Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3951, del 02-03-2001 (2001/1431)

Informació pública de les normes urbanístiques del sector 2 residencial d'Almoines.
-----------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3951

Data del DOGV
:   02-03-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2001/1431

CVE


Data del document


Organisme emissor
:   Ajuntament d'Almoines

Tipus de document
:   Anunci

Informació pública de les normes urbanístiques del sector 2 residencial d'Almoines. [2001/Q1431]
  
Expedida la cèdula d'urbanització sector 2 residencial per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana, i vist que s'entén definitivament aprovada d'acord amb l'article 54 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, s'exposa al públic durant un termini d'un mes, d'acord amb els articles 46 i 52 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística, durant els quals podran formular-se al·legacions o reclamacions.
  
Almoines, 2 de febrer de 2001.- L'alcalde: José Antonio Olaso Camarena.
  
Expedida la cèdula d'urbanització del sector 2 residencial per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, que certifica que la proposta d'ordenació del pla parcial perquè s'expedisca la cèdula, no modifica les determinacions del Pla General avui vigent al municipi d'Almoines, assenyalades en l'article 17 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística. I, d'acord amb l'article 54.1, s'entén definitivament aprovat el pla parcial sector 2 residencial, i es procedeix a publicar-lo.
  
Normes urbanístiques sector 2 residencial. Almoines
  
Normes urbanístiques
  
Títol I. Generalitats
  
Capítol I. Objecte i àmbit
  
Article 1. Naturalesa, objecte i àmbit d'aplicació.
  
L'objecte d'aquestes ordenances és la de regular les actuacions urbanístiques de l'edificació, i les instal·lacions que es realitzen al sector 2 residencial d'Almoines.
  
L'àmbit on són aplicables aquestes ordenances és el que correspon al pla parcial que desenvolupa el sector 2 segons l'homologació de les normes subsidiàries.
  
Article 2. Obligatorietat i vigència
  
Aquestes normes urbanístiques i la resta de documents amb eficàcia normativa seran de compliment obligatori, tant per a l'administració com per als administrats, i tindran plena validesa en el moment de l'aprovació definitiva.
  
Article 3. Normes complementàries
  
Tot allò que no estiga previst en aquestes normes, caldrà ajustar-se al que s'estableix en l'homologació global modificativa de les normes subsidiàries municipals aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme el dia 26 de novembre de 1999 i publicades en el Butlletí Oficial de la Província de València número 19, de data 24 de gener de 2000, i les altres disposicions de compliment obligatori.
  
Títol II. Paràmetres urbanístics. Definicions
  
Capítol I. Paràmetres urbanístics relatius a l'illa i el vial
  
Article 4. Definicions
  
La terminologia i els paràmetres dels conceptes que s'estableixen en aquest pla parcial tindran el significat que s'expressa al Reglament de Zones d'Ordenació Urbanística de la Comunitat Valenciana, aprovat el 26 d'abril de 1999, en el que s'ha definit en l'homologació global modificativa de les normes subsidiàries i en els articles següents.
  
Article 5. Alineacions de vial
  
S'entén per alineació de vial la línia que delimita els espais parcel·lats respecte dels espais públics integrats per carrers, places, zones verdes o espais lliures.
  
Article 6. Illa
  
Es denomina illa la superfície de sòl delimitada per alineacions de vial contigües.
  
Capítol II. Paràmetres urbanístics relatius a la parcel·la
  
Article 7. Parcel·la
  
A l'efecte urbanístic, es denomina parcel·la a cada una de les parts del sòl en què, si escau, se subdivideix una illa.
  
Article 8. Parcel·la edificable
  
S'entén per parcel·la edificable aquella que compleix les condicions dimensionals, formals i d'ubicació que exigeix el pla perquè s'hi puga autoritzar l'edificació.
  
En aquest sector els paràmetres urbanístics de la parcel·la seran aquests:
  
Superfície mínima 80 m2
  
Frontal mínim de parcel·la 6,00 m l.
  
Cercle inscrit mínim 6,00 m l.
  
Angles mitgers ± 5º
  
Article 9. Solar
  
Són solars les parcel·les legalment dividides o conformades que complisquen els requisits exigits en l'article 6 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística.
  
Article 10. Cercle inscrit
  
Es denomina cercle inscrit el cercle de menor diàmetre que es pot inscriure en una parcel·la.
  
Article 11. Angle mitger
  
Es denomina angle mitger l'angle que forma el límit frontal de la parcel·la amb un dels límits contigus.
  
S'expressa en graus sexagesimals (°).
  
Capítol III. Paràmetres urbanístics relatius a la posició de l'edificació a la parcel·la
  
Article 12. Alineació de l'edificació
  
Constitueixen les alineacions de l'edificació aquelles línies, definides per la intersecció dels plànols de façanes i la parcel·la, que estableixen el límit entre les superfícies edificables i les no edificables, tant de caràcter públic com privat, sense perjudici de la possibilitat de voladissos o elements ixents.
  
Article 13. Distància al límit
  
Es defineix la distància al límit com la separació entre el límit de parcel·la que es prenga com a referència i el punt més pròxim de l'edificació ?tot incloent-hi la projecció horitzontal dels voladissos?, amidada sobre una recta perpendicular a aquest límit.
  
Article 14. Reculada de l'edificació
  
S'entén per reculada de l'edificació la retirada d'un tram del plànol de façana pel que fa a l'alineació de vial, amidat sobre una recta perpendicular a aquesta alineació.
  
L'edificació s'alinearà obligatòriament al vial.
  
Article 15. Separació entre edificacions
  
Es defineix la separació entre edificacions com la distància que hi ha entre dues edificacions, amidada entre els seus punts més pròxims, tot incloent-hi la projecció horitzontal dels voladissos.
  
Les edificacions s'adossaran a les mitgeres.
  
Capítol IV. Paràmetres urbanístics relatius a la intensitat de l'edificació
  
Article 16. Superfície ocupada
  
S'entén per superfície ocupada d'una parcel·la la superfície de la projecció horitzontal de les edificacions sobre la parcel·la, tot incloent-hi els voladissos a sobre d'aquesta.
  
Article 17. Coeficient d'ocupació
  
Es denomina coeficient d'ocupació a la relació entre la superfície ocupada i la superfície de la parcel·la.
  
L'ocupació màxima serà del 100%.
  
Article 18. Superfície construïda total
  
Constitueix la superfície construïda total d'un immoble la suma de les superfícies construïdes de totes les plantes que el componen.
  
No computarà a efectes d'aquest paràmetre la superfície construïda dels soterranis i semisoterranis. Altrament, sempre caldrà considerar la superfície de les entreplantes, àtics i aprofitaments sota cobert (pel que fa a aquests darrers, computaran aquelles àrees que tinguen una altura lliure superior a 1,50 m).
  
Article 19. Coeficient d'edificabilitat neta
  
S'entén per coeficient d'edificabilitat neta la relació entre l'edificabilitat i la superfície, ambdues fan referència a una parcel·la o a un conjunt d'elles.
  
Capítol V. Paràmetres urbanístics relatius al volum i forma dels edificis
  
Article 20. Altura reguladora
  
Es denomina altura reguladora a la dimensió vertical, amidada al plànol de façana de l'edificació, des de la rasant de la vorera fins a la intersecció amb la cara inferior del forjat que forma el sostre de la darrera planta.
  
En aquest sector l'altura reguladora màxima permesa és de 10,00 m l.
  
Sobre l'altura màxima edificable, únicament es permet la construcció dels elements següents:
  
a) Elements i instal·lacions de caràcter tècnic.
  
b) Caixes d'escales i ascensors.
  
c) Trasters, en proporció màxima d'un per habitatge, que verifiquen les condicions següents:
  
- Altura màxima lliure: 2,10 m l.
  
- Dimensions màximes: 1,60 per 1,60 m2.
  
- Emplaçament: se separaran un mínim de 2 metres de qualsevol façana, pati o mitgera.
  
Article 21. Altura total
  
Es defineix l'altura total com la dimensió vertical amidada des de la rasant de la vorera fins al punt més alt de l'edifici, exclosos els elements tècnics de les instal·lacions. L'altura màxima total permesa és de 12,50 m l, que no pot sobrepassar cap element constructiu tret de les antenes i dels elements de ventilació, shunts o xemeneies.
  
Article 22. Nombre de plantes
  
El nombre de plantes que componen un edifici ?inclosa la planta baixa i l'àtic, si n'hi ha- constitueix el paràmetre denominat nombre de plantes.
  
No es consideraran, a efectes d'aquest paràmetre, les entreplantes, ni els soterranis i semisoterranis.
  
En aquest sector el nombre màxim de plantes permés és de III.
  
Article 23. Planta baixa
  
Es denomina planta baixa aquella planta en la qual la cara inferior del forjat del sòl ?o, si escau, de la solera- es troba a una cota igual o inferior a un 1,50 m l. des de la rasant de la vorera i la cara inferior del forjat del sostre se situa a una cota superior a aquesta distància.
  
Article 24. Planta pis
  
Es denomina planta pis aquella situada per damunt de la planta baixa.
  
Article 25. Aprofitament sota coberta
  
Es denomina aprofitament sota coberta la utilització de l'espai comprés entre la coberta inclinada de l'edifici i el forjat del sostre de la darrera planta.
  
Aquest espai únicament es podrà utilitzar amb les limitacions següents:
  
Quan es connecte espacialment tot formant un dúplex sobre la darrera planta, i que reba la il·luminació i la ventilació a través dels forats projectats a la tercera planta.
  
Quan la superfície d'aquest no sobrepasse el 50% de la superfície corresponent a la tercera planta.
  
Quan no estiga permesa la il·luminació i la ventilació d'espais a través de la coberta inclinada.
  
Article 26. Soterrani
  
Es denomina soterrani aquella planta en la qual la cara inferior del forjat del sostre se situa per davall del plànol horitzontal que conté la rasant de la vorera.
  
Si la rasant natural del terreny no coincideix amb la rasant de la vorera, es considerarà soterrani aquella planta o porció d'aquesta que tinga la cara inferior del forjat del sostre es trobe per davall del plànol que conté la rasant natural del terreny.
  
Aquesta planta no tindrà garantida l'evacuació natural de les aigües residuals o pluvials a la xarxa de clavegueram públic.
  
Article 27. Semisoterrani
  
Es denomina semisoterrani aquella planta que la cara inferior del forjat del sostre es troba entre el plànol horitzontal que conté la rasant de la vorera i el situat a 1,50 m l. per damunt d'aquest plànol.
  
Aquesta planta no tindrà garantida l'evacuació natural de les aigües residuals o pluvials a la xarxa de clavegueram públic.
  
Article 28. Altura de planta
  
S'entén per altura lliure de planta la distància vertical entre les cares inferiors de dos forjats consecutius.
  
Article 29. Elements ixents
  
S'entenen per elements ixents aquells elements constructius fixos que sobreïxen dels plànols que defineixen el volum de l'edifici, sense caràcter habitable o ocupable per les persones, com són ara sòcols, ràfecs, cornises, marquesines, rètols o semblants.
  
Aquests ixents estaran subjectes a les limitacions següents:
  
a) Per davall de l'altura de 2 m l., pel que fa a la rasant de la vorera, l'ixent permés serà, com a màxim, de 5 centímetres.
  
b) A partir de l'altura de 2 m l., pel que fa a la rasant de la vorera, l'ixent permés serà, com a màxim, d'un 10% de l'ample de la vorera, i no mai superior a 15 centímetres.
  
Les portes situades a plantes baixes recaients a via pública, pel que fa a l'obertura d'aquestes, no envairan la vorera.
  
Article 30. Edificacions auxiliars
  
Es denominen edificacions auxiliars aquelles edificacions que alberguen usos complementaris a l'ús de l'immoble principal, com són ara porteries, garatges, magatzems trasters, hivernacles, safareigs o semblants.
  
Computaran, a efectes de calcular l'edificabilitat, tret dels elements que se situen sobre l'altura reguladora i els situen al soterrani o al semisoterrani.
  
Article 31. Elements tècnics de les instal·lacions
  
S'entenen per elements tècnics de les instal·lacions aquells elements integrants de les instal·lacions al servei de l'immoble, com són ara dipòsits d'aigua, equips de condicionament d'aire, filtres d'aire, conductes de ventilació, antenes, parallamps, elements per a estendre la roba o semblants.
  
Títol III. Configuració de les zones d'ordenació urbanística
  
Capítol I. Sistemes d'ordenació
  
Article 32. Sistemes d'ordenació
  
Els sistemes d'ordenació són les diferents maneres de regular les edificacions, en funció dels paràmetres urbanístics utilitzats en la seua definició.
  
En aquest cas el sistema d'ordenació és el d'edificació entre mitgeres.
  
Article 33. Ordenació per alineació de carrer
  
1. El sistema d'ordenació que es caracteritza perquè les edificacions es disposen de manera contínua al llarg de les alineacions dels vials es denomina ordenació per alineació de carrer.
  
2. Els paràmetres urbanístics definitoris de l'ordenació per alineació de carrer són l'alineació de vial, l'altura reguladora, la profunditat edificable i l'edificabilitat.
  
3. L'element característic que resulta de l'ordenació per alineació de carrer és l'illa.
  
Altura reguladora illa 10.00 m l.
  
Altura reguladora pati illa 4,00 m l.
  
Profunditat edificable 100%.
  
Edificabilitat 1.98 m2t/m2s.
  
Edificabilitat pati illa 0,50 m2t/m2s.
  
Angles mitgers ± 5º
  
Capítol II. Tipologies edificatòries
  
Article 34. Tipologia edificatòria
  
1. Les tipologies edificatòries són les diverses maneres de disposar l'edificació en relació amb la parcel·la.
  
2. Les edificacions característiques que resulten dels diferents sistemes d'ordenació (illa, bloc i volum) són susceptibles de diferenciar-se en tipologies edificatòries, en funció de la relació que s'estableix entre aquestes edificacions i la parcel·la.
  
Article 35. Illa compacta
  
Es denomina illa compacta aquella illa en la qual predomina la superfície ocupada per les construccions pel que fa als espais lliures interiors, que es distribueixen de manera dispersa i aleatòria en les diferents parcel·les que componen l'illa.
  
Capítol III. Usos globals
  
Article 36. Usos globals
  
1. Es considera ús global l'ús predominant de les edificacions d'un àrea determinada.
  
2. A l'efecte d'aquest reglament, els usos globals es diferencien en les categories següents: residencial, industrial i terciari.
  
Article 37. Ús residencial
  
1. S'inclouen en l'ús residencial les activitats de residència de persones, tant permanents com temporals, tret de les residències de caràcter col·lectiu.
  
2. Dins de l'ús global residencial s'estableix una subdivisió en funció del nombre d'habitatges que es disposen a cada parcel·la:
  
a) Residencial unitari és l'ús que designa aquelles zones en les quals hi ha un sol habitatge per parcel·la.
  
b) Residencial múltiple és l'ús que designa aquelles zones en les quals hi ha més d'un habitatge per parcel·la.
  
Article 38. Ús industrial
  
S'inclouen en l'ús industrial totes les activitats destinades a l'obtenció, elaboració, transformació, reparació, emmagatzematge i distribució de productes, fins i tot els tallers artesanals.
  
No és permés l'ús industrial tipus C.
  
Article 39. Ús terciari
  
S'inclouen en l'ús terciari totes les activitats relacionades amb serveis de tipus comercial, hoteler, oficines, recreatiu, residències col·lectives, aparcaments i semblants.
  
Article 40. Condicions que han de complir les dotacions
  
1. Dotació d'aparcaments: la dotació mínima d'aparcaments serà d'una plaça d'aparcament per cada habitatge que es construïsca.
  
2. Zones verdes i espais lliures: el coeficient d'edificabilitat màxim i el coeficient d'ocupació màxim seran els que es concreten a la fitxa de zona.
  
3. Equipaments: tret que el pla dispose una altra cosa, o que la normativa sectorial aplicable impose diferents exigències, els paràmetres urbanístics aplicables seran els corresponents a aquesta zona.
  
A la parcel·la que correspon a l'equipament dotacional públic docent s'estableixen les normes urbanístiques següents:
  
 Tipus d'ordenació:
  
- Podrà ser aïllada o alineada a vial.
  
Altura reguladora i nombre de plantes:
  
- La altura màxima reguladora s'estableix en 12,50 m l. i el nombre màxim de plantes serà de III.
  
Títol IV. Règim urbanístic del sòl
  
Article 41. Classificació del sòl
  
En l'homologació global modificativa de les normes subsidiàries municipals es classifica el sòl d'aquest sector com a sòl urbanitzable residencial.
  
Article 42. Qualificació del sòl
  
El sòl d'aquest pla parcial està qualificat com a residencial edificació entre mitgeres.
  
Els distints usos a què pot destinar-se aquest sòl són els següents:
  
- Ús dominant residencial.
  
- Usos compatibles.
  
- Terciari.
  
- Ús estacionament vehicles d'ús públic.
  
- Ús d'aparcament de domini privat.
  
- Ús de recollida i emmagatzematge de productes residuals reciclables.
  
- Ús d'espais lliures de domini i ús públic.
  
- Ús dotacional esportiu de domini i ús públic.
  
- Ús dotacional docent de domini i ús públic.
  
- Ús d'infraestructures CT de domini privat adscrit a un servei públic.
  
- Ús incompatible, l'industrial tipus C.
  
Les condicions d'ús són les que es contemplen a la secció cinquena de l'homologació global modificativa de les normes subsidiàries amb els límits de funcionament de la secció sisena.
  
Article 43. Estudi de detall
  
En aquest pla parcial, tal i com determina l'article 26 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística i 100 del RPGV, es reflecteixen quines són les condicions que s'han de donar perquè puguen formular-se estudis de detall en aquest àmbit d'actuació. Aquest podrà redactar-se sempre que tinguen per finalitat la reordenació de volums segons els requisits establits en aquesta normativa legal. En aquest cas i per a aquesta unitat d'execució, a causa de les seues característiques no es preveu que puguen establir-se canvis que puguen incidir en l'ordenació de volums i modificació de parcel·les, per la qual cosa no s'estableix cap condició que puga servir de base per a la redacció d'aquests documents.
  
Article 44. Parcel·lacions
  
Fins que no estiga aprovat aquest pla parcial, no es podrà efectuar cap parcel·lació urbanística.
  
- El programa d'actuació integrada i el projecte de reparcel·lació forçosa seran els documents que valoraran i determinaran els drets, la ubicació, la forma i la dimensió de les distintes parcel·les, tant de caràcter privat com públic.
  
- No podran segregar-se parcel·les les característiques de les quals no complisquen amb la condició de parcel·la mínima.
  
Article 45. Projectes d'urbanització
  
Els projectes d'urbanització que es redacten compliran els requisits mínims fixats en l'article 34 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística i en els articles 136 i 137 del RPCV.
  
Les càrregues d'urbanització que han de sufragar els propietaris afectats, d'acord amb l'article 67 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística comprenen els conceptes següents:
  
a) Obres de vialitat, incloent-hi les d'explanació, afermat i pavimentació de calçades, construcció i rastell de voreres i canalitzacions que s'hagen de construir al subsòl de la via pública per a serveis.
  
b) Obres de sanejament, que comprenen col·lectors generals i parcials, preses i albellons per a aigües pluvials fins i tot connexions fins a les xarxes preexistents i modificacions necessàries en aquestes per a no minvar els nivells de servei existents.
  
c) Subministrament d'aigua, en el qual s'inclouran les obres de captació quan siguen necessàries, distribució domiciliària d'aigua potable, de reg i d'hidrants contra incendis, fins i tot connexions fins a les xarxes preexistents i modificacions necessàries en aquestes per a no minvar els nivells de servei existents.
  
d) Subministrament d'energia elèctrica, incloses la conducció i la distribució, i l'enllumenat públic fins i tot connexions fins a les xarxes preexistents, desviament de línies a soterrànies i modificacions necessàries en aquestes per a no minvar els nivells de serveis existents.
  
e) Jardineria i arbrat a parcs, jardins i vies públiques fins i tot el mobiliari urbà.
  
f) Xarxes de telefonia fins i tot connexions fins a les xarxes preexistents, desviament de línies a soterrani i modificacions necessàries en aquestes per a no minvar els nivells de servei existents.
  
g) Les indemnitzacions que es deguen als propietaris i arrendataris d'edificis i construccions, plantacions, instal·lacions, etcètera, que hagen de desaparéixer com a exigència del pla.
  
h) El cost de la redacció dels projectes, així com uns altres documents tècnics que foren necessaris: publicacions en butlletins, periòdics, etcètera.
  
i) Si escau les obligacions complementàries que assumisca l'adjudicatari del programa.
  
j) El benefici empresarial de l'urbanitzador per la promoció i les despeses de gestió d'aquell per aquesta.
  
k) Qualsevol altre que la norma impose de compliment obligatori.
  
No obstant això, l'urbanitzador i els propietaris tindran dret a reintegrar-se dels costos per extensió de xarxes de subministrament amb càrrec a les companyies que presten el servei d'acord amb la reglamentació específica.
  
Article 46. Gestió urbanística
  
Es delimita una única unitat d'execució que coincideix amb l'àmbit del sector, i la part de parc públic adscrit a aquest.
  
Aquestes normes urbanístiques del pla parcial, sector 2 residencial, entraran en vigor als 15 dies de la publicació del text íntegre en el Butlletí Oficial de la Província de València d'acord amb la Llei 7/1985, de 2 d'abril, Reguladora de les Bases de Règim Local.
  
Aquest acord exhaureix la via administrativa i contra aquest es podrà interposar un recurs davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà d'aquell en què es publique aquest anunci, de conformitat amb els articles 10 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjudici que puga exercitar una altra actuació que estime pertinent.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3951, del 02-03-2001 (2001/1431)

Información pública de las normas urbanísticas del sector 2 residencial de Almoines.
------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   3951

Fecha DOGV
:   02-03-2001

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2001/1431

CVE


Fecha del documento


Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Almoines

Tipo de documento
:   Anuncio

Información pública de las normas urbanísticas del sector 2 residencial de Almoines. [2001/Q1431]
  
Expedida la cédula de urbanización sector 2 residencial por la Conselleria de Obras Públicas Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana, y entendiéndose definitivamente aprobada de acuerdo con el artículo 54 de la Ley Reguladora de Actividad Urbanística, se expone al público durante un plazo de un mes, de acuerdo con los artículos 46 y 52 de la Ley 6/1994, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística, durante los cuales podrán formular alegaciones o reclamaciones.
  
Almoines, 2 de febrero de 2001.- El alcalde: José Antonio Olaso Camarena.
  
Expedida la cédula de urbanización del sector 2 residencial por la Conselleria de Obras Públicas Urbanismo y Transporte, que certifica que la propuesta de ordenación del plan parcial para que se expida la cédula no modifica las determinaciones del Plan General hoy vigente en el municipio de Almoines, expresadas en el artículo 17 de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, Reguladora de la Actividad Urbanística. Y de acuerdo con el artículo 54.1, se entiende definitivamente aprobado el plan parcial sector 2 residencial, procediéndose a su publicación.
  
Normas urbanísticas sector 2 residencial. Almoines
  
Normas urbanísticas
  
Título I. Generalidades
  
Capítulo I. Objeto y alcance
  
Artículo 1. Naturaleza, objeto y ámbito de aplicación.
  
El objeto de las presentes ordenanzas es la de regular las actuaciones urbanísticas de la edificación, y las instalaciones que se realicen en el sector 2 residencial de Almoines.
  
El ámbito en el que son de aplicación dichas ordenanzas es el que corresponde al plan parcial que desarrolla el sector 2 según la homologación de las normas subsidiarias.
  
Artículo 2. Obligatoriedad y vigencia
  
Las presentes normas urbanísticas y demás documentos con eficacia normativa serán de obligado cumplimiento, tanto para la administración como para los administrados, y tendrán plena validez en el momento de su aprobación definitiva.
  
Artículo 3. Normas complementarias
  
Todo lo que no esté previsto en las presentes normas, se estará a lo dispuesto en la homologación global modificativa de las normas subsidiarias municipales aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo el día 26 de noviembre de 1999 y publicadas en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 19, de fecha 24 de enero de 2000, y demás disposiciones de obligado cumplimiento.
  
Título II. Parámetros urbanísticos. Definiciones
  
Capítulo I. Parámetros urbanísticos relativos a la manzana y el vial
  
Artículo 4. Definiciones
  
La terminología y parámetros de los conceptos que se establecen en el presente plan parcial tendrán el significado que se expresa en el Reglamento de Zonas de Ordenación Urbanística de la Comunidad Valenciana, aprobado el 26 de abril de 1999, el definido en la homologación global modificativa de las normas subsidiarias y en los artículos siguientes.
  
Artículo 5. Alineaciones de vial
  
Se entiende por alineación de vial la línea que delimita los espacios parcelados respecto de los espacios públicos integrados por calles, plazas, zonas verdes o espacios libres.
  
Artículo 6. Manzana
  
Se denomina manzana a la superficie de suelo delimitada por alineaciones de vial contiguas.
  
Capítulo II. Parámetros urbanísticos relativos a la parcela
  
Artículo 7. Parcela
  
A los efectos urbanísticos, se denomina parcela, a cada una de las porciones de suelo en las que, en su caso, se subdivide una manzana.
  
Artículo 8. Parcela edificable
  
Se entiende por parcela edificable aquella que cumple las condiciones dimensionales, formales y de ubicación que exija el plan para que pueda autorizarse en ella la edificación.
  
En el presente sector los parámetros urbanísticos de la parcela serán los siguientes:
  
Superficie mínima 80 m²
  
Frente mínimo de parcela 6,00 m l.
  
Círculo inscrito mínimo 6,00 l.
  
Angulos medianeros ± 5º
  
Artículo 9. Solar
  
Son solares las parcelas legalmente divididas o conformadas que reúnan los requisitos exigidos en el artículo 6 de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística.
  
Artículo 10. Círculo inscrito
  
Se denomina círculo inscrito al círculo de menor diámetro que se puede inscribir en una parcela.
  
Artículo 11. Angulo medianero
  
Se denomina ángulo medianero al ángulo que forma el linde frontal de la parcela con uno de los lindes contiguos.
  
Se expresa en grados sexagesimales (º).
  
Capítulo III. Parámetros urbanísticos relativos a la posición de la edificación en la parcela.
  
Artículo 12. Alineación de la edificación
  
Constituyen las alineaciones de la edificación aquellas líneas, definidas por la intersección de los planos de fachadas y la parcela, que establecen el límite entre las superficies edificables y las no edificables, tanto de carácter público como privado, sin perjuicio de la posibilidad de cuerpos volados o elementos salientes.
  
Artículo 13. Distancia al linde
  
Se define la distancia al linde como la separación entre el linde de parcela que se tome como referencia y el punto más próximo de la edificación ?incluyendo la proyección horizontal de los cuerpos volados?, medida sobre una recta perpendicular a dicho linde.
  
Artículo 14. Retranqueo de la edificación
  
Se entiende por retranqueo de la edificación el retiro de un tramo del plano de fachada respecto de la alineación de vial, medido sobre una recta perpendicular a dicha alineación.
  
La edificación se alineará obligatoriamente al vial.
  
Artículo 15. Separación entre edificaciones
  
Se define la separación entre edificaciones como la distancia que existe entre dos edificaciones, medida entre sus puntos más próximos, incluyendo la proyección horizontal de los cuerpos volados.
  
Las edificaciones se adosarán a las medianeras.
  
Capítulo IV. Parámetros urbanísticos relativos a la intensidad de la edificación
  
Artículo 16. Superficie ocupada
  
Se entiende por superficie ocupada de una parcela la superficie de la proyección horizontal de las edificaciones sobre la parcela, incluyendo los cuerpos volados sobre la misma.
  
Artículo 17. Coeficiente de ocupación
  
Se denomina coeficiente de ocupación a la relación entre la superficie ocupada y la superficie de la parcela.
  
La ocupación máxima será del 100%.
  
Artículo 18. Superficie construida total
  
Constituye la superficie construida total de un inmueble la suma de las superficies construidas de todas las plantas que lo componen.
  
No computará a efectos de este parámetro la superficie construida de los sótanos y semisótanos. Por el contrario, siempre habrá que considerar la superficie de las entreplantas, áticos y aprovechamientos bajo cubierta (respecto a estos últimos, computarán aquéllas áreas que tengan una altura libre superior a 1,50 m).
  
Artículo 19. Coeficiente de edificabilidad neta
  
Se entiende por coeficiente de edificabilidad neta la relación entre la edificabilidad y la superficie, ambas referidas a una parcela o a un conjunto de ellas.
  
Capítulo V. Parámetros urbanísticos relativos al volumen y forma de los edificios
  
Artículo 20. Altura reguladora
  
Se denomina altura reguladora a la dimensión vertical, medida en el plano de fachada de la edificación, desde la rasante de la acera hasta la intersección con la cara inferior del forjado que forma el techo de la última planta.
  
En el presente sector la altura reguladora máxima permitida es de 10,00 m l.
  
Sobre la altura máxima edificable, únicamente se permite la construcción de los siguientes elementos:
  
a) Elementos e instalaciones de carácter técnico.
  
b) Cajas de escaleras y ascensores.
  
c) Cuartos trasteros, en proporción máxima de uno por vivienda, que verifiquen las siguientes condiciones:
  
- Altura máxima libre: 2,10 m l.
  
- Dimensiones máximas: 1,60 por 1,60 m2.
  
- Emplazamiento: se separarán un mínimo de 2 metros de cualquier fachada, patio o medianera.
  
Artículo 21. Altura total
  
Se define la altura total como la dimensión vertical medida desde la rasante de la acera hasta el punto más alto del edificio, excluidos los elementos técnicos de las instalaciones. La altura máxima total permitida es de 12,50 m l., no pudiendo sobrepasar ningún elemento constructivo excepto las antenas y los elementos de ventilación, shunts o chimeneas.
  
Artículo 22. Número de plantas
  
El número de plantas que componen un edificio ?incluida la planta baja y el ático, si existe- constituye el parámetro denominado número de plantas.
  
No se consideran, a efectos de este parámetro, las entreplantas, ni los sótanos y semisótanos.
  
En el presente sector el número máximo de plantas permitidos es de III.
  
Artículo 23. Planta baja
  
Se denomina planta baja a aquella planta en la que la cara inferior del forjado del suelo ?o, en su caso, de la solera- se encuentra a una cota igual o inferior a un 1,50 m l. desde la rasante de la acera y la cara inferior del forjado del techo se sitúa a una cota superior a dicha distancia.
  
Artículo 24. Planta piso
  
Se denomina planta piso a aquella situada por encima de la planta baja.
  
Artículo 25. Aprovechamiento bajo cubierta
  
Se denomina aprovechamiento bajo cubierta a la utilización del espacio comprendido entre la cubierta inclinada del edificio y el forjado del techo de la última planta.
  
Dicho espacio solo podrá utilizarse con las siguientes limitaciones:
  
Cuando quede conectado espacialmente formando dúplex sobre la última planta, recibiendo la iluminación y ventilación a través de los huecos proyectados en la tercera planta.
  
Cuando su superficie no sobrepase el 50% de la superficie correspondiente a la tercera planta.
  
Queda prohibida la iluminación y ventilación de espacios a través de la cubierta inclinada.
  
Artículo 26. Sótano
  
Se denomina sótano a aquella planta en la que la cara inferior del forjado del techo se sitúa por debajo del plano horizontal que contiene la rasante de la acera.
  
En los supuestos en que la rasante natural del terreno no coincida con la rasante de la acera, se considerará sótano a aquella planta o porción de la misma cuya cara inferior del forjado de techo se encuentre por debajo del plano que contiene la rasante natural del terreno.
  
Esta planta no tendrá garantizada la evacuación natural de las aguas residuales o pluviales a la red de alcantarillado público.
  
Artículo 27. Semisótano
  
Se denomina semisótano aquélla planta en que la cara inferior del forjado del techo se encuentra entre el plano horizontal que contiene la rasante de la acera y el situado a 1,50 m l. por encima de dicho plano.
  
Esta planta no tendrá garantizada la evacuación natural de las aguas residuales o pluviales a la red de alcantarillado público.
  
Artículo 28. Altura de planta
  
Se entiende por altura libre de planta la distancia vertical entre las caras inferiores de dos forjados consecutivos.
  
Artículo 29. Elementos salientes
  
Se entienden por elementos salientes aquellos elementos constructivos fijos que sobresalen de los planos que definen el volumen del edificio, sin carácter habitable u ocupable por las personas, tales como zócalos, aleros, cornisas, marquesinas, rótulos o similares.
  
Dichos salientes estarán sujetos a las limitaciones siguientes:
  
a) Por debajo de la altura de 2 m l., respecto de la rasante de la acera, el saliente permitido será, como máximo, de 5 centímetros.
  
b) A partir de la altura de 2 m l., respecto de la rasante de la acera, el saliente permitido será, como máximo, de un 10% del ancho de la acera, y nunca superior a 15 centímetros.
  
Las puertas situadas en plantas bajas recayentes a vía pública, en su apertura, no invadirán la acera.
  
Artículo 30. Edificaciones auxiliares
  
Se denominan edificaciones auxiliares a aquellas edificaciones que albergan usos complementarios al uso del inmueble principal, tales como porterías, garajes, almacenes trasteros, invernaderos, lavaderos o similares.
  
Computarán, a efectos de calcular la edificabilidad, salvo los elementos que se sitúen sobre la altura reguladora y los sitúen en el sótano o en el semisótano.
  
Artículo 31. Elementos técnicos de las instalaciones
  
Se entienden por elementos técnicos de las instalaciones aquellos elementos integrantes de las instalaciones al servicio del inmueble, tales como depósitos de agua, equipos de acondicionamiento de aire, filtros de aire, conductos de ventilación, antenas, pararrayos, elementos para el tendido de ropa o similares.
  
Título III. Configuración de las zonas de ordenación urbanística
  
Capítulo I. Sistemas de ordenación
  
Artículo 32. Sistemas de ordenación
  
Los sistemas de ordenación son los diferentes modos de regular las edificaciones, en función de los parámetros urbanísticos utilizados en su definición.
  
En el presente caso el sistema de ordenación es el de edificación entre medianeras.
  
Artículo 33. Ordenación por alineación de calle
  
1. El sistema de ordenación que se caracteriza porque las edificaciones se disponen de manera continua a lo largo de las alineaciones de los viales se denomina ordenación por alineación de calle.
  
2. Los parámetros urbanísticos definitorios de la ordenación por alineación de calle son la alineación de vial, la altura reguladora, la profundidad edificable y la edificabilidad.
  
3. El elemento característico que resulta de la ordenación por alineación de calle es la manzana.
  
Altura reguladora manzana 10.00 m l.
  
Altura reguladora patio manzana 4,00 m l.
  
Profundidad edificable 100%.
  
Edificabilidad 1.98 m2t/m2s.
  
Edificabilidad patio manzana 0,50 m2t/m2s.
  
Angulos medianeros ± 5º
  
Capítulo II. Tipologías edificatorias
  
Artículo 34. Tipologías edificatorias
  
1. Las tipologías edificatorias son los diversos modos de disponer la edificación en relación con la parcela.
  
2. Las edificaciones características que resultan de los diferentes sistemas de ordenación (manzana, bloque y volumen) son susceptibles de diferenciarse en tipologías edificatorias, en función de la relación que se establece entre esas edificaciones y la parcela.
  
Artículo 35. Manzana compacta
  
Se denomina manzana compacta a aquella manzana en la que predomina la superficie ocupada por las construcciones respecto a los espacios libres interiores, que se distribuyen de modo disperso y aleatorio en las diferentes parcelas que componen la manzana.
  
Capítulo III. Usos globales
  
Artículo 36. Usos globales
  
1. Se considera uso global el uso predominante de las edificaciones de un área determinada.
  
2. A los efectos del presente reglamento, los usos globales se diferencian en las categorías siguientes: residencial, industrial y terciario.
  
Artículo 37. Uso residencial
  
1. Se incluyen en el uso residencial las actividades de residencia de personas, tanto permanentes como temporales, excepto las residencias de carácter colectivo.
  
2. Dentro del uso global residencial se establece una subdivisión en función del número de viviendas que se disponen en cada parcela:
  
a) Residencial unitario es el uso que designa aquellas zonas en las que existe una sola vivienda por parcela.
  
b) Residencial múltiple es el uso que designa aquellas zonas en las que existe más de una vivienda por parcela.
  
Artículo 38. Uso industrial
  
Se incluyen en el uso industrial todas las actividades destinadas a la obtención, elaboración, transformación, reparación, almacenamiento y distribución de productos, incluso los talleres artesanales.
  
Queda prohibido el uso industrial tipo C.
  
Artículo 39. Uso terciario
  
Se incluyen en el uso terciario todas las actividades relacionadas con servicios de tipo comercial, hotelero, oficinas, recreativo, residencias colectivas, aparcamientos y similares.
  
Artículo 40. Condiciones que deben cumplir las dotaciones
  
1. Dotación de aparcamientos: la dotación mínima de aparcamientos será de una plaza de aparcamiento por cada vivienda que se construya.
  
2. Zonas verdes y espacios libres: el coeficiente de edificabilidad máximo y el coeficiente de ocupación máximo serán los que se concreten en la ficha de zona.
  
3. Equipamientos: salvo que el plan disponga otra cosa, o que la normativa sectorial aplicable imponga diferentes exigencias, los parámetros urbanísticos aplicables serán los correspondientes a esta zona.
  
En la parcela correspondiente al equipamiento dotacional público docente se establecen las siguientes normas urbanísticas:
  
Tipo de ordenación:
  
- Podrá ser aislada o alineada a vial.
  
Altura reguladora y número de plantas:
  
- La altura máxima reguladora se establece en 12,50 m l. y el número máximo de plantas será de III.
  
Título IV. Régimen urbanístico del suelo
  
Artículo 41. Clasificación del suelo
  
En la homologación global modificativa de las normas subsidiarias municipales se clasifica el suelo del presente sector como suelo urbanizable residencial.
  
Artículo 42. Calificación del suelo
  
El suelo del presente plan parcial está calificado como residencial-edificación entre medianeras.
  
Los distintos usos a los que puede destinarse dicho suelo son los siguientes:
  
- Uso dominante-residencial.
  
- Usos compatibles.
  
- Terciario.
  
- Uso estacionamiento vehículos de uso público.
  
- Uso de aparcamiento de dominio privado.
  
- Uso de recogida y almacenamiento de productos residuales reciclables.
  
- Uso de espacios libres de dominio y uso público.
  
- Uso dotacional deportivo de dominio y uso público.
  
- Uso dotacional docente de dominio y uso público.
  
- Uso de infraestructuras CT de dominio privado adscrito a un servicio público.
  
- Uso incompatible, el industrial tipo C.
  
Las condiciones de uso son las que se contemplan en la sección quinta de la homologación global modificativa de las normas subsidiarias con los límites de funcionamiento de la sección sexta.
  
Artículo 43. Estudio de detalle
  
En el presente plan parcial, tal y como determina el artículo 26 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística y 100 del RPGV, se reflejan cuáles son las condiciones que deben darse para que puedan formularse estudios de detalle en el presente ámbito de actuación. Estos podrán redactarse siempre que tengan como finalidad la reordenación de volúmenes según los requisitos establecidos en dicha normativa legal. En el presente caso y para esta unidad de ejecución, debido a sus características no se prevé que puedan establecerse cambios que puedan incidir en la ordenación de volúmenes y modificación de parcelas, por lo que no se establece condición alguna que pueda servir de base para la redacción de dichos documentos.
  
Artículo 44. Parcelaciones
  
Hasta que no esté aprobado el presente plan parcial, no podrá efectuarse ninguna parcelación urbanística.
  
- El programa de actuación integrada y el proyecto de reparcelación forzosa serán los documentos que valorarán y determinarán los derechos, ubicación, forma y dimensión de las distintas parcelas, tanto de carácter privado como público.
  
- No podrán segregarse parcelas cuyas características no cumplan con la condición de parcela mínima.
  
Artículo 45. Proyectos de urbanización
  
Los proyectos de urbanización que se redacten, cumplirán los requisitos mínimos fijados en el artículo 34 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística y en los artículos 136 y 137 del RPCV.
  
Las cargas de urbanización a sufragar por los propietarios afectados, de acuerdo con el artículo 67 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística comprenden los conceptos siguientes:
  
a) Obras de vialidad, incluyéndose en ellas las de explanación, afirmado y pavimentación de calzadas, construcción y encintado de aceras y canalizaciones que deban construirse en el subsuelo de la vía pública para servicios.
  
b) Obras de saneamiento, que comprenden colectores generales y parciales, acometidas y sumideros para aguas pluviales incluso conexiones hasta las redes preexistentes y modificaciones precisas en las mismas para no menguar los niveles de servicio existentes.
  
c) Suministro de agua, en el que se incluirán las obras de captación cuando fueran necesarias, distribución domiciliaria de agua potable, de riego y de hidrantes contra incendios, incluso conexiones hasta las redes preexistentes y modificaciones precisas en las mismas para no menguar los niveles de servicio existentes.
  
d) Suministro de energía eléctrica, incluidas conducción y distribución, y alumbrado público incluso conexiones hasta las redes preexistentes, desvío de líneas a subterráneas y modificaciones precisas en las mismas para no menguar los niveles de servicios existentes.
  
e) Jardinería y arbolado en parques, jardines y vías públicas incluso el mobiliario urbano.
  
f) Redes de telefonía incluso conexiones hasta las redes preexistentes, desvío de líneas a subterráneo y modificaciones precisas en las mismas para no menguar los niveles de servicio existentes.
  
g) Las indemnizaciones debidas a los propietarios y arrendatarios de edificios y construcciones, plantaciones, instalaciones, etcétera, que deban desaparecer como exigencia del plan.
  
h) El coste de la redacción de los proyectos, así como otros documentos técnicos que fuesen necesarios: publicaciones en boletines, periódicos, etcétera.
  
i) En su caso las obligaciones complementarias que asuma el adjudicatario del programa.
  
j) El beneficio empresarial del urbanizador por la promoción y sus gastos de gestión por ella.
  
k) Cualquier otro que viniera impuesto por norma de obligado cumplimiento.
  
No obstante, el urbanizador y los propietarios tendrán derecho a reintegrarse de los costes por extensión de redes de suministro con cargo a las compañías que presten el servicio de acuerdo con la reglamentación específica.
  
Artículo 46. Gestión urbanística
  
Se delimita una única unidad de ejecución que coincide con el ámbito del sector, y la parte de parque público adscrito al mismo.
  
Las presentes normas urbanísticas del plan parcial sector 2 residencial entrarán en vigor a los 15 días de la publicación del texto íntegro en el Boletín Oficial de la Provincia de València de acuerdo con la Ley 7/1985, de 2 de abril, Reguladora de las Bases de Régimen Local.
  
Este acuerdo que agota la vía administrativa y contra el mismo podrá interponerse un recurso ante la Sala de lo Contencioso Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana en el plazo de dos meses, contados desde el día siguiente a aquel en que se publique este anuncio, de conformidad en los artículos 10 y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, Reguladora de la Jurisdicción Contencioso Administrativa, sin perjuicio de que pueda ejercitar otra actuación que estime pertinente.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML