Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8083, del 13-07-2017 (2017/5620)

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 130/15-AIA Requena.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8083

Data del DOGV
:   13-07-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/5620

CVE


Data del document
:   15-06-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 130/15-AIA Requena. [2017/5620]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 130/15-AIA Requena.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 130-2015-AIA.  
Títol: Ampliació explotació avícola intensiva (cria i recria de polletes).  
Promotor: Explotaciones Ganaderas La Jedrea, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: parcel·les 85, 87, 88, 893, 911 del polígon 41 de Requena (València).  
  
Antecedents. Descripció del projecte.  
El 16 de juliol de 2009 la Direcció General de Gestió del Medi Natural emet una declaració d'impacte ambiental favorable al projecte d'explotació avícola de producció en règim intensiu (cria i recria de polletes) amb una capacitat productiva de 230.000 animals.  
Actualment es pretén ampliar la capacitat de l'explotació avícola des d'un total de 230.000 a 365.000 places (augment de la capacitat productiva en 135.000 places).  
Les construccions s'ubicaran en la parcel·la 85 del polígon 41 i la resta de parcel·les queden lliures d'edificació. Les superfícies ocupades són les següents:  
Superfície de les parcel·les: 38.188,53 m².  
Superfície ocupada per les construccions i instal·lacions existents: 5.360,16 m².  
Superfície ocupada per accessos existents i altres usos: 7.407,05 m².  
Superfície ocupada total existent (construccions + accessos): 12.767,21 m².  
Coeficient d'edificabilitat existent: 0,14.  
Percentatge d'ocupació existent: 33,43 %.  
Les característiques de les instal·lacions són les següents:  
Actualment hi ha 4 naus dedicades a la cria i recria de polletes. Les naus 1 i 2 van patir els efectes d'un incendi per això s'han remodelat totalment i permeten l'augment de la capacitat productiva però sense augmentar la superfície construïda.  
Totes les naus estan executades per mitjà d'estructura metàl·lica a dues aigües i tancaments exteriors de bloc de formigó i paviment a base de solera de formigó amb cintes d'extracció de gallinassa. Compten amb sistemes de ventilació i calefacció.  
Les seues dimensions són:  
- Nau 1: dimensions de 12,5 m d'ample i 65 m de llarg, i una alçària exterior de 4,62 metres en carener. Superfície en planta de 812 m².  
- Nau 2: té 7 m d'ample i 65 m de llarg, alçària exterior de 3,70 metres en carener i superfície en planta de 455 m².  
- Nau 3: perpendicular a les naus 1 i 2, de dimensions 12,5 m d'ample i 115 m de llarg, alçària de 3,70 metres en carener i superfície en planta de 1.437,5 m². Aquesta nau compta amb un xicotet magatzem, oficines, lavabos, vestuaris i altres. Al fons de la zona d'explotació, en la part central es troba la porta que comunica aquesta zona amb el moll de càrrega i descàrrega de camions.  
- Nau 4: perpendicular a les naus 1 i 2, i paral·lela a la nau 3, de dimensions 15 m d'ample i 115 m de llarg, i una alçària de 6 metres en carener.  
El subministrament de l'energia elèctrica es realitza a través d'una línia de mitjana tensió que arriba fins a l'explotació on es disposa d'un centre de transformació aeri. Es disposa a més de dos grups electrògens que proporcionen o abasteixen d'energia elèctrica a tota l'explotació en cas de fallada en el subministrament.  
Les modificacions existents respecte a la llicència concedida són:  
- Rehabilitació i condicionament de les naus 1 i 2 segons la descripció realitzada.  
- Execució de corredor de comunicació entre les naus 1 i 2.  
- Execució de noves fosses de gallinassa per a extracció de la gallinassa a l'exterior.  
- Muntatge de noves sitges i depòsits d'aigua de naus 1 i 2 sobre solera de formigó complint les distàncies imposades per l'òrgan competent en carreteres.  
- Regularització del terreny i formigonat de la zona exterior de les naus 1 i 2 i bassa d'aigua.  
- Preparat dels molls de càrrega i descàrrega de les naus 1 i 2.  
- Transformació de magatzem en zona d'ús dels treballadors i habilitació de porxe.  
- Instal·lació de casa prefabricada per a guardià de la granja.  
- Instal·lació de decantador de greixos, fossa sèptica i depòsit d'emmagatzematge d'aigües residuals per al seu trasllat a depuradora.  
- Ampliació instal·lació de gas.  
Actualment s'està procedint a la realització de les actuacions necessàries per a la construcció d'un femer cobert de 400 m² que completarà la capacitat d'emmagatzematge existent (femer de 400 m²).  
  
L'activitat productiva consisteix en la cria i recria de polletes. El cicle de producció comença un dia abans de l'entrada de les polletes amb el condicionament de la temperatura de les naus.  
El període de la duració del cicle de cria i recria és de 17 setmanes, passat el qual es procedeix al trasllat dels animals a granges de posta. Després de cada cicle de producció es realitza un període de llavat i desinfecció de la nau durant quatre setmanes.  
Així doncs la duració de cada cicle productiu és de 20-21 setmanes; pot completar-se fins a un total de 2,5 cicles de cria i recria al llarg d'un any.  
Els consums més importants esperats són 5.972 T de pinso anuals, 13.030,50 m³/any d'aigua per a consum de les polletes, 33,93 m³/any per a neteja de les naus, 88 m³ per a sanejament. El total consumit (junt amb consum de jardins, caseta guardià, etc.) és de 19.821,13 m³/any.  
  
L'aigua s'extrau d'un pou que compta amb autorització administrativa per a l'extracció de 20.916 m³/any. Una vegada extreta l'aigua del pou s'emmagatzema en una bassa que subministra aigua a les distintes instal·lacions.  
La neteja de les naus es realitza per mitjà de l'ús d'aigua a pressió amb un baix consum, per això no s'esperen abocaments fora de les naus.  
  
  
Tramitació administrativa  
El 9 de novembre de 2015 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació del projecte procedent del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació a fi de determinar la suficiència de documentació.  
El 9 de desembre de 2015 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, emet un informe en què se sol·licita l'ampliació de la documentació en els següents aspectes (resum):  
- Ampliar la descripció del projecte indicant les variacions significatives del projecte proposat respecte a l'original.  
- Detallar els efectes ambientals de l'activitat sobre els cursos d'aigua i el paisatge, els efectes en relació amb el canvi climàtic, la valoració dels aspectes ambientals més rellevants de l'entorn de l'actuació.  
  
- Es realitzarà un programa de gestió de fems.  
- Estudi d'inundabilitat.  
El 26 de gener de 2016 el promotor aporta estudi d'inundabilitat i se sol·licita consulta al Servei d'Ordenació del Territori.  
El 3 de març de 2016 el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe.  
El 15 d'abril de 2016 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita la documentació necessària per a continuar el procediment al promotor i li comunica que ha de remetre la dita documentació a través de l'òrgan substantiu.  
El 4 d'octubre de 2016 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet informe en què indica que el promotor ha de justificar adequadament els cabals que utilitzarà en l'explotació i modificar el pla de gestió de la gallinassa.  
El 16 de febrer de 2017 la Subdirecció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental remet el resultat de la informació pública i sol·licita la declaració d'impacte ambiental.  
La informació pública es va realitzar per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del 10 de març de 2016. Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
  
Afeccions legals.  
- Nivell de perillositat per inundació 4 (riu Magre).  
- Zona de policia del barranc de l'Estena.  
- Sòl no urbanitzable protecció infraestructures viàries, sòl no urbanitzable protegit (afecció domini públic hidràulic) i sòl no urbanitzable comú.  
  
Informes administratius  
L'expedient conté:  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Requena de 14 de setembre de 2015 que indica que la classificació del sòl on s'ubica la granja és de sòl no urbanitzable comú, segons aprovació del Pla general de Requena de 26 d'abril de 2013, i és necessària l'emissió de l'informe de l'article 201 de la LOTUP.  
- Notificació de resolució d'expedient de concessió d'aigües subterrànies de 5 de juny de 2007 pel qual es concedeixen 20.916 m³/any per a 270.000 aus.  
- Informe favorable de la comissaria d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 3 de desembre de 2015 referent a la gestió de les aigües sanitàries i pluvials i altres aigües residuals si bé s'indica (entre altres) que la gestió dels fems es realitzarà segons la legislació vigent, ha de certificar-se la impermeabilitat de la fossa sèptica i evitar arreplegues a la intempèrie que puguen contaminar les aigües pluvials.  
  
Consideracions ambientals  
1. Identificació i valoració d'impactes. Establiment de mesures protectores i correctores.  
En l'entorn de l'explotació l'element més destacable és la rambla d'Estenas que se situa a l'oest de l'explotació. Com a característica del territori se cita l'alta vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers subjacents i el risc per perillositat d'inundació.  
No hi ha espais de la Xarxa Natura 2000 en l'entorn de l'actuació sobre els quals es puguen causar impactes directes.  
Referent al sòl inundable hi ha un estudi detallat d'inundabilitat realitzat amb la tramitació de l'autorització ambiental vigent, i aprovat per òrgan competent el 23 de juny de 2009, en el qual es determina que exceptuant els molls de càrrega de les naus 3 i 4 el calat dels quals és de 45 cm. catalogat com a risc 6, la resta de la parcel·la, en la qual es construirà el femer cobert, es troba exempta de risc d'inundació.  
  
Les instal·lacions que permetran l'ampliació de l'activitat estan executades pel que no hi ha impactes en fase d'obres.  
En la fase d'activitat de l'explotació cal citar el consum de recursos, la generació de residus i subproductes i l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle com els aspectes que han d'estudiar-se amb més profunditat per a evitar la generació d'impactes ambientals.  
Quant a la generació de subproductes cal citar-se la generació de 2.664,50T/any de gallinassa. El sistema de gestió de la gallinassa en les naus (cinta transportadores) permet que aquest subproducte arribe amb baix contingut d'humitat a l'emmagatzematge.  
Actualment es disposa d'un femer de 400 m² amb capacitat d'emmagatzematge de 2,5 mesos. El femer compta amb solera impermeable i arqueta d'arreplega de lixiviats. Els lixiviats es conduiran a una arqueta exterior on s'evaporaran.  
La nau que albergarà el fem comptarà amb tancament fins als 3 metres d'alçària per a afavorir la ventilació de la gallinassa.  
La gallinassa s'utilitzarà per a l'adob de camps agrícoles. Es disposa de 361,43 ha en els municipis de Chelva, Benagéber, Requena i Utiel per a la utilització agrícola de la gallinassa.  
El promotor indica que actualment no hi ha prou compromís escrit de propietaris per a gestionar la gallinassa produïda pel que caldria aportar un total de 88 ha addicionals.  
Referent als residus generats es proposa el següent:  
- Residus assimilables a industrials derivats del manteniment de la maquinària i dels grups electrògens, seran arreplegats i emmagatzemats en contenidors adequats fins a la seua retirada per un gestor autoritzat.  
  
- Els residus sòlids comuns derivats de l'activitat exercida pels operaris, seran arreplegats i transportats als contenidors, els quals són retirats pels serveis de neteja, portats a l'ecoparc o emmagatzemats fins a la seua retirada per un gestor autoritzat.  
- Els envasos de biocides i desinfectants seran depositats en contenidors estancs destinats a això, i seran emmagatzemats fins a la seua retirada per un gestor autoritzat.  
- Per a l'eliminació de cadàvers dels animals morts es disposa de depòsits, on s'emmagatzemen fins a la seua posterior arreplega per empresa gestora autoritzada per a això.  
- Les aigües procedents de la neteja de naus es deixaran sobre la solera per a afavorir la seua evaporació i evitar així qualsevol tipus d'abocament o residu.  
- Per al tractament de les aigües sanitàries s'ha realitzat una nova instal·lació que compta amb separador de greixos, fossa sèptica on es produirà la digestió anaeròbia d'aquestes aigües i depòsit estanc on s'emmagatzemaran fins a la seua retirada per gestor autoritzat a l'EDAR.  
Quant a les emissions i la seua influència en l'augment de l'efecte d'hivernacle l'estudi d'impacte ambiental exposa que la major part dels gasos emesos es generen en els processos naturals del metabolisme animal i en la degradació del fem. La seua emissió depén de factors associats al disseny de les instal·lacions així com de la gestió dels fems. Els gasos generats són: amoníac, metà, òxid nitrós, diòxid de carboni.  
  
En presència d'oxigen es produeix la digestió aeròbia de la matèria orgànica i s'evita el despreniment d'amoníac i es produeix CO2 i aigua. La ventilació de les dejeccions retardarà l'acció dels bacteris anaerobis afavorint els aerobis. S'espera una generació de 25.433 kg d'amoníac a l'any.  
Les emissions de metà contribueixen a l'augment de l'efecte d'hivernacle. Depenen del contingut de la dieta dels animals i de l'emmagatzematge del fem produït. A causa del sistema de gestió emprat en la gallinassa les emissions seran baixes (1.378,1 kg any).  
L'òxid nitrós es produeix en el procés de desnitrificació en l'etapa d'emmagatzematge del fem i en l'aplicació en camp. Contribueix a la destrucció de la capa d'ozó i és un dels gasos responsables de l'efecte d'hivernacle. Es calcula que la seua producció serà de 1578,8 kg/any.  
  
El diòxid de carboni és el tercer gas que s'emetrà en les explotacions ramaderes que contribueix a aquest efecte hivernacle. No obstant això, es considera que aquesta emissió és molt menys rellevant que en altres sectors ramaders.  
Les mesures per a reduir les emissions atmosfèriques són aquelles que incideixen en la bona ventilació de les naus i l'aireig del fem. Les distintes instal·lacions estan dissenyades per a aconseguir aquestes condicions.  
Quant als sorolls, l'aïllament de les naus amortirà l'eixida de sorolls a l'exterior que no superaran els nivells de recepció externs exigits en la normativa vigent.  
Referent al patrimoni cultural valencià, realitzada prospecció arqueològica, no s'ha trobat cap vestigi o jaciment arqueològic, ni la presència de cap material que puga assenyalar l'existència d'elements d'interés patrimonial.  
- Sobre el paisatge, atés que l'explotació es troba en un entorn antropitzat no s'esperen impactes rellevants. No obstant això, es crearan pantalles vegetals per a ocultar els elements metàl·lics i es crearan visuals cap a entorns més agradables enllaçant unitats de paisatge.  
  
2. Informes sectorials.  
Respecte al risc d'inundació el 3 de març de 2016 el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe en el sentit següent:  
(?) «Analitzada la cartografia del sistema nacional de zones inundables (MAGRAMA) es comprova que es troba estudiat el riu Mare que no té incidència sobre les instal·lacions, però no fins a la rambla d'Estenas que circula, de NW a SE, pel S de les parcel·les de la granja i desemboca en el riu Magre, aigües avall d'aquesta.  
Vist que la cartografia del PATRICOVA determina perillositat d'inundació de nivell 4 i de caràcter geomorfològic en les parcel·les on s'ubica la granja.  
Vist que hi ha resolució aprovatòria de data 15 de juny de 2009, d'un estudi d'inundabilitat específic presentat per a la declaració d'impacte ambiental (amb resolució de 16.07.2009) que determinava l'afecció parcial de les parcel·les amb risc de nivell 6 que únicament incidia sobre els molls de càrrega de les naus 3 i 4.  
Vist que atenent els articles 7 i 11 de la normativa del PATRICOVA preval allò que s'ha determinat per l'estudi d'inundabilitat aprovat per la resolució de 15 de juny de 2009.  
Vist que les modificacions existents en les instal·lacions respecte de la llicència aprovada es descriuen dins de l'apartat 2.4 del projecte bàsic per a ampliació de granja avícola intensiva i encara que es declara en aquest que no s'incrementaran les superfícies de cap tipus, atés que les instal·lacions estan completament construïdes o en construcció (femer). Per tant totes les superfícies romanen igual (?).  
Vist que es detecten canvis importants respecte de les instal·lacions respecte de sitges, la casa del guàrdia, les fosses, els depòsits, la nau-femer i altres instal·lacions menors (?).  
Vist que del pla número 6 del «projecte bàsic per a ampliació de granja avícola de producció intensiva» es pot deduir que aquestes instal·lacions es troben fora de la zona d'afecció d'inundabilitat determinada en l'estudi d'inundabilitat aprovat (resolució de 15.06.2009).  
  
Es determina el compliment de l'article 18 de la normativa del PATRICOVA».  
L'informe conclou que l'ampliació de l'explotació avícola intensiva no es troba afectada per risc d'inundació segons les determinacions normatives del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
- Informe de 3 de gener de 2006, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià que indica que no s'han detectat afeccions d'índole paleontològica en l'àmbit d'actuació.  
- Informe de 4 d'octubre de 2006, de la Direcció de Patrimoni Cultural Valencià que indica que realitzada la prospecció arqueològica no s'han detectat jaciments arqueològics ni restes culturals.  
L'informe conclou: «Haurà de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta conselleria a l'efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià».  
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 28 d'octubre de 2010 en el qual s'indica «(?) pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació. No s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic per això no cal cap mesura preventiva ni correctora».  
  
L'informe conclou en el mateix sentit que l'informe de 4 d'octubre de 2006.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
Es basarà en els punts següents:  
- Nivell de soroll: arreplega de dades. En el cas de superar-se els límits es localitzarà el punt d'origen i la causa a fi d'implantar-hi mesures correctores.  
- Olor ambiental: es realitzaran enquestes a l'estiu i hivern. En cas necessari una vegada localitzat l'origen es determinarà si hi ha algun procés que es realitze de manera incorrecta.  
- Retirada i emmagatzematge del fem: control i registre de dates de retirada, control de la humitat de la gallinassa.  
- Gestió del fem: arreplega de dades cada vegada que es produïsca retirada del fem per part de l'agricultor. Es controlarà que no se supere el màxim de nitrogen per hectàrea.  
- Neteja exterior: revisions visuals de possibles abocaments o situacions inadequades d'emmagatzematge. Correcció de les actuacions inadequades, instal·lació de nous contenidors d'arreplega.  
- Nivell de l'aigua subterrània: mantindre un consum racional de l'aigua, registre de cabals bombats per mitjà de comptador volumètric, ajustar els nivells de bombament en cas de cabals excessius.  
- Qualitat del sòl: vigilància dels punts on s'aprecia algun punt de degradació, detecció de les causes i correcció immediata.  
- Desenvolupament de la vegetació: control estacional del grau de desenvolupament. En cas necessari, canvi d'espècies amb major capacitat d'adaptació.  
- Depuració d'aigües residuals: control dels nivells de la fossa sèptica, programa de manteniment.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
En general en el projecte s'han adaptat correccions ambientals adequades per a impedir la generació d'impactes ambientals d'elevada magnitud. L'explotació està situada a suficient distància dels nuclis habitats (entre 700 i 2000 metres), per això, en principi, no ha de causar una molèstia significativa a la població.  
Quant a la gestió de gallinassa, la capacitat d'emmagatzematge no arriba als tres mesos establits en el codi valencià de bones pràctiques agràries (CVBPA) quan la dita gestió es realitza en parcel·les de cultiu i, d'altra banda, el promotor no ha aportat prou superfície de cultiu per a emprar tota la gallinassa produïda.  
Per això, atesa l'envergadura de l'explotació es fa patent la necessitat de comptar amb gestor autoritzat per a la gestió de la gallinassa produïda.  
No obstant això, part d'aquesta gallinassa i a manera de gestió secundària i no principal, podrà ser retirada directament pels agricultors sempre que quede constància documentada de la destinació de la gallinassa per mitjà d'un llibre-registre en què haurà de constar: polígon, parcel·la, tipus de cultiu, quantitats retirades que hauran d'estar adaptades a les necessitats en nitrogen dels cultius, i identificació de la persona que retira la gallinassa d'acord amb el que a aquest efecte indique l'autorització ambiental integrada.  
Les quantitats de nitrogen a aplicar per parcel·la seran les indicades en la taula IV de l'Ordre 7/2010 d'aprovació del CVBPA i les que s'indicaran a continuació:  
- Olivera, ametler i altres fruits secs en règim de secà: 90 kg/N/ha i any.  
- Fruiter de secà: 100 kg/ha/any.  
- Vinya (secà i regadiu) i garrofera: 50 kg/ha/any.  
- Cereal: 170 kg/ha/any.  
Aquestes quantitats podran ser modificades en el cas que es detecten desviacions en les previsions realitzades (augments en els nivells de nitrat en aigües subterrànies).  
Així mateix, podrà ser anul·lada la possibilitat de retirada secundària de la gallinassa per a la utilització en parcel·les agrícoles en el cas que no es complisca allò que s'ha indicat en el condicionant 2.b i c d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i annex I.1.h del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d?«Ampliació d'explotació avícola intensiva» promogut per Explotaciones Ganaderas La Jedrea, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Abans de l'autorització administrativa s'obtindrà:  
a) Els informes que pertoquen en relació amb el compliment de l'article 201 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge a emetre per raó de la matèria (ramaderia) i per raó de l'ocupació de sòl no urbanitzable protegit.  
b) L'informe de l'òrgan de conca respecte a l'afecció de zona de policia de llits.  
2. a) A causa de l'envergadura de l'explotació, la gallinassa es gestionarà, de manera principal, a través de gestor autoritzat.  
b) De manera secundària la gallinassa podrà ser utilitzada pels particulars en les seues explotacions agràries sempre que quede degudament documentat la destinació de la gallinassa i les condicions del seu ús, d'acord amb allò que s'ha exposat en l'apartat de consideracions de l'òrgan ambiental d'aquesta declaració d'impacte ambiental i del que a aquest efecte indique la resolució per la qual es concedeix l'autorització ambiental integrada.  
c) La possibilitat d'ús de la gallinassa en parcel·les agrícoles comportarà l'ampliació de la capacitat d'emmagatzematge per un període mínim de 3 mesos.  
d) Amb anterioritat a l'autorització substantiva haurà d'aportar-se compromís escrit amb gestor autoritzat.  
3. El programa de vigilància ambiental inclourà:  
a) El control del consum d'aigua: en cas de detectar-se un augment del consum d'aigua per damunt dels cabals atorgats per l'organisme de conca, haurà de, o bé ampliar-se la concessió o bé buscar subministraments d'aigua alternatius, i en tot cas d'acord amb el que dispose l'òrgan de conca competent.  
Fins que aquest augment de recursos es produïsca haurà d'ajustar-se la capacitat productiva al consum legal d'aigua disponible.  
b) La recopilació anual de la documentació que justifique la gestió de la gallinassa d'acord amb allò que s'ha indicat en la present resolució.  
Aquesta documentació haurà de remetre's anualment al Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, el qual podrà sol·licitar la col·laboració dels òrgans que crega oportú en matèria d'agricultura i ramaderia i en matèria d'impacte ambiental per a la verificació de la correcció de la gestió de la gallinassa en parcel·les particulars.  
4. En les plantacions de vegetació que es realitzaran per a disminuir els impactes sobre el paisatge, es tindran en compte els elements més visibles de l'explotació com ara les sitges de pinso al voltant dels quals o als seus voltants haurà de plantar-se vegetació de desenvolupament vertical per a afavorir la seua ocultació.  
5. S'evitaran arreplegues a la intempèrie que puguen contaminar les aigües pluvials i les aigües subterrànies.  
6. L'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a aquesta conselleria a l'efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí que, si és el cas, pertoquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 9 de maig de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 15 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8083, del 13-07-2017 (2017/5620)

RESOLUCIÓN de 15 de junio de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 130/15-AIA Requena.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8083

Fecha DOGV
:   13-07-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/5620

CVE


Fecha del documento
:   15-06-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de junio de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 130/15-AIA Requena. [2017/5620]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 130/15-AIA Requena.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 130-2015-AIA.  
Título: ampliación explotación avícola intensiva (cría y recría de pollitas).  
Promotor: Explotaciones Ganaderas La Jedrea, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: parcelas 85, 87, 88, 893, 911 del polígono 41 de Requena (Valencia).  
  
Antecedentes. Descripción del proyecto.  
El 16 de julio de 2009 la Dirección General de Gestión del Medio Natural emite declaración de impacto ambiental favorable al proyecto de explotación avícola de producción en régimen intensivo (cría y recría de pollitas) con una capacidad productiva de 230.000 animales.  
Actualmente se pretende ampliar la capacidad de la explotación avícola desde un total de 230.000 a 365.000 plazas (aumento de la capacidad productiva en 135.000 plazas).  
Las construcciones se ubicarán en la parcela 85 del polígono 41 quedando el resto de parcelas libres de edificación. Las superficies ocupadas son las siguientes:  
 Superficie de las parcelas: 38.188,53 m².  
 Superficie ocupada por las construcciones e instalaciones existentes: 5.360,16 m².  
 Superficie ocupada por accesos existentes y otros usos: 7.407,05 m².  
 Superficie ocupada total existente (construcciones + accesos): 12.767,21 m².  
 Coeficiente de edificabilidad existente: 0,14.  
 Porcentaje de ocupación existente: 33,43 %.  
Las características de las instalaciones son las siguientes:  
Actualmente existen 4 naves dedicadas a la cría y recría de pollitas. Las naves 1 y 2 sufrieron los efectos de un incendio por lo que se han remodelado totalmente permitiendo el aumento de la capacidad productiva pero sin aumentar la superficie construida.  
Todas las naves están ejecutadas mediante estructura metálica a dos aguas y cerramientos exteriores de bloque de hormigón y pavimento a base de solera de hormigón con cintas de extracción de gallinaza. Cuentan con sistemas de ventilación y calefacción.  
Sus dimensiones son:  
- Nave 1: dimensiones de 12,5 m de ancho y 65 m de largo, y una altura exterior de 4,62 metros en cumbrera. Superficie en planta de 812 m².  
- Nave 2: tiene 7 m de ancho y 65 m de largo, altura exterior de 3,70 metros en cumbrera y superficie en planta de 455 m².  
- Nave 3: perpendicular a las naves 1 y 2, de dimensiones 12,5 m de ancho y 115 m de largo, altura de 3,70 metros en cumbrera y superficie en planta de 1.437,5 m². Esta nave cuenta con un pequeño almacén, oficinas, aseos, vestuarios y otros. Al fondo de la zona de explotación, en la parte central se encuentra la puerta que comunica dicha zona con el muelle de carga y descarga de camiones.  
- Nave 4: perpendicular a las naves 1 y 2, y paralela a la nave 3, de dimensiones 15 m de ancho y 115 m de largo, y una altura de 6 metros en cumbrera.  
El suministro de la energía eléctrica se realiza a través de una línea de media tensión que llega hasta la explotación donde se dispone de un centro de transformación aéreo. Se dispone además de dos grupos electrógenos que proporcionan o abastecen de energía eléctrica a toda la explotación en caso de fallo en el suministro.  
Las modificaciones existentes respecto a la licencia concedida son:  
- Rehabilitación y acondicionamiento naves 1 y 2 según descripción realizada.  
- Ejecución de pasillo de comunicación entre las naves 1 y 2.  
- Ejecución de nuevos fosos de gallinaza para extracción de la gallinaza al exterior.  
- Montaje de nuevos silos y depósitos de agua de naves 1 y 2 sobre solera de hormigón cumpliendo con las distancias impuestas por el órgano competente en carreteras.  
- Regularización del terreno y hormigonado de la zona exterior de las naves 1 y 2 y balsa de agua.  
- Acondicionado de los muelles de carga y descarga de las naves 1 y 2.  
- Transformación de almacén en zona de uso de los trabajadores y habilitación de porche.  
- Instalación de casa prefabricada para guardián de la granja.  
- Instalación de decantador de grasas, fosa séptica y depósito de almacenamiento de aguas residuales para su traslado a depuradora.  
- Ampliación instalación de gas.  
Actualmente se está procediendo a la realización de las actuaciones necesarias para la construcción de un estercolero cubierto de 400 m² que completará la capacidad de almacenamiento existente (estercolero de 400 m²).  
La actividad productiva consiste en la cría y recría de pollitas. El ciclo de producción empieza un día antes de la entrada de las pollitas con el acondicionamiento de la temperatura de las naves.  
El periodo de la duración del ciclo de cría y recría es de 17 semanas, pasado el cual se procede el traslado de los animales a granjas de puesta. Después de cada ciclo de producción se realiza un periodo de lavado y desinfección de la nave durante cuatro semanas.  
Así pues la duración de cada ciclo productivo es de 20-21 semanas, pudiendo completarse hasta un total de 2,5 ciclos de cría y recría a lo largo de un año.  
Los consumos más importantes esperados son 5.972 T de pienso anuales, 13.030,50 m³/año de agua para consumo de las pollitas, 33,93 m³/año para limpieza de las naves, 88 m³ para saneamiento. El total consumido (junto con consumo de jardines, caseta guardián,etc) es de 19.821,13 m³/año.  
El agua se extrae de un pozo que cuenta con autorización administrativa para la extracción de 20.916 m³/año. Una vez extraída el agua del pozo se almacena en una balsa que suministra agua a las distintas instalaciones.  
La limpieza de las naves se realiza mediante el empleo de agua a presión con un bajo consumo por lo que no se esperan vertidos fuera de las naves.  
  
Tramitación administrativa  
El 9 de noviembre de 2015 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación del proyecto procedente del Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación al objeto de determinar la suficiencia de documentación.  
El 9 de diciembre de 2015 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, emite informe en el que se solicita la ampliación de la documentación en los siguientes aspectos (resumen):  
- Ampliar la descripción del proyecto indicando las variaciones significativas del proyecto propuesto respecto al original.  
- Detallar los efectos ambientales de la actividad sobre los cursos de agua y el paisaje, los efectos en relación con el cambio climático, la valoración de los aspectos ambientales más relevantes del entorno de la actuación.  
- Se realizará un programa de gestión de estiércoles.  
- Estudio de inundabilidad.  
El 26 de enero de 2016 el promotor aporta estudio de inundabilidad y se solicita consulta al Servicio de Ordenación del Territorio.  
El 3 de marzo de 2016 el Servicio de Ordenación del Territorio emite informe.  
El 15 de abril de 2016 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita la documentación necesaria para continuar el procedimiento al promotor comunicándole que debe remitir dicha documentación a través del órgano sustantivo.  
El 4 de octubre de 2016 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite informe indicando que el promotor debe justificar adecuadamente los caudales que utilizará en la explotación y modificar el plan de gestión de la gallinaza.  
El 16 de febrero de 2017 la Subdirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental remite el resultado de la información pública y solicita la declaración de impacto ambiental.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del 10 de marzo de 2016. Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
  
Afecciones legales.  
- Nivel de peligrosidad por inundación 4 (río Magro).  
- Zona de policía del barranco de la Estena.  
- Suelo no urbanizable protección infraestructuras viarias, suelo no urbanizable protegido (afección dominio público hidráulico) y suelo no urbanizable común.  
  
Informes administrativos  
El expediente contiene:  
- Informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Requena de 14 de septiembre de 2015 indicando que la clasificación del suelo donde se ubica la granja es de suelo no urbanizable común según aprobación del plan general de Requena de 26 de abril de 2013 siendo necesario la emisión del informe del artículo 201 de la LOTUP.  
- Notificación de resolución de expediente de concesión de aguas subterráneas de 5 de junio de 2007 por el que se concede 20.916 m³/año para 270.000 aves.  
- Informe favorable de la comisaría de aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 3 de diciembre de 2015 referente a la gestión de las aguas sanitarias y pluviales y otras aguas residuales si bien se indica (entre otros) que la gestión de los estiércoles se realizará según legislación vigente debiendo certificarse la impermeabilidad de la fosa séptica y evitando acopios a la intemperie que puedan contaminar las aguas pluviales.  
  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación y valoración de impactos. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
En el entorno de la explotación el elemento más destacable es la rambla de Estenas que se sitúa al oeste de la explotación. Como característica del territorio se cita la alta vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos subyacentes y el riesgo por peligrosidad de inundación.  
No existen espacios de la red natura 2000 en el entorno de la actuación sobre los que se puedan causar impactos directos.  
Referente al suelo inundable existe un estudio pormenorizado de inundabilidad realizado con la tramitación de la autorización ambiental vigente, y aprobado por órgano competente el 23 de junio de 2009, en el que se determina que exceptuando los muelles de carga de las naves 3 y 4 cuyo calado es de 45 cm. catalogado como riesgo 6, el resto de la parcela, en la cual se construirá el estercolero cubierto, se encuentra exenta de riesgo de inundación.  
Las instalaciones que permitirán la ampliación de la actividad están ejecutadas por lo que no existen impactos en fase de obras.  
En la fase de actividad de la explotación cabe citar el consumo de recursos, la generación de residuos y subproductos y la emisión de gases de efecto invernadero como los aspectos que deben estudiarse con mayor profundidad para evitar la generación de impactos ambientales.  
En cuanto a la generación de subproductos cabe citarse la generación de 2.664,50 T/año de gallinaza. El sistema de gestión de la gallinaza en la naves (cinta transportadoras) permite que este subproducto llegue con bajo contenido de humedad al almacenamiento.  
Actualmente se dispone de une estercolero de 400 m² con capacidad de almacenamiento de 2,5 meses. El estercolero cuenta con solera impermeable y arqueta de recogida de lixiviados. Los lixiviados se conducirán a una arqueta exterior donde se evaporarán.  
La nave que albergará el estiércol contará con cerramiento hasta los 3 metros de altura para favorecer la ventilación de la gallinaza.  
La gallinaza se utilizará para el abonado de campos agrícolas. Se dispone de 361,43 ha en los municipios de Chelva, Benagéber, Requena y Utiel para la utilización agrícola de la gallinaza.  
El promotor indica que actualmente no existe suficiente compromiso escrito de propietarios para gestionar la gallinaza producida por lo que sería necesario aportar un total de 88 ha adicionales.  
Referente a los residuos generados se propone lo siguiente:  
- Residuos asimilables a industriales derivados del mantenimiento de la maquinaria y de los grupos electrógenos, serán recogidos y almacenados en contenedores adecuados hasta su retirada por un gestor autorizado.  
- Los residuos sólidos comunes derivados de la actividad desarrollada por los operarios, serán recogidos y transportados a los contenedores, los cuales son retirados por los servicios de limpieza, llevados al ecoparque o almacenados hasta su retirada por un gestor autorizado.  
- Los envases de biocidas y desinfectantes serán depositados en contenedores estancos destinados a tal fin, y serán almacenados hasta su retirada por un gestor autorizado.  
- Para la eliminación de cadáveres de los animales muertos se dispone de depósitos, donde se almacenan hasta su posterior recogida por empresa gestora autorizada para este fin.  
- Las aguas procedentes de la limpieza de naves se dejarán sobre la solera para favorecer su evaporación, evitando así cualquier tipo de vertido o residuo.  
- Para el tratamiento de las aguas sanitarias se ha realizado una nueva instalación que cuenta con separador de grasas, fosa séptica donde se producirá la digestión anaerobia de estas aguas y depósito estanco donde se almacenarán hasta su retirada por gestor autorizado a EDAR.  
En cuanto a las emisiones y su influencia en el aumento del efecto invernadero el estudio de impacto ambiental expone que la mayor parte de los gases emitidos se generan en los procesos naturales del metabolismo animal y en la degradación del estiércol. Su emisión depende de factores asociados al diseño de las instalaciones así como de la gestión de los estiércoles. Los gases generados son amoniaco, metano, óxido nitroso, dióxido de carbono.  
En presencia de oxígeno se produce la digestión aerobia de la materia orgánica evitándose el desprendimiento de amoniaco y produciéndose CO2 y agua. La ventilación de las deyecciones retrasará la acción de las bacterias anaerobias favoreciendo las aerobias. Se espera una generación de 25.433 kg de amoniaco al año.  
Las emisiones de metano contribuyen al aumento del efecto invernadero. Dependen del contenido de la dieta de los animales y del almacenamiento del estiércol producido. Debido al sistema de gestión empleado en la gallinaza las emisiones serán bajas (1.378,1 kg año).  
El óxido nitroso se produce en el proceso de desnitrificación en la etapa de almacenamiento del estiércol y en la aplicación en campo. Contribuye a la destrucción de la capa de ozono y es uno de los gases responsables del efecto invernadero. Se calcula que su producción será de 1578,8 Kg/año.  
El dióxido de carbono es el tercer gas que se emitirá en las explotaciones ganaderas que contribuye al efecto invernadero. No obstante se considera que esta emisión es mucho menos relevante que en otros sectores ganaderos.  
Las medidas para reducir las emisiones atmosféricas son aquellas que inciden en la buena ventilación de las naves y la aireación del estiércol. Las distintas instalaciones están diseñadas para conseguir estas condiciones.  
En cuanto a los ruidos, el aislamiento de las naves amortiguará la salida de ruidos al exterior que no superarán los niveles de recepción externos exigidos en la normativa vigente.  
Referente al patrimonio cultural valenciano, realizada prospección arqueológica, no se ha encontrado ningún vestigio o yacimiento arqueológico, ni la presencia de ningún material que pudiera señalar la existencia de elementos de interés patrimonial.  
- Sobre el paisaje, dado que la explotación se encuentra en un entorno antropizado no se esperan impactos relevantes. No obstante se crearán pantallas vegetales para para ocultar los elementos metálicos y se crearán visuales hacia entornos más agradables enlazando unidades de paisaje.  
2. Informes sectoriales.  
Respecto al riesgo de inundación el 3 de marzo de 2016 el Servicio de Ordenación del Territorio emite informe en el siguiente sentido:  
(?) «Analizada la cartografía del sistema nacional de zonas inundables (MAGRAMA) se comprueba que se encuentra estudiado el riu Mare que no tiene incidencia sobre las instalaciones, pero no hasta la rambla de Estenas que circula, de NW a SE, por el S de las parcelas de la granja y desemboca en el riu Magre, aguas abajo de esta.  
Visto que la cartografía del PATRICOVA determina peligrosidad de inundación de nivel 4 y de carácter geomorfológico en las parcelas donde se ubica la granja.  
Visto que existe resolución aprobatoria de fecha 15 de junio de 2009, de un estudio de inundabilidad específico presentado para la declaración de impacto ambiental (con resolución de 16.07.2009) que determinaba la afección parcial de las parcelas con riesgo de nivel 6 que únicamente incidía sobre los muelles de carga de las naves 3 y 4.  
Visto que atendiendo a los artículos 7 y 11 de la normativa del PATRICOVA prevalece lo determinado por el estudio de inundabilidad aprobado por la resolución de 15 de junio de 2009.  
Visto que las modificaciones existentes en las instalaciones respecto de la licencia aprobada se describen dentro del apartado 2.4 del proyecto básico para ampliación de granja avícola intensiva y aunque se declara en el mismo que no se incrementará las superficies de ningún tipo, dado que las instalaciones están completamente construidas o en construcción (estercolero). Por tanto todas las superficies permanecen igual (?).  
Visto que se detectan cambios importantes respecto de las instalaciones al respecto de silos, la casa del guardia, las fosas, los depósitos, la nave estercolero y otras instalaciones menores (?).  
Visto que del plano número 6 del «proyecto básico para ampliación de granja avícola de producción intensiva» se puede deducir que estas instalaciones se encuentran fuera de la zona de afección de inundabilidad determinada en el estudio de inundabilidad aprobado (resolución de 15.06.2009).  
Se determina el cumplimiento del artículo 18 de la normativa del PATRICOVA».  
El informe concluye que la ampliación de la explotación avícola intensiva no se encuentra afectada por riesgo de inundación según las determinaciones normativas del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.  
- Informe de 3 de enero de 2006, de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano indicando que no se han detectado afecciones de índole paleontológica en el ámbito de actuación.  
- Informe de 4 de octubre de 2006, de la Dirección de Patrimonio Cultural Valenciano indicando que realizada la prospección arqueológica no se han detectado yacimientos arqueológicos ni restos culturales.  
El informe concluye: «Deberá preverse que la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinará la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta conselleria al efecto de que se determinen las medidas oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano».  
- Informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de 28 de octubre de 2010 en el que se indica «(?) en lo referente al municipio afectado no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación. No se han localizado restos de cultura materia antigua ni de yacimiento arqueológico por lo que no es necesario ninguna medida preventiva ni correctora».  
El informe concluye en el mismo sentido que el informe de 4 de octubre de 2006.  
3. Programa de vigilancia ambiental.  
Se basará en los siguientes puntos:  
- Nivel de ruido: recogida de datos. En el caso de superarse los límites se localizará el punto de origen y la causa con el fin de implantar medidas correctoras.  
- Olor ambiental: se realizarán encuestas en verano e invierno. En caso necesario una vez localizado el origen de determinará si existe algún proceso que se realice de manera incorrecta.  
- Retirada y almacenamiento del estiércol: control y registro de fechas de retirada, control de la humedad de la gallinaza.  
- Gestión del estiércol: recogida de datos cada vez que se produzca retirada de estiércol por parte del agricultor. Se controlará que no se supere el máximo de nitrógeno por hectárea.  
- Limpieza exterior: revisiones visuales de posibles vertidos o situaciones inadecuadas de almacenaje. Corrección de las actuaciones inadecuadas, instalación de nuevos contenedores de recogida.  
- Nivel del agua subterránea: mantener consumo racional del agua, registro de caudales bombeados mediante contador volumétrico, ajustar niveles de bombeo en caso de caudales excesivos.  
- Calidad del suelo: vigilancia de los puntos donde se aprecia algún punto de degradación, detección de las causas y corrección inmediata.  
- Desarrollo de la vegetación: control estacional del grado de desarrollo. En caso necesario, cambio de especies con mayor capacidad de adaptación.  
- Depuración de aguas residuales: control de los niveles de la fosa séptica, programa de mantenimiento.  
  
Consideraciones del órgano ambiental  
En general en el proyecto se han adaptado correcciones ambientales adecuadas para impedir la generación de impactos ambientales de elevada magnitud. La explotación está situada a suficiente distancia de los núcleos habitados (entre 700 y 2000 metros) por lo que en principio no debe causar una molestia significativa a la población.  
En cuanto a la gestión de gallinaza, la capacidad de almacenamiento no alcanza los tres meses establecidos en el código valenciano de buenas prácticas agrarias (CVBPA) cuando dicha gestión se realiza en parcelas de cultivo y, por otro lado, el promotor no ha aportado suficiente superficie de cultivo para emplear toda la gallinaza producida.  
Por ello, dada la envergadura de la explotación se hace patente la necesidad de contar con gestor autorizado para la gestión de la gallinaza producida.  
No obstante parte de esta gallinaza y a modo de gestión secundaria y no principal, podrá ser retirada directamente por los agricultores siempre que quede constancia documentada del destino de la gallinaza por medio de un libro-registro en el que deberá constar: polígono, parcela, tipo de cultivo, cantidades retiradas que deberán estar adaptadas a las necesidades en nitrógeno de los cultivos, e identificación de la persona que retira la gallinaza de acuerdo con lo que al efecto indique la autorización ambiental integrada.  
Las cantidades de nitrógeno a aplicar por parcela serán las indicadas en la tabla IV de la Orden 7/2010 de aprobación del CVBPA y las que se indicarán a continuación:  
- Olivo, almendro y otros frutos secos en régimen de secano: 90 kg/N/ha y año.  
- Frutales de secano: 100 kg/ha/año.  
- Vid (secano y regadío) y algarrobo: 50 kg/ha/año.  
- Cereal: 170 kg/ha/año.  
Estas cantidades podrán ser modificadas en el caso de que el se detecten desvíos en las previsiones realizadas (aumentos en los niveles de nitrato en aguas subterráneas).  
Asimismo podrá ser anulada la posibilidad de retirada secundaria de la gallinaza para la utilización en parcelas agrícolas en el caso que no se cumpla lo indicado en el condicionante 2.b y c de esta declaración de impacto ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y anexo I.1.h del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «ampliación de explotación avícola intensiva» promovido por Explotaciones Ganaderas La Jedrea, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Con anterioridad a la autorización administrativa se obtendrá:  
a) Los informes que procedan en relación al cumplimiento del artículo 201 de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje a emitir por razón de la materia (ganadería) y por razón de la ocupación de suelo no urbanizable protegido.  
b) El informe del órgano de cuenca respecto a la afección de zona de policía de cauces.  
2. a) Debido a la envergadura de la explotación, la gallinaza se gestionará, de manera principal, a través de gestor autorizado.  
b) De manera secundaria la gallinaza podrá ser utilizada por los particulares en sus explotaciones agrarias siempre que quede debidamente documentado el destino de la gallinaza y las condiciones de su empleo de acuerdo con lo expuesto en el apartado de consideraciones del órgano ambiental de esta declaración de impacto ambiental y de lo que al efecto indique la resolución por la que se concede la autorización ambiental integrada.  
c) La posibilidad de empleo de la gallinaza en parcelas agrícolas llevará consigo la ampliación de la capacidad de almacenamiento por un periodo mínimo de 3 meses.  
d) Con anterioridad a la autorización sustantiva deberá aportarse compromiso escrito con gestor autorizado.  
3. El programa de vigilancia ambiental incluirá:  
a) El control del consumo de agua: en caso de detectarse un aumento del consumo de agua por encima de los caudales otorgados por el organismo de cuenca, deberá o bien ampliarse la concesión o bien buscar suministros de agua alternativos y en cualquier caso según lo que disponga el órgano de cuenca competente.  
Hasta que este aumento de recursos se produzca deberá ajustarse la capacidad productiva el consumo legal de agua disponible.  
b) La recopilación anual de la documentación que justifique la gestión de la gallinaza de acuerdo con lo indicado en la presente resolución.  
Esta documentación deberá remitirse anualmente al Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación quién podrá solicitar la colaboración de los órganos que crea oportuno en materia de agricultura y ganadería y en materia de impacto ambiental para la verificación de la corrección de la gestión de la gallinaza en parcelas particulares.  
4. En las plantaciones de vegetación que se realizarán para disminuir los impactos sobre el paisaje, se tendrán en cuenta los elementos más visibles de la explotación tales como los silos de pienso alrededor de los cuales o en sus inmediaciones deberá plantarse vegetación de desarrollo vertical para favorecer su ocultación.  
5. Se evitarán acopios a la intemperie que puedan contaminar las aguas pluviales y las aguas subterráneas.  
6. La aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinará la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta conselleria al efecto de que se determinen las medidas oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 9 de mayo de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 15 de junio de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML