
Se velará para que, en las parcelas agrícolas colindantes al Paraje, el uso de productos fitosanitarios se ajuste a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condiciones establecidos por los organismos competentes.   
  
Sección tercera  
Actividades ganaderas  
  
Artículo 36. Concepto y régimen general de ordenación  
1. Se consideran ganaderas las actividades relacionadas con la explotación, cría, reproducción y aprovechamiento de las especies animales. Con carácter general, el ejercicio de esta actividad se someterá a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.  
2. El aprovechamiento de pastos en el dominio público hidráulico requerirá la previa autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Estas autorizaciones estarán sujetas a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, y en el Reglamento vigente de Dominio Público Hidráulico.  
3. Con carácter general, se considera autorizable el pastoreo extensivo dentro del ámbito del PE. El ejercicio de esta actividad se someterá a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación  
4. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse, al menos, teniendo en cuenta las siguientes condiciones:  
a) Delimitación de áreas acotadas.  
b) Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.  
c) Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.  
d) En todo caso, las actividades ganaderas deberán ser compatibles con los usos didácticos y recreativos del Paraje.  
5. Según se establece en el artículo 4 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán ser destinados al pastoreo, al menos, durante los cinco años posteriores a este.  
Artículo 37. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades ganaderas  
1. Quedan prohibidas las construcciones ganaderas de nueva planta en el ámbito del paraje. Esta prohibición se extiende tanto a la ganadería intensiva estabulada como a las construcciones ligadas a las explotaciones extensivas o semiextensivas, tales como apriscos, corrales y dormideros.  
2. Las construcciones e instalaciones ganaderas existentes en el momento de la aprobación de las presentes normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, si bien no podrán ampliar la superficie ocupada por las mismas.  
  
Sección cuarta  
Gestión forestal  
  
Artículo 38. Gestión del terreno forestal  
1. A los efectos del PE, se consideran montes o terrenos forestales los así definidos en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. Se promoverá la declaración de utilidad pública por el Consell, a los efectos previstos en la legislación forestal, de los terrenos forestales de propiedad pública incluidos en el ámbito del plan que no tengan todavía dicha consideración.  
3. Se promoverá la firma de convenios, consorcios o cualquier otra figura prevista por la legislación, entre la consellería con competencia en materia forestal y el Ayuntamiento de Tuéjar o propietarios particulares de terrenos forestales para la realización de labores de reforestación y regeneración, trabajos y tratamientos de prevención y extinción de plagas y enfermedades y de prevención de incendios.  
  
Artículo 39. Repoblación forestal  
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 21 de esta normativa, la repoblación de terrenos forestales deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.  
Las plantaciones en el dominio público hidráulico requerirán la previa autorización administrativa del organismo de cuenca. Estas autorizaciones estarán sujetas a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, y en el Reglamento vigente de Dominio Público Hidráulico  
  
Artículo 40. Aprovechamientos forestales  
1. Se consideran, a los efectos de este PE, como aprovechamientos forestales las maderas, productos de entresaca, leñas, cortezas, pastos, frutos, semillas, plantas aromáticas, medicinales y condimentarias, setas y demás productos que se generen en los terrenos forestales. Dichos aprovechamientos requerirán la autorización de la consellería competente en materia forestal, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 de esta normativa.  
El aprovechamiento de la vegetación arbórea o arbustiva en el dominio público hidráulico requerirá la previa autorización administrativa del organismo de cuenca. Estas autorizaciones estarán sujetas a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio.  
2. Los aprovechamientos forestales en el ámbito del Paraje Natural Municipal deberán ajustarse a lo dispuesto en las normas y planes sectoriales que sean de aplicación.  
3. Se prohíbe, con carácter general, la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.  
4. El aprovechamiento de pastos y recursos cinegéticos podrá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo para la conservación de los suelos o existan árboles jóvenes, especialmente en zonas repobladas o en proceso de regeneración.  
5. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 82 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, la extracción de productos forestales se realizará exclusivamente a través de vías previamente autorizadas por la consellería competente en materia forestal.  
  
Artículo 41. Selvicultura  
1. En el ámbito del paraje se deberán aplicar técnicas selvícolas lo menos agresivas posible para mejorar la biodiversidad y multifuncionalidad del ecosistema forestal, evitando las acumulaciones. Con carácter general, se evitarán las acumulaciones innecesarias de combustible en el monte.  
2. En la planificación de las intervenciones se tenderá a la formación de masas que protejan el suelo adecuadamente y a la vez tengan una estructura con discontinuidad horizontal y vertical de combustible para reducir el riesgo de incendios.   
3. Las intervenciones serán dispersas, nunca continuas y que afecten a áreas de pequeña extensión.  
  
Artículo 42. Incendios forestales  
1. En general y en materia de incendios forestales, el PE está sujeto a lo determinado por la legislación sectorial específica en la materia.  
2. En particular, se establecerán las medidas necesarias para el mantenimiento de las infraestructuras de prevención y extinción de incendios, como limpieza de los cortafuegos, mantenimiento de las pistas, construcción de balsas, etc.  
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, el Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, establece en su artículo 4 que los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no se podrán destinar al pastoreo, al menos, en los cinco años siguientes.  
4. Tanto en el Plan Local de Prevención de Incendios Forestales, preceptivo por el artículo 138 del Reglamento de la Ley Forestal de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, como el Plan de Actuación Municipal Frente al Riesgo de Incendios, regulado en el Decreto 163/1998, de 6 de octubre, del Consell, que afecten al Paraje, deberán considerar a este como un Área de Especial Protección y Prioridad de Defensa a la que se hace referencia en el artículo 140 del citado Decreto 98/1995, de 16 de mayo.  
  
Sección quinta  
Actividad cinegética  
  
Artículo 43. Normas generales  
1. La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del Plan Especial, quedando sujeta a los períodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica y artículos siguientes.  
2. En particular, la caza está permitida en aquellos terrenos que actualmente cumplen las condiciones legales establecidas para dicha actividad.   
  
Artículo 44. Ordenación cinegética  
1. En general y en materia de ordenación cinegética, el PE está sujeto a lo dispuesto en la legislación sectorial que le sea de aplicación.   
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunitat Valenciana, la consellería competente en materia de caza podrá determinar, en el ámbito del plan, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles.  
3. El uso cinegético del paraje deberá ser compatible con los usos didácticos y recreativos del mismo.  
  
Sección sexta  
Actividad pesquera y otros aprovechamientos piscícolas  
  
Artículo 45. Marco normativo de la actividad pesquera  
1. La actividad pesquera está regulada, con carácter general, en la Ley de Pesca Fluvial, de 20 de febrero de 1942, y en su Reglamento de 6 de abril de 1943, así como en la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad (artículos 62 y 64).   
2. Dentro de dicho marco legislativo, la consellería competente en materia de pesca continental aprueba órdenes anuales sobre los períodos hábiles y normas generales relacionadas con la pesca en aguas continentales de la Comunitat Valenciana, definiendo las especies de pesca permitida, las limitaciones y prohibiciones de carácter general y otros aspectos de la actividad. Dichas disposiciones regularán con carácter general la actividad pesquera en el ámbito del paraje.  
3. El uso piscícola del paraje deberá ser compatible con los usos didácticos y recreativos del mismo.  
  
  
Sección séptima  
Apicultura  
  
Artículo 46. Normas generales  
1. Los aprovechamientos apícolas se consideran autorizables en todo el ámbito del paraje, siempre que se cumpla con las disposiciones del Real Decreto 209/2002, de 22 de febrero, por el que se establecen normas de ordenación de las explotaciones apícolas.  
2. En caso de que las colmenas provocasen molestias significativas o riesgos para el uso público, la consellería competente en materia de medio ambiente podrá disponer su traslado a otro emplazamiento que no presente dichos inconvenientes, o bien su retirada definitiva del paraje natural municipal.  
  
Sección octava  
Actividad industrial  
  
Artículo 47. Actividad industrial  
Por considerarse incompatible con los objetos de protección de este plan, queda prohibida la actividad industrial de cualquier tipo, incluyendo las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios.  
  
Sección novena  
Uso público del paraje natural municipal  
  
Subsección primera  
Plan de uso público del paraje natural municipal  
  
Artículo 48. Plan de uso público del paraje natural municipal  
1. Se fomentará la elaboración de un plan de uso público del paraje natural municipal, que contendrá las determinaciones necesarias para la ordenación y la gestión de las actividades ligadas al disfrute ordenado y a la enseñanza de los valores ambientales y culturales del paraje, efectuadas tanto por iniciativa pública como privada o mixta.  
2. El uso público del paraje deberá ser acorde con los usos permitidos en suelo no urbanizable protegido según la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, en especial, en relación con las actividades recreativas y deportivas que puedan llevarse a cabo en el ámbito del plan especial.   
3. La elaboración del plan de uso público conllevará la realización de los correspondientes estudios en los que se evalúe la incidencia que el desarrollo de este tipo de actividades pueda tener sobre los valores naturales que motivaron la declaración del paraje natural municipal, con objeto de evitar impactos negativos sobre los mismos.  
4. El citado plan de uso público deberá contener necesariamente la regulación de la práctica de actividades de montaña tales como senderismo, cicloturismo, etc., en el ámbito del paraje. A tal efecto, establecerá los lugares y períodos en los que se podrán desarrollar estas actividades sin perjuicio para los valores naturales del Paraje. Se ajustará, en todo caso, a lo dispuesto en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural, o a la legislación vigente en materia de senderismo y deportes de montaña.  
5. El plan de uso público establecerá una ordenación y zonificación pormenorizada al objeto de regular las actividades de recreo concentrado y las actividades deportivas establecidas en los artículos 52 y 55, respectivamente.  
6. El plan de uso público determinará y señalizará, en su caso, las vías de acceso al paraje, las zonas aptas para el aparcamiento y los caminos no transitables por vehículos. De igual forma, velará para que se creen y mantengan las condiciones de accesibilidad necesarias para asegurar un disfrute pleno por parte de toda la ciudadanía, incluidos aquellos que sufren algún tipo de discapacidad. Incluirá también un plan de recogida de residuos y limpieza de las zonas de esparcimiento.  
7. El plan de uso público del paraje se complementará con actuaciones de promoción y concienciación social sobre los aspectos ambientales del mismo.  
8. El plan de uso público del paraje natural municipal definirá aquellos tramos del río en los que se establezca una prohibición expresa del baño, debiendo quedar estas zonas convenientemente señalizadas.   
9. El plan de uso público lo aprobará el Ayuntamiento de Tuéjar, con el informe vinculante de la consellería competente en materia de medio ambiente. Previamente a su aprobación se recabarán los informes necesarios con el fin de garantizar la seguridad e integridad de las personas ante el riesgo de incendio, adoptándose las medidas que los órganos competentes establezcan.  
  
Subsección segunda  
Actividades hosteleras y recreativas vinculadas a construcciones  
  
Artículo 49. Campamentos de turismo o campings  
1. Debido a la proximidad al paraje de un equipamiento turístico de estas características que ofrece este servicio, se prohíben los campings y los campamentos de turismo públicos y privados en todo el ámbito del paraje natural municipal.  
2. Excepcionalmente, se permitirá la instalación de tiendas de campaña en las zonas habilitadas para tal fin dentro del ámbito del paraje natural municipal, por breves períodos de tiempo, previa autorización del Ayuntamiento de Tuéjar.  
  
Artículo 50. Actividades recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones  
1. Sólo se permitirán en las áreas acondicionadas al efecto.  
2. Tendrán la consideración de equipamientos públicos y se explotarán directa o indirectamente por el Ayuntamiento de Tuéjar, con la aplicación de medidas correctoras en materia de contaminación acústica, eliminación de barreras arquitectónicas y de espectáculos públicos, seguridad e higiene.  
  
Artículo 51. Instalaciones y adecuaciones  
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 27 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, las actividades e instalaciones turísticas, recreativas, deportivas, de ocio y esparcimiento quedan sujetas, con carácter general y conforme a las prohibiciones y cautelas señaladas en las normas particulares del PE, a las siguientes determinaciones: las instalaciones de carácter recreativo deberán apoyarse preferentemente sobre construcciones preexistentes, evitando, en la medida de lo posible, las edificaciones de nueva planta. La reconversión deberá resolver adecuadamente la depuración de sus vertidos y la gestión de sus residuos sólidos.  
  
Subsección tercera  
Actividades recreativas no vinculadas a construcciones  
  
Artículo 52. Recreo concentrado  
El recreo concentrado se define como aquel que se desarrolla en un espacio habilitado para actividades recreativas, dotado con equipamientos de escasa entidad como mesas, bancos y papeleras.  
Se producirá exclusivamente en las zonas habilitadas al efecto, siempre que no produzca merma en los valores naturales y paisajísticos existentes en la zona.  
  
Artículo 53. Circulación motorizada en el paraje  
1. Con carácter general, a este respecto, se estará a lo dispuesto en el Decreto 8/2008, de 25 de enero, del Consell, por el que se regula la circulación de vehículos por los terrenos forestales de la Comunitat Valenciana.  
2. En particular, se prohíbe la circulación motorizada fuera de las carreteras y los caminos agrícolas y forestales del paraje, salvo en los siguientes casos:   
a) Vehículos autorizados por el Ayuntamiento de Tuéjar.  
b) Vehículos con fines de aprovechamiento agrario y aquellos destinados a la realización de trabajos de conservación y regeneración de la vegetación, y mantenimiento de cauces y gestión de los recursos hídricos.  
c) Vehículos de las Administraciones Públicas que circulen como consecuencia de necesidades del servicio o de la realización de actividades de mantenimiento de las infraestructuras, servicios públicos, etc.  
d) Vehículos que realicen servicios de rescate, emergencia o cualquier otro de naturaleza pública.  
e) Vehículos de las Fuerzas y Cuerpos de Seguridad del Estado.  
3. El Ayuntamiento de Tuéjar podrá limitar el acceso al público a determinadas áreas en razón de su fragilidad, para evitar molestias a la fauna, o por razones referidas a la conservación de valores y recursos naturales o culturales que se motiven justificadamente.  
  
Artículo 54. Acampada libre  
Se prohíbe la acampada libre en todo el ámbito del paraje natural municipal.  
  
Artículo 55. Actividades deportivas organizadas  
1. Con carácter general, a este respecto, se estará a lo dispuesto en el Decreto 8/2008, de 25 de enero, del Consell, por el que se regula la circulación de vehículos por los terrenos forestales de la Comunitat Valenciana, y en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural.  
2. Cualquier actividad deportiva organizada por entidades públicas o privadas fuera de los espacios habilitados para tal fin en el ámbito del paraje requerirá la autorización previa del Ayuntamiento de Tuéjar.  
3. Se permite la realización de deportes por los particulares que no requieran la utilización de elementos ruidosos o puedan causar daños a la fauna y flora presente en la zona.  
4. Estas actividades se desarrollarán siempre que no produzca merma en los valores naturales y paisajísticos existentes en la zona.  
5. Se prohíbe, con carácter general, la práctica de actividades motorizadas con fines deportivos o lúdicos, tales como motocross, trial, quads y similares.  
  
Sección décima  
Urbanismo y edificación  
  
Artículo 56. Urbanismo  
El Plan Especial, a los efectos urbanísticos, califica la totalidad del paraje natural municipal como suelo no urbanizable protegido-paraje natural municipal.   
  
Artículo 57. Edificación  
1. Sin perjuicio de lo establecido en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta, con las siguientes excepciones: las edificaciones que puedan preverse como equipamiento público y edificaciones destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del Paraje o con las actividades de gestión de los recursos ambientales, siempre que se adapten a los requisitos establecidos en el planeamiento general o se trate de instalaciones portátiles o desmontables.   
2. Con carácter general, se permite en todo el ámbito del Paraje la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, para lo cual se deberán respetar, en su diseño y composición, las características arquitectónicas tradicionales, poniendo especial cuidado en armonizar los sistemas de cubierta, cornisa, posición de forjados, ritmos, dimensiones de huecos y macizos, composición, materiales, color externo y detalles constructivos. Con el fin de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones a su entorno, podrá exigirse la aportación de los análisis de impacto sobre el medio en que se localicen, incluyendo la utilización de documentos gráficos.  
3. Las obras que se lleven a cabo en construcciones o edificaciones catalogadas se ajustarán a lo establecido en el Plan General.  
  
  
Sección undécima  
Infraestructuras  
  
Artículo 58. Normas generales sobre las obras de infraestructuras  
1. Por norma general, no se permite la instalación de nuevas infraestructuras en el ámbito del paraje, sin perjuicio de lo establecido en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, en el caso de que fuera necesario la realización de nuevas infraestructuras que atraviesen el paraje natural municipal debido a su particular fisonomía, tales como tendidos eléctricos, de telecomunicaciones o infraestructuras viarias, se optará por aquellas soluciones que, desde el punto de vista ambiental causen menor impacto sobre el espacio, siendo necesario la obtención del informe favorable previo de la consellería competente en materia de espacios naturales protegidos, sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial.  
2. La realización de obras para la instalación, mantenimiento o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo deberá atenerse, además de a las disposiciones de las normativas sectoriales aplicables, a los siguientes requisitos genéricos:  
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la creación de obstáculos a la libre circulación de las aguas o rellenos de las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.  
b) Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.  
c) Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de la licencia urbanística.  
d) Queda estrictamente prohibido el depósito y vertido de residuos, tanto líquidos como sólidos, durante la realización de cualquier infraestructura, sea cual fuere su naturaleza y origen.  
  
Sección duodécima  
Planes de acción territorial  
  
Artículo 59. Plan de acción territorial de carácter sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana  
1. A este respecto se atenderá a lo establecido en el plan de acción territorial de carácter sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Consell, que califica como «zona exterior residual» la zona más próxima a la CV-35 y como «zona apta con cumplimiento de prescripciones en estudio de impacto ambiental» el resto del ámbito del paraje.  
2. Debido a la aprobación por Acuerdo del Consell de la ampliación de la red de zonas de especial protección para las aves (ZEPA) de la Comunitat Valenciana, en el que se establece la nueva designación de la zona ZEPA, denominada Alto Turia y Sierra del Negrete, y que engloba la totalidad del paraje natural municipal, este quedaría calificado como zona no apta, según lo estipulado en el artículo 21 del Plan Eólico de la Comunitat Valenciana.  
  
Artículo 60. Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana  
A este respecto se atenderá a lo establecido en el Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprobado mediante Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell, que clasifica dentro del Nivel de Riesgo de Inundación 6 al sur del PE.  
  
Sección decimotercera  
Actividades de investigación  
  
Artículo 61. Promoción de las actividades de investigación  
1. Con independencia del potencial uso público del paraje como recurso utilizable en la investigación básica sobre el medio físico, el territorio y el ambiente socioeconómico y cultural, a disposición en forma ordenada de los investigadores y las entidades y organismos especializados, el Ayuntamiento de Tuéjar, en colaboración con la consellería competente en materia de medio ambiente, para una mejor gestión y administración del espacio protegido, promoverá la realización de actividades de investigación aplicada en materia de conocimiento y gestión de los recursos ambientales y culturales.  
2. Dichas actividades podrán realizarse, atendiendo a sus características y a sus requerimientos en medios humanos y materiales, con medios propios de las Administraciones Públicas competentes o mediante las oportunas colaboraciones con entidades y organismos científicos, técnicos o académicos. A este respecto, se suscribirán, con los oportunos organismos y entidades científicas y académicas, los convenios o acuerdos de colaboración necesarios.  
3. Las materias prioritarias de investigación aplicada en el ámbito del paraje natural municipal son las siguientes, en relación abierta que podrá adaptarse a las necesidades de la gestión del espacio protegido:  
a) Investigación básica sobre las especies de flora y fauna autóctona.  
b) Desarrollo de programas de conservación, recuperación y gestión de especies de flora y fauna considerados de interés especial por su carácter endémico, raro o amenazado, así como sobre las condiciones para la recuperación o mejora de sus hábitats.  
c) Investigación etnográfica y etnológica sobre el medio humano tradicional del paraje.  
d) Investigación sobre métodos de administración y gestión de los recursos naturales desde distintas perspectivas: jurídica, administrativa y económica.  
e) Métodos de gestión del uso público del paraje, desde los puntos de vista técnico, sociológico, económico y empresarial.  
4. El Ayuntamiento de Tuéjar facilitará el conocimiento y promoverá la divulgación de los trabajos de investigación realizados en el ámbito del paraje.  
  
Artículo 62. Autorizaciones  
Sin perjuicio del régimen general de autorizaciones que figura en las disposiciones generales de esta normativa, se establece el siguiente régimen específico para la realización, por personas o entidades ajenas al Ayuntamiento de Tuéjar o a la consellería competente en materia de medio ambiente, de actividades o proyectos de investigación que tengan por objeto los recursos ambientales y culturales del paraje natural municipal:  
1. Las actuaciones que afecten directa o indirectamente a la flora, fauna o los hábitats protegidos, requerirán la autorización previa de la consellería competente en materia de medio ambiente. Con esta finalidad, la persona o entidad que vaya a realizar la actividad investigadora acompañará a la solicitud una memoria del proyecto de investigación que se vaya a desarrollar.  
2. Las autorizaciones podrán contener condiciones o restricciones para la ejecución del proyecto. Cabe su revocación si las investigaciones se apartan de lo establecido en la memoria del proyecto presentado, o si las labores de investigación se han llevado a cabo vulnerando las directrices establecidas por la autorización.  
3. La persona o entidad que vaya a realizar la actividad investigadora informará al Ayuntamiento de Tuéjar al inicio de los estudios o trabajos y una vez concluidos presentará un informe sobre los resultados, así como sobre cualquier otro dato que pueda ser interesante desde el punto de vista científico o de gestión del espacio natural. En el supuesto de que los trabajos de investigación autorizados sean publicados, el director del proyecto deberá aportar un ejemplar de la publicación.  
4. Las autorizaciones otorgadas para el anillamiento científico de aves no excluyen de la necesidad de obtener por el anillador los permisos correspondientes de los particulares, en su caso.  
5. Los promotores de proyectos de investigación sobre los valores naturales y culturales del Paraje que, por no afectar directamente a la flora, la fauna o los hábitats protegidos, no requieren autorización previa, deberán, no obstante, comunicar al Ayuntamiento de Tuéjar la existencia del proyecto, debiendo facilitarle el acceso a los resultados de las investigaciones con destino al fondo documental del Paraje.  
  
TÍTULO III  
Normas particulares de regulación de usos y actividades  
  
CAPÍTULO I  
Concepto y aspectos generales  
  
Artículo 63. Concepto  
1. A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante el PE, se han distinguido en el ámbito del paraje natural municipal las siguientes zonas para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora:  
a) Área forestal.  
b) Microrreserva de flora.   
2. Las determinaciones inherentes a estas categorías de protección constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidas y prohibidas por el PE.  
  
Artículo 64. Interpretación  
1. En todo lo no regulado en estas normas particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las normas generales de regulación de usos y actividades.  
2. En la interpretación de la normativa prevalecerán las normas particulares sobre las generales.  
  
CAPÍTULO II  
Área forestal  
  
Artículo 65 .Caracterización  
1. Se trata de una zona de alto valor natural donde la vegetación proporciona un lugar idóneo para los ecosistemas y cobijo de un amplio espectro de especies faunísticas de interés ecológico. Incluye también las muelas y cortados que albergan gran valor para las especies rupícolas y que están catalogadas como zona de protección de rapaces.  
2. Los objetivos planteados para esta categoría de protección se pueden sintetizar en:  
a) Preservar la calidad ambiental.  
b) Conservación de la vegetación existente, potenciación de la misma y de su regeneración natural.  
c) Mantener los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica del paraje.  
d) Conservar y restaurar los hitos paisajísticos existentes.  
3. Plantear estos objetivos supone, necesariamente, una limitación de las posibilidades de uso público, permitiéndose únicamente aquellos usos compatibles con los objetivos propuestos.  
  
Artículo 66. Localización  
1. Comprende la mayor parte del ámbito del paraje natural municipal. Engloba la masa boscosa de pinar, los cortados y muelas que conforman el valle del río Tuéjar, las parcelas de cultivo existentes en el Paraje y el propio cauce del río.  
2. Este espacio queda señalado y delimitado en los correspondientes planos de ordenación del plan especial.  
  
Artículo 67. Usos permitidos  
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados a favorecer la conservación y potenciación de los valores naturales y culturales y al mantenimiento de los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.  
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:   
a) Tratamientos de mejora y conservación de la vegetación, tales como cuidados culturales y limpias, eliminación selectiva de matorral y especies alóctonas y en especial medidas para conseguir la regeneración natural.  
b) Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de este espacio o a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas. Incluyen actuaciones y adecuaciones didáctico-naturalísticas de carácter extensivo, tales como marcaje y señalización de itinerarios y enclaves singulares visitables o miradores.  
c) Repoblación forestal, en especial del bosque de ribera, previa autorización de la consellería competente en materia forestal.  
d) Instalaciones provisionales para la ejecución de obras públicas. Previamente a la obtención de la licencia urbanística requerirán el informe favorable de la consellería competente en materia forestal.  
e) Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 de esta normativa, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, espárragos, moras, etc., sin perjuicio de las limitaciones específicas que la consellería competente en materia forestal pueda establecer cuando resulte perjudicial, por su intensidad u otras causas, para la flora o fauna. En cualquier caso, queda prohibido el arranque de la planta, debiendo recolectarse mediante corta.  
f) Infraestructuras de defensa contra incendios forestales y, en su caso, las obras de captación de aguas destinadas a la misma. Previamente a la obtención de la licencia urbanística deberá contar con la autorización de la consellería competente en materia forestal.  
g) Construcción y acondicionamiento de pistas y caminos forestales destinados exclusivamente a la lucha contra incendios forestales, siempre y cuando hayan sido contemplados en el Plan de Prevención de Incendios tal y como prevé el artículo 55 de la Ley Forestal de la Comunitat Valenciana.  
h) La actividad cinegética tal y como se contempla en las disposiciones de las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades del PE.  
i) La actividad piscícola según lo recogido en la normativa general del PE.  
j) Las competiciones de bicicleta de montaña, organizadas anualmente por el club de bicicleta de montaña MTB Tuéjar, siempre que se compruebe que no se induce a procesos de degradación en entornos naturales de montes y espacios forestales o por motivos de protección de la flora y la fauna, en cuyo caso se revisará el trazado del itinerario en los tramos que coincidan con el ámbito del paraje natural municipal.  
  
Artículo 68. Usos prohibidos  
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten la degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohíben todos aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la mejora y conservación de la riqueza biológica de la zona o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas.  
2. Quedan específicamente prohibidos en estos espacios:  
a) Actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de áridos y tierras para la explotación de los recursos mineros.  
b) Construcciones e instalaciones industriales y residenciales de cualquier tipo, salvo lo contemplado en el artículo 58 de la normativa del PE.  
c) Instalaciones de carácter turístico-recreativo, excepto las adecuaciones didáctico-naturalísticas previstas en el artículo anterior.  
d) Soportes de publicidad exterior de cualquier tipo, así como cualquier forma de publicidad, salvo indicadores de carácter institucional destinados a proporcionar información sobre la zona, sin que supongan deterioro del paisaje.  
e) Obras o almacenes e instalaciones relacionadas con la explotación agrícola o ganadera, incluyendo invernaderos, e infraestructuras de servicio a las mismas, así como instalaciones de almacenamiento o primera transformación de productos forestales.  
f) Infraestructuras de cualquier tipo, salvo las directamente vinculadas a la prevención y control de incendios forestales o destinadas al servicio de edificaciones o instalaciones permitidas, las contempladas en las normativas sectoriales, así como aquellas destinadas al interés general.   
g) Instalaciones deportivas de cualquier tipo, excepto las relacionadas con el desarrollo de las dos competiciones de bicicleta de montaña citadas anteriormente, así como actividades deportivas que impliquen la utilización de vehículos a motor.   
h) El vertido de residuos sólidos o líquidos de cualquier tipo que puedan contribuir a deteriorar la calidad de las aguas, el suelo o paisaje.  
i) El uso del fuego con cualquier finalidad en todo el ámbito, así como arrojar fósforos, colillas, etc.  
j) Campamentos de turismo o camping.  
  
CAPÍTULO IV  
Microrreserva de flora  
  
Artículo 69.Caracterización  
1. La microrreserva de flora de Riberas del Río Tuéjar, con una superficie 5,73 hectáreas, fue declarada por la Orden de 22 de octubre de 2002, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declararon 22 microrreservas vegetales en la provincia de Valencia.   
2. Las especies prioritarias son: Salix atrocinerea, Salix eleagnos subsp. angustifolia, Tamarix gallica, Populus nigra, Juniperus phoenicea, Teucrium thymifolium y Odontites viscosus subsp. australis.  
Asimismo, las unidades de vegetación prioritaria son los matorrales ribereños termomediterráneos de la Nerio-Tamaricetea (Código Natura 2000:92D0), los bosques de galería de Salix y Populus alba (Vinco difformis- Populetum albae) (Código Natura 2000: 92A0) y las comunidades de roquedos calcáreos (Teucrion buxifolii) (Código Natura 2000: 8210).  
  
Artículo 70. Localización  
La microrreserva queda delimitada por el polígono cuyos vértices tienen las siguientes coordenadas UTM sobre el huso 30 (datum europeo):  
  
Vértice X Y  
1 668049 4406521  
2 668131 4406486  
3 668129 4406307  
4 668299 4406004  
5 668373 4405856  
6 668334 4405809  
7 668137 4405826  
8 668096 4405834  
9 668003 4405713  
10 668027 4405694  
11 667983 4405661  
12 667953 4405729  
13 668074 4405881  
14 668178 4405916  
15 668310 4405856  
16 668326 4405908  
17 668115 4406268  
  
  
Artículo 71. Actuaciones de conservación  
1. Instalación de cartel informativo con recomendaciones.  
2. Censo y seguimiento de la especie Salix atrocinerea.  
3. Muestreo fitosociológico de las unidades de vegetación prioritarias.  
4. Eliminación progresiva de aquellos chopos que estén enfermos o muertos y de las robinias y moreras, con objeto de naturalizar la zona y recuperar progresivamente el bosque de ribera. Aquellas robinias y moreras que presenten porte arbóreo serán reubicadas en zonas de jardines o áreas recreativas que presenten condiciones adecuadas.  
5. Regeneración del hábitat típico de ribera con reintroducción de las siguientes especies: Salix eleagnos subsp. angustifolia, Salix atrocinerea, Salix alba, Populus alba, Nerium oleander, Myrtus communis, Lysimachia ephemerum, Lythrum salicaria, Dorycnium rectum, Epilobium hirsutum e Iris pseudacorus.  
6. En la zona más alejada de la ribera donde se encuentra la población de Sequoia sempervirens, se introducirán las especies Acer granatense y Fraxinus angustifolia con el objeto de naturalizar la zona e incrementar la biodiversidad.  
7. Censo y seguimiento de Sequoia sempervirens, con objeto de estudiar los factores que en su día ocasionaron su desaparición (en la región mediterránea existieron en el Plioceno inferior) y que en la actualidad continúan influyendo.  
8. Con el objeto de impedir el estacionamiento de vehículos en el interior de la microrreserva, se colocará una valla de postes de madera unidos con cuerdas.  
  
Artículo 72. Limitaciones de usos  
1. No se podrá realizar en la microrreserva cualquier actividad que conlleve una remoción del sustrato o un daño a las plantas, incluida la recolección de cualquier tipo de material vegetal que tenga una finalidad diferente a la científica.  
2. Queda prohibido el vertido de escombros en el interior de la microrreserva.  
3. Con el fin de evitar los procesos erosivos, el acceso a la microrreserva queda restringido a los caminos ya existentes. No se podrá aparcar vehículos en el interior de la microrreserva.  
TÍTULO IV  
Normas para la gestión del paraje natural municipal  
  
Artículo 73. Régimen general  
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar corresponde al Ayuntamiento de Tuéjar.  
2. La consellería competente en materia de medio ambiente podrá prestar al Ayuntamiento de Tuéjar la asistencia técnica necesaria y asesoramiento para la gestión del paraje natural municipal.  
3. El régimen de gestión del paraje atenderá al marco establecido con carácter genérico para los parajes naturales municipales por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, así como a las determinaciones específicas que establece en la materia el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.  
4. La gestión del paraje en lo relativo al funcionamiento de instalaciones, equipamientos y servicios podrá delegarse de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de derecho público o concertarse con instituciones o entidades de naturaleza privada.  
5. El Ayuntamiento de Tuéjar podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del paraje de los agentes sociales y económicos implicados y de otras administraciones públicas, la constitución de una entidad mixta con participación de las administraciones autonómica y locales, la Administración general del Estado, a través del ministerio competente en materia de medio ambiente o de la Confederación Hidrográfica del Júcar, las universidades y centros de investigación y del sector privado, tal como una fundación, un consorcio u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente.  
  
Artículo 74. Consejo de participación  
Como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados, se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Nacimiento del Río Tuéjar, según se establece en el decreto de declaración del Paraje, ateniéndose de esta manera a lo contemplado en el artículo 7.3 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.  
  
TÍTULO V  
Mecanismo de financiación  
  
Artículo 75. Régimen general  
1. La financiación del paraje natural municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Tuéjar.  
2. El Ayuntamiento de Tuéjar habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del paraje natural municipal.  
3. La consellería competente en materia de medio ambiente podrá participar en la financiación del Paraje Natural Municipal, de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del paraje natural municipal.  
  
TÍTULO VI  
Régimen sancionador  
  
Artículo 76. Régimen sancionador  
1. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al paraje natural municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, sin perjuicio de lo exigible por la vía penal, civil o de cualquier otro orden en que se pudiera incurrir.  
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI