Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5699, del 08-02-2008 (2008/1505)

RESOLUCIÓ de 16 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Novelda, Bocairent, Elx, Morella, Dos Aguas, Alcoi, Algemesí i Cullera.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5699

Data del DOGV
:   08-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1505

CVE


Data del document
:   16-01-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Cullera](javascript:void(0))
    * [Bocairent](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [Algemesí](javascript:void(0))
    * [Dos Aguas](javascript:void(0))
    * [Alcoi](javascript:void(0))
    * [Novelda](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 16 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Novelda, Bocairent, Elx, Morella, Dos Aguas, Alcoi, Algemesí i Cullera. [2008/1505]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:   
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 281/01-AIA Novelda, 161/04-AIA Bocairent, 026/05-AIA Elx, 104/05-AIA Morella, 153/05-AIA Dos Aguas, 180/05-AIA Alcoi, 241/05-AIA Algemesí i 254/05-AIA Cullera, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 16 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 281/2001-AIA.  
Promotor: Hermanos Sánchez López  
Autoritat substantiva: conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència (Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant) i Ajuntament de Novelda  
Objecte projecte: Pedrera denominada Marina Dos  
Localització: Al paratge Bateig al terme municipal de Novelda (Alacant)  
Descripció del projecte  
La descripció del projecte es realitza d'acord amb tota la documentació presentada, en especial les ampliacions de documentació presentades pel promotor amb dates d'entrada de 18 d'octubre de 2004, 10 de febrer de 2003 i 12 de desembre de 2005, que modifiquen el disseny de l'explotació, i redueixen la zona d'afecció i eviten l'afecció al barranc de Bateig:  
L'objecte del projecte és l'explotació de calcària arenosa, que es realitzarà per mitjà de fases, explotant el material en profunditat sense sobrepassar la cota de 325 m. El sistema serà el de pedrera a cel obert per bancs escalonats amb talús forçat en els frontons de gaudi i en les testeres laterals. S'utilitzaran els sistemes següents per a la tallada de la pedra: segadora de cadena, obertura de xicotets pous en la part superior, introducció de fil de diamant en circuit tancat, perforació lleugera amb barrines, i fraccionament del banc en blocs per mitjà de cordó deponent o per mitjà de la introducció de barrines a colp de maça. Amb aquest sistema la utilització d'explosius és pràcticament inexistent.  
Constarà de quatre fases amb una producció anual prevista de 19.915 m³ de pedra aprofitable extreta en blocs d'entre 2 i 6,5 m³ sent el buit final d'explotació de 13,72 m d'alçària.  
Superfície del buit global d'explotació: 76.594 m²  
Zona per a instal·lacions i serveis: 8.500 m²  
Volum global que s'ha de desallotjar: 1.050.880 m³  
Volum que s'ha de desallotjar (pedra): 995.735 m³  
Volum de terres que s'ha de desallotjar (recobriment): 55.148 m³  
Aprofitament útil de recurs: 40%  
Volum de material útil s'ha d'extraure: 398.294 m³  
Volum d'estèrils: 597.441 m³  
Superfície ocupada provisionalment pel recobriment: 11.910 m²  
La vida de la pedrera serà de 20 anys, amb fases de 5 anys de duració.  
El volum d'estèrils serà revertit sobre el buit d'explotació, de manera que al no ser suficient per al farciment d'aquesta es recorrerà als estèrils procedents d'altres pedreres.  
Les terres de recobriment es desallotjaran gradualment en cada una de les fases d'explotació i instal·lades en cavallons laterals longitudinals a cada un dels buits corresponents. Els cavallons tindran una alçària mitjana de 8,37 m, romandran un temps màxim de 6 anys, i s'utilitzaran en la restauració de cada fase. En el Pla de restauració modificat de data 10 de febrer de 2003 s'indica que el material de recobriment s'acumularà en monticles de 2 m d'alçària.  
En relació amb els estèrils es crearà un runam temporal amb els procedents de la 1ª fase d'explotació que s'utilitzaran per al farciment de l'última fase i la resta s'utilitzarà per al farciment progressiu de les fases d'explotació acabades sense crear runam. L'estèril extret es picarà de manera que es creen pedres amb una grandària no superior a 80-90 cm.  
El runam temporal (15 anys) podrà tenir una alçària de 9 m màxim i ocuparà una superfície de 22.300 m². Tindrà dos talussos de 4,5 m d'alçària i 30º d'inclinació, sent la berma de 3 m, disposarà d'un sistema de desguassos. Part del recobriment s'utilitzarà per a recobrir el runam temporal i posteriorment s'efectuarà una sembra amb espècies herbàcies.  
El projecte preveu la revegetació de les zones restaurades, una vegada farcides amb estèrils i aportat posteriorment el material procedent del recobriment. La revegetació s'efectuarà amb espècies pròpies de la zona recreant la vegetació forestal de la zona, espinar-lentiscar amb olivera i garrofera.  
Tramitació administrativa  
El Servei Territorial d'Indústria d'Alacant es va remetre el corresponent projecte, estudi d'impacte ambiental i projecte de restauració.  
Es va sol·licitar al Servei Territorial d'Indústria d'Alacant que remetera el resultat de la informació pública amb data 18 de juliol de 2001, i es remett aquest amb data 17 de juliol de 2002, indicant que no s'hi havien produït al·legacions.  
Es van efectuar consultes als organismes següents:  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- conselleria de Cultura: es va emetre informe favorable.  
- Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria: va informar que no afecta terrenys forestals declarats d'utilitat pública i segons el pla pertanyent la classificació de camins ramaders de Novelda, sembla que el perímetre de la pedrera no n'afecta cap. Ara bé, la descripció de l'assagador Reial de Montagut afirma que aquesta procedeix del terme municipal d'Elda. No obstant això, la documentació que tenim no permet establir una continuïtat segura entre l'assagador dels Serrans procedent d'Elda i l'assagador Reial de Montagut. En cas que existira aquesta continuïtat, el camí ramader sí que es veuria afectat.  
Amb data 18 de juliol de 2001 es va efectuar consulta a l'Ajuntament i es va remetre còpia de l'estudi d'impacte ambiental i es reitera aquesta amb data 8 de març de 2002. L'Ajuntament va remetre, com a resposta a la consulta efectuada, amb data 17 d'abril de 2002 la documentació següent còpia de l'expedient de llicència d'activitat:  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
- Informe favorable de l'assistència tècnica ambiental.  
- Informe de la secció d'arqueologia del museu historicoartístic de Novelda en què s'indica que creuen que l'extracció en la zona no afecta cap element arqueològic o patrimonial.  
- Informe favorable de la Comissió de Govern en què s'indica que s'ha sotmés a informació pública i no s'hi han presentat al·legacions (BOP de 9 de febrer de 2002).  
Amb data 9 de maig de 2002 es va sol·licitar ampliació de la documentació presentada en el sentit de modificar el disseny de l'explotació fonamentalment per a no afectar el barranc del Bateig, com també relatius a altres aspectes com la possibilitat d'afecció a camins ramaders.  
Amb data entrada 10 de febrer de 2003 es va remetre pel promotor ampliació de la documentació sol·licitada, i consta d'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració modificats d'acord amb allò que s'ha sol·licitat de manera que es modificava la ubicació de la zona d'extracció per a evitar afecció al barranc de manera que l'esmentada zona quedaria inclosa dins de l'àrea d'afecció de la pedrera proposada inicialment, part dins de la zona d'extracció i una altra part dins de la zona de runam de l'àrea d'afecció inicialment proposada. Igualment es modifica el mètode d'extracció del recurs de manera que ara es realitza en profunditat de manera que es possibilita la restauració amb farciment d'estèrils de manera que l'entorn quedaria amb el mateix relleu i es minimitzaria l'impacte visual. No se sobrepassarà durant l'extracció la cota 325 m.  
Amb data 25 de febrer de 2004 es va efectuar consulta a l'Àrea de Residus d'aquesta conselleria que va remetre informe amb data 29 de juny de 2004 en el qual indicava que l'activitat de restauració de la pedrera no està subjecta a la regulació del RD 1481/2001 pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
Amb data 6 de juliol de 2004 es va sol·licitar nova ampliació de la documentació presentada relativa a la procedència dels estèrils per al farciment del buit de l'explotació, runam temporal d'estèrils, procés de farciment amb estèrils i perfils transversals abans i després de la restauració.  
Es va remetre amb data 18 d'octubre de 2004 per part del promotor ampliació de la documentació sol·licitada.  
Amb data 12 de desembre de 2005 es va remetre escrit d'ampliació per part del promotor relatiu a la disponibilitat d'estèrils (es modifica la procedència externa d'aquests) i anàlisi de possible influència sobre pous o surgències, i s'hi indica en aquest últim cas que no hi haurà cap afecció.  
Consideracions ambientals  
1. La zona que es veurà afectada està ocupada majoritàriament per antics cultius de secà abandonats (oliveres i garroferes) que ha sigut envaïda per herbassars i matolls nitròfils majoritàriament, existint taques d'espartars (Lygeum spartum) i matolls camefítics. Es tracta d'una zona de relleu ondulat ocupada per arenoses calcàries terciàries i argiles i margues arenoses amb algeps triàsiques. Pròxima a la zona se situa el barranc del Bateig afluent del riu Vinalopó.  
Pròxima a la zona hi ha activitats mineres, i es troba allunyada de nuclis de població.  
2. La modificació del projecte com a conseqüència de la sol·licitud d'ampliació de documentació per part del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental comporta en principi una millora des del punt de vista ambiental, evitant d'una banda l'afecció a barrancs pròxims, com també reduint la superfície d'afecció de tota l'explotació respecte a la inicial. Igualment suposa evitar modificar la morfologia de la zona i el paisatge una vegada conclosa l'explotació en omplir el buit d'explotació que es crearà amb els materials estèrils de l'extracció en compte de crear un runam permanent que es restauraria.  
Aquest nou mètode d'explotació requereix, no obstant, de l'adopció de mesures preventives i correctores per a reduir l'impacte sobre l'entorn al mínim i aconseguir una adequada integració de l'activitat en l'entorn per mitjà d'una adequada restauració del buit extractiu.  
3. Al sud-oest de la zona d'afecció de l'explotació discorre una via de ferrocarril en trinxera. Les fases 3 i 4 d'extracció i la zona d'abassegament de material de cobertora presenten àrees pròximes a aquesta via de ferrocarril sent la distància més pròxima segons sembla, aproximadament, 55 metres, per la qual cosa part de l'àrea d'afecció de l'explotació podria afectar la zona de protecció de la via ferroviària pròxima i podria no ser autoritzable l'activitat en aquesta zona.  
Tenint en compte aquesta circumstància es considera necessari que s'obtinga per part del promotor autorització favorable, si és el cas, o almenys informe favorable de l'administrador d'infraestructures ferroviàries de la via ferroviària pròxima a l'explotació.  
4. Respecte a la possible afecció a camí ramader, d'acord amb l'informe dels Serveis Territorials d'Alacant d'aquesta conselleria sembla que no afectaria camins ramaders, no obstant això, s'indica que si existira continuïtat entre l'assagador Reial de Montagut a Novelda i l'assagador dels Serrans a Elda podria afectar-se camí ramader.  
Tenint en compte aquesta circumstància es considera necessari que prèviament a l'inici de l'activitat, amb suficient antelació, es determine amb els serveis tècnics de camins ramaders de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria si hi ha afecció o no a camí ramader, i en el cas que n'hi haja s'haurà de complir el que estableix la Llei de camins ramaders i s'obtinga l'autorització corresponent d'aquests serveis tècnics, amb les modificacions de projecte que siguen necessàries, si és el cas.  
5. Tenint en compte les característiques del terreny que s'ha d'afectar, majoritàriament antics camps de cultiu de secà abandonats, el mètode d'explotació, extracció en profunditat amb farciment-restauració amb els estèrils de la mateixa activitat majoritàriament i evitant la creació de runams permanents i modificació del relleu, es considera que l'impacte ambiental és acceptable, i es considera que en conjunt serà sever, i és necessària l'adopció de mesures preventives i correctores per a reduir-lo. Cal destacar l'impacte ambiental sobre el paisatge i sòl, i de menor importància l'impacte sobre la vegetació i fauna tenint en compte les característiques d'aquesta en la zona.  
6. Com a mesures correctores i preventives de l'estudi es destaquen les següents:  
- Els camins utilitzats pels camions hauran de ser regats com a mínim setmanalment.  
- Construcció de la infraestructura necessària per a evitar que les aigües d'escorriment entren en el buit d'explotació.  
- L'accés a l'explotació es durà a terme a través dels camins existents.  
- Una vegada finalitzades les obres es descompactaran aquelles zones que hagen patit circulació de maquinària pesant i que hagen quedat fora dels terrenys previstos en el pla de restauració.  
- Pla de restauració:  
- Retirada del material de cobertora.   
- Emmagatzemament i cures del material de cobertora. Incloent sembres.  
- Estesa del material de cobertora sobre els buits farcits. Si és necessari s'aportarà terra vegetal de préstec.  
- Revegetació amb espècies autòctones pròpies de la zona.  
7. Es considera necessari establir una sèrie de mesures preventives i correctores addicionals i modificar algunes de les indicades en la documentació per a reduir l'impacte sobre el medi i millorar la integració en el paisatge, en especial pel que fa a la producció de pols, farciment amb materials inerts del buit extractiu, revegetació, utilització d'estèrils, runam, etc.  
Es considera que el farciment amb blocs es complemente amb aportació de materials de granulometria fina, tipus graves o arenes, que permeten una adequada compactació i estabilitat de la zona restaurada. D'aquesta manera s'evitarà que es produïsquen amb el temps lixiviacions i formacions de buits en la superfície restaurada i aconseguir una restauració de la zona efectiva en el temps. Igualment es considera necessària la picada del material de rebliment per a obtenir blocs de dimensions inferiors a les proposades per a aconseguir d'aquesta manera que augmente el material de granulometria més fina per al farciment de buits entre blocs.  
Respecte al farciment amb materials inerts adequats de procedència externa es considera que prèviament a l'inici de l'activitat ha d'obtenir-se autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria d'acord amb el que estableix el Decret 200/2004 d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana. El farciment amb materials estèrils de la mateixa explotació ha de complir també amb les condicions que s'establisquen en aquesta autorització.  
Es consideren necessàries modificacions que permeten reduir el temps de permanència de les acumulacions de material de l'explotació, tant d'estèrils en el runam com de recobriment o cobertora.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 3 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tramites previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinquè del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes,  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de pedrera denominada Marina Dos al paratge Bateig al terme municipal de Novelda (Alacant) els promotors del qual són Hermanos Sánchez López, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació (en especial de l'obtenció de la llicència d'activitat), com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a l'execució de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. Prèviament a l'obtenció de les autoritzacions, tant d'Ajuntament com del Servei Territorial d'Indústria d'Alacant, haurà d'obtenir-se, respecte al farciment amb materials inerts adequats externs a aquesta activitat, del buit d'explotació, autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria d'acord amb el que estableix el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció. En aquesta autorització es determinarà igualment l'adequació dels materials inerts de farciment proposat com també el mode d'efectuar el farciment i característiques d'aquest. El que s'ha establit per al farciment amb materials inerts adequats externs serà igualment de compliment per al farciment amb els estèrils de la mateixa explotació.  
El mode d'efectuar el farciment del buit d'explotació i característiques del farciment, tant dels materials inerts adequats externs a l'activitat com dels propis de l'explotació (estèrils de l'activitat), es determinarà en l'autorització referida, i almenys es compliran les condicions següents:  
- El picat del material de rebliment serà fins a obtenir blocs de grandària no superior a 40 cm de diàmetre de manera que siga possible la seua compactació al màxim possible.  
- El farciment del buit d'explotació amb els blocs abans referits haurà de complementar-se amb aportació de material inert adequat, ja siga de la mateixa explotació o extern, de granulometria fina tipus graves o arenes, per a omplir els buits entre blocs majors i permetre que el terreny tinga tant una estabilitat idònia com evitar que puguen sorgir problemes en un futur de lixiviació amb modificació significativa del relleu com també la creació de buits superficials al terreny.  
- Els materials inerts adequats externs a la mateixa explotació seran en la mesura que es puga procedents d'estèrils de pedreres amb característiques semblants als de la zona d'explotació.  
2. S'haurà d'aportar tant a l'Ajuntament com al Servei Territorial d'Indústria d'Alacant per a l'obtenció de les autoritzacions corresponents còpia dels documents d'ampliació presentats davant d'aquesta conselleria, a sol·licitud d'aquesta, i reflectits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. Respecte al mètode d'extracció -farciment- restauració s'efectuaran les modificacions següents: l'estèril procedent de la 1ª fase que s'acumularà temporalment en runam que es restaurarà i s'emprarà per al farciment de les primeres fases de l'explotació (1ª i 2ª fase) de manera que abans de l'inici de la 3ª fase d'explotació l'enderroc temporal referit haja desaparegut al ser utilitzada en el farciment de les primeres fases esmentades. Igualment i com està previst, la resta d'estèrils de l'explotació se n'aniran utilitzant progressivament en el farciment del buit generat en l'explotació evitant que contribuïsquen a generar o augmentar runam. El dèficit inert adequats per al farciment hauran de procedir de l'exterior de l'explotació i hauran de complir el que estableix el condicionant primer d'aquesta declaració.  
La morfologia de la zona una vegada restaurada haurà de ser igual en la mesura que siga possible a l'existent prèviament.  
4. Respecte al recobriment, es retirarà i posteriorment s'utilitzarà en restauració de manera progressiva a mesura que s'emplenen els buits amb inerts adequats per a reduir el temps de permanència de les acumulacions de recobriment. Podrà utilitzar-se en la restauració del runam d'estèrils temporal, però en qualsevol cas haurà d'assegurar-se'n la posterior reutilització per a la restauració del buit d'explotació.  
5. L'alçària màxima de runan temporal serà de 9 metres i de les acumulacions de montera de 2 m tal com s'indica en el Pla de restauració modificat presentat amb data entrada de 10 de febrer de 2003.  
6. Respecte a la revegetació que s'ha de dur a terme s'haurà de fer de manera progressiva segons s'acaben les fases i desapareixen les zones d'acumulacions temporal de material.  
7. La restauració haurà d'incloure tota la superfície afectada per l'explotació i no sols la d'extracció. Haurà d'incloure també la zona de runam temporal, d'acumulacions de recobriment o cobertora, etc. En aquestes zones la restauració inclourà el condicionament dels terrenys (descompactació i aportació de terra vegetal si cal, etc.) i revegetació.  
8. La superfície d'extracció serà la inclosa en el perímetre de línia roja reflectit tant en el plànol núm. 3 com en el plànol núm. 1 de les ampliacions de documentació presentades amb dates d'entrada respectives de 10 de febrer de 2003 (estudi d'impacte ambiental modificat) i 18 d'octubre de 2004 (ampliació documentació), de manera que es corregisquen els plànols de perfils transversals erronis, que comprenen una àrea major, de l'ampliació de documentació amb data d'entrada en aquesta conselleria de 18 d'octubre de 2004.  
9. S'haurà de procedir al reg periòdic de tota la superfície afectada per l'explotació (runams, camins d'accés i interiors, buit d'explotació, etc.), en especial en períodes secs de manera que es reduïsca al mínim l'afecció a l'entorn per generació de pols, en especial a la zona de la via fèrria pròxima a part de l'explotació. S'efectuarà un control periòdic de la generació de pols per si és necessari extremar les mesures correctores, augmentant freqüència de regs, creant pantalles vegetals, etc.  
10. Prèviament a l'inici de l'activitat, amb suficient antelació, s'haurà de determinar amb els serveis tècnics de camins ramaders de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria si hi ha afecció o no a algun camí ramader, i en el cas que n'hi haja s'haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders, i s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent d'aquests serveis tècnics, amb les modificacions de projecte que calguen, si és el cas.  
11. Prèviament a l'inici de l'activitat i respecte a aquesta s'obtindrà autorització favorable, si és el cas, o almenys informe favorable de l'administrador d'infraestructures ferroviàries competent respecte a la via ferroviària pròxima que determinarà les modificacions de projecte, mesures preventives i correctores que han de complir-se, si és el cas.  
12. En cas que es descobrisquen restes arqueològiques, paleontològiques o etnogràfiques durant l'explotació, s'haurà de comunicar immediatament a la conselleria de Cultura i s'haurà de complir el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
13. Prèviament a l'inici de la 3ª fase haurà d'obtenir-se respecte a les anteriors fases informe o resolució favorable d'aquesta Direcció General.  
14. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure un seguiment de la restauració efectuada a tota l'àrea afectada per l'explotació durant almenys 6 anys següents a finalitzar tota la restauració de la zona.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 161/2004-AIA  
Promotor: María Asunción López García  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Bocairent  
Objecte projecte: Reparació de bassa i instal·lació de conducció per a subministrament d'aigua  
Localització: A la partida Mas del Parral al terme municipal de Bocairent (València)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és el subministrament d'aigua per a neteja i sanejament de casa rehabilitada, com també per als cavalls de la finca en què es desenvoluparà l'activitat de turisme rural.  
El promotor de la finca limítrofa, Mas dels Arbres, té dret a l'aigua que en ella brolla i es projecta en aquest projecte la reparació de la bassa existent com també el traçat d'una conducció de polietilé des d'aquesta fins a l'aljub situat al Mas del Parral.  
Característiques de l'actuació:  
- Longitud de la conducció: 950 m, 75 mm de diàmetre, soterrada en rasa de 0,3 m d'amplària i 0,4 m de profunditat en la zona que travessa cultius, i aèria en la zona en què discorre per interior d'una antiga séquia. L'excavació es farà manualment.  
- Bassa: amb capacitat de 600 m³ (10 x 20 x 3 m). Es pretén la recuperació de les parets amb formigó sobre armadura de 15 x 15 amb redons del vuit.  
Tramitació administrativa  
El promotor es va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental relatiu al projecte, i posteriorment per part de l'Ajuntament de Bocairent es va remetre igualment per a la seua tramitació el referit estudi d'impacte ambiental.  
Es va efectuar consulta a l'Àrea de Planificació del Territori d'aquesta conselleria, que ha remés informe en el sentit següent:  
- S'indiquen una sèrie de requisits i recomanacions respecte a les actuacions projectades.  
- Es conclou el següent:  
1. L'ús d'establiment d'allotjament i restauració al medi rural per mitjà de rehabilitació o restauració de les construccions tradicionals, excepte en les àrees de protecció integral, és compatible amb la normativa del PORN.  
2. Per consegüent, les noves conduccions de subministrament d'aigua vinculades a actuacions considerades compatibles en el PORN són autoritzables.  
3. Es resol emetre informe favorable a l'efecte del PORN del Parc Natural de la Serra de Mariola, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació i del compliment de les especificacions realitzades en aquest informe.  
4. Aquest informe, estarà condicionat a l'obtenció prèvia de la declaració d'interés comunitari favorable de l'activitat d'allotjament i restauració al medi rural (article 56.1), sense la qual, l'actuació de reparació de la bassa i conducció d'aigua, no seria autoritzable, pel fet de no estar vinculada a activitats compatibles amb el PORN.  
S'ha procedit al tràmit d'informació pública (DOGV núm. 5048, de 13-07-2005) de l'estudi, i no s'hi ha presentat cap al·legació com certifiquen el cap de Negociat d'Informació i Registre d'aquesta conselleria i el secretari-interventor de l'Ajuntament de Bocairent.  
Amb data 11 de novembre de 2005 la promotora va presentar plànols de localització de l'actuació.  
Amb data entrada de 24 de novembre de 2005 es va efectuar consulta respecte al projecte en qüestió per part de l'Àrea d'Inspecció del Territori d'aquesta conselleria respecte a la situació de l'expedient d'avaluació de l'impacte ambiental. En aquest escrit s'informava de l'existència d'expedient sancionador (270/03-SAN) en què s'imposava a més de sanció econòmica l'obligació de retirada de la canonada instal·lada. L'Àrea d'Avaluació Ambiental va informar de la situació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental indicant que s'estava pendent de rebre l'informe de l'Àrea de Planificació del Territori d'aquesta conselleria.  
Consideracions ambientals  
1. Les actuacions projectades es troba en l'àmbit del Parc Natural de la Serra de Mariola, en àrea de protecció ecològica i àrea de protecció paisatgística. Es tracta d'una zona de relleu pla o ondulat en el qual s'alternen les àrees agrícoles amb les àrees forestals amb matoll i pinedes.  
2. D'acord amb allò que ha indicat l'Àrea d'Inspecció del Territori d'aquesta conselleria part de les actuacions s'han dut a terme (la instal·lació de la conducció).  
3. L'Àrea de Planificació del Territori d'aquesta conselleria emet informe favorable les actuacions projectades sempre que s'obtinguen les autoritzacions sectorials que se li apliquen i del compliment de les especificacions realitzades en el seu informe, i necessita que les actuacions projectades són autoritzables sempre que s'obtinga la declaració d'interés comunitari favorable de l'activitat d'allotjament i restauració al medi rural.   
L'article 56.1 del PORN del Parc Natural de la Serra Mariola indica que les activitats d'allotjament i restauració al medi rural per mitjà de rehabilitació o restauració de les construccions tradicionals hauran d'obtenir informe favorable de l'administració competent en espais naturals, declaració d'interés comunitari i estimació d'impacte ambiental.  
4. L'impacte sobre el medi se centra principalment sobre el sòl, vegetació i fauna com a conseqüència dels moviments de terra, desbrossament i sorolls procedents dels treballs. Les actuacions projectades es consideren acceptables des d'un punt de vista ambiental i s'estima el seu impacte sobre el medi en principi de baix a moderat. Es considera necessari el compliment d'una sèrie de mesures preventives i correctores per a reduir l'impacte sobre el medi i aconseguir una millor integració en l'entorn, evitant o reduint al mínim l'impacte sobre diversos elements del medi, en especial vegetació i fauna, tenint en compte a més que l'actuació se situa dins del Parc Natural de la Serra de Mariola. En aquest sentit es considera important la supervisió de les actuacions per la Unitat d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria de manera, a més, que puga introduir aquesta, cas de ser necessari, modificacions, mesures preventives i correctores per a reduir al mínim l'afecció al medi, en especial a la vegetació i fauna.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, pel fet d'estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes,  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de reparació de bassa i instal·lació de conducció per a subministrament d'aigua a la partida Mas del Parral al terme municipal de Bocairent (València) la promotora del qual és María Asunción López García, sense perjudici del compliment del que estableix la documentació aportada i l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants del projecte:  
1. Aquesta declaració d'impacte ambiental queda condicionada als requisits següents: l'obtenció, respecte a l'activitat d'allotjament i restauració al medi rural per mitjà de rehabilitació o restauració de construccions tradicionals, d'informe favorable de l'administració competent en espais naturals com també de la declaració d'interés comunitari i estimació d'impacte ambiental favorables. El promotor haurà de presentar davant del departament corresponent d'aquesta conselleria la documentació necessària per a l'obtenció dels requisits abans referits en un termini de temps, des de la recepció de la notificació d'aquesta declaració, no superior a tres mesos.  
No haurà de seguir executant-se la resta del projecte relatiu a aquesta declaració fins a l'obtenció dels requisits abans citats. En cas de no obtenir-se favorablement els requisits referits, s'haurà de retirar la part ja executada i restaurar-se, i en cas d'obtenir-se favorablement aquests es modificarà allò ja executat, en el cas que ho considere necessari per la Unitat d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria, d'acord amb allò que estableix aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació.  
3. El traçat de la conducció es modificarà, d'acord amb allò que establisca la Unitat d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria i cas de considerar-ho aquesta necessari, de manera que en la mesura que es puga aquest discórrega per les vores de camps de cultiu o de masses forestals no travessant-les. Igualment la conducció d'aigua serà preferiblement soterrada en tota la seua longitud i serà la Unitat d'Espais Naturals abans referida la que determine si aquesta anirà soterrada en tota la seua longitud o podran determinats trams ser aeris, i es permeta la utilització de l'antiga séquia existent en la zona per a situar la canonada al seu interior.  
4. Respecte a la rehabilitació de la bassa:  
- Es mantindran en la mesura que siga possible els elements constructius i els materials tradicionals com ara pedra, maçoneria. En cas d'emprar ciment la superfície serà rugosa.  
- En cas d'haver d'impermeabilitzar la bassa, aquesta es durà a terme amb argila compactada.  
- Es mantindrà una capa de substrat o terra en el fons de la bassa per a afavorir la vegetació i per a refugi de la fauna que habite aquesta.  
- Si és necessari buidar la bassa en algun moment, haurà de notificar-ho prèviament al director-conservador del parc natural, perquè recupere la fauna previ buidatge de la bassa i s'hi torne una vegada plena de nou.  
- Es construirà una rampa d'accés a l'aigua per a beure i evitar ofegaments de la fauna.  
- La rehabilitació de la bassa i les especificacions abans citades es duran a terme amb la supervisió de la Unitat d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria, que podrà establir les modificacions, mesures preventives i correctores que estime pertinents.  
5. Una vegada executades les actuacions es procedirà, cas de ser necessari, a la restauració de les zones afectades d'acord amb allò que determine la Unitat d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria.  
6. En cas d'afecció a camí ramader s'haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders, havent d'obtenir-se l'autorització corresponent de la Unitat de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria.  
7. En cas que s'hi descobrisquen restes arqueològiques, paleontològiques o etnogràfiques durant la construcció del camí, s'haurà de comunicar immediatament a la conselleria de Cultura i s'haurà de complir el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 18 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 026/05-AIA  
Projecte: Projecte bàsic de les obres d'ampliació de les instal·lacions de depuració i canonada de reutilització en l'EDAR d'Arenals a Elx (Alacant)  
Promotor: Entitat de Sanejament d'Aigües  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: En els terrenys corresponents a l'EDAR d'Arenals, en partida l'Altet del terme municipal d'Elx  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte:  
Les obres d'ampliació ocuparan la superfície disponible en la parcel·la corresponent a l'EDAR ampliant el perímetre actual a terrenys annexos de titularitat municipal. L'objecte d'aquest projecte deriva de la necessitat d'ampliació de les instal·lacions de depuració pel fet de resultar insuficients les actuals a causa del creixement dels nuclis urbans i a l'ampliació, a més del doble, de l'actual polígon industrial Saladas de Torrellano.  
La instal·lacions es dissenyen per a un cabal màxim a l'estiu de 10.000 m³/dia, i de 5.000 m³/dia a l'hivern. I es preveu una altra ampliació possible en el futur si l'augment de cabals així ho exigira, de 5.000 m³/dia (el total, després de la segona ampliació, seria de 15.000 m³/dia). Tenint en compte que s'estima una DBO 5 de 700 mg/l, la capacitat de depuració estarà entre els 58.300 habitants-equivalents a l'hivern i els 116.000 habitants-equivalents a l'estiu.  
Les instal·lacions de depuració actuals donen servei als següents nuclis de població:  
- Pedania de Torrellano (Elx): Abocament procedent del nucli urbà.  
- Polígon industrial Saladas: Situat a la pedania de Torrellano: Amb un col·lector independent, que presenta problemes atés que és unitari i recull l'aigua pluvial del polígon.  
- Pedania de l'Altet (Elx): Abocament de caràcter domèstic.  
- Platja dels Arenals del Sol: Zona costanera i turística, amb abocament estacional i caràcter domèstic.  
A aquests s'incorporaran les zones urbanes pròximes a la depuradora en el costat est del municipi com són els nuclis de Maitino, Torreazul, Valverde, etc.  
El projecte preveu la demolició de quasi la totalitat de les instal·lacions existents (edifici de control, decantadors primaris, decantadors secundaris, eres d'assecament, estació de bombament d'entrada a planta dels col·lectors de Torrellano i polígon industrial de Salades, etc), per a poder situar les unitats necessàries per a l'ampliació del tractament, incorporant així mateix un nou tractament terciari fisicoquímic i un sistema de desinfecció per mitjà de radiació d'ultraviolada.  
En l'annex núm. 6, es preveu així mateix per a l'aprofitament de les aigües residuals tractades per a reg, connectant amb la xarxa de Riegos de Levante, l'execució d'una canonada d'impulsió de 5.925 m de 400 mm de diàmetre, que discorre per camins i carreteres, unes vegades per l'eix del camí i altres pels terrenys contigus.  
2. Alternatives:  
S'estudien alternatives relatives als aspectes següents:  
- Alternatives d'ubicació: triant l'ampliació a la vora de les instal·lacions existents en compte de buscar una altra ubicació, ja que hi ha terrenys suficients de titularitat municipal, aprofitant la xarxa de col·lectors i la resta d'infraestructures existents. Com a desavantatge indica la proximitat al paratge del Clot de Galvany, que se supera amb un adequat control de les obres que s'han de realitzar i correcta gestió de la planta pel que fa als seus abocaments, podent disposar de part de l'aigua tractada per al manteniment de la zona humida.  
- Alternatives de tractament: Es plantegen quatre tipus de tractament triant el de doble etapa d'alta i mitjana càrrega amb digestió aeròbia.  
- Alternatives basant-se en la destinació de l'efluent: Es plantegen diverses alternatives com a emissari submarí (rebutjada per no obtenir l'aprovació de les entitats locals); abocament de la totalitat de l'efluent al Clot de Galvany (es rebutja per afecció al paratge natural); recarrega d'aqüífers (és necessari fer estudis hidrogeològics molt detallats); respectar els usos actuals (1.000 m³/dia enviats al Clot de Galvany, i aportació d'aigua tractada a séquia i una altra part s'eleva a una finca veïna a l'EDAR); aprofitament per al reg agrícola per alguna comunitat de regants.  
L'alternativa triada és una mescla de les anteriorment exposades sent la de destinar l'aigua tractada al seu aprofitament agrícola, connectant amb la xarxa de Riegos de Levante per mitjà d'una canonada d'impulsió, però sota la premissa de respectar els usos actuals i d'incrementar l'aportació actual a l'Ajuntament d'Elx per al seu ús en el Clot en 200 m³/dia (total previst de 1.200 m³/dia).  
Tramitació administrativa:   
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
El 10 de març de 2005 l'entitat de Sanejament d'Aigües remet el projecte bàsic i estudi d'impacte ambiental juntament amb el certificat d'informació pública.  
El projecte ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'anuncis de l'entitat pública de Sanejament d'Aigües Residuals en el BOE núm. 3, de 4/1/2005, i DOGV núm. 4925, de 17/1/2005, i no s'hi han presentat al·legacions segons consta en els certificats remesos.  
Afeccions legals:  
Segons l'estudi d'impacte ambiental la depuradora està assentada en sòl qualificat com a sòl no urbanitzable comú de reserva en el Pla general d'ordenació urbana d'Elx.  
La depuradora es troba pròxima al Clot de Galvany inclòs en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, i la parcel·la queda fora de la zona protegida d'aquest, encara que part del cabal de l'EDAR s'aboca a dues tolles artificials que permeten crear reservoris d'aigua per a les èpoques en què les tolles naturals romanguen seques. El Clot de Galvany així mateix està classificat com a sòl no urbanitzable protegit, i està inclòs en la LIC l'Illa de Tabarca.  
Els terrenys on se situen les instal·lacions es troben rodejats de la forest d'utilitat pública denominat el Carabassí (AL 1034AL31), per la qual cosa s'hauran de delimitar els límits d'aquest per a evitar-ne l'afecció.  
Tant l'abocament com la reutilització d'aigües residuals depurades es troba subjecte a l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals afectats pel projecte:  
El principals efectes ambientals derivats de l'execució del projecte, tant de l'EDAR com de la conducció, se centren en:  
- El sòl, pel moviment de terres i posterior dipòsit de materials sobrants de l'excavació i de la mateixa obra en si.  
- La vegetació, per ocupació de terrenys tant en la ubicació de les instal·lacions com els ocupats per a parc de maquinària i dipòsit de materials, encara que les noves instal·lacions de l'EDAR majoritàriament se situaran substituint a les existents i respecte a la zona a què correspon major massa poblada d'arbres, s'indica en els plànols que serà no construïble per alt pendent i existència de pinar que cal respectar. Tenint en compte així mateix que la zona poblada d'arbres correspon a la forest d'utilitat pública del Carabassí, i la resta de les instal·lacions limiten amb aquesta.  
- Els residus generats pel desmantellament de les instal·lacions existents, que hauran de gestionar-se d'acord amb la naturalesa d'aquests.  
- En el període de transició mentre es desmantellen les instal·lacions existents i comencen a funcionar les noves, es poden produir efectes de contaminació si no es coordinen adequadament els treballs de manera que el procés de depuració no es trobe interromput.  
- L'abocament de les aigües residuals depurades al Clot de Galvany que haurà de garantir el grau de depuració i funcionament correcte de les instal·lacions per a evitar la contaminació de la zona humida. Resulta així mateix rellevant que s'efectue una vigilància dels abocaments a la xarxa, sobretot els procedents de les activitats industrials, a fi que no se supere la capacitat de depuració de les instal·lacions, o s'hi aboquen elements tòxics per a la flora i fauna de l'espai del Clot de Galvany. Amb aquest fi s'hauran de redactar unes ordenances d'abocament i efectuar analítiques de control periòdic en la xarxa, exigint la depuració prèvia dels abocaments que puguen superar els esmentats límits, tal com s'estableix en la normativa de depuració d'aigües residuals.  
- Pel que fa a les possibles afeccions al patrimoni historicoartístic, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que no hi ha cap element inventariat, però que ja que el terme municipal d'Elx és una zona amb riquesa arqueològica notable, es prestarà un especial atenció durant l'etapa de moviment de terres comunicant a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la conselleria de Cultura qualsevulla troballa. Per això, considerant allò que s'ha indicat en el mateix estudi, s'haurà de controlar especialment els possibles impactes sobre el patrimoni, estant en tot cas a allò que estableix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental:  
Les mesures correctores més rellevants s'estableixen respecte a   
- Respecte a vegetació, mesures preventives destinades a no alterar la vegetació existent, evitant destruir les formacions vegetals que no siga estrictament necessari.  
- Desmantellament d'instal·lacions amb descompactació de superfícies i revegetació del sòl ocupat..  
- Disseny d'edificis amb estil semblant als edificis pròxims, adoptant un disseny tradicional per a les instal·lacions, i integració de la planta en el paisatge circumdant.  
- Control d'olors amb sistemes de desodorització en els processos generadors d'olors. Control del soroll, amb insonorització dels equips que generen nivell d'intensitat acústica superior a 90 dB.  
- Restaruración fisiogràfica dels terrenys afectats.  
- Abocament de l'aigua depurada, es respectaran les destinacions actuals de l'aigua depurada (séquia de reg, bassa reguladora municipal amb destinació al reg de plantes als voltants del Clot de Galvany com també manteniment de les tolles artificials i subministrament d'emergència en la tolla natural del Clot), i a fi de no realitzar la totalitat d'abocament al Clot que puga alterar el règim hídric natural de la tolla, s'executarà una canonada d'impulsió de 6 km que conduïsca les aigües sobrants a la comunitat de Riegos de Levante.  
- Mesures de protecció al Clot de Galvany: Per a evitar impacte sobre l'avifauna en els períodes de cria, les tasques més sorolloses s'efectuaran en els mesos de tardor o hivern.  
No es pot realitzar l'abocament de la totalitat de l'aigua depurada a la tolla natural del Clot, perquè l'aportació contínua alteraria el règim hídric natural de la tolla. Es respectarà l'ús actual per part de l'Ajuntament amb destinació al Clot de Galvany de 1.000 m³, d'aigües de tractament terciari incrementant el cabal en 200 m³.   
- Respecte a mesures de protecció d'elements integrants del patrimoni historicoartístic, recomana en l'estudi la supervisió dels moviments de terra per tècnic especialista en la matèria (arqueòleg), que si és el cas realitzarà les indicacions precises d'acord amb la conselleria de Cultura.  
Estableix un programa de vigilància ambiental per a les fases prèvies, d'execució del projecte i d'explotació. Amb un control setmanal del seguiment de les mesures correctores establides en l'estudi i compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I-6-b).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el Projecte bàsic de les obres d'ampliació de les instal·lacions de depuració i canonada de reutilització en l'EDAR d'Arenals a Elx (Alacant), projecte promogut per Sanejament d'Aigües, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment dels següents condicionants:  
1) S'haurà d'establir un programa d'execució d'obres de manera que permeta que la depuradora continue funcionant i depurant l'influent durant l'etapa de construcció de les obres.  
2) S'haurà d'evitar l'afecció al pinar existent, tant en el moviment de terres com per al depòsit de materials i parc de maquinària.  
3) En els controls de l'aigua depurada s'haurà d'incloure un control específic de les aigües la destinació de les quals siga el Clot de Galvany, en els paràmetres representatius que garantisquen la qualitat de l'aigua aportada a la zona humida (com són: pesticides, metalls, detergents, sulfats, nitrogen, fòsfor, etc.)  
4) S'haurà d'establir un control dels abocaments a la xarxa de clavegueram, especialment en les aigües procedents de l'activitat industrial, d'acord amb allò que estableix el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram municipal, i si és el cas establir un tractament previ segons allò que estableix l'article 8 del Reial decret 509/1996, de desenvolupament del Reial decret llei 11/1995, pel qual s'hi estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes.  
5) Els residus procedents del desmantellament de les instal·lacions existents, com també els que es generen per l'execució de les obres projectades, s'hauran de gestionar d'acord amb la tipologia d'aquests i la normativa sectorial aplicable.  
6) S'haurà de remetre, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del programa de vigilància i control ambiental tant de la qualitat de l'efluent com d'altres possibles incidències que s'hi hagen pogut produir.  
7) S'haurà d'efectuar un seguiment arqueològic de les obres en la fase de moviment de terres tant de l'EDAR com de la conducció d'impulsió, supervisat per arqueòleg. En el cas que es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
8) En el cas d'afecció a camí ramader, s'haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
9) S'hauran de delimitar els límits de la forest d'utilitat pública denominat el Carabassí (AL 1034AL31) per a evitar-ne en tot moment l'afecció.  
10) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 18 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 104/05-AIA  
Promotor: Sra. Cristina Garcí Cebriá  
Autoritat substantiva: Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte del projecte: Construcció de camí forestal  
Localització: Mas de Juano a la pedania la Pobla d'Alcolea (Morella)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte consisteix a dotar la finca Mas de Juano d'una xarxa mínima de camins amb diversos fins: donar accés a la masia per a procedir-ne a la restauració per a l'ús i gaudi d'aquesta i als terrenys per a millorar la massa forestal de la finca, servir de doble via de fuita als habitants de la masia en cas de necessitat, servir de línia de defensa en cas d'incendis forestals per dividir la finca en dues parts i connectar dues pistes existents.   
Després d'analitzar diverses alternatives, segons es reflecteix en l'estudi d'impacte ambiental, s'opta per la construcció d'una pista forestal que done accés al mas de Juano a través de la zona central de la finca i que connecte dues pistes forestals existents en l'actualitat (la pista del mas d'Antolí i la pista que partint de la carretera N-232 a l'altura de la Pobla d'Alcolea dóna accés al barranc d'entre termes, límit provincial). A més es projecta un ramal que ix de la masia cap al sud per a donar accés a aquesta part de la finca i poder realitzar millores en la massa forestal d'aquesta part.   
La longitud total de la via és de 2,43 km (via principal 1,63 km i ramal de 0,8 km) i l'amplària és de 3 metres.  
Les obres que s'han de realitzar són les següents:  
- Desbrossament de la vegetació i retirada de sòl edàfic. En part de la pista no serà necessari el desbrossament previ de la vegetació per existir ja pista antiga o per tractar-se de bancals agrícoles. En els trams en què siga necessari el desbrossament previ, aquest es realitzarà abans d'obrir la caixa, en una amplària de 5 m aproximadament i consistirà en la tallada de peus i desarrelament de matoll. Previ a la construcció del camí s'excavarà i transportarà la capa de terra vegetal (10-15 cm) i pedres de grans mides fora de l'àrea de l'obra.  
- Moviment de terres. El moviment de terres serà mínim, atés que el traçat del camí s'ha procurat ajustar a les formes del terreny.  
- Altres treballs: perfilat i compactació del ferm del camí, excavació de cunetes, perfilament i refinament dels talussos desmuntats i construcció de paviment de formigó armat en dos xicotets trams de camí.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va publicar en el DOGV núm. 5111, de 10 d'octubre de 2006.  
Durant el període d'informació pública no es van registrar al·legacions, segons consta en certificat emés pel Negociat d'Informació i Registre de la conselleria de Territori i Habitatge en data 12 de gener de 2006.  
Segons consta en certificat remés per l'Ajuntament de Morella, l'anunci pel qual se sotmet a informació pública l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte va ser exposat en el tauler d'anuncis de l'esmentat Ajuntament del 5 d'octubre al 5 de novembre, sense que s'hi haja produït cap reclamació.  
Tramitació administrativa  
En data 27 de juliol de 2005 té entrada en aquesta Direcció General l'estudi d'impacte ambiental de la construcció d'un camí forestal en el mas de Juano al terme municipal de Morella, remés pel Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló de la conselleria de Territori i Habitatge.   
En data 6 de setembre de 2005 es fa consulta des d'aquest Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló perquè informen en relació amb les incidències ambientals derivades de l'execució del projecte.  
En la mateixa data indicada en el paràgraf anterior es fa consulta a l'Ajuntament de Morella perquè informen sobre la compatibilitat de l'actuació projectada segons la classificació urbanística i les incidències ambientals derivades de l'execució del projecte.   
En data 22 de setembre de 2005 té entrada en aquesta conselleria informe del tècnic municipal de l'Ajuntament de Morella.  
El 18 d'octubre del mateix any es rep informe tècnic de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.  
El 26 d'octubre de l'any en curs se sol·licita a la promotora del projecte estudi d'alternatives, i es comunica aquest fet al Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló el dia 28 del mateix mes.  
El 21 de novembre de l'any actual té entrada en el Registre General d'aquesta conselleria alternativa de traçat presentada per la promotora del projecte i remesa per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.  
El dia 25 de novembre es rep informe tècnic remés per la mateixa Direcció Territorial sobre la modificació del traçat.   
Informes sectorials  
Dels informes rebuts cal destacar el següent:  
- Segons l'informe de l'Ajuntament de Morella la classificació urbanística dels terrenys on se situa l'actuació és sòl no urbanitzable de protecció, 3.2.3 zona d'usos prioritaris d'explotació forestal.  
- El Servei de Territorial de Medi Ambient de Castelló ha diferenciat tres trams de pista per a realitzar un millor estudi ambiental. El primer tram discorre des del final de la pista que des de la carretera N-232 arriba al barranc del Prado, fins al mas de Juano. El segon tram és la continuació del primer tram des del mas de Juano fins a la pista del mas d'Antolí. El tercer tram correspon al ramal de direcció sud que pareix des dels voltants del mas de Juano amb una longitud de 0,8 km.   
- El traçat del primer tram coincideix en l'inici amb un antic camí d'uns 2 m d'amplària actualment fora d'ús i invadit per vegetació arbòria. Aquest primer tram té el seu inici en el denominat barranc del Prado. La segona meitat del primer tram discorre per antics bancals invadits per vegetació arbustiva i arbòria. Es considera que aquest primer tram tindrà un impacte ambiental poc significatiu, encara que es recomana l'adopció de mesures correctores per a evitar l'erosió i degradació de la pista. A més haurà de construir-se un pas sobre el barranc amb capacitat de drenatge suficient.  
- El segon tram coincideix en part amb un antic camí molt degradat i erosionat amb un pendent massa elevat, per la qual cosa es recomana l'estudi d'un traçat alternatiu que comporte menor moviment de terres i que minimitze la formació de processos erosius.   
- El tercer tram discorre en gran part per una antiga pista que es prolonga fins a les proximitats de la Pobleta. Es considera que generarà un impacte ambiental poc significatiu sempre que s'adopten mesures de control per a l'escorriment superficial.  
Segons el mateix informe del Servei Territorial el projecte afecta el camí ramader núm. 20 assagador de la Boqueta o del Juano classificat al terme municipal de Morella amb una amplària legal de 10 m. L'inici del primer tram se situa a la vora de l'abeurador de la font d'en Cross on conflueixen els camins ramaders núm. 15 assagador del Prat d'Aragó i núm. 24 assagador del barranc d'Aragó.  
- En informe posterior remés per aquesta Direcció Territorial de Castelló després de la presentació de traçat alternatiu per part del promotor, s'indica que s'ha variat el traçat en la zona de màxim pendent respecte al projecte original, amb la qual cosa s'ha reduït el pendent longitudinal de la pista, augmentant les condicions de seguretat i de protecció respecte a l'erosió de les aigües superficials. En aquest mateix informe s'indica que han d'adoptar-se mesures de protecció i seguretat de la pista en aquells trams de màxim pendent, entre els perfils 3-6 i 16-18. Aquestes mesures podrien consistir en la millora del ferm per mitjà de l'aplicació d'una capa de formigó o millora del drenatge de la pista per mitjà de l'execució de badens i cunetes.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats per l'actuació  
Segons es reflecteix en l'EIA la zona en estudi pertany al cretaci. El camí transcorre per una zona de calcàries alternants amb margues.  
El relleu de la zona és abrupte, amb alternança de muntanyes i barrancs encaixats. Es tracta d'una zona de pendents moderats en general i elevades en punts concrets, amb existència de zones abancalades que es corresponen amb antics bancals de cultiu.   
Segons l'EIA el risc d'incendis forestals és 0 en la zona central de la finca i 4 en la resta, en una escala que va del 0 al 6, segons el Pla de silvicultura preventiva d'incendis forestals de la Generalitat Valenciana.   
La vegetació de la zona segons l'estudi d'impacte ambiental, basada en la classificació de Rivas-Martínez, pertany a la sèrie supramediterrània castellà-maestrat-manxega basòfila de l'alzina, que culmina en la seua etapa madura en un carrascar o alzinar amb Quercus ilex rotundifolia, acompanyat de Juniperus thurifera, Juniperus hemisphaerica i Rhamnus infectoria.   
La pista projectada discorre per zones amb diversos tipus de vegetació: antics camins, bancals agrícoles coberts d'herbassar, pineda de pinassa amb peus dispersos de ginebre i carrasca, terrenys de cultiu abandonats coberts per argilagar i romerar i bosc baix de carrasca degradat a causa del carboneig en èpoques passades.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha cap espècie amenaçada en perill d'extinció en la zona d'estudi.  
Pel que fa al paisatge, la conca visual es limita a l'entorn circumdant, d'escassa superfície. No és visible des de cap població ni via de comunicació principal.   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants   
L'EIA identifica els impactes distingint entre la fase de construcció i la fase de funcionament.   
Les activitats de l'actuació que són susceptibles de produir impacte en la fase de construcció són el desbrossament previ, el moviment de terres i el trànsit de maquinària i en la fase de funcionament són l'ocupació, el trànsit de vehicles i l'existència de la via.  
Els impactes que es poden produir en el medi físic són la compactació de sòls, la inestabilitat de vessants, l'erosió, la qualitat de l'aire i el nivell de sorolls. Pel que fa al medi biòtic, es poden produir impactes sobre vegetació i fauna i en el medi perceptual sobre vistes i paisatge.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental la compactació de sòls és un impacte considerat moderat per tractar-se d'una actuació lineal, d'escassa amplària, que afecta una xicoteta superfície, sent escàs el trànsit de vehicles en la fase de funcionament.  
El nivell de sorolls és un impacte considerat compatible tant en la fase de construcció com en la de funcionament.   
L'EIA considera un impacte sever l'afecció a la vegetació perquè el projecte elimina totalment la vegetació existent en aquesta franja.  
L'impacte sobre la fauna és considerat en l'EIA com a moderat perquè la construcció del camí s'efectuarà en temps reduït i el trànsit de vehicles es preveu molt baix.  
L'impacte que pot produir l'escorriment sobre la zona objecte d'actuació pot ser molt important si no es realitza el projecte de manera adequada ja que l'erosió i l'arrossegament de terres serien considerables.  
Així mateix ha d'evitar-se, en la mesura que es puga, en el moment de replantejament del traçat l'afecció a exemplars arboris.  
3.Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental es recullen una sèrie de mesures correctores de l'augment del nivell de pols i sorolls, i es prenen de manera general les precaucions següents:  
- Manteniment adequat de la maquinària  
- Limitar el treball a hores diürnes  
- Procurar treballar quan el sòl tinga saó  
- Evitar moviments de maquinària i transport innecessaris.  
A fi d'evitar possibles processos erosius i d'inestabilitat que puguen produir-se amb la realització de les obres i després d'aquestes en els talussos del camí i contornada, l'estudi d'impacte ambiental enumera una sèrie de mesures que es resumeixen a continuació:   
1. Sembra de talussos. Es procedirà a la revegetació dels talussos que es realitzen com a conseqüència del moviment de terres, realitzant un aportació de terra vegetal i posterior sembra d'espècies herbàcies que s'adapten a les condicions de sòl i clima de la zona. La sembra es realitzarà quan el sòl tinga saó i es realitzaran regs periòdics fins a la consolidació de les espècies vegetals.  
2. Pedraple d'estabilització de talussos. En les zones on siga necessària la seua utilització, es col·locarà un pedraplé per a donar estabilitat als talussos per a millorar la retenció de terra. Els buits s'ompliran amb terra vegetal i es reforçarà l'esmentada actuació amb una sembra en els buits que existisquen entre les pedres amb espècies herbàcies tal com s'ha indicat en l'apartat anterior. En els casos en què siga necessari, el pedraplé serà substituït per un mur de maçoneria hidràulica.  
3. Obres de fàbrica. En la zona on el traçat de la pista coincidisca amb la xarxa de drenatge natural del terreny, es col·locarà ferm de formigó per a evitar que la pista siga arrossegada per les aigües en cas de pluges i que es desencadenen processos erosius en el llit.  
4. Cunetes. Al llarg de tot el traçat de la pista es realitzaran cunetes per a l'evacuació de les aigües de pluja quan siga necessari per a evitar l'erosió. En els trams en què es considere necessari, s'estabilitzarà el llit de les cunetes amb pedraplé compactat. L'objecte de la realització de les cunetes és dirigir l'escorriment de les aigües de pluja. En els trams en què no siga possible la construcció de cunetes, es construiran goterons separats un màxim de 150 metres entre ells.  
5. Altres mesures.   
- S'hauran d'evitar moviments innecessaris de la maquinària per fora de la caixa del camí.   
- La construcció s'haurà de realitzar d'acord amb allò que estableix el projecte d'obra.   
- S'haurà de comunicar a la conselleria de Cultura i Educació si al llarg de l'explotació apareixen restes arqueològiques.  
- S'hauran de suavitzar els talussos en les zones d'encreuament de la via amb l'assagador del mas de Juano i se sol·licitarà ocupació d'aquesta d'acord amb la Llei de camins ramaders.  
En el tram de camí que discorre entre el mas de Juano i la pista del mas d'Antolí, el traçat acceptat és el presentat pel promotor en data 16 de novembre de 2005, ja que es redueix el pendent longitudinal de la pista, augmentant les condicions de seguretat i de protecció respecte a l'erosió de les aigües superficials.  
A més de totes les mesures protectores i correctores citades en l'estudi d'impacte ambiental, han de retirar-se convenientment tots els materials sobrants de l'execució de l'obra.  
Ha de tenir-se especial atenció en el control de l'escorriment superficial per a evitar l'erosió tant del camí com dels talussos resultants de l'execució d'aquest.   
També haurà de tenir-se en compte el pas sobre el barranc amb capacitat de drenatge suficient per a un volum de cabal resultant de pluges intenses.  
El replantejament del camí haurà de ser supervisat pels Serveis Tècnics del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
S'haurà de complir el pla de vigilància ambiental, tenint en compte especialment l'efectivitat de les mesures per a evitar l'erosió.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat queda tipificat en l'apartat i) del punt 1. (agricultura i zoologia) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.   
2. En l'expedient s'han efectuat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la realització de les estimacions i declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals se'ls hi aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Es considera acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de construcció d'un camí en el mas de Juano de la Pobla d'Alcolea, promogut per la Sra. Cristina Garcí Cebriá, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.   
Segon   
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
- Prèviament a l'autorització de l'actuació, haurà de presentar en aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural, l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- En el tram de camí que discorre entre el mas de Juano i la pista del mas d'Antolí, el traçat acceptat és el presentat pel promotor en data 16 de novembre de 2005, ja que es redueix el pendent longitudinal de la pista, i augmenten les condicions de seguretat i de protecció respecte a l'erosió de les aigües superficials. Han d'adoptar-se mesures de protecció i seguretat de la pista en aquells trams de màxim pendent, entre els perfils 3-6 i 16-18. Aquestes mesures podrien consistir en la millora del ferm per mitjà de l'aplicació d'una capa de formigó o millora del drenatge de la pista per mitjà de l'execució de guals i cunetes.  
- El replantejament del camí haurà de ser supervisat pels serveis tècnics del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló.   
- També haurà de tenir-se en compte el pas sobre el barranc amb capacitat de drenatge suficient per a un volum de cabal resultant de pluges intenses.  
- S'haurà de procedir a la recollida de totes les restes sobrants per l'execució del projecte, i es traslladaran a abocadors autoritzats.  
- Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa d'interés històric, arqueològic o paleontològic, s'haurà d'informar la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- Ha de vigilar-se el camí objecte del projecte una vegada dut a terme aquest, sobretot quan es produïsquen pluges considerables, per a comprovar el funcionament correcte dels sistemes de desguàs i canalització de les aigües.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució no pot interposar-se cap recurs per no ser un acte definitiu en via administrativa, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 13 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 153/05-AIA  
Títol: Planta solar fotovoltaica.  
Promotor: Javier Cremades de Adaro.  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Dos Aguas, partida Paridera-Roya  
Descripció de l'activitat  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una planta solar fotovoltaica al polígon 13, parcel·la 1 del terme municipal de Dos Aguas (partida Paridera-Roya), sòl classificat com a no urbanitzable comú, promogut per Javier Cremades de Adaro.  
L'energia elèctrica generada serà evacuada a través de la línia elèctrica de mitjana tensió (20 KV) que discorre per l'esmentada parcel·la i a la vora de la ubicació de la planta. Al seu torn, la carretera CV-435 limita la parcel·la per la part est.  
Les actuacions prèvies que s'han de realitzar consisteixen en el condicionament de l'accés, tanca perimetral, canalització elèctrica, edificació per al centre de transformació i edificació per a magatzem d'equips i ferramentes i fonamentacions per a les edificacions i plaques solars.   
L'hort fotovoltaic està format per 10 instal·lacions de 100 KW cadascuna.   
Segons s'indica, la superfície en què es desitja situar la planta solar fotovoltaica serà de 3,5 ha, i queden ocupades per les edificacions i les plaques solars un total de 0,9 ha, enfront de les 360 ha d'extensió de la finca.  
2. Alternatives  
Es consideren tres possibles ubicacions de la planta dins de la mateixa finca. Es tria la denominada Pla Julià per la seua proximitat a la carretera CV-435, per l'accés existent a aquesta, el moviment de terres requerit és reduït gràcies al poc desnivell del terreny i la línia de mitjana tensió sobrevola l'emplaçament. A més, aquesta alternativa d'ubicació és adequada des del punt de vista del respecte a les zones de nidificació existents. En aquest sentit, l'alternativa denominada Paridera-Roya és incompatible amb la situació d'aquests nius.  
S'estudia la instal·lació de sistemes estàtics o amb seguiment solar, i se selecciona el sistema estàtic per la menor ocupació de sòl i el menor impacte visual.  
Queda justificada la instal·lació de la planta en sòl no urbanitzable comú per la necessitat de disposar d'una gran superfície. En aquest sentit, l'Ajuntament de Dos Aguas va emetre un informe de compatibilitat urbanística amb data 20 de juny de 2005.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La parcel·la en què es pretén situar l'actuació, està ocupada majoritàriament per vegetació arbustiva encara que en la zona sud hi ha una plantació d'oliveres jóvens. Es tracta d'un paratge aïllat de bosc baix. S'indica que la zona seleccionada és molt pedregosa, sent per això la vegetació molt escassa. Hi ha pins aïllats però fora de la zona prevista per a la planta.  
La parcel·la està situada dins d'una àrea catalogada com a LIC Serra de Martés i el Ave i com a ZEPA, prop del límit nord-est d'aquesta. La superfície de terreny alterada per la instal·lació de la planta solar fotovoltaica representa menys del 0,0026% de la superfície de la LIC. Les zones de nidificació es troben a més de 2 km de la ubicació de la instal·lació i protegides enfront d'aquesta per elevacions naturals del terreny. No obstant això, són compatibles amb les ZEPA aquelles activitats que no perjudiquen les espècies que la constitueixen.  
La ubicació triada està situada a la vora de la carretera i de la línia de mitjana tensió, per la qual cosa ja disposa de les infraestructures necessàries per a la seua instal·lació.  
Cal destacar que l'objecte de l'actuació és la instal·lació d'una planta solar fotovoltaica, que generarà electricitat a partir d'una font renovable d'energia. Durant l'explotació d'aquesta, no genera residus ni emissions.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Durant la fase d'implantació es produirà un impacte sobre el sòl, associat al moviment de terres per a realitzar les fonamentacions de les edificacions, la tanca perimetral i les plaques solars, com també les rases per a les instal·lacions associades. Totes elles es cobriran amb material obtingut en l'excavació, excepte les corresponents a les edificacions.  
Durant la fase d'explotació, s'ha considerat destacable l'impacte sobre el paisatge. La ubicació triada està rodejada per elevacions del terreny excepte pel costat limítrof amb la carretera CV-435. Només es considera visible des d'aquest angle. Per a evitar aquest impacte, es col·locarà una pantalla vegetal.  
Altres efectes considerats són l'impacte sobre l'atmosfera (es redueixen les emissions globals de gasos per generació d'energia) i sobre la població, que en ambdós casos es consideren positius. Es consideren menyspreables els possibles efectes sobre la fauna.   
Pel que fa al patrimoni històric nacional, s'indica que no hi ha en la parcel·la ni en els seus voltants cap monument, vestigi o restes arqueològiques conegudes que puguen ser afectats per la línia en projecte. Aquesta afirmació és certa en l'entorn de l'actuació, no obstant això existeixen 2 jaciments catalogats en la zona, encara que situats a més de 3 km de la ubicació de la instal·lació.  
La instal·lació no requereix proveïment d'aigua potable i no es generen abocaments. No és necessària la recollida de residus, ja que no se'n generen. L'evacuació de l'energia generada es farà a través de la línia de mitjana tensió existent, per la qual cosa no és necessària la creació de noves infraestructures.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores proposades se centren en la correcció de l'impacte paisatgístic i sobre el sòl. Amb aquest objectiu, es cobriran les fonamentacions amb material procedent de l'excavació i es plantaran tres fileres a portell d'arbres típics de la zona en el costat visible des de la carretera. S'indica que l'alçària màxima dels panells és de 2,2 m sobre la rasant del terreny.  
Els residus sòlids procedents de les obres i instal·lació dels panells solars, seran gestionats convenientment.  
Esgotada la vida útil de la planta, s'hauran de desmantellar de les instal·lacions d'aquesta i la retirada o demolició de les construccions, a fi de reposar el sòl al seu estat original.  
Respecte al programa de vigilància ambiental proposat, se centra en el control anual dels factors següents: energia elèctrica generada, valors mitjans de les variables meteorològiques, avaluació de la pantalla vegetal i de la vegetació interior de la planta i contornada i incidències sobre la fauna.   
Tramitació administrativa  
En data 5 de gener de 2005, es va presentar sol·licitud per a l'autorització de construcció. Sòl no urbanitzable: declaració d'interés comunitari d'activitats industrials i productives, referent a l'activitat avaluada.  
En data 5 de setembre de 2005 la Direcció Territorial de València de la conselleria de Territori i Habitatge va remetre l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la declaració d'interés comunitari per a la instal·lació de planta solar fotovoltaica a Dos Aguas.  
Amb data 21 d'octubre de 2005, es va sol·licitar a la Direcció Territorial d'aquesta conselleria que remetera certificat del resultat de la informació pública de l'expedient i la documentació tècnica del projecte.  
L'esmentada documentació va ser remesa a aquesta àrea amb data d'entrada en els Serveis Centrals d'aquesta conselleria el 28 de desembre de 2005.  
Amb data 26 d'octubre, l'àrea d'avaluació ambiental va remetre consulta a l'àrea de planificació del territori, en relació amb la compatibilitat ambiental del projecte i les figures de protecció declarades en la zona.  
Amb data 24 de gener de 2006 la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial va remetre informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi amb sentit favorable.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental basant-se en allò que s'ha indicat en l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat planta solar fotovoltaica situada en sòl no urbanitzable comú, promoguda per Javier Cremades de Adaro al terme municipal de Dos Aguas, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Prèviament a l'inici dels treballs d'excavació, s'haurà de sol·licitar informe la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, el qual en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/98, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
2. Així mateix, si en la fase d'instal·lació es realitzen treballs que impliquen elevats nivells sonors, hauran de dur-se a terme fora de l'època de nidificació de les aus.  
3. En cap cas, les instal·lacions associades a la planta solar fotovoltaica hauran de superar els 6 m d'alçària.  
4. Segons s'estableix en l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, finalitzada la vida útil de la instal·lació, la reposició del sòl al seu estat original haurà d'incloure la retirada de les fonamentacions dels bastidors.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 180/05-AIA  
Projecte: Instal·lació d'estació depuradora d'aigües residuals compacta al Parc Natural de la Font Roja d'Alcoi (Alacant)  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant.  
Autoritat Substantiva: Ajuntament d'Alcoi.  
Localització: A la parcel·la 6 del polígon 11, situada en l'àmbit del PORN del Parc Natural de la Font Roja d'Alcoi.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte:  
El projecte planteja l'execució d'un sistema de depuració d'aigües residuals i un col·lector de PVC de 115 m de longitud i de 315 mm de diàmetre, a fi de recollir les aigües residuals de l'edifici de l'ecoparc, a què connectarà així mateix el cabal procedent dels serveis, futur hotel i restaurant.  
Per a la instal·lació de l'EDAR es condicionarà la parcel·la, procedint al moviment de terres necessari perquè quede semienterrada. En el camí d'accés s'estendrà una capa de llast artificial per a millorar el ferm per al trànsit de la maquinària i descàrrega d'equips. En finalitzar les obres d'instal·lació de la depuradora es construirà un ferm compost per formigó texturat pintat, per a l'accés de vehicles de manteniment a l'EDAR. Per a la conducció, el tram de talús quedarà protegit amb formigó i es construirà un mur de maçoneria de pedra calcària.  
El tractament de depuració previst és per a un cabal de 30 m³/dia i una capacitat de depuració de 150 habitants-equivalents, el tractament consta de:  
Una fossa sèptica de tres cambres.  
Tractament biològic per mitjà de contactors giològics rotatius (biodiscos)  
Clarificació per mitjà de decantació laminar  
Recirculació de fangs en excés a la fossa sèptica.  
Es construirà una cerca de tancament de l'EDAR amb tela metàl·lica plastificada.  
L'alimentació d'energia elèctrica a la depuradora es realitzarà des del centre de transformació existent, per mitjà de la corresponent derivació en baixa tensió, i no s'ha redactat encara el projecte corresponent.  
2. Alternatives:  
S'han estudiat alternatives que preveien:  
a) La canalització de les aigües residuals fins a la xarxa de clavegueram municipal d'Alcoi.  
b) La instal·lació d'un sistema de depuració d'aigües residuals en alguna zona pròxima a la generació de les aigües residuals.  
La primera es va desestimar per major despesa econòmica i repercussió sobre l'impacte ambiental.  
Així mateix es va seleccionar el sistema més idoni de depuració per mitjà de l'EDAR compacta per considerar-lo de menor impacte ambiental.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
L'11 d'octubre de 2005 la Gerència de Medi Ambient d'Alcoi remet la documentació corresponent al projecte, estudi d'impacte ambiental, escrits d'al·legacions de la Colla Ecologista La Carrasca i de José Ignacio Sirvent Mira, i informes de contestació a les al·legacions formulades.  
El projecte ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de l'Ajuntament d'Alcoi en el DOGV núm. 5062, de 02/08/2005, i s'hi han presentat les al·legacions que s'exposen a continuació.  
2. Contingut de les al·legacions formulades:  
- De la Colla Ecologista La Carrasca-Ecologistes en Acció, es formulen al·legacions sobre els aspectes següents:  
- Sobre la qualitat del document de l'estudi d'impacte ambiental i l'absència de firma.  
- Per al càlcul de la capacitat de la depuradora es tenen en compte cabals d'aigües residuals que generaria l'hotel, el projecte del qual no està autoritzat, qüestionant la seua capacitat definitiva i fins ti tot la possibilitat d'ubicació definitiva que podria ser en un altre lloc llunyà a la depuradora.  
- Considera que en la memòria del projecte hauria de constar expressament que si és el cas, la construcció de l'hotel hauria d'assumir la part proporcional de la inversió i funcionament de la depuradora que li donaria servei.  
- De José Ignacio Sirvent Mira, en representació pròpia, al·lega sobre els aspectes següents:  
- Deficient qualitat de l'estudi d'impacte ambiental, i referència a la metodologia emprada per a l'elaboració d'aquest.  
- Qüestiona la capacitat de l'EDAR, indicant que en períodes de màxima afluència se'n superarà la capacitat. Considera que l'emissió de sorolls serà molt superior a l'estimada, previsiblement alta (de l'ordre de 55-60 dB), per la qual cosa indica que el conjunt de l'EDAR ha de construir-se amb les proteccions necessàries perquè existisca una emissió de sorolls inferior a 30 dB.  
- Fa referència a l'estabilitat de talussos, que pot vulnerar-se per efecte de la construcció de murs i excavacions, i indica que resultaria necessari ajustar els procediments de construcció per a evitar el possible efecte desfavorable i considerar, fins a realitzar les comprovacions corresponents, tots els paràmetres avaluats com a perjudicials i amb valors màxims.  
- En la fase de construcció incideix sobre la necessitat de controlar abocaments incontrolats de residus tant perillosos com neteja de formigons, restes de morters i formigó fresc, etc.  
- Per a la fase de funcionament indica que cal avaluar els impactes derivats de l'ampliació per necessitats depuració i abocament incontrolat d'aigües residuals per mal funcionament de l'EDAR a causa de possibles fallades del sistema.  
Les anteriors al·legacions són contestades per la gerència de Medi Ambient d'Alcoi, havent esmenat els aspectes formals (absència de firma i constància d'autor en l'estudi), i respecte a la resta dels aspectes formulats indica en extracte que:  
- La justificació de la solució adoptada figura en l'estudi i que la valoració dels impactes efectuades s'han realitzat d'acord amb un mètode de valoració concret.  
- Respecte al dimensionat de l'EDAR indica que s'ha efectuat per l'empresa municipal de gestió de l'aigua (AQUALIA), per a necessitats actuals i futures (construcció d'hotel).  
- Així mateix respecte a la generació de soroll, indica que es tracta d'una zona bastant transitada i que la vegetació exercirà un efecte d'amortització del soroll i que no obstant això, en el capítol de mesures correctores i en el del programa de vigilància ambiental hi ha condicionants per a garantir que la situació siga la prevista, i que les afeccions siguen les mínimes.  
- Pel que fa a l'estabilitat de talussos remet als coneixements tècnics del projectista.  
- En relació amb els abocaments incontrolats, es té previst en les mesures correctores i que no obstant això, s'ha reconsiderat el tema i s'inclourà en la valoració d'impactes. En el cas d'avaria de l'EDAR, hi ha un sistema de receptors elèctrics connectat al servei de manteniment municipal, i que si és el cas, la mateixa EDAR pot actuar com a dipòsit fins a la reparació de l'avaria, o bé la retirada de les aigües residuals per altres mitjans.  
Respecte a la valoració ambiental en general estima que en tot cas la construcció de l'EDAR és preferible i aconsellable, des del punt de vista ambiental, a la situació actual.  
3. Informes rebuts:  
El Servei de Parcs Naturals informa d'acord amb el qual estableix el Decret 121/2004, de 16 de juliol, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Pla d'ordenació de recursos naturals(PORN) i la revisió del Pla rector d'ús i gestió (PRUG) del Parc Natural de la Font Roja, indicant que la zona objecte d'execució del projecte se situa en zona d'ús públic sostenible segons el PRUG i en zona d'espais naturals de protecció especial segons el PORN. Així mateix formula una sèrie de consideracions que en extracte es refereixen als aspectes següents:  
- Fa referència a l'article 28, paràgraf 2 del PRUG en el qual s'estableix que: En les zones d'ús públic del paratge de la Font Roja i dels paellers de Sant Antoni s'hauran d'adequar les instal·lacions necessàries per al tractament d'aigües residuals, preferentment en estació depuradora compacta. Els projectes de construcció d'aquests equips hauran de tenir especial atenció en la gestió dels seus residus, excavacions i restauració posterior pel fet de tractar-se d'instal·lacions d'un espai protegit, i compliran amb les disposicions de l'article 29. Indicant que en aquest cas es veu necessària la construcció d'aquesta infraestructura, ja que diversos serveis i dotacions del parc no tenen sanejament.  
- Fa referència a les accions de desbrossament i neteja de terreny, fins i tot la retirada d'arbres i poda de branques, per a les quals s'haurà de complir allò que estableix l'article 68 del PORN, indicant en compliment d'aquests que respecte a aquest tipus d'activitats, en el camí on es realitzaran les obres, hi ha una sèrie d'arbres als laterals d'aquest, on no es podrà talar, de la mateixa manera que es respectarà, sempre que siga possible, la vegetació de la zona.  
- Respecte a les actuacions de pavimentació en el camí d'accés, cita l'article 57, paràgraf 3 del PRUG en el qual s'especifica que: En el condicionament de carreteres en el parc i, si fóra el cas, de pistes que s'han d'asfaltar, s'utilitzaran preferentment materials pintats de tons adequats per a integrar al màxim aquestes infraestructures amb l'entorn.  
- Respecte a les afeccions a la fauna, indica que ja que en l'àmbit del PORN es consideren espècies animals d'especial interés, en l'article 27 del PORN diu que: En aplicació de l'article 26.4 de la Llei 4/1989, no estan permeses amb caràcter general, i explícitament per a les espècies indicades en l'article 26 d'estes normes, (totes elles anomenades en l'estudi d'impacte ambiental presentat), les activitats que puguen comportar la destrucció o deteriorament irreversible de la fauna silvestre, com ara la destrucció de nius i caus, comerç d'ous i exemplars, eliminació excessiva de la capa orgànica del sòl, etc.  
Sense perjudici d'allò que estableix en l'article 62 del PORN d'aquestes normes respecte a la circulació de persones i vehicles, per a evitar molèsties a la fauna durant l'època de reproducció d'aquestes, els aprofitaments forestals, tractaments silvícoles i altres activitats especialment pertorbadores es realitzaran des del mes d'agost al mes de febrer, ambdós inclosos, excepte en els llocs on es tinga constància d'espècies novelles (grans àguiles, mussols, teixons, fagines...) - totes elles presents en l'àmbit de l'actuació - on tampoc es permetrà ni en el mes de gener ni en el mes de febrer. Excepcionalment podran autoritzar-se altres períodes d'execució diferents amb l'informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espècies protegides.  
- En la zona d'execució de les obres, des del talús de la baixada des del pàrquing, hi ha una caiguda d'aigua superficial, que per escorriment erosiona el terreny notablement, que segueix pel camí fins al talús següent. Per a l'execució de l'obra, en cas de prendre alguna mesura amb aquest fi, des d'aquest servei es proposa que es faça de manera que l'aigua d'escorriment caiga de manera laminar no sols pel talús del pàrquing, sinó també pel talús següent.  
Conclou que, d'acord amb allò que estableix anteriorment, i basant-se en la documentació analitzada, s'emet un informe favorable per a la instal·lació de l'EDAR al Parc Natural de la Font Roja.  
Afeccions legals:  
L'actuació es troba inclosa en el PORN del Parc Natural de Font Roja, en zona d'ús públic sostenible segons el Pla rector d'ús i gestió i en la zona d'espais naturals de protecció especial segons el PORN.  
L'abocament d'aigües residuals depurades es trobarà subjecte si és el cas a l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals afectats pel projecte:  
Els principals efectes ambientals derivats de l'execució del projecte, tant de l'EDAR com de la conducció, se centren en:  
- El sòl, pel moviment de terres i posterior depòsit de materials sobrants de l'excavació i de la pròpia obra en si, com també l'abocament de líquids perillosos, aigües de neteja de formigons, restes de morters, etc.  
- La vegetació, per ocupació de terrenys tant en la ubicació de les instal·lacions com els ocupats per a parc de maquinària i depòsit de materials, execució del col·lector, adequació del camí d'accés etc. Tenint en compte que la ubicació correspon a un espai protegit i el contingut de l'informe del Servei d'Espais Naturals, en el camí on es realitzarà les obres, s'evitarà efectuar la tala d'arbres en els laterals d'aquest, i en tot cas, qualsevol possible afecció a la vegetació, haurà de disposar de la supervisió de la direcció del parc natural.  
- La fauna pot veure's afectada per l'execució de les obres, per la qual cosa s'ha de complir les prescripcions que la normativa estableix pel que fa a períodes d'execució d'obres, etc. En aquest cas, per a evitar molèsties a la fauna durant la seua època de reproducció, les actuacions especialment pertorbadores (desbrossament, etc.) des del mes d'agost fins al mes de desembre (ja que s'exclou també gener i febrer).  
- Es produeix un impacte visual a causa de l'execució de les instal·lacions, que s'haurà de minimitzar d'acord amb les prescripcions establides en la normativa del parc natural que permeta integrar les infraestructures amb l'entorn.  
- Atés l'enclavament en el parc natural, es poden produir pertorbacions pels impactes sonors derivats del funcionament de les instal·lacions, per la qual cosa resulta necessari adoptar mesures correctores addicionals de minimització de l'impacte.  
Pel que fa a la instal·lació del sistema de depuració en si, es considera com una instal·lació necessària ja que compleix el que estableix l'article 28, paràgraf 2 del PRUG.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
En l'estudi s'estableixen mesures correctores relatives en extracte a: l'emissió de pols (per mitjà de regs periòdics); reserva de terres fèrtils reutilitzables; mesures de protecció de cobertura vegetal (com evitar danys en espècies protegides, realitzar repoblació forestal amb espècies vegetals autòctones); sobre el paisatge, executant les instal·lacions de l'EDAR semienterrades i amb tractament de colors i formes mimètiques amb el medi (utilització de formigó pintat, murs de maçoneria, etc.)  
Estableix un programa de vigilància ambiental per a la fase prèvia, d'execució del projecte i d'explotació. Amb un control setmanal del seguiment de les mesures correctores establides en l'estudi i compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, com també en aplicació de l'article 13.a del Decret 121/2004 (DOGV 4.801 de 20/07/2004), pel qual s'aprova el Pla d'ordenació d'ús i gestió del Parc Natural de la Font Roja.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel que s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el Projecte d'instal·lació d'una estació depuradora d'aigües residuals compacta al Parc Natural de la Font Roja al terme municipal d'Alcoi (Alacant), projecte promogut per la Diputació d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1) L'execució i el funcionament de les instal·lacions es realitzaran complint a la normativa reguladora del parc natural establides en el Decret 121/2004, de 16 de juliol, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Pla d'ordenació de recursos naturals i en la revisió del Pla rector d'ús i gestió del parc natural de la Font Roja, especialment en els articles ressenyats en els informes reflectits en la part expositiva d'aquesta declaració.  
2) Per a evitar molèsties a la fauna, en especial a espècies novelles (grans àguiles, mussols, teixons, fagines...) durant la seua època de reproducció, les actuacions especialment pertorbadores es realitzaran des del mes d'agost al mes de desembre. Excepcionalment podran autoritzar-se altres períodes d'execució diferents amb l'informe previ favorable del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
3) En el camí on es realitzaran les obres, s'evitarà efectuar la tala d'arbres en els laterals d'aquest, i en tot cas, qualsevol possible afecció a la vegetació, haurà de disposar de la supervisió de la Direcció del Parc Natural.  
4) En les diverses actuacions que conformen les obres projectades, es prestarà especial atenció al càlcul d'estabilitat de talussos.  
5) Durant l'execució de les obres es vigilarà especialment que no es realitze ocupació de terrenys annexos tant a l'EDAR com al camí per a utilitzar-los com a zona d'arreplega de materials o depòsit de maquinària. Així mateix s'evitarà efectuar qualsevol tipus d'abocament de materials sobrants i de líquids perillosos, aigües de neteja de formigons, restes de morters, etc. Els residus generats es gestionaran d'acord amb la tipologia d'aquests i la normativa sectorial aplicable.  
6) En cas d'efectuar alguna actuació sobre la caiguda d'aigua superficial que erosiona el talús del camí de baixada del pàrquing, s'haurà de fer de manera que l'aigua d'escorriment caiga de manera laminar, tant pel talús del pàrquing com pel següent.  
7) S'adoptaran mesures addicionals de minimització d'impactes derivats de la generació de sorolls pel funcionament de les instal·lacions, incorporant els mitjans d'aïllament acústic necessaris amb aquest fi. Efectuant així mateix mesures de control del soroll que permeta comprovar la idoneïtat de les mesures adoptades.  
8) La característica de l'aigua residual depurada haurà de respondre als paràmetres de qualitat que s'establisquen en el medi receptor, i disposar de les autoritzacions preceptives si és el cas. La capacitat de depuració s'ajustarà a les necessitats existents. Haurà de disposar-se un protocol d'actuació previst per al cas en què es produïsca un fallada en el sistema de depuració, de manera que no es generen efectes de contaminació per possibles abocaments d'aigua deficientment depurada. S'efectuarà així mateix una adequada gestió dels fangs generats en el procés de depuració.  
9) Es remetrà, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del programa de vigilància i control ambiental tant de la qualitat de l'efluent com del control de sorolls, gestió de fangs generats, minimització de l'impacte paisatgístic, compliment dels condicionants establits en aquesta declaració i altres possibles incidències que s'hi hagen pogut produir.  
10) En el cas que es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, de manera immediata, i adopta les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
11) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 25 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 241/005-AIA  
Promotor: VAMOP, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat industrial de València. conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Objecte del projecte: Extracció de graves i arenes, secció A) Algarrobo  
Localització: Parcel·la núm. 72a, 76, 110, 111,112 i 153 del polígon 3 del cadastre d'Algemesí (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una explotació de graves i arenes, secció A) denominada Algarrobo en les parcel·les núm. 72a, 76,110,11,112 i 153, polígon 3 del paratge denominat Cotes o de la Muntanya al terme municipal d'Algemesí (València).   
La superfície total de les parcel·les és de 18.164 m² de la qual serà afectada per l'explotació una superfície aproximada de 14.300 m².  
Els materials que s'han d'explotar i comercialitzar són graves i arenes amb matriu argiloses quaternàries. L'extracció dels materials es realitza per mitjà de procediments mecànics convencionals i es carrega a camió directament per al seu transport cap al punt de llavada i venda.  
Per a dur a terme l'explotació, el projecte proposa explotar les parcel·les per mitjà d'un banc d'explotació de 4 m de profunditat màxima i 1 m de mínima. La restauració es preveu per mitjà del farciment dels buits originats per l'extracció a partir dels materials estèrils obtinguts en la mateixa explotació.  
El projecte proposa utilitzar els estèrils de la mateixa explotació per a la restitució parcial del buit miner, deixant les parcel·les 2 m per sota de la cota natural del terreny.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
En data 4 d'octubre de 2004, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, va remetre el projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental de l'explotació de graves i arenes denominada Algarrobo i va sol·licitar la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 5 de novembre de 2004, la documentació va ser tornada al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial per estar incompleta ja que no disposava de l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i per no garantir amb el projecte tramitat, la correcta restauració del buit miner.  
El març de 2005, es va visitar la zona objecte d'explotació i es va comprovar que les parcel·les estaven parcialment explotades i que no s'ajustava l'explotació al projecte tramitat.  
Es va notificar a l'Àrea d'Inspecció del Territori d'aquesta conselleria l'execució parcial del projecte sense disposar de la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
Al juliol de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, remet de nou el projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental del projecte d'obertura de l'explotació de graves i arenes denominada Algarrobo juntament amb l'informe favorable de la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià i el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient on s'indica que després de publicar-se l'anunci en el BOP núm. 251, de 21 d'octubre de 2004, i transcorregut el termini de 30 dies hàbils no s'hi han presentat al·legacions.  
A l'octubre de 2005, l'Àrea d'Inspecció del Territori trasllada les al·legacions presentades per l'interessat a l'haver-li incoat expedient sancionador. En les esmentades al·legacions s'indica que s'han realitzat els tràmits oportuns davant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià per a realitzar la prospecció arqueològica de l'àrea d'explotació i obtenir l'informe vinculant favorable requerit per l'Àrea d'Avaluació Ambiental. Que en data 24 de juny de 2005, s'obté l'esmentat informe i se sol·licita la suspensió cautelar de l'expedient sancionador.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
Per a accedir a les parcel·les objecte d'explotació des de la carretera nacional N-340, eixida Algemesí - Guadassuar es recorren diversos km per camins veïnals asfaltats en bon estat i amb ample suficient per al trànsit de camions.  
El paisatge on se situa l'explotació és purament agrícola, es tracta d'una plana quaternària constituïda per graves calcàries heteromètriques i arenes embolicades en una matriu llimosa de colors rogencs i ocres de permeabilitat variable, mitjana/alta.  
Des del punt de vista hidrogeològic la zona estudiada es troba sobre l'aqüífer de La Plana de València. El nivell piezomètric en l'àrea d'explotació se situa a una profunditat no superior als 35 m i oscil·la entre períodes humits i secs.  
L'àrea es troba fortament antropitzada pel cultiu intensiu de cítrics, per la xarxa de camins que connecten les diverses parcel·les amb les vies principals de comunicació, per l'existència de pous de reg, per les nombroses séquies que distribueixen l'aigua de reg i per la xarxa elèctrica que subministra energia als pous i a les cases de camp que existeixen a la contornada.  
De la mateixa manera, la fauna que existeix a la zona es troba fortament antropitzada, es correspon en conjunt amb una fauna adaptada a un ecosistema de caràcter agrícola de baixa diversitat on destaca la presència d'avifauna, xicotets mamífers, rosegadors i rèptils.  
2. Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació d'acord amb el PGOU d'Algemesí es classifica com a sòl no urbanitzable comú.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés un informe vinculant favorable al projecte de referència per no existir afeccions patrimonials.  
No s'afecten camins ramaders ni espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
El projecte tramitat afectarà directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, les aigües subterrànies, la vegetació, la fauna i les infraestructures.  
Les accions que originaran impactes són l'increment del trànsit rodat pels camins d'accés a aquelles, l'arrancada de la vegetació, la retirada del sòl edàfic i l'extracció, càrrega i transport de material.  
Els impactes que originarà l'explotació seran el deteriorament dels camins d'accés i infraestructures de reg, el deteriorament paisatgístic, l'acumulació de pols en els cultius limítrofs, el desplaçament de la fauna pel trasbals i soroll generat per la maquinària, el canvi morfològic de les parcel·les afectades per l'explotació, la possible contaminació d'aigües subterrànies, l'aparició de fenòmens erosiva i l'entollada de la parcel·la en èpoques de fortes pluges.  
4. Consideració sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades  
El conjunt de mesures correctores proposades en el projecte es consideren adequades, no obstant això, visitada la zona es comprova que l'explotació de les parcel·les es troba parcialment executada i no s'ha tingut en compte ni el projecte d'explotació ni les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental.  
D'una banda, es comprova que l'explotació ha començat en sentit invers al que estableix el projecte començant per les parcel·les situades a l'oest i avançant cap al nord i sud.  
El banc d'explotació presenta en més del 90% de la secció explotada una alçària superior als 8 m i arriba en alguns casos a una profunditat de més de 12 m en compte dels 4 m establits en el projecte.  
El pendent dels talussos resultants és pràcticament vertical i supera els 45º establits en projecte.  
No s'han respectat les distàncies de seguretat amb finques i camins limítrofs.  
La restitució parcial de la parcel·la per mitjà de l'abocament dels mateixos estèrils de l'explotació no s'està realitzant i a més no hi ha un volum suficient d'estèrils per a poder dur a terme la restitució del buit generat d'acord amb allò que s'ha indicat en el projecte.  
S'ha pogut observar en l'interior de les parcel·les excavades l'abocament incontrolat d'un volum determinat de residus no perillosos.  
Conclusió:   
L'explotació de les parcel·les proposades en el projecte tramitat ha sigut executada quasi en la seua totalitat i ha sigut realitzada sense tenir en compte les prescripcions tècniques del projecte d'explotació ni les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental.  
Com a conseqüència d'això, el projecte de restauració no pot dur-se a terme d'acord amb el projecte tramitat i els impactes derivats de l'explotació han sigut modificats incrementant-ne la magnitud.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'extracció de graves i arenes, secció A) denominada Algarrobo en les parcel·les núm. 72a, 76, 110, 111, 112 i 153 del polígon 3 del terme municipal d'Algemesí (València) promogut per VAMOP, SL per haver executat quasi en la seua totalitat l'explotació de les parcel·les sense tenir en compte el projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental tramitats.  
Segon  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Es publicarà aquesta estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 254/05-AIA  
Títol: Línia subterrània trifàsica de mitjana tensió a 20 kV, des del pas aeri-subterrani existent en suport núm. 700604 fins a CT tipus S-1.2.1-C en projecte.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Parcel·la 246, polígon 19, partida Entrada del Pollo, Cullera (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte presentat consisteix a estendre una línia subterrània trifàsica de mitjana tensió (20 kV) entre el suport núm. 700604 de la línia aèria de mitjana tensió que discorre per les proximitats (en el qual hi ha un pas d'aeri a subterrani). Discorre per la vora del camí fins a arribar a la cel·la de línia del centre de transformació (CT) tipus S-1.2.1-C en projecte i que se situarà en la parcel·la 246 del polígon 19 partida Entrada del Pollo, a la vora del camí.   
La línia s'ha estudiat de manera que la longitud d'aquesta siga la mínima possible, resultant la longitud de la línia de 68 m, mentre que la longitud de la rasa que s'ha de realitzar per a soterrar-la és de 46 m. El cable conductor serà tipus SS de 240 mm² de secció. El traçat creua dues vegades la séquia existent a la vora del camí.  
El CT serà un edifici independent prefabricat. La relació de transformació serà 20.000/400-231 V. La superfície ocupada és aproximadament de 40 m². Haurà d'anar tancat i senyalitzat.  
Es justifica la realització d'aquesta infraestructura en la necessitat de subministrament elèctric a diverses parcel·les amb ús hortofructícola, a fi de modernitzar-ne el reg instal·lant reg per degoteig.  
2. Alternatives  
S'ha buscat una ubicació del CT que siga accessible i implique el menor recorregut de línia possible, des de la línia elèctrica existent fins als punts de subministrament. S'ha adaptat el projecte a l'entorn a fi que l'afecció al medi siga mínima.  
Afeccions legals  
La zona objecte del projecte es troba dins dels límits del Parc Natural de l'Albufera, i les parcel·les afectades estan subjectes a la normativa de sòl no urbanitzable de protecció especial agrícola, segons la zonificació del Pla rector d'ús i gestió (PRUG) del Parc Natural de l'Albufera, aprovat per mitjà del Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat.  
Així mateix, les parcel·les afectades es troben situades en una zona declarada lloc d'interés comunitari (LIC), zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) i zona humida.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
El conjunt del medi afectat pel projecte el constitueix un entorn rural totalment antropitzat, situat en zona de cultius. Es tracta de zones alterades per l'home en què hi ha escassos valors ecològics. Es tracta, per tant, d'un entorn de mitjana-baixa qualitat i que posseeix, en conjunt, un grau de fragilitat baix davant del tipus d'actuació projectada.  
No obstant això, es considera que les següents variables posseeixen una fragilitat mitjana (enfront de la resta de variables ambientals que tindrien una fragilitat baixa):  
- Qualitat atmosfèrica (soroll, partícules)  
- Paisatge  
- Fauna  
- Vegetació  
Altres aspectes assenyalats són:  
- Vulnerabilitat mitjana d'aqüífers.  
- No s'ha detectat la presència d'espècies vegetals protegides.  
- La fauna no disposa d'un hàbitat especialment favorable.  
- El paisatge es caracteritza per l'antropització del medi rural.  
- Àrees d'interés per a la conservació de la natura: hi ha sobre la zona d'estudi diverses figures de protecció: espai natural protegit de la Comunitat Valenciana, zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), zones d'interés comunitari (LIC), microreserves, aiguamolls i llocs Ramsar.  
- La línia creua en dos punts la séquia de reg que discorre paral·lela al camí, pel marge d'aquest.  
- No hi apareixen béns d'interés cultural ni jaciments prop de la zona d'actuació.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Les mesures preventives desenvolupades durant la fase de redacció del projecte, amb comunicació constant entre el promotor (Associació de veïns de l'Entrada del Pollo), l'Oficina tècnica de gestió del Parc Natural de l'Albufera i Iberdrola, han evitat de partida l'aparició de nombrosos impactes sobre els factors del medi més rellevants.  
Dels factors ambientals la possible afecció dels quals s'ha considerat, s'indica que:  
- Sobre la qualitat atmosfèrica es produeix un impacte considerat compatible, a causa de l'emissió de gasos de maquinària, magatzematge de material, emmagatzemament de residus, emissió de pols a causa del moviment de terres i pas de maquinària i soroll procedent de la maquinària i vehicles.  
- Les activitats amb més incidència sobre el paisatge seran el desbrossament, moviment de terres i la instal·lació de la línia elèctrica i del CT. El desbrossament i moviment de terres implica una disminució de poca importància de la qualitat paisatgística, i es considera l'impacte com a moderat. La instal·lació de la línia i el CT genera un impacte compatible ja que és de baixa magnitud.  
- Les accions que poden afectar la fauna són els treballs de construcció i muntatge de la línia i del CT, els moviments de maquinària, els abocaments accidentals i la presència de personal de treball. Poden afectar la reproducció, encara que serà compatible si es realitzen fora del període de cria; molèsties en l'alimentació (compatible) o contaminació d'aigua per abocaments accidentals, que es considera compatible amb l'adopció de mesures preventives. En conjunt, l'impacte és negatiu d'intensitat baixa, encara que compatible amb les mesures proposades.  
- El funcionament de la instal·lació no crearà perill per a la fauna atés que la línia és subterrània en tot el traçat i el CT queda dins d'una edificació, per la qual cosa no hi ha perill d'electrocució d'aus.  
- Es produeix un impacte degut a l'eliminació de vegetació en la ubicació del CT (la línia discorre soterrada sota el camí). Atés que la vegetació existent són cultius, es considera l'impacte compatible.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Com a mesures preventives previstes en el disseny del projecte, s'indica que:  
- S'ha buscat un traçat que implique el menor recorregut de línia possible i que discórrega soterrat per un camí existent.  
- El CT s'ha situat en un punt accessible des del camí.  
Com a mesures protectores:  
- Regs freqüents amb aigua durant l'època seca.  
- Velocitat de vehicles i maquinària moderada, per a evitar sorolls.  
- Senyalització dels treballs en els camins, per a compensar l'ocupació.  
- Acotació de les zones ocupades.  
- Determinació de la ubicació de runams i abocadors.  
- Especials precaucions en l'ús i maneig de residus. Si accidentalment es produeix un abocament, s'haurà de procedir a la immediata neteja i adequació de l'àrea afectada.  
- No s'haurà de canviar l'oli de la maquinària ni es repararà aquesta en les zones no autoritzades. Els residus hauran de ser entregats a un gestor autoritzat.  
- Si hi ha espècies d'avifauna d'interés, s'haurà de plantejar la realització de les obres fora del període reproductiu (entre juliol i desembre, doncs).  
- Els abassegaments s'hauran de fer en les zones més abrigades de vistes, per a evitar la disminució de la qualitat visual.  
Mesures correctores:  
- Retirada de totes les restes d'obra a abocadors autoritzats.  
- Neteja i adequació de les zones d'obra i contornada.  
Amb anterioritat al disseny del projecte, es va realitzar consulta a l'Oficina tècnica de gestió del Parc Natural de l'Albufera, la qual va emetre informe favorable i va establir els condicionants següents:  
- El subministrament es realitzarà per mitjà de línia subterrània.  
- El CT s'haurà de pintar de color verd fosc, com també els elements de protecció necessaris.  
El programa de vigilància ambiental es planteja en tres fases:  
- Primera: Execució de les obres. Es requerirà a peu d'obra del tècnic competent, dedicat a realitzar-ne la vigilància ambiental, i s'hauran de registrar els aspectes i les incidències més importants de l'evolució d'aquestes.  
- Segona: Des de la recepció d'aquestes fins al final del període de garantia. Es determinaran les afeccions sobre el medi, a fi de detectar afeccions no previstes i evitar-les o corregir-les, com també comprovar l'efectivitat de les mesures projectades.   
- Tercera: Període d'explotació de les instal·lacions. Control periòdic de determinades variables pels mateixos encarregats de la instal·lació. En cas de cessament de l'activitat, es plantejarà la retirada de les instal·lacions.  
Indica que els informes que es deriven del programa de vigilància s'hauran de remetre a la conselleria de Territori i Habitatge.   
Atés la ubicació de l'actuació i el projecte proposat, cal destacar els aspectes següents:  
- El Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de l'Albufera estableix, en el capítol XIII, les normes generals sobre infraestructures, a les quals s'adapta el projecte presentat.   
- Els principals avantatges ambientals adoptats en el projecte són: es tracta d'un traçat subterrani, discorre pel marge d'un camí existent, únicament s'afecta la flora del marge del camí (la qual cosa està permés pel mateix PRUG de l'Albufera), es restaura el camí al seu estat original després de les obres i no s'afecta de manera permanent a la circulació d'aigua. El CT se situa a la vora del camí.   
Tramitació administrativa  
Amb data 19 de desembre de 2005, va tenir entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge un escrit de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge pel qual es remet l'expedient del projecte a petició del Servei Territorial d'Energia, incloent:  
- Projecte de línia subterrània trifàsica de mitjana tensió a 20 kV, des de pas aeri a subterrani en suport núm. 700604 fins a CT en projecte.  
- Projecte de CT prefabricat de formigó tipus S-1.2.1-C.  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental inclou com a annex còpia de l'informe que el Consell Directiu del parc natural de l'Albufera va emetre en data 18 de novembre de 2003. L'informe té sentit favorable sobre l'assumpte encara que té vigència d'un any.  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci en el BOP, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Consideracions jurídiques  
La instal·lació projectada ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g (segon apartat) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació de línia elèctrica subterrània de mitjana tensió i centre de transformació, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU al terme municipal de Cullera, partida Entrada del Pollo, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:  
1. És obligat observar les normes generals sobre infraestructures establides en el capítol XIII de l'annex I del Decret 259/2004, de 19 de novembre. En especial, serà necessari disposar d'informe previ favorable, preceptiu i vinculant, del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera amb anterioritat a l'atorgament de la corresponent llicència.   
2. S'haurà de procedir a la recollida i trasllat a un abocador autoritzat de totes les restes d'obres que s'hagen generat (terres, material elèctric, etc.).   
3. S'hauran de restaurar a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres.  
4. L'encreuament de séquies haurà de ser subterrani sense que l'actuació puga afectar-ne les característiques i règim de funcionament.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5699, del 08-02-2008 (2008/1505)

RESOLUCIÓN de 16 de enero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Novelda, Bocairent, Elche, Morella, Dos Aguas, Alcoy, Algemesí y Cullera.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5699

Fecha DOGV
:   08-02-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/1505

CVE


Fecha del documento
:   16-01-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Cullera](javascript:void(0))
    * [Bocairent](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [Algemesí](javascript:void(0))
    * [Dos Aguas](javascript:void(0))
    * [Alcoy](javascript:void(0))
    * [Novelda](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 16 de enero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Novelda, Bocairent, Elche, Morella, Dos Aguas, Alcoy, Algemesí y Cullera. [2008/1505]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 281/01-AIA Novelda, 161/04-AIA Bocairent, 026/05-AIA Elche, 104/05-AIA Morella, 153/05-AIA Dos Aguas, 180/05-AIA Alcoy, 241/05-AIA Algemesí y 254/05-AIA Cullera, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 16 de enero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 281/2001-AIA.  
Promotor: Hermanos Sánchez López  
Autoridad sustantiva: conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia (Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante) y Ayuntamiento de Novelda  
Objeto proyecto: Cantera denominada Marina Dos.  
Localización: En el paraje Bateig en el término municipal de Novelda (Alicante).  
Descripción del proyecto  
La descripción del proyecto se realiza de acuerdo con toda la documentación presentada, en especial las ampliaciones de documentación presentadas por el promotor con fechas de entrada de 18 de octubre de 2004, 10 de febrero de 2003 y 12 de diciembre de 2005, que modifican el diseño de la explotación, reduciendo la zona de afección y evitando la afección al barranco de Bateig:  
El objeto del proyecto es la explotación de caliza arenisca, que se realizará mediante fases, explotando el material en profundidad sin rebasar la cota de 325 m. El sistema será el de cantera a cielo abierto por bancos escalonados con talud forzado en los frontones de disfrute y en los hastiales laterales. Se utilizarán los siguientes sistemas para el corte de la piedra: segadora de cadena, apertura de pequeños pozos en la parte superior, introducción de hilo de diamante en circuito cerrado, perforación ligera con barrenas, y fraccionamiento del banco en bloques por medio de cordón deponente o mediante la introducción de barrenos a golpe de maza. Con ese sistema la utilización de explosivos es prácticamente inexistente.  
Constará de cuatro fases con una producción anual prevista de 19.915 m³ de piedra aprovechable extraída en bloques de entre 2 y 6,5 m³ siendo el hueco final de explotación de 13,72 m de altura.  
Superficie del hueco global de explotación: 76.594 m².  
Zona para instalaciones y servicios: 8.500 m².  
Volumen global a desalojar: 1.050.880 m³.  
Volumen a desalojar (piedra): 995.735 m³.  
Volumen de tierras a desalojar (montera): 55.148 m³.  
Aprovechamiento útil de recurso: 40%.  
Volumen de material útil a extraer: 398.294 m³.  
Volumen de estériles: 597.441 m³.  
Superficie ocupada provisionalmente por la montera: 11.910 m².  
La vida de la cantera será de 20 años, con fases de 5 años de duración.  
El volumen de estériles será revertido sobre el hueco de explotación, de manera que al no ser suficiente para el relleno de la misma se recurrirá a los estériles procedentes de otras canteras.  
Las tierras de montera se desalojarán paulatinamente en cada una de las fases de explotación y acomodadas en caballones laterales longitudinales a cada uno de los huecos correspondientes. Los caballones tendrán una altura media de 8,37 m. permaneciendo un tiempo máximo de 6 años, y se utilizarán en la restauración de cada fase. En el Plan de restauración modificado de fecha 10 de febrero de 2003 se indica que el material de montera se acumulará en montículos de 2 m. de altura.  
En relación con los estériles se creará una escombrera temporal con los procedentes de la 1ª fase de explotación que se utilizarán para el relleno de la última fase y el resto se utilizará para el relleno progresivo de las fases de explotación acabadas sin crear escombrera. El estéril extraído se picará de manera que se creen bolos con un tamaño no superior a 80-90 cms.  
La escombrera temporal (15 años) tendrá una altura de 9 m. máximo ocupando una superficie de 22.300 m². Tendrá dos taludes de 4,5 m. de altura y 30 º de inclinación, siendo la berma de 3 m., dispondrá de un sistema de desagües. Parte de la montera se utilizará para recubrir la escombrera temporal y posteriormente se efectuará una siembra con especies herbáceas.  
El proyecto prevé la revegetación de las zonas restauradas, una vez rellenas con estériles y aportado posteriormente el material procedente de la montera. La revegetación se efectuará con especies propias de la zona recreando la vegetación forestal de la zona, espinal-lentiscar con olivo y algarrobo.  
Tramitación administrativa  
Por el Servicio Territorial de Industria de Alicante se remitió el correspondiente proyecto, estudio de impacto ambiental y proyecto de restauración.  
Se solicitó al Servicio Territorial de Industria de Alicante remitiera el resultado de la información pública con fecha 18 de julio de 2001, remitiendo el mismo con fecha 17 de julio de 2002, indicando que no se habían producido alegaciones.  
Se efectuaron consultas a los siguientes organismos:  
- Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- conselleria de Cultura: se informó favorablemente.  
- Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria: informó que no afecta a terrenos forestales declarados de utilidad pública y según el plano perteneciente a la clasificación de vías pecuarias de Novelda, parece que el perímetro de la cantera no afecta a ninguna de ellas. Ahora bien, la descripción de la Cañada Real de Montagut afirma que ésta procede del término municipal de Elda. No obstante esto, la documentación que tenemos no permite establecer una continuidad segura entre la Vereda de los Serranos procedente de Elda y la Cañada Real de Montagut. En caso de existir esta continuidad, la vía pecuaria sí se vería afectada.  
Con fecha 18 de julio de 2001 se efectuó consulta al Ayuntamiento remitiéndole copia del estudio de impacto ambiental y reiterándose la misma con fecha 8 de marzo de 2002. El ayuntamiento remitió, como respuesta a la consulta efectuada, con fecha 17 de abril de 2002 la siguiente documentación copia del expediente de licencia de actividad:  
- Informe favorable del arquitecto municipal.  
- Informe favorable del ingeniero técnico municipal.  
- Informe favorable de la asistencia técnica ambiental.  
- Informe de la sección de arqueología del museo histórico-artístico de Novelda en el que se indica que creen que la extracción en la zona no afecta a ningún elemento arqueológico o patrimonial.  
- Informe favorable de la Comisión de Gobierno en el que se indica que se ha sometido a información pública no habiéndose presentado alegaciones (BOP de 9 de febrero de 2002).  
Con fecha 9 de mayo de 2002 se solicitó ampliación de la documentación presentada en el sentido de modificar el diseño de la explotación fundamentalmente para no afectar al barranco del Bateig, así como relativos a otros aspectos como la posibilidad de afección a vías pecuarias.  
Con fecha de entrada 10 de febrero de 2003 se remitió por el promotor ampliación de la documentación solicitada, constando de estudio de impacto ambiental y plan de restauración modificados de acuerdo con lo solicitado de manera que se modificaba la ubicación de la zona de extracción para evitar afección al barranco de forma que dicha zona quedaría incluida dentro del área de afección de la cantera propuesta inicialmente, parte dentro de la zona de extracción y otra parte dentro de la zona de escombrera del área de afección inicialmente propuesta. Igualmente se modifica el método de extracción del recurso de manera que ahora se realiza en profundidad de manera que se posibilita la restauración con relleno de estériles de manera que el entorno quedaría con el mismo relieve y se minimizaría el impacto visual. No se sobrepasará durante la extracción la cota 325 m.  
Con fecha 25 de febrero de 2004 se efectuó consulta al Área de Residuos de esta conselleria que remitió informe con fecha 29 de junio de 2004 en el que indicaba que la actividad de restauración de la cantera no esta sujeta a la regulación del RD 1481/2001 por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
Con fecha 6 de julio de 2004 se solicitó nueva ampliación de la documentación presentada relativa a la procedencia de los estériles para el relleno del hueco de la explotación, escombrera temporal de estériles, proceso de relleno con estériles y perfiles transversales antes y después de la restauración.  
Se remitió con fecha 18 de octubre de 2004 por parte del promotor ampliación de la documentación solicitada.  
Con fecha 12 de diciembre de 2005 se remitió escrito de ampliación por parte del promotor relativo a la disponibilidad de estériles (se modifica la procedencia externa de los mismos) y análisis de posible influencia sobre pozos o surgencias, indicándose en este último caso que no habrá ninguna afección.  
Consideraciones ambientales  
1. La zona que se verá afectada está ocupada mayoritariamente por antiguos cultivos de secano abandonados (olivos y algarrobos) que ha sido invadida por herbazales y matorrales nitrófilos mayoritariamente, existiendo manchas de albardinales (Lygeum spartum) y matorrales camefíticos. Se trata de una zona de relieve ondulado ocupada por areniscas calcáreas Terciarias y arcillas y margas arenosas con yesos Triásicas. Próxima a la zona se sitúa el barranco del Bateig afluente del río Vinalopó.  
Próxima a la zona existen actividades mineras, y se encuentra alejada de núcleos de población.  
2. La modificación del proyecto como consecuencia de la solicitud de ampliación de documentación por parte del Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental supone en principio una mejora desde el punto de vista ambiental, evitando por una parte la afección a barrancos próximos, así como reduciendo la superficie de afección de toda la explotación respecto a la inicial. Igualmente supone evitar modificar la morfología de la zona y el paisaje una vez concluida la explotación al rellenar el hueco de explotación que se creará con los materiales estériles de la extracción en lugar de crear una escombrera permanente que se restauraría.  
Este nuevo método de explotación requiere no obstante de la adopción de medidas preventivas y correctoras para reducir el impacto sobre el entorno al mínimo y conseguir una adecuada integración de la actividad en el entorno mediante una adecuada restauración del hueco extractivo.  
3. Al suroeste de la zona de afección de la explotación discurre una vía de ferrocarril en trinchera. Las fases 3 y 4 de extracción y la zona de acopio de material de cobertera presentan áreas próximas a esta vía de ferrocarril siendo la distancia más cercana al parecer, aproximadamente, 55 metros, por lo que parte del área de afección de la explotación podría afectar a la zona de protección de la vía ferroviaria próxima y podría no ser autorizable la actividad en esa zona.  
Teniendo en cuenta esta circunstancia se considera necesario que se obtenga por parte del promotor autorización favorable en su caso o al menos informe favorable del administrador de infraestructuras ferroviarias de la vía ferroviaria próxima a la explotación.  
4. Respecto a la posible afección a vía pecuaria, de acuerdo con el informe de los servicios territoriales de Alicante de esta conselleria parece que no afectaría a vías pecuarias, no obstante se indica que caso de existir continuidad entre la Cañada Real de Montagut en Novelda y la Vereda de los Serranos en Elda podría afectarse a vía pecuaria.  
Teniendo en cuenta esta circunstancia se considera necesario que previamente al inicio de la actividad, con suficiente antelación, se determine con los servicios técnicos de Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria si existe afección o no a vía pecuaria, y en caso de haberla se cumpla lo establecido en la Ley de Vías Pecuarias y se obtenga la autorización correspondiente de esos servicios técnicos, con las modificaciones de proyecto que fueran necesarias si es el caso.  
5. Teniendo en cuenta las características del terreno a afectar, mayoritariamente antiguos campos de cultivo de secano abandonados, el método de explotación, extracción en profundidad con relleno-restauración con los estériles de la propia actividad en su mayor parte y evitando la creación de escombreras permanentes y modificación del relieve, se considera que el impacto ambiental es aceptable, considerándose que en conjunto será severo, siendo necesaria la adopción de medidas preventivas y correctoras para reducirlo. Es de destacar el impacto ambiental sobre el paisaje y suelo, y de menor importancia el impacto sobre la vegetación y fauna teniendo en cuenta las características de la misma en la zona.  
6. Como medidas correctoras y preventivas del estudio se destacan las siguientes:  
- Los caminos utilizados por los camiones deberán ser regados como mínimo semanalmente.  
- Construcción de infraestructura necesaria para evitar que las aguas de escorrentía entren en el hueco de explotación.  
- El acceso a la explotación se llevará a cabo a través de los caminos existentes.  
- Una vez finalizadas las obras se descompactarán aquellas zonas que hayan sufrido circulación de maquinaria pesada y que hayan quedado fuera de los terrenos contemplados en el Plan de Restauración.  
- Plan de restauración:  
- Retirada del material de cobertera.  
- Almacenamiento y cuidados del material de cobertera. Incluyendo siembras.  
- Extendido del material de cobertera sobre los huecos rellenos. Si es necesario se aportará tierra vegetal de préstamo.  
- Revegetación con especies autóctonas propias de la zona.  
7. Se considera necesario establecer una serie de medidas preventivas y correctoras adicionales y modificar algunas de las indicadas en la documentación para reducir el impacto sobre el medio y mejorar la integración en el paisaje, en especial en lo relativo a la producción de polvo, relleno con materiales inertes del hueco extractivo, revegetación, utilización de estériles, escombrera, etc.  
Se considera que el relleno con bloques se complemente con aportación de materiales de granulometría fina, tipo gravas o arenas, que permitan una adecuada compactación y estabilidad de la zona restaurada. De esta manera se evitará que se produzcan con el tiempo lixiviaciones y formaciones de huecos en la superficie restaurada y conseguir una restauración de la zona efectiva en el tiempo. Igualmente se considera necesario el picado del material de relleno para obtener bloques de dimensiones inferiores a las propuestas para conseguir de esta manera que aumente el material de granulometría más fina para el relleno de huecos entre bloques.  
Respecto al relleno con materiales inertes adecuados de procedencia externa se considera que previamente al inicio de la actividad debe obtenerse autorización de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta conselleria de acuerdo con lo establecido en el Decreto 200/2004 de 1 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana. El relleno con materiales estériles de la propia explotación debe cumplir también con las condiciones que se establezcan en esta autorización.  
Se consideran necesarias modificaciones que permitan reducir el tiempo de permanencia de los acúmulos de material de la explotación, tanto de estériles en la escombrera como de montera o cobertera.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 3 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas,  
Resuelvo  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de cantera denominada Marina Dos en el paraje Bateig en el término municipal de Novelda (Alicante) cuyos promotores son Hermanos Sánchez López, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación (en especial de la obtención de la licencia de actividad), así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Condicionantes para la ejecución de las obras y el funcionamiento de la actividad:  
1. Previamente a la obtención de las autorizaciones, tanto de ayuntamiento como del Servicio Territorial de Industria de Alicante, deberá obtenerse, respecto al relleno con materiales inertes adecuados externos a la propia actividad, del hueco de explotación, autorización de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta conselleria de acuerdo con lo establecido en el Decreto 200/2004 de 1 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción. En esta autorización se determinará igualmente la adecuación de los materiales inertes de relleno propuesto así como el modo de efectuar el relleno y características del mismo. Lo establecido para el relleno con materiales inertes adecuados externos será igualmente de cumplimiento para el relleno con los estériles de la propia explotación.  
El modo de efectuar el relleno del hueco de explotación y características del relleno, tanto de los materiales inertes adecuados externos a la actividad como de los propios de la explotación (estériles de la actividad), se determinará en la autorización referida, y al menos se cumplirán las siguientes condiciones:  
- El picado del material de relleno será hasta obtener bloques de tamaño no superior a 40 cms de diámetro de manera que sea posible su compactación al máximo posible.  
- El relleno del hueco de explotación con los bloques antes referidos deberá complementarse con aportación de material inerte adecuado, ya sea de la propia explotación o externo, de granulometría fina tipo gravas o arenas, para rellenar los huecos entre bloques mayores y permitir que el terreno tenga tanto una estabilidad idónea como evitar que puedan surgir problemas en un futuro de lixiviación con modificación significativa del relieve así como la creación de huecos superficiales en el terreno.  
- Los materiales inertes adecuados externos a la propia explotación serán en lo posible procedentes de estériles de canteras con características similares a los de la zona de explotación.  
2. Se aportará tanto al Ayuntamiento como al Servicio Territorial de Industria de Alicante para la obtención de las autorizaciones correspondientes copia de los documentos de ampliación presentados ante esta conselleria, a solicitud de la misma, y reflejados en la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
3. Respecto al método de extracción - relleno - restauración se efectuarán las siguientes modificaciones: el estéril procedente de la 1ª fase que se acumulará temporalmente en escombrera que se restaurará y se empleará para el relleno de las primeras fases de la explotación (1ª y 2ª fase) de manera que antes del inicio de la 3ª fase de explotación la escombrera temporal referida haya desaparecido al ser utilizada en el relleno de las primeras fases citadas. Igualmente y como está previsto, el resto de estériles de la explotación se irán utilizando progresivamente en el relleno del hueco generado en la explotación evitando que contribuyan a generar o aumentar escombrera. El déficit de inertes adecuados para el relleno procederán del exterior de la explotación y cumplirán lo establecido en el condicionante primero de esta Declaración.  
La morfología de la zona una vez restaurada será igual en la medida de lo posible a la existente previamente.  
4. Respecto a la montera se retirará y posteriormente se utilizará en restauración de manera progresiva conforme se rellenen los huecos con inertes adecuados para reducir el tiempo de permanencia de las acumulaciones de montera. Podrá utilizarse en la restauración de la escombrera de estériles temporal, pero en cualquier caso deberá asegurarse su posterior reutilización para la restauración del hueco de explotación.  
5. La altura máxima de escombrera temporal será de 9 metros y de los acúmulos de montera de 2 m. tal y como se indica en el Plan de Restauración modificado presentado con fecha de entrada de 10 de febrero de 2003.  
6. Respecto a la revegetación a llevar a cabo se realizará de manera progresiva según vayan terminando las fases y desapareciendo las zonas de acúmulos temporal de material.  
7. La restauración incluirá a toda la superficie afectada por la explotación y no sólo a la de extracción. Incluirá también a la zona de escombrera temporal, de acúmulos de montera o cobertera, etc. En estas zonas la restauración incluirá el acondicionamiento de los terrenos (descompactación y aporte de tierra vegetal si es necesario, etc.) y revegetación.  
8. La superficie de extracción será la incluida en el perímetro de línea roja reflejado tanto en el plano nº 3 como en el plano nº 1 de las ampliaciones de documentación presentadas con fechas de entrada respectivas de 10 de febrero de 2003 (estudio de impacto ambiental modificado) y 18 de octubre de 2004 (ampliación documentación), de manera que se corrijan los planos de perfiles transversales erróneos, que abarcan un área mayor, de la ampliación de documentación con fecha de entrada en esta conselleria de 18 de octubre de 2004.  
9. Se procederá al riego periódico de toda la superficie afectada por la explotación (escombreras, caminos de acceso e interiores, hueco de explotación, etc.), en especial en períodos secos de manera que se reduzca al mínimo la afección al entorno por generación de polvo, en especial a la zona de la vía férrea próximo a parte de la explotación. Se efectuará un control periódico de la generación de polvo por si es necesario extremar las medidas correctoras, aumentando frecuencia de riegos, creando pantallas vegetales, etc.  
10. Previamente al inicio de la actividad, con suficiente antelación, se determinará con los servicios técnicos de Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria si existe afección o no a vía pecuaria, y en caso de haberla se cumplirá lo establecido en la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias y se obtendrá la autorización correspondiente de esos servicios técnicos, con las modificaciones de proyecto que fueran necesarias si es el caso.  
11. Previamente al inicio de la actividad y respecto a la misma se obtendrá autorización favorable en su caso o al menos informe favorable del administrador de infraestructuras ferroviarias competente respecto a la vía ferroviaria próxima que determinará las modificaciones de proyecto, medidas preventivas y correctoras que deben cumplirse si es el caso.  
12. En caso de descubrirse restos arqueológicos, paleontológicos o etnográficos durante la explotación se comunicará inmediatamente a la conselleria de Cultura y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
13. Previamente al inicio de la 3ª fase deberá obtenerse respecto a las anteriores fases informe o Resolución favorable de esta Dirección General.  
14. El programa de vigilancia ambiental deberá incluir un seguimiento de la restauración efectuada a toda el área afectada por la explotación durante al menos 6 años siguientes a finalizar toda la restauración de la zona.   
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia 18 de enero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 161/2004-AIA.  
Promotor: María Asunción López García  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Bocairent.  
Objeto proyecto: Reparación de balsa e instalación de conducción para suministro de agua.  
Localización: En la Partida Mas del Parral en el término municipal de Bocairent (Valencia).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es el suministro de agua para limpieza y saneamiento de casa rehabilitada, así como para los caballos de la finca en la que se va a desarrollar la actividad de turismo rural.  
El promotor de la finca colindante, Mas dels Arbres, tiene derecho al agua que en ella mana y se proyecta en el presente proyecto la reparación de la balsa existente así como el trazado de una conducción de polietileno desde la misma hasta el aljibe situado en el Mas del Parral.  
Características de la actuación:  
- Longitud de la conducción: 950 m., 75 mm de diámetro, enterrada en zanja de 0,3 m. de anchura y 0,4 m. de profundidad en la zona que atraviesa cultivos, y aérea en la zona en que discurre por interior de antigua acequia. La excavación se hará manualmente.  
- Balsa: con capacidad de 600 m³ (10 x 20 x 3 m.). Se pretende la recuperación de las paredes con hormigón sobre armadura de 15 x 15 con redondos del ocho.  
Tramitación administrativa  
Por el promotor se remitió el correspondiente estudio de impacto ambiental relativo al proyecto, y posteriormente por parte del ayuntamiento de Bocairent se remitió igualmente para su tramitación el referido estudio de impacto ambiental.  
Se efectuó consulta al Área de Planificación del Territorio de esta conselleria, que ha remitido informe en el siguiente sentido:  
- Se indican una serie de requisitos y recomendaciones respecto a las actuaciones proyectadas.  
- Se concluye lo siguiente:  
1. El uso de establecimiento de alojamiento y restauración en medio rural mediante rehabilitación o restauración de las construcciones tradicionales, excepto en las áreas de Protección Integral, es compatible con la normativa del PORN.  
2. Por consiguiente, las nuevas conducciones de suministro de agua vinculadas a actuaciones consideradas compatibles en el PORN son autorizables.  
3. Se resuelve informar favorablemente a los efectos del PORN del Parque Natural de la Sierra de Mariola, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación y del cumplimento de las especificaciones realizadas en este informe.  
4. Este informe, estará condicionado a la obtención previa de la Declaración de Interés Comunitario favorable de la actividad de alojamiento y restauración en medio rural (art. 56.1), sin la cual, la actuación de reparación de la balsa y conducción de agua, no sería autorizable, al no estar vinculada a actividades compatibles con el PORN.  
Se ha procedido al trámite de información pública (DOGV n º 5048 de 13.07.2005) del estudio, no habiéndose presentado alegación alguna como certifican la Jefa de Negociado de Información y Registro de esta conselleria y el Secretario-Interventor del Ayuntamiento de Bocairent.  
Con fecha 11 de noviembre de 2005 se presentaron por la promotora planos de localización de la actuación.  
Con fecha de entrada de 24 de noviembre de 2005 se efectuó consulta respecto al proyecto en cuestión por parte del Área de Inspección del Territorio de esta conselleria respecto a la situación del expediente de evaluación del impacto ambiental. En este escrito se informaba de la existencia de expediente sancionador (270/03-SAN) en el que se imponía además de sanción económica la obligación de retirada de la tubería instalada. Por el Área de Evaluación Ambiental se informó de la situación del expediente de evaluación de impacto ambiental indicando que se estaba pendiente de recibir el informe del Área de Planificación del Territorio de esta conselleria.  
Consideraciones ambientales  
1. Las actuaciones proyectadas se encuentra en el ámbito del Parque Natural de la Sierra de Mariola, en área de protección ecológica y área de protección paisajística. Se trata de una zona de relieve llano u ondulado en el que se alternan las áreas agrícolas con las áreas forestales con matorral y pinares.  
2. De acuerdo con lo indicado por el Área de Inspección del Territorio de esta conselleria parte de las actuaciones se han llevado a cabo (la instalación de la conducción).  
3. El Área de Planificación del Territorio de esta conselleria informa favorablemente las actuaciones proyectadas siempre y cuando se obtengan las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación y del cumplimiento de las especificaciones realizadas en su informe, precisando que las actuaciones proyectadas son autorizables siempre y cuando se obtenga la Declaración de Interés Comunitario favorable de la actividad de alojamiento y restauración en medio rural.   
El artículo 56.1 del PORN del Parque Natural de la Sierra Mariola indica que las actividades de alojamiento y restauración en medio rural mediante rehabilitación o restauración de las construcciones tradicionales deberán obtener informe favorable de la administración competente en espacios naturales, Declaración de Interés Comunitario y Estimación de Impacto Ambiental.  
4. El impacto sobre el medio se centra principalmente sobre el suelo, vegetación y fauna como consecuencia de los movimientos de tierra, desbroce y ruidos procedentes de los trabajos. Las actuaciones proyectadas se consideran aceptables desde un punto de vista ambiental estimándose su impacto sobre el medio en principio de bajo a moderado. Se considera necesario el cumplimiento de una serie de medidas preventivas y correctoras para reducir el impacto sobre el medio y conseguir una mejor integración en el entorno, evitando o reduciendo al mínimo el impacto sobre diferentes elementos del medio, en especial vegetación y fauna, teniendo en cuenta además que la actuación se sitúa dentro del Parque Natural de la Sierra de Mariola. En este sentido se considera importante la supervisión de las actuaciones por la Unidad de Espacios Naturales de la Dirección Territorial de Valencia de esta conselleria de manera además que pueda introducir la misma, caso de ser necesario, modificaciones, medidas preventivas y correctoras para reducir al mínimo la afección al medio, en especial a la vegetación y fauna.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º e la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas,  
Resuelvo  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de reparación de balsa e instalación de conducción para suministro de agua en la Partida Mas del Parral en el término municipal de Bocairent (Valencia) cuya promotora es María Asunción López García, sin perjuicio del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Condicionantes del proyecto:  
1. La presente Declaración de Impacto Ambiental queda condicionada a los siguientes requisitos: la obtención, respecto a la actividad de alojamiento y restauración en medio rural mediante rehabilitación o restauración de construcciones tradicionales, de informe favorable de la administración competente en espacios naturales así como de la Declaración de interés comunitario y Estimación de impacto ambiental favorables. El promotor deberá presentar ante el departamento correspondiente de esta conselleria la documentación necesaria para la obtención de los requisitos antes referidos en un plazo de tiempo, desde la recepción de la notificación de la presente Declaración, no superior a tres meses.  
No deberá seguir ejecutándose el resto del proyecto relativo a la presente Declaración hasta la obtención de los requisitos antes citados. En caso de no obtenerse favorablemente los requisitos referidos, se procederá a retirarse lo ya ejecutado y restaurarse, y en caso de obtenerse favorablemente los mismos se modificará lo ya ejecutado, caso de considerarse necesario por la Unidad de Espacios Naturales de la Dirección Territorial de Valencia de esta conselleria, de acuerdo con lo establecido en la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
2. Obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
3. El trazado de la conducción se modificará, de acuerdo con lo que establezca la Unidad de Espacios Naturales de la Dirección Territorial de Valencia de esta conselleria y caso de considerarlo la misma necesario, de manera que en lo posible el mismo discurra por los bordes de campos de cultivo o de masas forestales no atravesando las mismas. Igualmente la conducción de agua será preferiblemente enterrada en toda su longitud siendo la Unidad de Espacios Naturales antes referida la que determine si la misma irá enterrada en toda su longitud o podrán determinados tramos ser aéreos, permitiéndose la utilización de la antigua acequia existente en la zona para ubicar la tubería en su interior.  
4. Respecto a la rehabilitación de la balsa:  
- Se mantendrán en la medida de lo posible los elementos constructivos y los materiales tradicionales como piedra, mampostería. En caso de emplear cemento la superficie será rugosa.  
- En caso de tener que impermeabilizar la balsa, se llevará a cabo la misma con arcilla compactada.  
- Se mantendrá una capa de substrato o tierra en el fondo de la balsa para favorecer la vegetación y para refugio de la fauna que habite la misma.  
- Si es necesario vaciar la balsa en algún momento, deberá notificarlo previamente al director - Conservador del Parque Natural, para que recupere la fauna previo vaciado de la balsa y se devuelva a la misma una vez llena de nuevo.  
- Se construirá una rampa de acceso al agua para beber y evitar ahogos de la fauna.  
- La rehabilitación de la balsa y las especificaciones antes citadas se llevarán a cabo con la supervisión de la Unidad de Espacios Naturales de la Dirección Territorial de Valencia de esta conselleria, que podrá establecer las modificaciones, medidas preventivas y correctoras que estime pertinentes.  
5. Una vez ejecutadas las actuaciones se procederá, caso de ser necesario, a la restauración de las zonas afectadas de acuerdo con lo que determine Unidad de Espacios Naturales de la Dirección Territorial de Valencia de esta conselleria.  
6. En caso de afección a vía pecuaria se cumplirá lo establecido en la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias, debiendo obtenerse la autorización correspondiente de la Unidad de Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de Valencia de esta conselleria.  
7. En caso de descubrirse restos arqueológicos, paleontológicos o etnográficos durante la construcción del camino se comunicará inmediatamente a la conselleria de Cultura y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia 18 de enero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 026/05-AIA  
Proyecto: Proyecto Básico de las Obras de Ampliación de las Instalaciones de depuración y tubería de reutilización en la EDAR de Arenales en Elche (Alicante)  
Promotor: Entidad de Saneamiento de Aguas.  
Autoridad Sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: En los terrenos correspondientes a la EDAR de Arenales, en partida El Altet del término municipal de Elche.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:  
Las obras de ampliación ocuparán la superficie disponible en la parcela correspondiente a la EDAR ampliando el perímetro actual a terrenos anexos de titularidad municipal. El objeto del presente proyecto deriva de la necesidad de ampliación de las instalaciones de depuración al resultar insuficientes las actuales debido al crecimiento de los núcleos urbanos y a la ampliación a más del doble del actual Polígono industrial Saladas de Torrellano.  
Las instalaciones se diseñan para un caudal máximo en verano de 10.000 m³/dia, y de 5.000 m³/dia en invierno. Contemplando otra posible ampliación en el futuro si el aumento de caudales así lo exigiese, de 5.000 m³/dia (el total tras la segunda ampliación sería de 15.000 m³/dia). Teniendo en cuenta que se estima una DBO 5 de 700 mg/l, la capacidad de depuración estará entre los 58.300 habitantes-equivalentes en invierno y los 116.000 habitantes-equivalentes en verano.  
Las instalaciones de depuración actuales dan servicio a los siguientes núcleos de población:  
- Pedanía de Torrellano (Elche): Vertido procedente del núcleo urbano.  
- Polígono industrial Saladas: ubicado en la pedanía de Torrellano: Con un colector independiente, que presenta problemas dado que es unitario y recoge el agua pluvial del polígono.  
- Pedanía de El Altet (Elche): Vertido de carácter doméstico.  
- Playa de Los Arenales del Sol: Zona costera y turística, con vertido estacional y carácter doméstico.  
A estos se van a incorporar las zonas urbanas cercanas a la depuradora en el lado este del municipio como son los núcleos de Maitino, Torreazul, Valverde, etc.  
El proyecto contempla la demolición de casi la totalidad de las instalaciones existentes (edificio de control, decantadores primarios, decantadores secundarios, eras de secado, estación de bombeo de entrada a planta de los colectores de Torrellano y Polígono Industrial de Saladas, etc), para poder ubicar las unidades necesarias para la ampliación del tratamiento, incorporando así mismo un nuevo tratamiento terciario fisico-químico y un sistema de desinfección mediante radiación de ultravioleta.  
En el anejo nº 6, se contempla asimismo para el aprovechamiento de las aguas residuales tratadas para riego, conectando con la red de Riegos de Levante, la ejecución de una tubería de impulsión de 5.925 m. de 400 mm de diámetro, que discurre por caminos y carreteras, unas veces por el eje del camino y otras por los terrenos contiguos.  
2. Alternativas:  
Se estudian alternativas relativas a los siguientes aspectos:  
- Alternativas de ubicación: eligiendo la ampliación junto a las instalaciones existentes en lugar de buscar otra ubicación, ya que existen terrenos suficientes de titularidad municipal, aprovechando la red de colectores y demás infraestructuras existentes. Como desventaja indica la cercanía al Paraje del Clot de Galvany, que se supera con un adecuado control de las obras a realizar y correcta gestión de la planta en cuanto a sus vertidos, pudiendo disponer de parte del agua tratada para el mantenimiento de la zona húmeda.  
- Alternativas de tratamiento: Se plantean cuatro tipos de tratamiento eligiendo el de doble etapa de alta y media carga con digestión aerobia.  
- Alternativas en base al destino del efluente: Se plantean varias alternativas como Emisario submarino (desechada por no obtener la aprobación de las entidades locales); Vertido de la totalidad del efluente al Clot de Galvany (se desecha por afección al Paraje Natural); Recarga de acuíferos (es necesario hacer estudios hidrogeológicos muy detallados); Respetar los usos actuales (1.000 m³/día enviados al Clot de Galvany, y aporte de agua tratada a acequia y otra parte se eleva a una finca vecina a la E.D.A.R); Aprovechamiento para el riego agrícola por alguna comunidad de regantes.  
La alternativa elegida es una mezcla de las anteriormente expuestas siendo la de destinar el agua tratada a su aprovechamiento agrícola, conectando con la red de Riegos de Levante mediante una tubería de impulsión, pero bajo la premisa de respetar los usos actuales y de incrementar la aportación actual al Ayuntamiento de Elche para su uso en el Clot en 200 m³/dia (total previsto de 1.200 m³/dia).  
Tramitación Administrativa:  
1. Información Pública. Remisión del expediente:  
El 10 de marzo de 2005 l'Entitat de Sanejament d'Aigües remite el proyecto básico y Estudio de Impacto Ambiental junto con el certificado de información pública.  
El proyecto ha estado sometido a información pública mediante anuncio de la entidad pública de saneamiento de aguas residuales en el BOE nº 3 de 4/1/2005 y DOGV nº 4.925 de 17/1/2005, no habiéndose presentado alegaciones al mismo según consta en los certificados remitidos.  
Afecciones legales:  
Según el estudio de impacto ambiental la depuradora está asentada en suelo calificado como suelo no urbanizable común de reserva en el Plan General de Ordenación Urbana de Elche.  
La depuradora se encuentra próxima al Clot de Galvany incluido en el catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, quedando la parcela fuera de la zona protegida del mismo, aunque parte del caudal de la EDAR se vierte a dos charcas artificiales que permiten crear reservorios de agua para las épocas en que las charcas naturales permanezcan secas. El Clot de Galvany así mismo está clasificado como suelo no urbanizable protegido, estando incluido en la LIC L'Illa de Tabarca.  
Los terrenos donde se ubican las instalaciones se encuentran rodeados del Monte de Utilidad Pública denominado El Carabasí (AL 1034AL31), por lo que se deberán delimitar los lindes del mismo para evitar su afección.  
Tanto el vertido como la reutilización de aguas residuales depuradas se encuentra sujeto a la autorización preceptiva de la Confederación Hidrográfica.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales afectados por el proyecto:  
Los principales efectos ambientales derivados de la ejecución del proyecto, tanto de la EDAR como de la conducción, se centran en:  
- El suelo, por el movimiento de tierras y posterior depósito de materiales sobrantes de la excavación y de la propia obra en sí.  
- La vegetación, por ocupación de terrenos tanto en la ubicación de las instalaciones como los ocupados para parque de maquinaria y depósito de materiales, aunque las nuevas instalaciones de la EDAR en su mayor parte se ubicarán sustituyendo a las existentes y respecto a la zona a la que corresponde mayor masa arbolada, se indica en los planos que será no construible por alta pendiente y existencia de pinada a respetar. Teniendo en cuenta así mismo que la zona arbolada corresponde al Monte de Utilidad Pública de El Carabasí, y el resto de las instalaciones limitan con el mismo.  
- Los residuos generados por el desmantelamiento de las instalaciones existentes, que deberán gestionarse de acuerdo con la naturaleza de los mismos.  
- En el periodo de transición mientras se desmantelan las instalaciones existentes y comienzan a funcionar las nuevas, se pueden producir efectos de contaminación si no se coordinan adecuadamente los trabajos de forma que el proceso de depuración no se encuentre interrumpido.  
- El vertido de las aguas residuales depuradas al Clot de Galvany que deberá garantizar el grado de depuración y correcto funcionamiento de las instalaciones para evitar la contaminación de la zona húmeda. Resulta así mismo relevante que se efectúe una vigilancia de los vertidos a la red, sobre todo los procedentes de las actividades industriales, con el fin de que no se supere la capacidad de depuración de las instalaciones, o se viertan elementos tóxicos para la flora y fauna del espacio del Clot de Galvany. Para ello se deberán redactar unas ordenanzas de vertido y efectuar analíticas de control periódico en la red, exigiendo la depuración previa de los vertidos que puedan superar dichos límites, tal y como se establece en la normativa de depuración de aguas residuales.  
- En cuanto a las posibles afecciones al patrimonio histórico-artístico, en el estudio de impacto ambiental se indica que no existe ningún elemento inventariado, pero que puesto que el término municipal de Elche es una zona con riqueza arqueológica notable, se prestará un especial cuidado durante la etapa de movimiento de tierras comunicando a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la conselleria de Cultura cualquier hallazgo. Por ello, considerando lo indicado en el propio estudio, se deberá controlar especialmente los posibles impactos sobre el patrimonio, estando en todo caso a lo establecido en la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Medidas correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental:  
Las medidas correctoras más relevantes se establecen respecto a   
- Respecto a vegetación, medidas preventivas destinadas a no alterar la vegetación existente, evitando destruir las formaciones vegetales que no sea estrictamente necesario.  
- Desmantelamiento de instalaciones con descompactado de superficies y revegetación del suelo ocupado..  
- Diseño de edificios con estilo similar a edificios próximos, adoptando un diseño tradicional para las instalaciones, e integración de la Planta en el paisaje circundante.  
- Control de olores con sistemas de desodorización en los procesos generadores de olores. Control del ruido, con insonorización de los equipos que generen nivel de intensidad acústica superior a 90 dB.  
- Restauración fisiográfica de los terrenos afectados.  
- Vertido del agua depurada, se respetarán los destinos actuales del agua depurada (acequia de riego, balsa reguladora municipal con destino al riego de plantas en el entorno del Clot de Galvany así como mantenimiento de las charcas artificiales y suminidtro de emergenciaen la charca natural del Clot), y con el fin de no realizar la totalidad de vertido al Clot que pudiera alterar el régimen hídrico natural de la charca, se ejecutará una tubería de impulsión de 6 km. que conduzca las aguas sobrantes a la Comunidad de Riegos de Levante.  
- Medidas de protección al Clot de Galvany: Para evitar impacto sobre la avifauna en los periodos de cría, las tareas más ruidosas se efectuarán en los meses de otoño o invierno.  
No se puede realizar el vertido de la totalidad del agau depurada a la charca natural del Clot, porque el aporte contínuo alteraría el régimen hídrico natural de la charca. Se respetará el uso actual por parte del Ayuntamiento con destino al Clot de Galvany de 1.000 m³, de aguas de tratamiento terciario incrementando el caudal en 200m³  
- Respecto a medidas de protección de elementos integrantes del patrimonio histórico-artístico, recomienda en el estudio la supervisión de los movimientos de tierra por técnico especialista en la materia (arqueólogo), que en su caso realizará las indicaciones precisas de acuerdo con la conselleria de Cultura.  
Establece un Programa de Vigilancia Ambiental para las fases previa, de ejecución del proyecto y de explotación. Con un control semanal del seguimiento de las medidas correctoras establecidas en el estudio y cumplimiento de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I-6-b).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, el Proyecto Básico de las Obras de Ampliación de las Instalaciones de depuración y tubería de Reutilización en la EDAR de Arenales en Elche (Alicante), proyecto promovido por Sanejament d'Aigües, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto, al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1) .Se establecerá un programa de ejecución de obras de forma que permita que la depuradora siga funcionando y depurando el influente durante la etapa de construcción de las obras.  
2) Se evitará la afección a la pinada existente, tanto en el movimiento de tierras como para el depósito de materiales y parque de maquinaria.  
3) En los controles del agua depurada se incluirá un control específico de las aguas cuyo destino sea el Clot de Galvany, en los parámetros representativos que garanticen la calidad del agua aportada a la zona húmeda (como son: pesticidas, metales, detergentes, sulfatos, nitrógeno, fósforo, etc.)  
4) Se establecerá un control de los vertidos a la red de alcantarillado, especialmente en las aguas procedentes de la actividad industrial, de acuerdo con lo establecido en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red de Alcantarillado Municipal, y en su caso establecer un tratamiento previo según lo establecido en el artículo 8 del Real Decreto 509/1996 de desarrollo del Real Decreto-ley 11/1995, por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas.  
5) Los residuos procedentes del desmantelamiento de las instalaciones existentes, así como los que se generen por la ejecución de las obras proyectadas, se gestionarán de acuerdo a su tipología y la normativa sectorial aplicable.  
6) Se remitirá, al menos con periodicidad anual, un informe sobre el cumplimiento del Programa de Vigilancia y Control Ambiental tanto de la calidad del efluente como de otras posibles incidencias que se hayan podido producir.  
7) Se efectuará un seguimiento arqueológico de las obras en la fase de movimiento de tierras tanto de la EDAR como de la conducción de impulsión, supervisado por arqueólogo. En el caso de que se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
8) En el caso de afección a vía pecuaria, se dará cumplimiento a lo establecido en la Ley 3/1995 de vías pecuarias.  
9) Se deberán delimitar los lindes del Monte de Utilidad Pública denominado El Carabasí (AL 1034AL31) para evitar en todo momento su afección.  
10) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan derivados de la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia 18 de enero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 104/05-AIA  
Promotor: doña Cristina Garcí Cebriá  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón de la Conselleria de Territorio y Vivienda  
Objeto del proyecto: Construcción de camino forestal  
Localización: Mas de Juano en la pedanía Pobla d'Alcolea (Morella)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto consistente en dotar a la finca Mas de Juano de una red mínima de caminos con varios fines: dar acceso a la masía para proceder a su restauración para su uso y disfrute y a los terrenos para proceder a la mejora de la masa forestal de la finca, servir de doble vía de escape a los habitantes de la masía en caso de necesidad, servir de línea de defensa en caso de incendios forestales por dividir la finca en dos partes y conectar dos pistas existentes.   
Tras analizar diversas alternativas, según se refleja en el EIA, se opta por la construcción de una pista forestal que dé acceso al Mas de Juano a través de la zona central de la finca y que conecte dos pistas forestales existentes en la actualidad (la pista del mas de Antolí y la pista que partiendo de la carretera N-232 a la altura de la Puebla de Alcolea da acceso al barranco de entretérminos, límite provincial). Además se proyecta un ramal que parte de la masía hacia el sur para dar acceso a esa parte de la finca y poder realizar mejoras en la masa forestal de esa parte.   
La longitud total de la vía es de 2,43 km. (vía principal 1,63 km. y ramal de 0,8 km.) y la anchura es de 3 metros.  
Las obras a realizar son las siguientes:  
- Desbroce de la vegetación y retirada de suelo edáfico. En parte de la pista no será necesario el desbroce previo de la vegetación por existir ya pista antigua o por tratarse de bancales agrícolas. En los tramos en que sea necesario el desbroce previo, éste se realizará antes de abrir la caja, en una anchura de 5 m. aproximadamente y consistirá en el apeo de pies y descuaje de matorral. Previo a la construcción del camino se excavará y transportará la capa de tierra vegetal (10-15 cm.) y piedras de gran tamaño fuera del área de la obra.  
- Movimiento de tierras. El movimiento de tierras será mínimo, dado que el trazado del camino se ha procurado ajustar a las formas del terreno.  
- Otros trabajos: perfilado y compactación del firme del camino, excavación de cunetas, perfilado y refino de los taludes desmontados y construcción de pavimento de hormigón armado en dos pequeños tramos de camino.  
Información pública  
El estudio de impacto ambiental se publicó en el DOGV nº 5.111, de 10 de octubre de 2006.  
Durante el periodo de información pública no se registraron alegaciones, según consta en certificado emitido por el Negociado de Información y Registro de la conselleria de Territorio y Vivienda en fecha 12 de enero de 2006.  
Según consta en certificado remitido por el Ayuntamiento de Morella, el anuncio por el cual se somete a información pública el EIA correspondiente al proyecto fue expuesto en el tablón de anuncios del citado Ayuntamiento del 5 de octubre al 5 de noviembre, sin que se haya producido ninguna reclamación.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 27 de julio de 2005 tiene entrada en esta Dirección General el Estudio de Impacto Ambiental de la construcción de un camino forestal en el mas de Juano en el término municipal de Morella, remitido por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón de la conselleria de Territorio y Vivienda.   
En fecha 6 de septiembre de 2005 se hace consulta desde este Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón para que informen en relación con las incidencias ambientales derivadas de la ejecución del proyecto.  
En la misma fecha indicada en el párrafo anterior se hace consulta al Ayuntamiento de Morella para que informen sobre la compatibilidad de la actuación proyectada según la clasificación urbanística y las incidencias ambientales derivadas de la ejecución del proyecto.   
En fecha 22 de septiembre de 2005 tiene entrada en esta conselleria informe del Técnico Municipal del Ayuntamiento de Morella.  
El 18 de octubre del mismo año se recibe informe técnico de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón.  
El 26 de octubre del año en curso se solicita a la promotora del proyecto estudio de alternativas, comunicándose este hecho al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón el día 28 del mismo mes.  
El 21 de noviembre del año actual tiene entrada en el Registro General de esta conselleria alternativa de trazado presentada por la promotora del proyecto y remitida por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón.  
El día 25 de noviembre se recibe informe técnico remitido por la misma Dirección Territorial sobre la modificación del trazado.   
Informes Sectoriales  
De los informes recibidos cabe destacar lo siguiente:  
- Según el informe del Ayuntamiento de Morella la clasificación urbanística de los terrenos donde se ubica la actuación es Suelo No Urbanizable de Protección, 3.2.3 Zona de usos prioritarios de explotación forestal.  
- El Servicio de Territorial de Medio Ambiente de Castellón ha diferenciado tres tramos de pista para realizar un mejor estudio ambiental. El primer tramo discurre desde el final de la pista que desde la carretera N-232 llega al Barranco del Prado, hasta el Mas de Juano. El segundo tramo es la continuación del primer tramo desde el mas de Juano hasta la pista del mas d'Antolí. El tercer tramo corresponde al ramal de dirección sur que parte desde las inmediaciones del Mas de Juano con una longitud de 0,8 km.   
- El trazado del primer tramo coincide en el inicio con un antiguo camino de unos 2 m. de anchura actualmente fuera de uso e invadido por vegetación arbórea. Este primer tramo tiene su inicio en el denominado barranco del Prado. La segunda mitad del primer tramo discurre por antiguos bancales invadidos por vegetación arbustiva y arbórea. Se considera que este primer tramo tendrá un impacto ambiental poco significativo, aunque se recomienda la adopción de medidas correctoras para evitar la erosión y degradación de la pista. Además deberá construirse un paso sobre el barranco con capacidad de drenaje suficiente.  
- El segundo tramo coincide en parte con un antiguo camino muy degradado y erosionado con una pendiente demasiado elevada, por lo que se recomienda el estudio de un trazado alternativo que conlleve menor movimiento de tierras y que minimice la formación de procesos erosivos.   
- El tercer tramo discurre en gran parte por una antigua pista que se prolonga hasta las proximidades de la Pobleta. Se considera que generará un impacto ambiental poco significativo siempre que se adopten medidas de control para la escorrentía superficial.   
Según el mismo informe del Servicio Territorial el proyecto afecta a la vía pecuaria nº 20 Colada de la Boqueta o del Juano clasificada en el término municipal de Morella con una anchura legal de 10 m.. El inicio del primer tramo se sitúa junto al abrevadero de la Font d'En Cross donde confluyen las vías pecuarias nº 15 Colada del Prado de Aragón y nº 24 Colada del Barranco de Aragón.  
- En informe posterior remitido por la misma Dirección Territorial de Castellón tras la presentación de trazado alternativo por parte del promotor, se indica que se ha variado el trazado en la zona de máxima pendiente respecto al proyecto original, con lo que se ha reducido la pendiente longitudinal de la pista, aumentando las condiciones de seguridad y de protección respecto a la erosión de las aguas superficiales. En este mismo informe se indica que deben adoptarse medidas de protección y seguridad de la pista en aquellos tramos de máxima pendiente, entre los perfiles 3-6 y 16-18. Estas medidas podrían consistir en la mejora del firme mediante la aplicación de una capa de hormigón y/o mejora del drenaje de la pista mediante la ejecución de badenes y cunetas.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados por la actuación  
Según se refleja en el EIA la zona en estudio pertenece al Cretácico. El camino transcurre por una zona de calizas alternantes con margas.  
El relieve de la zona es abrupto, con alternancia de montañas y barrancos encajados. Se trata de una zona de pendientes moderadas en general y elevadas en puntos concretos, con existencia de zonas abancaladas que se corresponden con antiguos bancales de cultivo.  
Según el EIA el riesgo de incendios forestales es 0 en la zona central de la finca y 4 en el resto, en una escala que va del 0 al 6, según el Plan de Selvicultura Preventiva de incendios forestales de la Generalitat Valenciana.  
La vegetación de la zona según el EIA, basada en la clasificación de Rivas-Martínez, pertenece a la Serie Supramediterránea castellano-maestrazgo-manchega basófila de la encina, que culmina en su etapa madura en un carrascal o encinar con Quercus ilex rotundifolia, acompañado de Juniperus thurifera, Juniperus hemisphaerica y Rhamnus infectoria.   
La pista proyectada discurre por zonas con distintos tipos de vegetación: antiguos caminos, bancales agrícolas cubiertos de herbazal, pinar de pino laricio con pies dispersos de enebro y carrasca, terrenos de cultivo abandonados cubiertos por aliagar y romeral y monte bajo de carrasca degradado debido al carboneo en épocas pasadas.  
Según el EIA, no existe ninguna especie amenazada en peligro de extinción en la zona de estudio.  
En cuanto al paisaje, la cuenca visual se limita al entorno circundante, de escasa superficie. No es visible desde ninguna población ni vía de comunicación principal.   
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes   
El EIA identifica los impactos distinguiendo entre la fase de construcción y la fase de funcionamiento.   
Las actividades de la actuación que son susceptibles de producir impacto en la fase de construcción son el desbroce previo, el movimiento de tierras y el tráfico de maquinaria y en la fase de funcionamiento son la ocupación, el tráfico de vehículos y la existencia de la vía.  
Los impactos que se pueden producir en el medio físico son la compactación de suelos, la inestabilidad de laderas, la erosión, la calidad del aire y el nivel de ruidos. En cuanto al medio biótico se pueden producir impactos sobre vegetación y fauna y en el medio perceptual sobre vistas y paisaje.  
Según el EIA la compactación de suelos es un impacto considerado moderado por tratarse de una actuación lineal, de escasa anchura, que afecta a una pequeña superficie, siendo escaso el tráfico de vehículos en la fase de funcionamiento.  
El nivel de ruidos es un impacto considerado compatible tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento.   
El EIA considera un impacto severo la afección a la vegetación porque el proyecto elimina totalmente la vegetación existente en esta franja.  
El impacto sobre la fauna es considerado en el EIA como moderado porque la construcción del camino se efectuará en tiempo reducido y el tráfico de vehículos se prevé muy bajo.  
El impacto que puede producir la escorrentía sobre la zona objeto de actuación puede ser muy importante si no se realiza el proyecto de forma adecuada ya que la erosión y el arrastre de tierras serían considerables.  
Asimismo debe evitarse, en lo posible, en el momento de replanteo del trazado la afección a ejemplares arbóreos.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
En el EIA se recogen una serie de medidas correctoras del aumento del nivel de polvos y ruidos, tomándose de forma general las siguientes precauciones:  
- mantenimiento adecuado de la maquinaria  
- limitar el trabajo a horas diurnas  
- procurar trabajar cuando el suelo tenga tempero  
- evitar movimientos de maquinaria y transporte innecesarios.  
Al objeto de evitar posibles procesos erosivos y de inestabilidad que puedan producirse con la realización de las obras y tras las mismas en los taludes del camino y alrededores, el EIA enumera una serie de medidas que se resumen a continuación:   
1. Siembra de taludes. Se procederá a la revegetación de los taludes que se realicen como consecuencia del movimiento de tierras, realizando un aporte de tierra vegetal y posterior siembra de especies herbáceas que se adapten a las condiciones de suelo y clima de la zona. La siembra se realizará cuando el suelo tenga tempero y se realizarán riegos periódicos hasta la consolidación de las especies vegetales.  
2. Pedraplén de estabilización de taludes. En las zonas donde sea necesaria su utilización, se colocará un pedraplén para dar estabilidad a los taludes para mejorar la retención de tierra. Los huecos se rellenarán con tierra vegetal y se reforzará dicha actuación con una siembra en los huecos que existan entre las piedras con especies herbáceas tal y como se ha indicado en el apartado anterior. En los casos en que sea necesario, el pedraplén será sustituido por un muro de mampostería hidráulica.  
3. Obras de fábrica. En la zona donde el trazado de la pista coincida con la red de drenaje natural del terreno, se colocará firme de hormigón para evitar que la pista sea arrastrada por las aguas en caso de lluvias y que se desencadenen procesos erosivos en el cauce.  
4. Cunetas. A lo largo de todo el trazado de la pista se realizarán cunetas para la evacuación de las aguas de lluvia cuando sea necesario para evitar la erosión. En los tramos en los que se considere necesario, se estabilizará el lecho de las cunetas con pedraplén compactado. El objeto de la realización de las cunetas es dirigir la escorrentía de las aguas de lluvia. En los tramos en los que no sea posible la construcción de cunetas, se construirán vierteaguas separados un máximo de 150 metros entre sí.  
5. Otras medidas.   
- Se evitarán movimientos innecesarios de la maquinaria por fuera de la caja del camino.   
- La construcción se realizará conforme a lo establecido en el proyecto de obra.   
- Se dará cuenta a la conselleria de Cultura y Educación si a lo largo de la explotación aparecen restos arqueológicos.  
- Se suavizarán los taludes en las zonas de cruce de la vía con la Colada del Mas de Juano y se solicitará ocupación de la misma conforme a la ley de Vías Pecuarias.  
En el tramo de camino que discurre entre el Mas de Juano y la pista del mas d'Antolí, el trazado aceptado es el presentado por el promotor en fecha 16 de noviembre de 2005, ya que se reduce la pendiente longitudinal de la pista, aumentando las condiciones de seguridad y de protección respecto a la erosión de las aguas superficiales.  
Además de todas las medidas protectoras y correctoras citadas en el EIA, deben retirarse convenientemente todos los materiales sobrantes de la ejecución de la obra.  
Debe tenerse especial cuidado en el control de la escorrentía superficial para evitar la erosión tanto del camino como de los taludes resultantes de la ejecución de éste.   
También deberá tenerse en cuenta el paso sobre el barranco con capacidad de drenaje suficiente para un volumen de caudal resultante de lluvias intensas.  
El replanteo del camino deberá ser supervisado por los Servicios Técnicos del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón.   
Se deberá cumplir el Plan de Vigilancia Ambiental, teniendo en cuenta especialmente la efectividad de las medidas para evitar la erosión.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado queda tipificado en el apartado i) del punto 1. (Agricultura y zoología) del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la ley 2/89, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental.   
2. En el expediente se han efectuado los trámites previstos en el Decreto 162/90 del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo quinto del Decreto 162/90 del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la realización de las Estimaciones y Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se les aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se considera aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Construcción de un camino en el Mas de Juano de la Pobla d'Alcolea, promovido doña Cristina Garcí Cebriá, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.   
Segundo   
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
- Previamente a la autorización de la actuación, deberá presentar en esta Dirección General de Gestión del Medio Natural, el informe regulado en el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- En el tramo de camino que discurre entre el Mas de Juano y la pista del mas d'Antolí, el trazado aceptado es el presentado por el promotor en fecha 16 de noviembre de 2005, ya que se reduce la pendiente longitudinal de la pista, aumentando las condiciones de seguridad y de protección respecto a la erosión de las aguas superficiales. Deben adoptarse medidas de protección y seguridad de la pista en aquellos tramos de máxima pendiente, entre los perfiles 3-6 y 16-18. Estas medidas podrían consistir en la mejora del firme mediante la aplicación de una capa de hormigón y/o mejora del drenaje de la pista mediante la ejecución de badenes y cunetas.  
- El replanteo del camino deberá ser supervisado por los Servicios Técnicos del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón.   
- También deberá tenerse en cuenta el paso sobre el barranco con capacidad de drenaje suficiente para un volumen de caudal resultante de lluvias intensas.  
- Se procederá a la recogida de todos los restos sobrantes por la ejecución del proyecto, trasladándolos a vertederos autorizados.  
- Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo de interés histórico, arqueológico o paleontológico, se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Debe vigilarse el camino objeto del proyecto una vez llevado a cabo éste, sobre todo cuando se produzcan lluvias considerables, para comprobar el correcto funcionamiento de los sistemas de desagüe y encauzado de las aguas.   
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, no cabe recurso alguno por no ser un acto definitivo en vía administrativa, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar la presente Estimación de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989 de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 13 de enero de 2006.- La directora general de Gestión del medio natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 153/05-AIA  
Título: Planta Solar Fotovoltaica.  
Promotor: Javier Cremades de Adaro.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Término municipal de Dos Aguas, Partida Paridera-Roya.  
Descripción de la Actividad  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la instalación de una planta solar fotovoltaica en el polígono 13, parcela 1 del término municipal de Dos Aguas (Partida Paridera-Roya), suelo clasificado como No Urbanizable Común, promovido por Javier Cremades de Adaro.  
La energía eléctrica generada será evacuada a través de la línea eléctrica de media tensión (20 Kv) que discurre por dicha parcela y junto a la ubicación de la planta. A su vez, la carretera CV-435 limita la parcela por la parte este.  
Las actuaciones previas a realizar consisten en el acondicionamiento del acceso, vallado perimetral, canalización eléctrica, edificación para el Centro de Transformación y edificación para almacén de equipos y herramientas y cimentaciones para las edificaciones y placas solares.   
El huerto fotovoltaico está formado por 10 instalaciones de 100 Kw cada una.   
Según se indica, la superficie en que se desea ubicar la planta solar fotovoltaica será de 3,5 Ha, quedando ocupadas por las edificaciones y las placas solares un total de 0,9 Ha, frente a las 360 Ha de extensión de la finca.  
2. Alternativas  
Se consideran tres posibles ubicaciones de la planta dentro de la misma finca. Se elige la denominada Plà Julià por su proximidad a la carretera CV-435, por el acceso existente a la misma, el movimiento de tierras requerido es reducido gracias al poco desnivel del terreno y la línea de media tensión sobrevuela el emplazamiento. Además, esta alternativa de ubicación es adecuada desde el punto de vista del respeto a las zonas de nidificación existentes. En este sentido, la alternativa denominada Paridera Roya es incompatible con la situación de tales nidos.  
Se estudia la instalación de sistemas estáticos o con seguimiento solar, y se selecciona el sistema estático por la menor ocupación de suelo y el menor impacto visual.  
Queda justificada la instalación de la planta en suelo No Urbanizable Común por la necesidad de disponer de una gran superficie. En este sentido, el Ayuntamiento de Dos Aguas emitió un informe de compatibilidad urbanística con fecha 20 de junio de 2005.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La parcela en la que se pretende ubicar la actuación, está ocupada en su mayor parte por vegetación arbustiva aunque en la zona Sur existe una plantación de olivos jóvenes. Se trata de un paraje aislado de monte bajo. Se indica que la zona seleccionada es muy pedregosa, siendo por ello la vegetación muy escasa. Hay pinos aislados pero fuera de la zona prevista para la planta.  
La parcela está ubicada dentro de un área catalogada como LIC Serra de Martés y el Ave y como ZEPA, cerca de su límite Nor-este. La superficie de terreno alterada por la instalación de la planta solar fotovoltaica representa menos del 0,0026% de la superficie de la LIC. Las zonas de nidificación se encuentran a más de 2 km de la ubicación de la instalación y protegidas frente a esta por elevaciones naturales del terreno. No obstante, son compatibles con las ZEPA's aquellas actividades que no perjudiquen a las especies que la constituyen.  
La ubicación elegida está situada junta a la carretera y a la línea de media tensión, por lo que ya dispone de las infraestructuras necesarias para su instalación.  
Cabe destacar que el objeto de la actuación es la instalación de una planta solar fotovoltaica, que generará electricidad a partir de una fuente renovable de energía. Durante su explotación no genera residuos ni emisiones.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Durante la fase de implantación se producirá un impacto sobre el suelo, asociado al movimiento de tierras para realizar las cimentaciones de las edificaciones, la valla perimetral y las placas solares, así como las zanjas para las instalaciones asociadas. Todas ellas se cubrirán con material obtenido en la excavación, excepto las correspondientes a las edificaciones.  
Durante la fase de explotación, se ha considerado destacable el impacto sobre el paisaje. La ubicación elegida está rodeada por elevaciones del terreno excepto por el lado colindante con la carretera CV-435. Sólo se considera visible desde este ángulo. Para evitar este impacto, se colocará una pantalla vegetal.  
Otros efectos considerados son el impacto sobre la atmósfera (se reducen las emisiones globales de gases por generación de energía) y sobre la población, que en ambos casos se consideran positivos. Se consideran despreciables los posibles efectos sobre la fauna.   
En cuanto al patrimonio Histórico Nacional, se indica que no existe en la parcela ni en sus inmediaciones ningún monumento, vestigio o restos arqueológicos conocidos que puedan ser afectados por la línea en proyecto. Tal afirmación es cierta en el entorno de la actuación, sin embargo existen 2 yacimientos catalogados en la zona, aunque situados a más de 3 km de la ubicación de la instalación.  
La instalación no requiere abastecimiento de agua potable y no se generan vertidos. No es necesaria la recogida de residuos, pues no se generan. La evacuación de la energía generada se hará a través de la línea de media tensión existente, por lo que no es necesaria la creación de nuevas infraestructuras.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Las medidas correctoras propuestas se centran en la corrección del impacto paisajístico y sobre el suelo. Con este objetivo, se cubrirán las cimentaciones con material procedente de la excavación y se plantarán tres hileras al tresbolillo de árboles típicos de la zona en el lado visible desde la carretera. Se indica que la altura máxima de los paneles es de 2,2 m sobre la rasante del terreno.  
Los residuos sólidos procedentes de las obras e instalación de los paneles solares, serán gestionados convenientemente.  
Agotada la vida útil de la planta, se procederá al desmantelamiento de las instalaciones de la misma y la retirada o demolición de las construcciones, con objeto de reponer el suelo a su estado original.  
Respecto al Programa de Vigilancia Ambiental propuesto, se centra en el control anual de los siguientes factores: energía eléctrica generada, valores medios de las variables meteorológicas, evaluación de la pantalla vegetal y de la vegetación interior de la planta y alrededores e incidencias sobre la fauna.   
Tramitación administrativa  
En fecha 5 de enero de 2005, se presentó solicitud para la Autorización de construcción. Suelo no urbanizable: declaración de interés comunitario de actividades industriales y productivas referente a la actividad evaluada.  
En fecha 5 de septiembre de 2005 la Dirección Territorial de Valencia de la conselleria de Territorio y Vivienda remitió el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes a la Declaración de Interés Comunitario para la instalación de Planta Solar Fotovoltaica en Dos Aguas.  
Con fecha 21 de octubre de 2005, se solicitó a la Dirección Territorial de esta Conseelria que remitiera certificado del resultado de la información pública del expediente y la documentación técnica del proyecto.  
Dicha documentación fue remitida a esta área con fecha de entrada en los Servicios Centrales de esta conselleria el 28 de diciembre de 2005.  
Con fecha 26 de octubre, el área de evaluación ambiental remitió consulta al área de planificación del territorio, en relación con la compatibilidad ambiental del proyecto y las figuras de protección declaradas en la zona.  
Con fecha 24 de enero de 2006 la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial remitió informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio con sentido favorable.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental en base a lo indicado en el art. 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad Planta Solar Fotovoltaica ubicada en Suelo No Urbanizable Común, promovida por Javier Cremades de Adaro en el término municipal de Dos Aguas, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Previo al inicio de los trabajos de excavación, se deberá solicitar informe a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, que en aplicación del art. 62.2 de la Ley 4/98 determinará la viabilidad patrimonial de la actuación y/o las condiciones a las que debe sujetarse necesariamente la misma.  
2. Asimismo, si en la fase de instalación se realizan trabajos que impliquen elevados niveles sonoros, deberán llevarse a cabo fuera de la época de nidificación de las aves.  
3. En ningún caso, las instalaciones asociadas a la planta solar fotovoltaica superarán los 6 m de altura.  
4. Según se establece en el informe emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, finalizada la vida útil de la instalación, la reposición del suelo a su estado original incluirá la retirada de las cimentaciones de los bastidores.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 31 de enero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 180/05-AIA  
Proyecto: Instalación de Estación Depuradora de Aguas Residuales compacta en el Parque Natural de la Font Roja de Alcoi. (Alicante)  
Promotor: Diputación Provincial de Alicante.  
Autoridad Sustantiva: Ayuntamiento de Alcoi.  
Localización: En la parcela 6 del polígono 11, situada en el ámbito del PORN del Parque Natural de La Font Roja de Alcoi.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:  
El proyecto plantea la ejecución de un sistema de depuración de aguas residuales y un colector de PVC de 115 m. de longitud y de 315 mm de diámetro, con el fin de recoger las aguas residuales del edificio del ecoparque, al que conectará asimismo el caudal procedente de los servicios, futuro hotel y restaurante.  
Para la instalación de la EDAR se acondicionará la parcela, procediendo al movimiento de tierras necesario para que quede semienterrada. En el camino de acceso se extenderá una capa de zahorra artificial para mejorar el firme para el tránsito de la maquinaria y descarga de equipos. Al finalizar las obras de instalación de la depuradora se construirá un firme compuesto por hormigón texturado coloreado, para el acceso de vehículos de mantenimiento a la EDAR Para la conducción, el tramo de talud quedará protegido con hormigón y se construirá un muro de mampostería de piedra caliza.  
El tratamiento de depuración previsto es para un caudal de 30 m³/dia y una capacidad de depuración de 150 habitantes-equivalentes, el tratamiento consta de:  
Una fosa séptica de tres cámaras.  
Tratamiento biológico mediante Contactores Biológicos Rotativos (biodiscos9  
Clarificación mediante decantación laminar  
Recirculación de fangos en exceso a la fosa séptica.  
Se construirá una valla de cerramiento de la EDAR con tela metálica plastificada.  
La alimentación de energía eléctrica a la depuradora se realizará desde el centro de transformación existente, mediante la correspondiente derivación en baja tensión, no habiéndose redactado aún el proyecto correspondiente.  
2. Alternativas:  
Se han estudiado alternativas que contemplaban:  
a) La canalización de las aguas residuales hasta la red de alcantarillado municipal de Alcoi.  
b) La instalación de un sistema de depuración de aguas residuales en alguna zona próxima a la generación de las aguas residuales.  
La primera se desestimó por mayor coste económico repercusión sobre el impacto ambiental.  
Asimismo se seleccionó el sistema más idóneo de depuración mediante la EDAR compacta por considerarlo de menor impacto ambiental.  
Tramitación Administrativa:  
1. Información Pública. Remisión del expediente:  
El 11 de octubre de 2005 la Gerencia de Medio Ambiente de Alcoi remite la documentación correspondiente al Proyecto, Estudio de Impacto Ambiental, escritos de alegaciones de la Colla Ecologista La Carrasca y de Jose Ignacio Sirvent Mira, e informes de contestación a las alegaciones formuladas.  
El proyecto ha estado sometido a información pública mediante anuncio del Ayuntamiento de Alcoi en el DOGV nº 5.062 de 02/08/2005, habiéndose presentado alegaciones al mismo que se exponen a continuación.  
2. Contenido de las Alegaciones formuladas:  
- De la Colla Ecologista La Carrasca-Ecologistes en Acció, se formulan alegaciones sobre los siguientes aspectos:  
· Sobre la calidad del documento del estudio de impacto ambiental y la ausencia de firma.  
· Para el cálculo de la capacidad de la depuradora se tienen en cuenta caudales de aguas residuales que generaría el hotel, cuyo proyecto no está autorizado, cuestionando su capacidad definitiva e incluso la posibilidad de ubicación definitiva que podría ser en otro lugar lejano a la depuradora.  
· Considera que en la memoria del proyecto debería constar expresamente que en su caso, la construcción del hotel debería asumir la parte proporcional de la inversión y funcionamiento de la depuradora que le daría servicio.  
· De Jose Ignacio Sirvent Mira, en representación propia, alega sobre los siguientes aspectos:  
· Deficiente calidad del estudio de impacto ambiental, y referencia a la metodología empleada para la elaboración del mismo.  
· Cuestiona la capacidad de la EDAR, indicando que en periodos de máxima afluencia se superará la capacidad de la misma. Considera que la emisión de ruidos será muy superior a la estimada, previsiblemente alta (del orden de 55-60 dB), por lo que indica que el conjunto de la EDAR debe construirse con las protecciones necesarias para que exista una emisión de ruidos inferior a 30 dB.  
· Hace referencia a la estabilidad de taludes, que pude vulnerarse por efectos de la construcción de muros y excavaciones, indicando que resultaría necesario ajustar los procedimientos de construcción para evitar los posibles efectos desfavorables y considerar, hasta realizar las comprobaciones correspondientes, todos los parámetros evaluados como perjudiciales y con valores máximos.  
· En la fase de construcción incide sobre la necesidad de controlar vertidos incontrolados de residuos tanto peligrosos como limpieza de hormigones, restos de morteros y hormigón fresco, etc.  
· Para la fase de funcionamiento indica que hay que evaluar los impactos derivados de la ampliación por necesidades de depuración y vertido incontrolado de aguas residuales por mal funcionamiento de la EDAR debido a posibles fallos del sistema.  
Las anteriores alegaciones son contestadas por la Gerencia de Medio Ambiente de Alcoi, habiendo subsanado los aspectos formales (ausencia de firma y constancia de autor en el estudio), y respecto al resto de los aspectos formulados indica en extracto que:  
- La justificación de la solución adoptada figura en el estudio y que la valoración de los impactos efectuadas se han realizado de acuerdo con un método de valoración concreto.  
- Respecto al dimensionado de la EDAR indica que se ha efectuado por la empresa municipal de gestión del agua (AQUALIA), para necesidades actuales y futuras (construcción de hotel).  
- Asimismo respecto a la generación de ruido, indica que se trata de una zona bastante transitada y que la vegetación ejercerá un efecto de amortiguación del ruido y que no obstante en el capítulo de medidas correctoras y en el del programa de vigilancia ambiental existen condicionantes para garantizar que la situación sea la prevista, y que las afecciones sean las mínimas.  
- En cuanto a la estabilidad de taludes remite a los conocimientos técnicos del proyectista.  
- En relación con los vertidos incontrolados, se tiene previsto en las medidas correctoras y que no obstante se ha reconsiderado el tema y se va a incluir en la valoración de impactos. En el caso de avería de la EDAR, hay un sistema de receptores eléctricos conectado al servicio de mantenimiento municipal, y que si es el caso, la propia EDAR puede actuar como depósito hasta la reparación de la avería, o bien la retirada de las aguas residuales por otros medios.  
Respecto a la valoración ambiental en general estima que en todo caso la construcción de la EDAR es preferible y aconsejable, desde el punto de vista ambiental, a la situación actual.  
3. Informes recibidos:  
El Servicio de Parques Naturales informa de acuerdo a lo establecido en el Decreto 121/2004, de 16 de julio, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Plan de Ordenación de Recursos Naturales(PORN) y la revisión del Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG) del Parc Natural de la Font Roja, indicando que la zona objeto de ejecución del proyecto se ubica en Zona de Uso Público Sostenible según el PRUG y en Zona de Espacios Naturales de Protección Especial según el PORN. Asimismo formula una serie de consideraciones que en extracto se refieren a los siguientes aspectos:  
- Hace referencia al artículo 28, párrafo 2 del PRUG en el que se establece que: En las zonas de uso público del paraje de La Font Roja y de los Paelleros de Sant Antoni se adecuarán las instalaciones necesarias para el tratamiento de aguas residuales, preferentemente en estación depuradora compacta. Los proyectos de construcción de estos equipos tendrán especial cuidado en la gestión de sus residuos, excavaciones y restauración posterior al tratarse de instalaciones de un espacio protegido, y cumplirán con las disposiciones del artículo 29. Indicando que en este caso se ve necesaria la construcción de esta infraestructura, ya que varios servicios y dotaciones del parque carecen de saneamiento.  
- Hace referencia a las acciones de desbroce y limpieza de terreno, incluso la retirada de árboles y poda de ramas, para las que se deberá cumplir lo establecido en el artículo 68 del PORN, indicando en cumplimiento de los mismos que con respecto a este tipo de actividades, en el camino donde se realizarán las obras, hay una serie de árboles a los laterales de éste, donde no se podrá talar, del mismo modo que se respetará, siempre que sea posible la vegetación de la zona.  
- Respecto a las actuaciones de pavimentación en el camino de acceso, cita el artículo 57, párrafo 3 del PRUG en el que se especifica que: En el acondicionamiento de carreteras en el parque y, si fuera el caso, de pistas a asfaltar, se utilizarán preferentemente materiales coloreados de tonos adecuados para integrar al máximo estas infraestructuras con el entorno.  
- Respecto a las afecciones a la fauna, indica que puesto que en el ámbito del PORN se consideran especies animales de especial interés, en el artículo 27 del PORN dice que: En aplicación del artículo 26.4 de la Ley 4/1989, no están permitidas con carácter general, y explícitamente para las especies indicadas en el artículo 26 de estas normas, (todas ellas nombradas en el Estudio de impacto ambiental presentado), las actividades que pudieran comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna silvestre, tales como la destrucción de nidos y madrigueras, comercio de huevos y ejemplares, eliminación excesiva de la capa orgánica del suelo, etc  
Sin perjuicio de lo que establece en el artículo 62 del PORN de estas normas respecto a la circulación de personas y vehículos, para evitar molestias a la fauna durante su época de reproducción, los aprovechamientos forestales, tratamientos silvícolas y otras actividades especialmente perturbadoras se realizarán desde el mes de agosto al mes de febrero, ambos incluidos, excepto en los lugares donde se tenga constancia de especies primerizas (grandes águilas, búhos, tejones garduñas...) - todas ellas presentes en el ámbito de la actuación - donde tampoco se permitirá ni en el mes de enero ni en el mes de febrero. Excepcionalmente podrán autorizarse otros períodos de ejecución diferentes con el informe previo favorable del órgano competente en materia de especies protegidas.  
- En la zona de ejecución de las obras, desde el talud de la bajada desde el parking, existe una caída de agua superficial, que por escorrentía erosiona el terreno notablemente, que sigue por el camino hasta el talud siguiente. Para la ejecución de la obra, en caso de tomar alguna medida para ello, desde este servicio se propone que se haga de tal manera que el agua de escorrentía caiga de forma laminar no sólo por el talud del parking, sino también por el talud siguiente.  
Concluyendo que, de acuerdo con lo establecido anteriormente, y en base a la documentación analizada, se emite informe favorable para la instalación de la EDAR en el PN de la Font Roja.  
Afecciones legales:  
La actuación se encuentra incluida en el PORN del Parque Natural de Font Roja, en Zona de Uso Público Sostenible según el Plan Rector de Uso y Gestión y en la Zona de Espacios Naturales de Protección Especial según el PORN.  
El vertido de aguas residuales depuradas se encontrará sujeto en su caso a la autorización preceptiva de la Confederación Hidrográfica.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales afectados por el proyecto:  
Los principales efectos ambientales derivados de la ejecución del proyecto, tanto de la EDAR como de la conducción, se centran en:  
- El suelo, por el movimiento de tierras y posterior depósito de materiales sobrantes de la excavación y de la propia obra en sí, así como el vertido de líquidos peligrosos, aguas de limpieza de hormigones, restos de morteros, etc.  
- La vegetación, por ocupación de terrenos tanto en la ubicación de las instalaciones como los ocupados para parque de maquinaria y depósito de materiales, ejecución del colector, adecuación del camino de acceso etc,. Teniendo en cuenta de que la ubicación corresponde a un espacio protegido y el contenido del informe del Servicio de Espacios Naturales, en el camino donde se realizará las obras, se evitará efectuar la tala de árboles en los laterales de éste, y en cualquier caso, cualquier posible afección a la vegetación, deberá contar con la supervisión de la Dirección del Parque Natural.  
- La fauna puede verse afectada por la ejecución de las obras, por lo que se debe de dar cumplimiento a las prescripciones que la normativa establece en cuanto a periodos de ejecución de obras, etc. En este caso, para evitar molestias a la fauna durante su época de reproducción, las actuaciones especialmente perturbadoras (desbroce, etc.) desde el mes de agosto hasta el mes de diciembre (ya que se excluye también enero y febrero).  
- Se produce un impacto visual debido a la ejecución de las instalaciones, que se deberá minimizar de acuerdo con las prescripciones establecidas en la normativa del Parque Natural que permita integrar las infraestructuras con el entorno.  
- Considerando el enclave en el Parque Natural, se puede producir perturbaciones por los impactos sonoros derivados del funcionamiento de las instalaciones, por lo que resulta necesario adoptar medidas correctoras adicionales de minimización del impacto.  
En cuanto a la instalación del sistema de depuración en sí, se considera como una instalación necesaria ya que da cumplimiento a lo establecido en el artículo 28, párrafo 2 del PRUG.  
2. Medidas correctoras y Programa de Vigilancia ambiental  
En el estudio se establecen medidas correctoras relativas en extracto a: la emisión de polvo (mediante riegos periódicos); reserva de tierras fértiles reutilizables; medidas de protección de cobertura vegetal (como evitar daños en especies protegidas, realizar repoblación forestal con especies vegetales autóctonas); sobre el paisaje, ejecutando las instalaciones de la EDAR semienterradas y con tratamiento de colores y formas miméticas con el medio (utilización de hormigón coloreado, muros de mampostería, etc)  
Establece un Programa de Vigilancia Ambiental para la fase previa, de ejecución del proyecto y de explotación. Con un control semanal del seguimiento de las medidas correctoras establecidas en el estudio y cumplimiento de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, así como en aplicación del artículo 13.a del Decreto 121/2004 (DOGV 4.801 de 20/07/2004) por el que se aprueba el Plan de Ordenación de Uso y Gestión del Parc Natural de la Font Roja.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, el Proyecto de Instalación de una Estación Depuradora de Aguas Residuales compacta en el Parque Natural de La Font Roja en el término municipal de Alcoi (Alicante), proyecto promovido por la Diputación de Alicante, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto, al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1) .La ejecución y el funcionamiento de las instalaciones se realizarán dando cumplimiento a la normativa reguladora del Parque Natural establecidas en el Decreto 121/2004, de 16 de julio, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Plan de Ordenación de Recursos Naturales y en la revisión del Plan Rector de Uso y Gestión del Parc Natural de la Font Roja, especialmente en los artículos reseñados en los informes reflejados en la parte expositiva de la presente declaración.  
2) Para evitar molestias a la fauna, en especial a especies primerizas (grandes águilas, búhos, tejones, garduñas...) durante su época de reproducción, las actuaciones especialmente perturbadoras se realizarán desde el mes de agosto al mes de diciembre. Excepcionalmente podrán autorizarse otros periodos de ejecución diferentes con el informe previo favorable del Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
3) En el camino donde se realizarán las obras, se evitará efectuar la tala de árboles en los laterales de éste, y en cualquier caso, cualquier posible afección a la vegetación, deberá contar con la supervisión de la Dirección del Parque Natural.  
4) En las diferentes actuaciones que conforman las obras proyectadas, se prestará especial atención al cálculo de estabilidad de taludes.  
5) Durante la ejecución de las obras se vigilará especialmente que no se realice ocupación de terrenos anexos tanto a la EDAR como al camino para utilizarlos como zona de acopio de materiales o depósito de maquinaria. Asimismo se evitará efectuar cualquier tipo de vertido de materiales sobrantes y de líquidos peligrosos, aguas de limpieza de hormigones, restos de morteros, etc. Los residuos generados se gestionarán de acuerdo con su tipología y la normativa sectorial aplicable.  
6) En caso de efectuar alguna actuación sobre la caída de agua superficial que erosiona el talud del camino de bajada del parking, se deberá de hacer de forma que el agua de escorrentía caiga de forma laminar, tanto por el talud del parking como por el siguiente.  
7) Se adoptarán medidas adicionales de minimización de impactos derivados de la generación de ruidos por el funcionamiento de las instalaciones, incorporando los medios de aislamiento acústico necesarios para ello. Efectuando asimismo medidas de control del ruido que permita comprobar la idoneidad de las medidas adoptadas.  
8) La característica del agua residual depurada deberá responder a los parámetros de calidad que se establezcan en el medio receptor, disponiendo de las autorizaciones preceptivas en su caso. La capacidad de depuración se ajustará a las necesidades existentes. Deberá disponerse un protocolo de actuación previsto para el caso en que se produzca un fallo en el sistema de depuración, de forma que no se generen efectos de contaminación por posibles vertidos de agua deficientemente depurada. Se efectuará asimismo una adecuada gestión de los fangos generados en el proceso de depuración.  
9) Se remitirá, al menos con periodicidad anual, un informe sobre el cumplimiento del Programa de Vigilancia y Control Ambiental tanto de la calidad del efluente como del control de ruidos, gestión de fangos generados, minimización del impacto paisajístico, cumplimiento de los condicionantes establecidos en la presente declaración y otras posibles incidencias que se hayan podido producir.  
10) En el caso de que se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
11) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan derivados de la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia 25 de enero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 241/005-AIA  
Promotor: VAMOP, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad industrial de Valencia. conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.  
Objeto del proyecto: Extracción de gravas y arenas, sección A) Algarrobo  
Localización: Parcela nº 72a, 76, 110, 111,112 y 153 del polígono 3 del catastro de Algemesí. (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la apertura de una explotación de gravas y arenas, sección A) denominada Algarrobo en las parcelas nº 72a, 76, 110, 111, 112 y 153, polígono 3 del paraje denominado Cotes o de la Montaña en el término municipal de Algemesí (Valencia).   
La superficie total de las parcelas es de 18.164 m² de la cual será afectada por la explotación una superficie aproximada de 14.300 m².  
Los materiales a explotar y comercializar son gravas y arenas con matriz arcillosa cuaternarias. La extracción de los materiales se realiza mediante medios mecánicos convencionales y se carga a camión directamente para su transporte hacia el punto de lavado y venta.  
Para llevar a cabo la explotación, el proyecto propone explotar las parcelas mediante un banco de explotación de 4 m. de profundidad máxima y 1 m. de mínima. La restauración se prevé mediante el relleno de los huecos originados por la extracción a partir de los materiales estériles obtenidos en la propia explotación.  
El proyecto propone utilizar los estériles de la propia explotación para la restitución parcial del hueco minero, dejando las parcelas 2 m. por debajo de la cota natural del terreno.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En fecha 4 de octubre de 2004, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, remitió el proyecto de explotación, restauración y estudio de impacto ambiental de la explotación de gravas y arenas denominada Algarrobo solicitando la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
En fecha 5 de noviembre de 2004, la documentación fue devuelta al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial por estar incompleto al no disponer del informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y por no garantizar con el proyecto tramitado, la correcta restauración del hueco minero.  
En marzo de 2005, se visitó la zona objeto de explotación comprobando que las parcelas estaban parcialmente explotadas y que no se ajustaba la explotación al proyecto tramitado.  
Se notificó al Área de Inspección del Territorio de esta conselleria la ejecución parcial del proyecto sin disponer de la Declaración de Impacto Ambiental correspondiente.  
En julio de 2005, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, remite de nuevo el proyecto de explotación, restauración y estudio de impacto ambiental del proyecto de apertura de la explotación de gravas y arenas denominada Algarrobo junto al informe favorable de la Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano y el certificado del resultado de la información pública del expediente en donde se indica que tras publicarse el anuncio en el BOP nº 251, del 21 de octubre de 2004, y transcurrido el plazo de 30 días hábiles no se han presentado alegaciones.  
En octubre de 2005, el Área de Inspección del Territorio da traslado de las alegaciones presentadas por el interesado al haberle incoado expediente sancionador. En dichas alegaciones se indica que se han realizado los trámites oportunos ante la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano para realizar la prospección arqueológica del área de explotación y obtener el informe vinculante favorable requerido por el Área de Evaluación Ambiental. Que en fecha 24 de junio de 2005, se obtiene dicho informe y se solicita la suspensión cautelar del expediente sancionador.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Para acceder a las parcelas objeto de explotación desde la carretera nacional N-340, salida Algemesí - Guadassuar se recorren varios km. por caminos vecinales asfaltados en buen estado y con ancho suficiente para el tránsito de camiones.  
El paisaje donde se ubica la explotación es puramente agrícola, se trata de una llanura cuaternaria constituida por gravas calcáreas heterométricas y arenas envueltas en una matriz limosa de colores rojizos y ocres de permeabilidad variable, media / alta.  
Desde el punto de vista hidrogeológico la zona estudiada se encuentra sobre el acuífero de La Plan de Valencia. El nivel piezométrico en el área de explotación se sitúa a una profundidad no superior a los 35 m. oscilando entre períodos húmedos y secos.  
El área se encuentra fuertemente antropizada por el cultivo intensivo de cítricos, por la red de caminos que conectan las diferentes parcelas con las vías principales de comunicación, por la existencia de pozos de riego, por las numerosas acequias que distribuyen el agua de riego y por la red eléctrica que suministra energía a los pozos y a las casas de campo que existen en los alrededores.  
Del mismo modo, la fauna que existe en la zona se encuentra fuertemente antropizada, se corresponde en conjunto con una fauna adaptada a un ecosistema de carácter agrícola de baja diversidad donde destaca la presencia de la presencia de avifauna, pequeños mamíferos, roedores y reptiles.  
2. Afecciones legales.  
El suelo donde se ubica la explotación de acuerdo con el PGOU de Algemesí se clasifica como Suelo no Urbanizable Común.  
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano ha emitido informe vinculante favorable al proyecto de referencia por no existir afecciones patrimoniales.  
No se afectan Vías Pecuarias ni Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
3. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de Medidas correctoras.  
El proyecto tramitado afectará directamente al paisaje, el suelo, la geomorfología, la hidrología, el aire, las aguas subterráneas, la vegetación, la fauna y las infraestructuras.  
Las acciones que van a originar impactos son el incremento del tráfico rodado por los caminos de acceso aquellas, el arranque de la vegetación, la retirada del suelo edáfico y el arranque, carga y transporte de material.  
Los impactos que originará la explotación serán el deterioro de los caminos de acceso e infraestructuras de riego, el deterioro paisajístico, la acumulación de polvo en los cultivos limítrofes, el desplazamiento de la fauna por el trasiego y ruido generado por la maquinaria, el cambio morfológico de las parcelas afectadas por la explotación, la posible contaminación de aguas subterráneas, la aparición de fenómenos erosivos y el encharcamiento de la parcela en épocas de fuertes lluvias.  
4. Consideración sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas.  
El conjunto de medidas correctoras propuestas en el proyecto se consideran adecuadas, no obstante visitada la zona se comprueba que la explotación de las parcelas se encuentra parcialmente ejecutada y no se ha tenido en cuenta ni el proyecto de explotación ni las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental.  
Por una parte, se comprueba que la explotación ha comenzado en sentido inverso a lo establecido en el proyecto comenzando por las parcelas situadas al oeste y avanzando hacia el norte y sur.  
El banco de explotación presenta en más del 90% de la sección explotada una altura superior a los 8 m. llegando en algunos casos a una profundidad de más de 12 m. en vez de los 4 m. establecidos en el proyecto.  
La pendiente de los taludes resultantes es prácticamente vertical superando los 45º establecidos en proyecto.  
No se han respetado las distancias de seguridad con fincas y caminos colindantes.  
La restitución parcial de la parcela mediante el vertido de los propios estériles de la explotación no se está realizando y además no existe un volumen suficiente de estériles para poder llevar a cabo la restitución del hueco generado de acuerdo a lo indicado en el proyecto.  
Se ha podido observar en el interior de las parcelas excavadas el vertido incontrolado de un volumen determinado de residuos no peligrosos.  
Conclusión:   
La explotación de las parcelas propuestas en el proyecto tramitado ha sido ejecutada casi en su totalidad y ha sido realizada sin tener en cuenta las prescripciones técnicas del proyecto de explotación ni las medidas protectoras y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental.  
Como consecuencia de ello, el proyecto de restauración no puede llevarse a cabo de acuerdo al proyecto tramitado y los impactos derivados de la explotación han sido modificados incrementado su magnitud.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.  
Por lo tanto y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica de Declaración de Impacto Ambiental en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente, declaración de impacto ambiental.  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales el proyecto de extracción de gravas y arenas, sección A) denominada El Algarrobo en las parcelas nº 72a, 76, 110, 111, 112 y 153 del polígono 3 del término municipal de Algemesí (Valencia) promovido por VAMOP, SL por haber ejecutado casi en su totalidad la explotación de las parcelas sin tener en cuenta el proyecto de explotación, restauración y estudio de impacto ambiental tramitados.  
Segundo  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 12 de enero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 254/05-AIA  
Título: Línea subterránea trifásica de media tensión a 20 kV, desde el paso aéreo-subterráneo existente en apoyo nº 700604 hasta CT tipo S-1.2.1-C en proyecto.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SA.U.   
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Localización: Parcela 246, polígono 19, partida Entrada del Pollo, Cullera (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto presentado consiste en tender una línea subterránea trifásica de media tensión (20 kV) entre el apoyo nº 700604 de la línea aérea de media tensión que discurre por las cercanías (en el cual existe un paso de aéreo a subterráneo). Discurre por el borde del camino hasta llegar a la celda de línea del Centro de Transformación (CT) tipo S-1.2.1-C en proyecto y que se situará en la parcela 246 del polígono 19 partida Entrada del Pollo, junto al camino.   
La línea se ha estudiado de forma que su longitud sea la mínima posible, resultando la longitud de la línea de 68 m, mientras que la longitud de la zanja a realizar para enterrarla es de 46 m. El cable conductor será tipo SS de 240 mm² de sección. El trazado cruza dos veces la acequia existente junto al camino.  
El CT será un edificio independiente prefabricado. La relación de transformación será 20.000/400-231 V. La superficie ocupada es aproximadamente de 40 m². Irá vallado y señalizado.  
Se justifica la realización de esta infraestructura en la necesidad de suministro eléctrico a varias parcelas con uso hortofrutícola, al objeto de modernizar el riego de las mismas instalando riego por goteo.  
2. Alternativas  
Se ha buscado una ubicación del CT que sea accesible e implique el menor recorrido de línea posible, desde la línea eléctrica existente hasta los puntos de suministro. Se ha adaptado el proyecto al entorno con objeto de que la afección al medio sea mínima.  
Afecciones legales  
La zona objeto del proyecto se encuentra dentro de los límites del Parque Natural de la Albufera, y las parcelas afectadas están sujetas a la normativa de Suelo no Urbanizable de Protección Especial Agrícola, según la zonificación del Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG) del Parque Natural de l'Albufera, aprobado mediante el Decreto 259/2004, de 19 de noviembre, del Consell de la Generalitat.  
Asimismo, las parcelas afectadas se encuentran situadas en una zona declarada Lugar de Interés Comunitario (LIC), Zona de Especial Protección de Aves (ZEPA) y Zona Húmeda.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
El conjunto del medio afectado por el proyecto lo constituye un entorno rural totalmente antropizado, situado en zona de cultivos. Se trata de zonas alteradas por el hombre en las que existen escasos valores ecológicos. Se trata, por tanto, de un entorno de media-baja calidad y que posee, en conjunto, un grado de fragilidad bajo ante el tipo de actuación proyectada.  
No obstante, se considera que las siguientes variables poseen una fragilidad media (frente al resto de variables ambientales que tendrían una fragilidad baja):  
- Calidad atmosférica (ruido, partículas)  
- Paisaje  
- Fauna  
- Vegetación  
Otros aspectos señalados son:  
- Vulnerabilidad media de acuíferos.  
- No se ha detectado la presencia de especies vegetales protegidas.  
- La fauna no dispone de un hábitat especialmente favorable.  
- El paisaje se caracteriza por la antropización del medio rural.  
- Áreas de interés para la Conservación de la Naturaleza: existen sobre la zona de estudio varias figuras de protección: Espacio Natural Protegido de la Comunidad Valenciana, Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA), Zonas de Interés Comunitario (LIC), microrreservas, humedales y sitios Ramsar.  
- La línea cruza en dos puntos la acequia de riego que discurre paralela al camino, por su margen.  
- No aparecen bienes de interés cultural ni yacimientos cerca de la zona de actuación.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Las medidas preventivas desarrolladas durante la fase de redacción del Proyecto, con comunicación constante entre el promotor (Asociación de vecinos de la Entrada del Pollo), la Oficina Técnica de Gestión del Parque Natural de la Albufera e Iberdrola, han evitado de partida la aparición de numerosos impactos sobre los factores del medio más relevantes.  
De los factores ambientales cuya posible afección se ha considerado, se indica que:  
- Sobre la calidad atmosférica se produce un impacto considerado compatible, debido a la emisión de gases de maquinaria, almacenaje de material, almacenamiento de residuos, emisión de polvo debido al movimiento de tierras y paso de maquinaria y ruido procedente de la maquinaria y vehículos.  
- Las actividades con más incidencia sobre el paisaje serán el desbroce, movimiento de tierras y la instalación de la línea eléctrica y del CT. El desbroce y movimiento de tierras implica una disminución de escasa importancia de la calidad paisajística, considerándose el impacto como moderado. La instalación de la línea y el CT genera un impacto compatible ya que es de baja magnitud.   
- Las acciones que pueden afectar a la fauna son los trabajos de construcción y montaje de la línea y del CT, los movimientos de maquinaria, los vertidos accidentales y la presencia de personal de trabajo. Pueden afectar a la reproducción, aunque será compatible si se realizan fuera del periodo de cría; molestias en la alimentación (compatible) o contaminación de agua por vertidos accidentales, que se considera compatible con la adopción de medidas preventivas. En conjunto, el impacto es negativo de intensidad baja, aunque compatible con las medidas propuestas.  
- El funcionamiento de la instalación no creará peligro para la fauna dado que la línea es subterránea en todo el trazado y el CT queda dentro de una edificación, por lo que no hay peligro de electrocución de aves.  
- Se produce un impacto debido a la eliminación de vegetación en la ubicación del CT (la línea discurre soterrada bajo el camino). Dado que la vegetación existente son cultivos, se considera el impacto compatible.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Como medidas preventivas contempladas en el diseño del proyecto, se indica que:  
- Se ha buscado un trazado que implique el menor recorrido de línea posible y que discurra soterrado por un camino existente.  
- El CT se ha situado en un punto accesible desde el camino.  
Como medidas protectoras:  
- Riegos frecuentes con agua durante la época seca.  
- Velocidad de vehículos y maquinaria moderada, para evitar ruidos.  
- Señalización de los trabajos en los caminos, para compensar la ocupación.  
- Acotación de las zonas ocupadas.  
- Determinación de la ubicación de escombreras y vertederos.  
- Especiales precauciones en el empleo y manejo de residuos. Si accidentalmente se produjera un vertido, se procederá a la inmediata limpieza y adecuación del área afectada.  
- No se cambiará el aceite de la maquinaria ni se reparará ésta en las zonas no autorizadas. Los residuos serán entregados a gestor autorizado.  
- Si existen especies de avifauna de interés, se deberá plantear el realizar las obras fuera del período reproductivo (entre julio y diciembre, por tanto).  
- Los acopios se harán en las zonas más abrigadas de vistas, para evitar la disminución de la calidad visual.  
Medidas correctoras:  
- Retirada de todos los restos de obra a vertederos autorizados.  
- Limpieza y adecuación de las zonas de obra y alrededores.  
Con anterioridad al diseño del proyecto, se realizó consulta a la Ofician Técnica de Gestión del Parque Natural de la Albufera, la cual informó favorablemente estableciendo los siguientes condicionantes:  
- El suministro se realizará mediante línea subterránea.  
- El CT se deberá pintar de color verde oscuro, así como los elementos de protección necesarios.  
El Programa de Vigilancia Ambiental se plantea en tres fases:  
- Primera: ejecución de las obras. Se requerirá a pie de obra del Técnico competente, dedicado a realizar la vigilancia ambiental de las mismas, registrando los aspectos e incidencias más importantes de la evolución de las mismas.  
- Segunda: desde la recepción de las mismas hasta el fin del período de garantía. Se determinarán las afecciones sobre el medio, al objeto de detectar afecciones no previstas y evitarlas o corregirlas, así como comprobar la efectividad de las medidas proyectadas.  
- Tercera: período de explotación de las instalaciones. Control periódico de ciertas variables por los propios encargados de la instalación. En caso de cese de la actividad, se planteará la retirada de las instalaciones  
Indica que los informes que se deriven del Programa de Vigilancia se remitirán a la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Considerando la ubicación de la actuación y el proyecto propuesto, cabe destacar los siguientes aspectos:  
- El Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de l'Albufera establece en el Capítulo XIII las normas generales sobre infraestructuras, a las cuales se adapta el proyecto presentado.   
- Las principales ventajas ambientales adoptadas en el proyecto son: se trata de un trazado subterráneo, discurre por el margen de un camino existente, únicamente se afecta la flora del margen del camino (lo cual está permitido por el propio PRUG de l'Albufera), se restaura el camino a su estado original tras las obras y no se afecta de forma permanente a la circulación de agua. El CT se sitúa junto al camino.   
Tramitación administrativa  
Con fecha 19 de diciembre de 2005, tuvo entrada en los Servicios Centrales de la conselleria de Territorio y Vivienda escrito de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda por el que se remite el expediente del proyecto a petición del Servicio Territorial de Energía, incluyendo:  
- Proyecto de línea subterránea trifásica de media tensión a 20 kV, desde paso aéreo a subterráneo en apoyo nº 700604 hasta CT en proyecto.  
- Proyecto de CT prefabricado de hormigón tipo S-1.2.1-C.  
- Estudio de Impacto Ambiental  
- Documento de Síntesis del Estudio de Impacto Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental incluye como anexo copia del informe que el Consejo Directivo del Parque Natural de l'Albufera emitió en fecha 18 de noviembre de 2003. El informe tiene sentido favorable sobre el asunto aunque tiene vigencia de un año.  
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante anuncio en el BOP, sin que se hayan presentado alegaciones.  
Consideraciones jurídicas  
La instalación proyectada debe someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g (segundo apartado) del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de instalación de Línea Eléctrica Subterránea de Media Tensión y Centro de Transformación, promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica SA.U. en el término municipal de Cullera, partida Entrada del Pollo, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.  
Segundo  
Adicionalmente, se establecen las siguientes condiciones:  
1. Es obligado observar las normas generales sobre infraestructuras establecidas en el capítulo XIII del anexo I del Decreto 259/2004, de 19 de noviembre. En especial, será necesario disponer de informe previo favorable, preceptivo y vinculante del Consejo Directivo del Parque Natural de L'Albufera con anterioridad al otorgamiento de la correspondiente licencia.   
2. Se procederá a la recogida y traslado a vertedero autorizado de todos los restos de obras que se hayan generado (tierras, material eléctrico, etc.).   
3. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas las áreas que se hayan visto alteradas por las obras.  
4. El cruce de acequias será subterráneo sin que la actuación pueda afectar sus características y régimen de funcionamiento.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 16 de enero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML