Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8257, del 20-03-2018 (2018/1778)

RESOLUCIÓ de 25 de gener de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 96/13-AIA Chiva.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8257

Data del DOGV
:   20-03-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/1778

CVE


Data del document
:   25-01-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 25 de gener de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 96/13-AIA Chiva. [2018/1778]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 96/13-AIA Chiva.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 96/2013-AIA  
Projecte: projecte bàsic de la Variant Nord a Chiva en la carretera CV-379 de Chiva a Gestalgar.  
Òrgan promotor: Diputació de València.  
Òrgan substantiu: Diputació de València.  
Localització: terme municipal de Chiva (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la creació d'una variant per a alliberar de trànsit el nucli urbà de Chiva i facilitar la connexió de la zona oest amb l'est i les millores en la CV-3850, ja que aquesta suposa la principal línia de comunicació amb el municipi veí de Cheste i serà el principal accés a la futura CV-50, nova autovia de circumval·lació de l'Àrea Metropolitana de València.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
El projecte té dues parts diferenciades, la primera, un tram de nova planta aproximadament d'1,6 km i la segona, el condicionament de la CV-3850, en uns 1,2 km.  
La primera part s'inicia amb una rotonda sobre la CV-379 i en disposa d'una altra en l'entorn del cementeri de Chiva. Aquest tram disposa de dues noves estructures, una tipus marc sobre el barranc de l'Arquillo (de longitud 218 m) i una altra tipus pont sobre el barranc de Chiva (disposarà d'una pila central de 12,5 m d'alçària).  
El segon tram comença en una rotonda sobre la CV-3850 i consisteix en la millora i l'adequació d'aquesta carretera. Preveu l'ampliació de la secció i la supressió d'un cert revolt.  
La secció tipus està formada per una calçada de 7,00 m, voreres d'emergència d'1,50 m i bermes de 0,50 metres. En el marge sud de l'eix es dissenya un separador d'1 m i carril mixt de 3 m.  
El drenatge transversal està previst per mitjà de conduccions de formigó armat.  
El termini d'execució de les obres és de 12 mesos. Respecte del condicionament de la carretera existent, està previst que no es detinga el trànsit durant l'execució de les obres, per la qual cosa es preveu realitzar l'ampliació de la calçada per trams.  
S'espera una IMD l'any 2014 de 2.590 vehicles/dia/calçada.  
Està prevista la reposició de diversos serveis d'aigua potable i reg i de la xarxa de sanejament en la traça de la variant. En el començament del condicionament de la CV-3850 s'eliminarà un pal de telefonia, es reposarà aquest tram en canalització sota la calçada i es traslladaran uns quants pals. Als voltants de la rotonda núm. 2, hi ha un pal metàl·lic de mitjana tensió, el qual no es traslladarà ja que està fora de la calçada i a suficient distància de seguretat, no obstant això, es protegirà per mitjà de tanca de doble onda contra possibles impactes de vehicles.  
El criteri d'expropiació que s'ha empleat consisteix en una franja de tres metres addicionals sobre l'ocupació de l'aresta de l'esplanació de la carretera.  
  
  
  
Tramitació administrativa  
1. Actuacions de l'avaluació d'impacte ambiental  
Amb data 19 d'octubre de 2011, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud de sotmetiment del projecte a avaluació d'impacte ambiental, acompanyada del document inicial del projecte. Amb data 24 de setembre de 2012 l'òrgan ambiental, després de consultar les administracions públiques afectades i les persones interessades, va determinar l'abast de l'estudi d'impacte ambiental (expedient 216/2011-CON).  
La Diputació de València va sotmetre el projecte bàsic, estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística de la Variant Nord de Chiva en la carretera CV-379 de Chiva a Gestalgar (València), a informació pública per mitjà de la publicació en el Butlletí Oficial de la Província núm. 74, de data 28 de març de 2013 per un termini de 30 dies hàbils.  
Amb data 16 de maig de 2013, la Diputació de València emet el certificat del tràmit d'informació pública i indica que no s'han rebut al·legacions al projecte ni a l'estudi d'impacte ambiental.  
Simultàniament, la Diputació de València ha consultat les administracions públiques afectades que havien sigut identificades per l'òrgan ambiental.  
Amb data 25 de juny de 2013, la Diputació de València remet el certificat del resultat de la informació al públic, el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística de la Variant Nord de Chiva en la carretera CV-379 de Chiva a Gestalgar (València), a fi que es formule la declaració d'impacte ambiental.  
  
Una vegada revisada la documentació detallada en l'epígraf anterior i contrastada amb els tècnics competents en matèria de contaminació acústica i avaluació de risc d'inundabilitat, es determina que no s'adequa al contingut establit en l'informe que determina l'abast de l'estudi d'impacte ambiental. Per això, amb data 23 de gener de 2014, es requereix a la Diputació de València la documentació següent:  
  
1. Resultat de les consultes a les administracions públiques afectades.  
2. La forma en què les respostes a les consultes realitzades a les administracions públiques afectades s'han tingut en compte en l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental.  
3. L'estudi acústic en què es valore el dit impacte i el contingut del qual haurà de cenyir-se al Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
4. L'informe preceptiu i vinculant de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport sobre la conformitat de l'actuació amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Amb data 20 de febrer de 2014, la Diputació de València respon al requeriment anterior i indica que està a l'espera de l'informe sobre l'estudi d'inundabilitat per part del Servei d'Ordenació del Territori i de l'informe preceptiu i vinculant de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
2. Consultes  
S'han realitzat consultes a les administracions públiques afectades següents:  
- Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, per la seua competència en paisatge i en la determinació del risc d'inundació.  
- Direcció General de Medi Natural, per la seua competència en el pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, en sòl forestal i en camins ramaders.  
- Direcció General de Cultura, per la seua competència en patrimoni cultural valencià.  
- Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació, per la seua competència en la contaminació acústica.  
A continuació es resumeixen els principals informes obtinguts com a resposta a les consultes realitzades.  
Informe de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques.  
Realitzat el 19 de setembre de 2013, que informa en matèria de paisatge el següent:  
«[?]S'observa que el contingut de l'estudi d'integració paisatgística es considera suficient per a valorar la incidència [?] S'inclou com a mesura d'integració paisatgística «Sobre el respecte i la millora dels recursos culturals afectats» la implantació de pantalles vegetals en l'entorn del cementeri, si bé no es concreten les espècies i la localització d'aquestes. [?] s'emet un informe favorable, sempre que es duguen a terme les condicions [?] fixades en l'estudi d'integració paisatgística que acompanya el projecte, i hauran d'incloure en aquest totes les mesures proposades [...]».  
Realitzat el 29 d'abril de 2014, que informa sobre el risc d'inundació el següent:  
«[...] Vist que es detecta l'afectació del risc d'inundabilitat sobre el traçat determinat per al projecte de la Variant Nord de Chiva que es pretén realitzar i que en aquest es comproven i analitzen les qüestions a continuació detallades:  
1. Interferència amb el flux de corrents del barranc de Chiva amb afectació d'inundabilitat per al període de retorn de 500 anys (cabal de 318 m³/seg), per al tram 53.20, segons el SNCZI i les dades del MAGRAMA.  
2. Interferència amb el barranc del Barranquet, que no està analitzat pel SNCZI, però sí que apareix amb risc de caràcter geomorfològic en la cartografia de la revisió del PATRICOVA, que afecta els voltants de l'encreuament del nou vial amb el llit.  
Vist que es presenta un estudi d'inundabilitat on s'especifiquen les dades tècniques dels dos passos sobre els barrancs que afecten el traçat de la Variant Nord de Chiva i que es concreten en:  
- Pont sobre el barranc de Chiva. Estructura de dos buits separats per pilastres centrals que ha de permetre el pas d'un cabal de 679 m³/seg per al període de retorn de 500 anys.  
- Pont sobre el barranc del Barranquet (denominat del Gallo en el projecte). Estructura d'un sol buit que ha de permetre el pas d'un cabal de 37,6 m³/seg per al període de retorn de 500 anys.  
Vist que l'estudi d'inundabilitat va ser informat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer [?] pel qual s'autoritzava la construcció de les obres de pas sobre els dits llits i s'especificava que no es disminuïa la secció de desaigüe dels llits afectats, així com es considerava adequat el dimensionament d'aquestes [?].  
Vist que, amb la construcció de les dites obres les possibles afectacions es reduirien al llit o als seus voltants, i no es generen increments ni interferències en el règim de fluxos dels dits barrancs, tal com es comprova de la comparació dels cabals de pas previstos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (en el SNCZI) i els calculats en el projecte de la variant, així com la comprovació del disseny i la capacitat de l'obra de pas sobre el barranc del Barranquet.  
  
[?]Atenent el que s'especifica en l'article 26 de la normativa urbanística del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), pel que fa a la proposta de traçat de la Variant Nord de Chiva i segons les solucions adoptades referides anteriorment, es determina la no afectació per risc d'inundació del projecte de construcció de la Variant Nord de Chiva en la CV-379 de Chiva a Gestalgar.  
  
Informe de la Direcció General de Medi Natural.  
Enviat el 9 d'agost de 2013, que informa el següent:  
«[...] El projecte afecta terreny forestal en el tram que creua el barranc de Chiva a l'altura del Charco Cañeta i el barranc del Barranquet [?]. La vegetació afectada és la pròpia de llits mediterranis de règim temporal. [?]. No resulten afectades forests gestionades per la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient. [?] Els treballs proposats estan inclosos dins de l'àmbit d'aplicació del Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera [?]. Resulta afectat el camí ramader Assagador Reial de Gestalgar a Godelleta, que coincideix amb l'eix longitudinal de la carretera. [?] Haurà de complir estricte el Decret 213/2009 i el Decret 15/2006, del Consell, quant a les espècies i els materials de reproducció a utilitzar en restauracions de la coberta forestal afectada pel projecte [?]. Haurà d'incloure's en el projecte el compromís d'estricte compliment durant l'execució dels treballs del que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals».  
  
  
Informe de la Direcció General de Cultura.  
Realitzat el 28 de febrer de 2014, que informa el següent:  
«[?].  
1. Respecte del patrimoni de naturalesa arquitectònica: no hi ha afectació.  
2. Respecte del patrimoni de naturalesa arqueològica: possible afecció directa als elements arqueològics següents: Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2, La Playa, La Canal i el barranc de Chiva. Serà necessari la realització de sondejos arqueològics previs en els jaciments arqueològics: Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2 i el barranc de Chiva. Seguiment arqueològic intensiu sobre els jaciments d'Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2, el barranc de Chiva, La Playa, La Canal, Dispersió 1, Dispersió 2 i El Mojón. Segons els nostres tècnics la millor opció seria la modificació del projecte per a evitar els jaciments arqueològics d'Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2 i el barranc de Chiva. En cas que no siga possible aquesta modificació s'haurà de preveure que en cas d'aparició de restes arqueològiques en la fase de sondejos o de seguiment arqueològic s'haurà de realitzar una excavació arqueològica en extensió després de la qual es determinaran les condicions del projecte. Així mateix, en cas de documentar-se jaciment arqueològic i haver de realitzar una intervenció arqueològica exhaustiva, s'haurà de preveure, com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts. L'abast del dit treball dependrà de l'extensió i la importància de les restes documentades.  
3. Respecte del patrimoni de naturalesa paleontològica: no hi ha afectació.  
4. Respecte del patrimoni de naturalesa etnològica: s'han localitzat dos elements etnològics: les ruïnes d'una antiga casa de labor (sense afectació) i un xicotet aqüeducte pertanyent a la séquia Azagador (pròxim a la traça). Serà necessari l'abalisament i el seguiment arqueològic de la zona pròxima a l'aqüeducte per a evitar qualsevol afectació a aquest element etnològic.  
Informe del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació.  
Realitzat l'1 d'abril de 2014, que informa el següent:  
«[...]Encara que en la documentació aportada no s'han analitzat tots els apartats previstos en el dit annex, basant-se en el traçat previst que passa per sòl no urbanitzable d'ús agrícola i a causa de la distància existent als sòls d'ús residencial, aquest servei considera que s'ha justificat que la nova infraestructura no afectarà acústicament les dites àrees.»  
Afectacions legals  
L'actuació està dins del pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
S'encreuen dos llits: el barranc de l'Arquillo i el barranc de Chiva.  
  
Es travessen sòls d'alta accessibilitat d'aqüífers i capacitat d'ús molt elevada.  
En l'àrea d'estudi hi ha riscos naturals d'inundació segons el pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Es pot afectar sòl forestal, segons s'arreplega en l'inventari forestal i en els treballs realitzats amb motiu del PATFOR (Pla d'Acció Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana), al voltant del barranc de Chiva.  
  
Resulta afectat el camí ramader Assagador Reial de Gestalgar a Godelleta, amb un ample legal de 20 m, classificat en 1967.  
El traçat travessa sòl no urbanitzable protegit, de protecció genèrica i agrícola.  
En un entorn de 200 metres de la traça de la carretera poden veure's afectats els jaciments arqueològics d'Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2, La Playa, La Canal i el barranc de Chiva.  
També poden veure's afectats dos elements etnològics pròxims a la traça: una antiga casa de labor i un xicotet aqüeducte pertanyent a la séquia Azagador. No hi ha béns de naturalesa arquitectònica ni paleontològica en les proximitats.  
El paisatge de la zona és principalment agrícola, rodejat per altres paisatges: nucli urbà, infraestructures i industrial. La qualitat paisatgística de l'entorn està definida pel paisatge hidrogràfic del barranc de Chiva o l'Ermita i el Castillo de Chiva, emplaçats en el turó que domina la població.  
Consideracions ambientals  
Les alternatives que conté l'estudi d'impacte ambiental són les mateixes que es van presentar en el document inicial, totes pertanyents a un únic corredor, per la qual cosa no s'han estudiat noves opcions. La seua justificació d'aportar un únic corredor està en el fet que el terme municipal s'estructura en tres parts (alt valor paisatgístic, nucli i infraestructures i nuclis urbans dispersos) i en què la millor capacitat d'acollida està en la zona central, la que inclou l'entramat d'infraestructures viàries i ferroviàries que discorren per dins del municipi (CV-50, A-3, N-III, CV-379, FFCC, etc.) així com el nucli urbà principal.  
  
Dins del dit corredor, es presenten tres trams i tres solucions.  
El primer d'aquests és comú a les solucions 1A, 1B i 2. Comprén el traçat que discorre des de la intersecció viària projectada en la CV-379 fins a la primera rotonda prevista en la variant, pròxima al cementeri. La solució 3 preveu la intersecció amb la CV-379 lleugerament més al nord que la resta d'alternatives.  
El segon tram suposa la connexió entre la rotonda i la CV-3850. Cada una d'aquestes realitza l'encreuament amb els barrancs de Chiva i l'Arquillo en un punt.  
El tercer tram és l'adequació de la CV-3850, que és el mateix per a totes les alternatives, varia únicament en el punt d'inici.  
Quant a la justificació de l'alternativa triada, s'ha realitzat una anàlisi territorial, econòmica i ecològica. L'alternativa triada és la 3.  
  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
  
Amb aquest epígraf es pretén remarcar els principals efectes generats per l'actuació, que són l'ocupació de sòl, jaciments, barrancs i sòl forestal.  
El sòl és un dels principals factors que es veuen perjudicats perquè l'execució de l'activitat en si presenta una ocupació del sòl significativa. Així mateix poden resultar afectats els sòls adjunts a la traça, compactant-se i disminuint la seua capacitat agrològica.  
Respecte de l'afectació als possibles jaciments inventariats, hi ha afectació directa, és a dir, l'entorn de 200 metres de l'eix de la infraestructura se situa directament sobre aquests, en Agua Perdida 2, La Canal, La Playa, el barranc de Chiva i Alto del Agua Perdida. Hi ha afectació també directa sobre el bé etnològic de l'aqüeducte de la séquia Azagador. En aquest sentit la viabilitat ambiental de l'obra està condicionada als resultats dels seguiments arqueològics que es produïsquen.  
S'encreuen dos llits: el barranc de l'Arquillo i el barranc de Chiva. Sobre el barranc de l'Arquillo se situa un pont els estreps del qual estan recolzats sobre el terreny, sense pila sobre el llit. Sobre el barranc de Chiva es projecta un pont amb una única pila central. S'haurà de prestar especial atenció a l'execució d'aquestes obres de pas i del tram d'infraestructura pròxima, perquè es tracta d'un barranc les riberes del qual estan vegetades i catalogades com a sòl forestal. Així mateix, el barranc de Chiva aboca les seues aigües en l'Albufera, per la qual cosa s'ha d'evitar l'afectació a l'estructura del llit i a les aigües que puguen circular per aquest, per a evitar a tota costa l'afectació última al llac. S'haurà de procurar que l'impacte en el llit i en els marges siga el mínim possible.  
2. Establiment de mesures correctores i/o protectores  
Durant l'execució de les obres, entre les mesures detallades per a controlar l'impacte d'ocupació del sòl, l'estudi d'impacte ambiental estableix la definició de zones d'exclusió, zones restringides i zones admissibles en relació a la localització de qualsevol construcció, arreplegues de materials o instal·lacions auxiliars.  
S'estimen tres zones d'exclusió: entorn del barranc de l'Arquillo, el barranc de Chiva i el cementeri. S'hauria d'afegir com a àrea d'exclusió les zones identificades en la prospecció arqueològica. Es recomana que aquestes zones siguen abalisades per a protegir-les (condició 1.1 d'aquesta resolució).  
Les zones restringides admeten activitats de caràcter temporal, i no es permeten activitats permanents. Es classifiquen com a zones restringides les àrees de sòl no urbanitzable protegit i les zones de cultiu.  
  
Les zones admissibles es defineixen com les restants.  
No obstant això, es recomana que després de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental, es detalle gràficament en l'informe previ a l'acta de replantejament quines són cada una de les zones anteriors. És el que es denomina un pla de sensibilitat del territori, segons els valors ambientals del territori (condició 1.2 d'aquesta resolució).  
Els préstecs procediran de pedreres amb autorització i de les terres excavades de la mateixa traça. El volum excedentari es destinarà a àrees degradades que hagen de ser restaurades o a abocadors actius. No obstant això, es recorda, que en aquest cas s'ha d'autoritzar la utilització de residus inerts adequats en la restauració de zones degradades, obres de condicionament o reblert, entre altres, segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana. En aquest cas s'haurà d'indicar a l'òrgan ambiental la ubicació i l'ús definitiu en els informes de caràcter ordinari que integren el PVA.  
Es procedirà a la impermeabilització de les zones de tancs de fueloil, del parc de maquinària i de les zones en què es col·loquen substàncies classificades com a perilloses.  
Es procedirà a la neteja i la restauració de les superfícies que han sigut ocupades per les instal·lacions auxiliars, material i maquinària i als camins d'accés a l'obra. La restauració consistirà en un escarificat i una aportació de terra vegetal.  
S'emprarà la terra vegetal extreta durant el moviment de terres. S'han previst les operacions d'arreplega i conservació de terra vegetal. Es recomana l'abalisament de la zona d'arreplega per a la seua millor conservació (condició 1.3 d'aquesta resolució).  
Es restauraran els talussos generats: en terraplé es procedirà a una hidrosembra i plantacions d'arbustos i en desmunt es procedirà únicament a la hidrosembra.  
Per a la restauració dels llits afectats es procedirà a perfilar el llit fluvial i a l'aportació de terra vegetal per a la realització de les plantacions. Per als marges del llit s'empraran espècies autòctones de la mateixa procedència que les existents.  
Per a la hidrosembra s'han previst espècies gramínies (Dactylis glomerata, Phleum pratense, Agropyron cristatum i Lolium rigidum); lleguminoses (Trifolium pratense i Medicago sativa) i llenyoses (Retama sphaerocarpa, Thymus mastichina, Cistus ladanifer i Lavandula stoechas spp. pedunculata). No obstant això, les espècies llenyoses indicades no són les més adequades per ser pròpies de terrenys silicícoles. Per això, es recomana que s'empren el romer (Rosmarinus officinalis) o l'albaida (Anthyllis cytisoides). Així mateix es recomanen altres gramínies més comunes i fàcils de trobar com ara l'espart (Stipa tenacissima) i fenàs de marge (Brachypodium retusum).  
Per a les plantacions s'ha disposat dels arbres següents (Populus alba, Pinus pinea, Ulmus minor, Prunus amygdalus, Quercus ilex), arbustos (Trifolium pratense, Medicago sativa, Cistus ladanifer, Cytisus scoparis, Salix salvifolia, Salix atrocinerea, Retama sphaerocarpa, Atriplex halimus, Nerium oleander, Spartium junceum, Sambucus nigra) i mates (Rosmarinus officinalis, Lavandula stoechas, Rosa canina, Rubus ulmifolius, Lonicera japonica). D'aquestes últimes, la lonicera japonica, està inclosa en l'annex II del Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana. La seua utilització està prohibida en vies de comunicació que travessen sòl no urbanitzable, per la qual cosa no podrà usar-se. Respecte de les espècies triades, es considera que no són ambientalment adequades, perquè algunes d'aquestes són pròpies de rius i d'ambients molt humits, altres són difícils de trobar i altres són pròpies d'ambients silicícoles. En aquest sentit es recomana que, o bé s'opte per espècies de cultiu tradicionals, més coincidents amb l'entorn paisatgístic de l'obra, com ara l'olivera (Olea europaea), el garrofer (Ceratonia siliqua) o l'ametler (Prunus amygdalus), o bé per espècies forestals autòctones, que requeririen menys manteniment, amb arbres com ara el pi blanc (Pinus halepensis), amb arbustos com ara el llentiscle (Pistacia lentiscus) i amb espècies de menor port com ara romer (Rosmarinus officinalis), l'espart (Stipa tenacissima) i el timó (Thymus vulgaris).  
Està previst el trasplantament d'aquells peus arboris que estiguen en bon estat. No obstant això no es detalla quines espècies i unitats se seleccionaran ni on es trasplantaran. Sí que apareix en el pressupost la partida corresponent al trasplantament de 12 unitats d'olivera.  
S'haurà de redactar novament com es restauraran els talussos, les riberes dels llits i les rotondes, i s'indicarà les espècies per les quals s'ha optat finalment i les zones que es restauraran (condició 1.4 d'aquesta resolució).  
Per a protegir els impactes sobre el patrimoni cultural (condició 1.5 d'aquesta resolució), en els jaciments d'Agua Perdida 2, el barranc de Chiva i Alto Agua Perdida es proposen dur a terme sondejos i seguiment arqueològics. En el cas que apareguen restes serà necessari una excavació arqueològica en extensió després de la qual es determinaran possibles modificacions al projecte. En aquest últim cas, com a mesura compensatòria, s'haurà de publicar els resultats obtinguts.  
  
A La Playa, La Canal, Dispersió 1, Dispersió 2 i El Mojón es proposa seguiment arqueològic. En els béns etnològics, per a evitar l'afectació a l'aqüeducte de la séquia Azagador es proposa l'abalisament i el seguiment arqueològic de la zona pròxima.  
En aquest cas s'haurà d'indicar a l'òrgan ambiental els resultats dels sondejos i seguiments arqueològics per mitjà dels informes ordinaris i extraordinaris durant l'execució de l'obra del PVA.  
Per a reduir l'afectació sobre els llits d'aigua, s'han dissenyat barreres de retenció de sediments, realitzades amb reblert de la pròpia terra vegetal. No obstant això, l'estudi inclou que únicament es col·locarà en l'entorn del barranc de l'Arquillo. Es considera necessari, donada la major envergadura del barranc de Chiva, que aquests es col·loquen també en les proximitats d'aquest llit (condició 1.6 d'aquesta resolució).  
  
Els llits hauran d'abalisar-se.  
La neteja de cubetes i culleres de la maquinària es realitzarà amb mànega, en els punts de neteja que es determinen al llarg de la traça. Aquests punts estaran en les zones admissibles del pla de sensibilitat del territori.  
Els punts on es col·loquen les instal·lacions auxiliars disposaran d'un sistema de decantació i retenció de contaminants.  
Les aigües residuals s'arreplegaran en fossa sèptica i seran arreplegades per gestor autoritzat. L'estudi d'impacte ambiental també inclou la possibilitat que s'aboque a llit, sempre que es complisquen les condicions imposades en l'autorització d'abocament, per a la qual cosa s'haurien de donar en l'obra els tractaments d'aigües adequats. Es determinarà la ubicació d'aquests punts d'arreplega d'aigües residuals (condició 1.7 d'aquesta resolució).  
Durant l'execució de les obres, en l'entorn del barranc de Chiva, per haver-hi sòl forestal s'haurà de complir estrictament el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals. Està prevista la revegetació de les riberes del llit amb espècies autòctones iguals a les actuals.  
  
Per a reduir la contaminació atmosfèrica s'han previst les mesures protectores més freqüents com són els regs periòdics, la coberta amb lones de vehicles per a transport de terres, àrides i enderocs, la reduïda velocitat de circulació de vehicles i les inspeccions tècniques de la maquinària empleada.  
A més s'ha previst la construcció de plataformes de neteja de rodes abans de la connexió a les vies asfaltades i determinades mesures en la planta d'aglomerat i formigonat (dosificació per mitjà de tremuja-cinta carenada, multicicló i filtres de mànega). Per a reduir els nivells de soroll, durant la fase d'execució de les obres s'exigiran unes característiques determinades a la maquinària i a l'horari de les obres (no s'executaran obres entre les 22 i les 8 h a menys de 250 m de sòl urbà o nuclis urbans).  
Està prevista la gestió dels residus que es generen en l'obra.  
Durant la fase d'explotació, pel que fa a l'impacte paisatgístic es proposa:  
- Manteniment dels cultius existents en les zones contigües al traçat en les condicions actuals, fins i tot en aquelles restes de parcel·la que per les seues reduïdes dimensions hagen de ser expropiades.  
- Pantalles vegetals en els marges de la variant perceptibles des del cementeri. No obstant això, s'han de concretar les espècies i la localització d'aquestes (condició 1.8 d'aquesta resolució).  
- La zona de domini públic s'amollonarà i integrarà en el seu medi natural.  
- Es revegetaran les zones afectades per actuacions prèvies, com s'ha descrit anteriorment.  
S'ha realitzat una justificació que la infraestructura no afectarà acústicament zones d'ús residencial, al trobar-se aquestes a una distància superior als 150 metres.  
La reposició del camí ramader es realitzarà a través de l'andana mixta de 3 metres d'amplària, de manera que es podran realitzar els usos compatibles i complementaris. Es tracta del carril bici amb què es pretén dotar tota l'actuació. La dita reposició ha sigut informada favorablement pels tècnics de la unitat de camins ramaders. El separador d'1 metre d'amplària entre la calçada i l'andana mixta haurà de fraccionar-se per a permetre l'encreuament a nivell de la carretera pel possible pas de bestiar o vianants. Així mateix es recomana l'execució d'un gual que permeta reduir la velocitat als vehicles i permetre el pas. Els camins ramaders hauran de ser senyalitzats, tal com s'adjunta en aquesta resolució en l'informe denominat Senyalització dels camins ramaders (condició 1.9 d'aquesta resolució).  
Per a la protecció del sistema hidrològic, s'ha previst la incorporació d'un sistema de decantació i retenció de contaminants, en coherència amb el drenatge transversal i longitudinal.  
Per a la protecció de la fauna s'ha previst l'adequació de les obres de drenatge transversal. El projecte bàsic no ha aportat la llista de les obres de drenatge, per la qual cosa es desconeix la seua ubicació i les dimensions d'aquestes, i no es pot valorar si permetran o no el pas de fauna. S'hauran d'adaptar les obres de drenatge transversal per a complir el que estableixen les Prescripcions tècniques per al disseny dels passos de fauna i tanques perimetrals, del Ministeri de Medi Ambient (condició 1.10 d'aquesta resolució).  
La valoració econòmica de les mesures apareix, d'una banda, en l'epígraf 13 de l'estudi d'impacte ambiental, que es denomina Valoració de les mesures, i, d'altra banda, en el capítol 7 del pressupost del projecte bàsic de la Variant Nord de Chiva.  
La valoració de l'EIA, encara que ben estructurada, no té el contingut adequat, perquè estan totes valorades en 0 euros.  
La valoració del pressupost preveu tres conceptes: restauració, treball arqueòleg en obra i mesures correctores. Aquest últim s'ha valorat de manera basta en 50.000 euros. Seria adequat que la valoració de les mesures es faça amb més rigor, amb una estructura semblant a la plantejada en l'EIA. Respecte de la restauració, s'observa que totes les espècies que estan en la llista en l'EIA no s'han arreplegat en el pressupost.  
  
Per tant, s'haurà de procedir a unificar ambdós valoracions i a valorar adequadament totes les mesures compensatòries, correctores i protectores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental i les derivades d'aquesta DIA (condició 3 d'aquesta resolució).  
3. Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental estableix l'existència d'un programa de vigilància i seguiment ambiental que pretén dur a terme un control durant les fases d'execució i durant tres anys de la fase d'explotació, del compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. La fase segona del dit programa s'haurà de dur a terme en la fase d'explotació, incloent-hi aquesta el període de garantia.  
Respecte del seu contingut, es considera adequat, encara que es considera que s'ha de preveure informació sobre la gestió integrada de terres i materials d'obra, sobre la gestió de residus i sobre les actuacions en els barrancs per a l'execució de les obres de pas.  
Amb el control i la vigilància de la gestió integrada de terres i materials de l'obra es pretén gestionar tots els materials de l'obra, tant d'aquells procedents de l'obra que, per les seues característiques, poden ser reutilitzats en aquesta, com els materials excedentaris, els quals podran ser reutilitzats en altres obres, portats a abocadors o empleats com a residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i reblert o amb fins de construcció, així com de tots els materials procedents de préstecs externs a l'obra. La gestió integrada de terres i materials de l'obra permetrà optimitzar els recursos de materials existents, maximitzar la seua reutilització dins de l'obra o en obres externes i minimitzar, per tant, els impactes ambientals derivats de les actuacions descrites.  
Dins de la gestió de residus s'inclouen les accions que tenen per objecte garantir la gestió correcta dels residus generats en l'obra, incloent-hi la gestió en la pròpia obra, així com el transport i la seua gestió d'acord amb la seua naturalesa i amb la normativa ambiental vigent. S'inclouen entre altres les següents accions durant l'execució de les obres: Control de la generació de residus i de l'emmagatzematge provisional en l'obra; control de la gestió correcta dels residus sòlids i líquids generats en l'obra; inspecció visual d'instal·lacions, parc de maquinària, magatzems, etc. i dels punts de recollida selectiva i emmagatzematge de residus especials, tòxics i perillosos; i la verificació de la documentació generada durant el transport i la gestió dels residus.  
  
Dins de la gestió de les actuacions en els barrancs per a l'execució de les obres de pas es pretén minimitzar les afectacions al terreny i adaptar l'execució d'aquestes obres al medi en què s'ubica. Es concretaran també les obres de restauració.  
Durant els tres anys que es controlen els impactes en la fase d'explotació de la carretera s'incorporarà un epígraf relatiu a la Vigilància de la reposició de camins ramaders i camins històrics, que inclourà un reportatge fotogràfic de la senyalització que ha d'acompanyar la reposició de les camins ramaders.  
Estableix la participació d'agents de la gestió ambiental, en particular, fixa que la direcció del dit programa serà realitzada pel director ambiental de l'obra i que es crearà un equip de tècnics especialistes, que disposarà d'un especialista en vegetació i fauna, un especialista en analítica i un especialista en arqueologia. Indica que és desitjable que aquest equip estiga a peu d'obra des de l'inici de l'obra i que des de la firma de l'acta de recepció es realitzaran quatre visites anuals (coincidint amb els canvis estacionals i amb l'execució de les tasques de conservació i manteniment projectades) i transcorregut el primer any, aquestes visites seran com a mínim, durant dos anys, amb dues visites anuals.  
Respecte del mode de funcionament, s'indica que el director ambiental de l'obra remetrà informes ambientals al director d'obra. S'entén que més que per informes ha d'haver-hi una coordinació entre ambdós DO.  
Respecte de la gestió d'informació a l'òrgan ambiental, s'indica que es remetran informes sobre aquells aspectes que hagen sigut objecte de control o seguiment durant el termini corresponent i s'aportarà un breu resum de les operacions desenvolupades, els models de fitxes omplides i com s'ha complit la DIA. Durant la fase d'execució de les obres aquests informes es remetran junt amb l'acta de replantejament, amb caràcter ordinari amb periodicitat mensual, trimestral o semestral, amb caràcter extraordinari quan hi haja alguna afectació no prevista, informes específics (exigits de forma expressa en la DIA) i junt amb l'acta de recepció. Respecte dels informes ordinaris es considera prou amb què la seua periodicitat siga semestral. Durant la fase d'explotació, s'ha previst remetre informes de caràcter ordinari amb periodicitat semestral o anual, de caràcter extraordinari quan hi haja alguna afectació no prevista, informes específics (exigits de forma expressa en la DIA) i informe final del programa de vigilància i seguiment. No obstant això, es considera prou amb què únicament durant la fase d'explotació es notifique l'inici d'aquesta fase, s'envie un únic informe de caràcter ordinari durant el primer any i un altre informe de caràcter ordinari després de dos anys de la finalització del període anterior.  
L'informe que s'emeta en el moment de l'acta de replantejament haurà d'incorporar una anàlisi de la modificació realitzada en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental per a adaptar-se al que estableix aquesta DIA i una anàlisi de la nova documentació ambiental generada.  
Els informes que s'emeten durant la fase d'execució de les obres en el marc del programa de vigilància ambiental prestaran especial atenció a l'opció d'utilitzar els residus inerts adequats en la restauració de zones degradades, obres de condicionament o reblert, entre altres, segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, i els resultats dels sondejos i seguiments arqueològics. Si no aparegueren restes arqueològiques, el seu seguiment s'informarà en els informes ordinaris ben sovint semestral. En cas d'aparéixer restes arqueològiques es comunicarà immediatament a la Direcció General de Cultura i s'informarà l'òrgan ambiental per mitjà d'un informe extraordinari. Es realitzarà llavors una excavació arqueològica en extensió després de la qual es determinaran les condicions del projecte i la publicació dels resultats obtinguts.  
S'haurà d'incloure en el pressupost una altra partida relativa al programa de vigilància ambiental.  
L'òrgan ambiental podrà realitzar activitats dirigides al seguiment de l'execució de les obres i l'explotació del projecte, en el marc de la vigilància i seguiment ambiental, per a verificar l'eficàcia de les mesures establides, la magnitud dels impactes i qualsevol imprevist o canvi en el projecte que sorgisca durant l'execució i l'explotació de la via. Els resultats de la dita activitat de seguiment podran plasmar-se en un informe pertinent realitzat a aquest efecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.a del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 16 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte bàsic de la Variant Nord a Chiva en la carretera cv-379 de Chiva a Gestalgar, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions establides a continuació.  
  
Segon  
El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores s'haurà de preveure amb les següents mesures, detallades en el cos d'aquesta DIA, que hauran d'executar-se en la fase corresponent de la carretera (execució, garantia o funcionament):  
1.1. Abalisament de les zones d'exclusió, a les quals s'afegiran les zones identificades en la prospecció arqueològica.  
1.2. Creació d'un pla de sensibilitat del territori, segons els seus valors ambientals, que permeta diferenciar les zones d'exclusió, zones restringides i zones admissibles.  
1.3. Abalisament de les zones d'arreplega de la terra vegetal.  
1.4. Restauració dels talussos, les riberes dels llits i les rotondes, i s'indicaran les espècies per les quals s'ha optat finalment i les zones que es restauraran.  
1.5. En els jaciments d'Agua Perdida 2, el barranc de Chiva i Alto Agua Perdida es duran a terme sondejos i seguiment arqueològics. En el cas que apareguen restes serà necessari una excavació arqueològica en extensió després de la qual es determinaran possibles modificacions al projecte. En aquest últim cas, com a mesura compensatòria, s'haurà de publicar els resultats obtinguts. En La Playa, La Canal, Dispersió 1, Dispersió 2 i El Mojón es proposa seguiment arqueològic. En els béns etnològics, per a evitar l'afectació a l'aqüeducte de la séquia Azagador es proposa l'abalisament i el seguiment arqueològic de la zona pròxima.  
  
1.6. Barreres de retenció de sediments en les proximitats del barranc de Chiva.  
1.7. Ubicació dels punts d'arreplega de les aigües residuals.  
1.8. Concretar les espècies i la ubicació de les pantalles vegetals a emprar en les proximitats al cementeri.  
1.9. Reposició i senyalització del camí ramader.  
1.10. Adaptació de les obres de drenatge transversal per a complir el que estableixen les Prescripcions tècniques per al disseny dels passos de fauna i tanques perimetrals, del Ministeri de Medi Ambient.  
2. El PVA afegirà les observacions següents:  
2.1. Els factors controlats durant l'execució de les obres s'ampliaran amb documentació relativa a la gestió integrada de terres i materials d'obra, a la gestió de residus i a les actuacions en els barrancs per a l'execució de les obres de pas.  
2.2. Durant la vigilància i el seguiment ambiental existirà coordinació entre la direcció d'obra i la direcció ambiental d'obra.  
2.3. La gestió d'informació a l'òrgan ambiental inclourà:  
2.3.1. La remissió dels informes ordinaris durant la fase d'execució de les obres amb una freqüència semestral.  
2.3.2. La notificació de l'inici de la fase d'explotació de la infraestructura.  
2.3.3. La remissió d'un únic informe de caràcter ordinari durant el primer any de l'explotació de la infraestructura i un altre informe de caràcter ordinari després de dos anys de la finalització del període anterior.  
3. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta DIA, així com el seu PVA.  
4. Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després de l'emissió d'aquesta DIA (ja siga prèvia a l'inici de les obres, ja siga durant la seua execució o durant la seua explotació) i puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afectacions ambientals, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental, que determinarà si és procedent l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si és el cas, de mesures correctores i/o protectores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de maig de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 25 de gener de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8257, del 20-03-2018 (2018/1778)

RESOLUCIÓN de 25 de enero de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 96/13-AIA Chiva.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8257

Fecha DOGV
:   20-03-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/1778

CVE


Fecha del documento
:   25-01-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 25 de enero de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 96/13-AIA Chiva. [2018/1778]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 96/13-AIA Chiva.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 96/2013-AIA  
Proyecto: proyecto básico de la variante norte en Chiva en la carretera CV-379 de Chiva a Gestalgar.  
Órgano: Promotor: Diputación de Valencia.  
Órgano sustantivo: Diputación de Valencia.  
Localización: Término municipal de Chiva (Valencia).  
  
Descripción del proyecto.  
1. Objeto del proyecto.  
El objeto del proyecto es la creación de una variante para liberar de tráfico al núcleo urbano de Chiva y facilitar la conexión de la zona oeste con la este y las mejoras en la CV-3850, puesto que esta supone la principal línea de comunicación con el municipio vecino de Cheste y será el principal acceso a la futura CV-50, nueva autovía de circunvalación del área metropolitana de València.  
2. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
El proyecto cuenta con dos partes diferenciadas, la primera, un tramo de nueva planta aproximadamente de 1,6 km y la segunda, el acondicionamiento de la CV-3850, en unos 1,2 km.  
La primera parte se inicia con una glorieta sobre la CV-379 y dispone de otra en el entorno del cementerio de Chiva. Este tramo cuenta con dos nuevas estructuras, una tipo marco sobre el barranco del Arquillo (de longitud 218 m.) y otra tipo puente sobre el barranco de Chiva (dispondrá de una pila central de 12,5 m. de altura).  
El segundo tramo comienza en una glorieta sobre la CV-3850 y consiste en la mejora y adecuación de esta carretera. Contempla la ampliación de la sección y la supresión de cierta curvas.  
La sección tipo está formada por una calzada de 7,00 m, arcenes de 1,50 m y bermas de 0,50 metros. En el margen sur del eje se diseña un separador de 1 m y carril mixto de 3 m.  
El drenaje transversal está previsto mediante conducciones de hormigón armado.  
El plazo de ejecución de las obras es de 12 meses. Respecto del acondicionamiento de la carretera existente, está previsto que no se detenga el tráfico durante la ejecución de las obras, por lo que se prevé realizar la ampliación de la calzada por tramos.  
Se espera una IMD en el año 2014 de 2590 vehículos/día/calzada.  
Está prevista la reposición de varios servicios de agua potable y riego y de la red de saneamiento en la traza de la variante. En el comienzo del acondicionamiento de la CV-3850 se eliminará un poste de telefonía, se repondrá ese tramo en canalización bajo calzada y se trasladarán varios postes. En las inmediaciones de la rotonda núm. 2, existe un poste metálico de media tensión, el cual no se trasladará ya que está fuera de la calzada y a suficiente distancia de seguridad, no obstante se protegerá mediante bionda contra posibles impactos de vehículos.  
El criterio de expropiación que se ha empleado consiste en una franja de tres metros adicionales sobre la ocupación de la arista de la explanación de la carretera.  
  
  
  
Tramitación administrativa:  
1. Actuaciones de la evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 19 de octubre de 2011, se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitud de sometimiento del proyecto a evaluación de impacto ambiental, acompañada del documento inicial del proyecto. En fecha 24 de septiembre de 2012 el órgano ambiental, tras consultar a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas, determinó el alcance del estudio de impacto ambiental (expediente 216/2011-CON).  
La Diputación de Valencia sometió el proyecto básico, estudio de impacto ambiental y estudio de integración paisajística de la «Variante Norte de Chiva en la carretera CV-379 de Chiva a Gestalgar (Valencia)» a información pública mediante la publicación en el Boletín Oficial de la Provincia núm. 74, de fecha 28 de marzo de 2013 por un plazo de 30 días hábiles.  
En fecha 16 de mayo de 2013, la Diputación de Valencia emite certificado del trámite de información pública indicando que no se han recibido alegaciones al proyecto ni al estudio de impacto ambiental.  
Simultáneamente, la Diputación de Valencia ha consultado a las administraciones públicas afectadas que habían sido identificadas por el órgano ambiental.  
En fecha 25 de junio de 2013 la Diputación de Valencia remite el certificado del resultado de la información al público, el proyecto básico, el estudio de impacto ambiental y el estudio de integración paisajística de la «Variante Norte de Chiva en la carretera CV-379 de Chiva a Gestalgar (Valencia)», al objeto de que se formula la declaración de impacto ambiental.  
Una vez revisada la documentación detallada en el epígrafe anterior y contrastada con los técnicos competentes en materia de contaminación acústica y evaluación de riesgo de inundabilidad, se determina que no se adecua al contenido establecido en el informe que determina el alcance del estudio de impacto ambiental. Por ello, en fecha 23 de enero de 2014, se requiere a la Diputación de Valencia la siguiente documentación:  
1. Resultado de las consultas a las administraciones públicas afectadas.  
2. La forma en que las respuestas a las consultas realizadas a las administraciones públicas afectadas se han tenido en cuenta en la elaboración del estudio de impacto ambiental.  
3. El estudio acústico en el que se valore dicho impacto y cuyo contenido deberá ceñirse al Decreto 104/2006, de 14 de julio, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica.  
4. El informe preceptivo y vinculante de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte sobre la conformidad de la actuación con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.  
En fecha 20 de febrero de 2014 la Diputación de Valencia responde al requerimiento anterior indicando que se encuentra a la espera del informe sobre el estudio de inundabilidad por parte del Servicio de Ordenación del Territorio y del informe preceptivo y vinculante de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
2. Consultas.  
Se han realizado consultas a las siguientes administraciones públicas afectadas:  
- Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas, por su competencia en paisaje y en la determinación del riesgo de inundación.  
- Dirección General de Medio Natural, por su competencia en el plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de la Albufera, en suelo forestal y en vías pecuarias.  
- Dirección General de Cultura, por su competencia en patrimonio cultural valenciano.  
- Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación, por su competencia en la contaminación acústica.  
A continuación se resumen los principales informes obtenidos como respuesta a las consultas realizadas.  
Informe de la Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas.  
Realizado el 19 de septiembre de 2013, que informa lo siguiente en materia de paisaje:  
«[?] Se observa que el contenido del estudio de integración paisajística se considera suficiente para valorar la incidencia [?] Se incluye como medida de integración paisajística «Sobre el respeto y la mejora de los recursos culturales afectados» la implantación de pantallas vegetales en el entorno del cementerio, si bien no se concretan las especies y la localización de las mismas. [?] se emite informe favorable, siempre y cuando se lleven a cabo las condiciones [?] fijadas en el estudio de integración paisajística que acompaña al proyecto, debiendo incluir en el mismo todas las medidas propuestas [...]».  
Realizado el 29 de abril de 2014, que informa lo siguiente sobre el riesgo de inundación:  
«[...] Visto que se detecta la afección del riesgo de inundabilidad sobre el trazado determinado para el proyecto de la «Variante N de Chiva» que se pretende realizar y que en el mismo se comprueban y analizan las cuestiones seguidamente detalladas:  
1. Interferencia con el flujo de corrientes del barranco de Chiva con afección de inundabilidad para el período de retorno de 500 años (caudal de 318 m³/seg), para el tramo 53.20, según el SNCZI y los datos del MAGRAMA.  
2. Interferencia con el barranco del Barranquet, que no se encuentra analizado por el SNCZI, pero sí aparece con riesgo de carácter geomorfológico en la cartografía de la revisión del PATRICOVA, que afecta a las inmediaciones del cruce del nuevo vial con el cauce.  
Visto que se presenta un estudio de inundabilidad donde se especifican los datos técnicos de los dos pasos sobre los barrancos que afectan al trazado de la variante N de Chiva y que se concretan en:  
- Puente sobre el barranco de Chiva. Estructura de dos vanos separados por pilastras centrales que debe permitir el paso de un caudal de 679 m³/seg para el período de retorno de 500 años.  
- Puente sobre el barranco del Barranquet (denominado del Gallo en el proyecto). Estructura de un solo vano que debe permitir el paso de un caudal de 37,6 m³/seg para el período de retorno de 500 años.  
Visto que el estudio de inundabilidad fue informado por la Confederación Hidrográfica del Júcar [?] por el que se autorizaba a la construcción de las obras de paso sobre dichos cauces y se especificaba que no se disminuía la sección de desagüe de los cauces afectados, así como se consideraba adecuado el dimensionamiento de las mismas [?].  
Visto que, con la construcción de dichas obras las posibles afecciones se reducirían al propio cauce o a sus inmediaciones, no generándose incrementos ni interferencias en el régimen de flujos de dichos barrancos, tal y como se comprueba de la comparación de los caudales de paso previstos por la Confederación Hidrográfica del Júcar (en el SNCZI) y los calculados en el proyecto de la variante, así como la comprobación del diseño y capacidad de la obra de paso sobre el barranco del Barranquet.  
[?] Atendiendo lo que se especifica en el artículo 26 de la Normativa Urbanística del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), en lo que se refiere a la propuesta de trazado de la variante N de Chiva y según las soluciones adoptadas referidas anteriormente, se determina la no afección por riesgo de inundación del proyecto de construcción de la variante N de Chiva en la CV-379 de Chiva a Gestalgar».  
Informe de la Dirección General de Medio Natural.  
Enviado el 9 de agosto de 2013, que informa lo siguiente:  
«[...] El proyecto afecta a terreno forestal en el tramo que cruza el barranco de Chiva a la altura del charco Cañeta y el barranco del Barranquet [?]. La vegetación afectada es la propia de cauces mediterráneos de régimen temporal. [?]. No resultan afectados montes gestionados por la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente. [?] Los trabajos propuestos se encuentran incluidos dentro del ámbito de aplicación del Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el PORN de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera [?]. Resulta afectada la vía pecuaria «Vereda Real de Gestalgar a Godelleta», que coincide con el eje longitudinal de la carretera. [?] Deberá darse cumplimiento estricto al Decreto 213/2009 y al Decreto 15/2006, del Consell, en cuanto a las especies y materiales de reproducción a utilizar en restauraciones de la cubierta forestal afectada por el proyecto [?]. Deberá incluirse en el proyecto el compromiso de estricto cumplimiento durante la ejecución de los trabajos de lo dispuesto por el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales».  
Informe de la Dirección General de Cultura.  
Realizado el 28 de febrero de 2014, que informa lo siguiente:  
«[?].  
1. Respecto del patrimonio de naturaleza arquitectónica: no existe afección.  
2. Respecto del patrimonio de naturaleza arqueológica: Posible afección directa a los siguientes elementos arqueológicos: Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2, la Playa, La Canal y Barranco de Chiva. Será necesario la realización de sondeos arqueológicos previos en los yacimientos arqueológicos de: Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2 y Barranco de Chiva. Seguimiento arqueológico intensivo sobre los yacimientos de Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2, Barranco de Chiva, La Playa, La Canal, Dispersión 1, Dispersión 2 y El Mojón. Según nuestros técnicos la mejor opción sería la modificación del proyecto para evitar los yacimientos arqueológicos de Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2 y Barranco de Chiva. En caso de no ser posible esta modificación se deberá prever que en caso de aparición de restos arqueológicos en la fase de sondeos o de seguimiento arqueológico se deberá realizar una excavación arqueológica en extensión tras la cual se determinarán las condiciones del proyecto. Asimismo, en caso de documentarse yacimiento arqueológico y tener que realizar una intervención arqueológica exhaustiva, se deberá prever, como medida compensatoria la obligación inexcusable de publicar los resultados obtenidos. El alcance de dicho trabajo dependerá de la extensión e importancia de los restos documentados.  
3. Respecto del patrimonio de naturaleza paleontológica: No existe afección.  
4. Respecto del patrimonio de naturaleza etnológica: Se han localizado dos elementos etnológicos: las ruinas de una antigua casa de labor (sin afección) y un pequeño acueducto perteneciente a la acequia Azagador (próximo a la traza). Será necesario el balizamiento y el seguimiento arqueológico de la zona cercana al acueducto para evitar cualquier afección a este elemento etnológico.  
Informe del Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación.  
Realizado el 1 de abril de 2014, que informa lo siguiente:  
«[...]Aunque en la documentación aportada no se han analizado todos los apartados previstos en dicho anexo, en base al trazado previsto que pasa por suelo no urbanizable de uso agrícola y debido a la distancia existente a los suelos de uso residencial, este servicio considera que se ha justificado que la nueva infraestructura no afectará acústicamente a dichas áreas.»  
Afecciones legales.  
La actuación se encuentra dentro del plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de la Albufera.  
Se cruzan dos cauces: el barranco del Arquillo y el barranco de Chiva.  
Se atraviesan suelos de alta accesibilidad de acuíferos y capacidad de uso muy elevada.  
En el área de estudio existen riesgos naturales de inundación según el plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).  
Se puede afectar a suelo forestal, según se recoge en el inventario forestal y en los trabajos realizados con motivo del PATFOR (Plan de Acción Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana), alrededor del barranco de Chiva.  
Resulta afectada la vía pecuaria «Vereda Real de Gestalgar a Godelleta», con un ancho legal de 20 m, clasificada en 1967.  
El trazado atraviesa suelo no urbanizable protegido, de protección genérica y agrícola.  
En un entorno de 200 metros de la traza de la carretera pueden verse afectados los yacimientos arqueológicos de Alto del Agua Perdida, Alto del Agua Perdida 2, la Playa, La Canal y Barranco de Chiva.  
También pueden verse afectados dos elementos etnológicos próximos a la traza: una antigua casa de labor y un pequeño acueducto perteneciente a la acequia Azagador. No hay bienes de naturaleza arquitectónica ni paleontológica en las proximidades.  
El paisaje de la zona es principalmente agrícola, rodeado por otros paisajes: casco urbano, infraestructuras e industrial. La calidad paisajística del entorno vienen definida por el paisaje hidrográfico del barranco de Chiva o la ermita y el castillo de Chiva, emplazados en el cerro que domina la población.  
Consideraciones ambientales  
Las alternativas que contiene el estudio de impacto ambiental son las mismas que se presentaron en el documento inicial, todas ellas pertenecientes a un único corredor, por lo que no se han estudiado nuevas opciones. Su justificación de aportar un único corredor se encuentra en que el término municipal se estructura en tres partes (alto valor paisajístico, núcleo e infraestructuras y núcleos urbanos dispersos) y en que la mejora capacidad de acogida está en la zona central, la que incluye el entramado de infraestructuras viarias y ferroviarias que discurren por dentro del municipio (CV-50, A-3, N-III, CV-379, FFCC, etc) así como el núcleo urbano principal.  
Dentro de dicho corredor, se presentan tres tramos y tres soluciones.  
El primero de ellos es común a los soluciones 1A, 1B y 2. Comprende el trazado que discurre desde la intersección viaria proyectada en la CV-379 hasta la primera rotonda prevista en la variante, próxima al cementerio. La solución 3 prevé la intersección con la CV-379 ligeramente más al norte que el resto de alternativas.  
El segundo tramo supone la conexión entre la rotonda y la CV-3850. Cada una de ellas realiza el cruce con los barrancos de Chiva y el Arquillo en un punto.  
El tercer tramo es la adecuación de la CV-3850, que es el mismo para todas las alternativas, variando únicamente en el punto de inicio.  
En cuanto a la justificación de la alternativa elegida, se ha realizado un análisis territorial, económico y ecológico. La alternativa elegida es la 3.  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los principales efectos generados por la actuación, que son la ocupación de suelo, yacimientos, barrancos y suelo forestal.  
El suelo es uno de los principales factores que se ven perjudicados pues la ejecución de la actividad en sí presenta una ocupación del suelo significativa. Asimismo pueden resultar afectados los suelos adjuntos a la traza, compactándose y disminuyendo su capacidad agrológica.  
Respecto de la afección a los posibles yacimientos inventariados, existe afección directa, esto es, el entorno de 200 metros del eje de la infraestructura se sitúa directamente sobre ellos, en Agua Perdida 2, La Canal, La Playa, barranco de Chiva y Alto Agua Perdida. Existe afección también directa sobre el bien etnológico del acueducto de la acequia Azagador. En este sentido la viabilidad ambiental de la obra queda condicionada a los resultados de los seguimientos arqueológicos que se produzcan.  
Se cruzan dos cauces: el barranco del Arquillo y el barranco de Chiva. Sobre el barranco del Arquillo se sitúa un puente cuyos estribos están apoyados sobre el terreno, sin pila sobre el cauce. Sobre el barranco de Chiva se proyecta un puente con una única pila central. Se deberá prestar especial atención a la ejecución de estas obras de paso y del tramo de infraestructura próxima, pues se trata de un barranco cuyas riberas están vegetadas y catalogadas como suelo forestal. Asimismo, el barranco de Chiva vierte sus aguas en la Albufera, por lo que se debe evitar la afección a la estructura del cauce y a las aguas que puedan circular por él, para evitar a toda costa la afección última al lago. Se deberá procurar que el impacto en el cauce y en sus márgenes sea el mínimo posible.  
2. Establecimiento de medidas correctoras y/o protectoras.  
Durante la ejecución de las obras, entre las medidas detalladas para controlar el impacto de ocupación del suelo, el estudio de impacto ambiental establece la definición de zonas de exclusión, zonas restringidas y zonas admisibles en relación a la localización de cualquier construcción, acopios de materiales o instalaciones auxiliares.  
Se estiman tres zonas de exclusión: entorno del barranco del Arquillo, barranco de Chiva y cementerio. Se debería añadir como área de exclusión las zonas identificadas en la prospección arqueológica. Se recomienda que estas zonas sean balizadas para protegerlas. (condicionante 1.1 de esta resolución).  
Las zonas restringidas admiten actividades de carácter temporal, no permitiéndose actividades permanentes. Se clasifican como zonas restringidas las áreas de suelo no urbanizable protegido y las zonas de cultivo.  
Las zonas admisibles se definen como las restantes.  
No obstante, se recomienda que tras la emisión de la presente declaración de impacto ambiental, se detalle gráficamente en el informe previo al acta de replanteo cuáles son cada una de las zonas anteriores. Es lo que se denomina un plano de sensibilidad del territorio, según los valores ambientales del territorio (condicionante 1.2 de esta resolución).  
Los préstamos procederán de canteras con autorización y de las tierras excavadas de la propia traza. El volumen excedentario se destinará a áreas degradadas que deban ser restauradas o a vertederos activos. No obstante, se recuerda, que en este caso se debe autorizar la utilización de residuos inertes adecuados en la restauración de zonas degradadas, obras de acondicionamiento o relleno, entre otras, según el Decreto 200/2004, de 1 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana. En este caso se deberá indicar al órgano ambiental la ubicación y el uso definitivo en los informes de carácter ordinario que integren el PVA.  
Se procederá a la impermeabilización de las zonas de tanques de fuel-oil, del parque de maquinaria y de las zonas en las que se coloquen sustancias clasificadas como peligrosas.  
Se procederá a la limpieza y restauración de las superficies que han sido ocupadas por las instalaciones auxiliares, material y maquinaria y a los caminos de acceso a la obra. La restauración consistirá en un escarificado y un aporte de tierra vegetal.  
Se empleará la tierra vegetal extraída durante el movimiento de tierras. Se han previsto las operaciones de acopio y conservación de tierra vegetal. Se recomienda el balizamiento de la zona de acopio para su mejor conservación (condicionante 1.3 de esta resolución).  
Se restaurarán los taludes generados: en terraplén se procederá a una hidrosiembra y plantaciones de arbustos y en desmonte se procederá únicamente a la hidrosiembra.  
Para la restauración de los cauces afectados se procederá a perfilar el lecho fluvial y al aporte de tierra vegetal para la realización de las plantaciones. Para las márgenes del cauce se emplearán especies autóctonas de la misma procedencia que las existentes.  
Para la hidrosiembra se han previsto especies gramíneas (dactylis glomerata, phleum pratense, agropyron cristatum y lolium rigidum); leguminosas (trifoliuem pratense y medicago sativa) y leñosas (retama sphaerocarpa, thymus mastichina, cistus ladanifer y lavandula stoechas spp. Pedunculata). Sin embargo, las especies leñosas indicadas no son las más adecuadas por ser propias de terrenos silicícolas. Por eso, se recomienda que se empleen el romero (Rosmarinus officinalis) o albaida (Anthyllis cytisoides). Asimismo se recomiendan otras gramíneas más comunes y fáciles de encontrar como esparto (Stipa tenacissima) y lastón (Brachypodium retusum).  
Para las plantaciones se ha contando con los siguientes árboles (populus alba, pinus pinea, ulmus minor, prunus amygdalus, quercus ilex), arbustos (trifolium pratense, medicago sativa, cistus ladanifer, cytisus scoparis, salix salviifolia, salix atrocinerea, retama sphaerocarpa, atriplex halimus, nerium oleander, spartium junceum, sambucus nigra) y matas (rosmarinus officinalis, lavandula stoechas, rosa canina, rubus ulmifolius, lonicera japonica). De estas últimas, la lonicera japonica, está incluida en el anexo II del Decreto 213/2009, de 20 de noviembre, del Consell, por el que se aprueban medidas para el control de especies exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana. Su utilización está prohibida en vías de comunicación que atraviesen suelo no urbanizable, por lo que no podrá usarse. Respecto de las especies elegidas, se considera que no son ambientalmente adecuadas, pues algunas de ellas son propias de ríos y de ambientes muy húmedos, otras son difíciles de encontrar y otras son propias de ambientes silicícolas. En este sentido se recomienda que, o bien se opte por especies de cultivo tradicionales, más acordes con el entorno paisajístico de la obra, como olivo (Olea europaea), algarrobo (Ceratonia siliqua) o almendro (Prunus amygdalus), o bien por especies forestales autóctonas, que requerirían menos mantenimiento, con árboles como pino carrasco (Pinus halepensis), con arbustos como lentisco (Pistacia lentiscus) y con especies de menor porte como romero (Rosmarinus officinalis), esparto (Stipa tenacissima) y tomillo (Thymus vulgaris).  
Está previsto el trasplante de aquellos pies arbóreos que estén en buen estado. Sin embargo no se detalla qué especies y unidades se seleccionarán ni dónde se trasplantarán. Sí aparece en el presupuesto la partida correspondiente al transplante de 12 unidades de olivo.  
Se deberá redactar nuevamente cómo se va a restaurar los taludes, las riberas de los cauces y las glorietas, indicando las especies por las que se ha optado finalmente y las zonas que se restaurarán (condicionante 1.4 de esta resolución).  
Para proteger los impactos sobre el patrimonio cultural (condicionante 1.5 de esta resolución), en los yacimientos de Agua Perdida 2, Barranco de Chiva y Alto Agua Perdida se proponen llevar a cabo sondeos y seguimiento arqueológicos. En caso de que aparezcan restos será necesario una excavación arqueológica en extensión tras la cual se determinarán posibles modificaciones al proyecto. En este último caso, se deberá, como medida compensatoria, publicar los resultados obtenidos.  
En La Playa, La Canal, Dispersión 1, Dispersión 2 y El Mojón se propone seguimiento arqueológico. En los bienes etnológicos, para evitar la afección al acueducto de la acequia Azagador se propone el balizamiento y el seguimiento arqueológico de la zona cercana.  
En este caso se deberá indicar al órgano ambiental los resultados de los sondeos y seguimientos arqueológicos mediante los informes ordinarios y extraordinarios durante la ejecución de la obra del PVA.  
Para reducir la afección sobre los cauces de agua, se han diseñado barreras de retención de sedimentos, realizadas con relleno de la propia tierra vegetal. No obstante, el estudio incluye que únicamente se colocará en el entorno del barranco del Arquillo. Se considera necesario, dada la mayor envergadura del barranco de Chiva, que estas se coloquen también en las proximidades de este cauce (condicionante 1.6 de esta resolución).  
Los cauces deberán balizarse.  
La limpieza de cubetas y cucharas de la maquinaria se realizará con manguera, en los puntos de limpieza que se determinen a lo largo de la traza. Estos puntos estarán en las zonas admisibles del plano de sensibilidad del territorio.  
Los puntos donde se coloquen las instalaciones auxiliares contarán con un sistema de decantación y retención de contaminantes.  
Las aguas residuales se recogerán en fosa séptica y serán recogidas por gestor autorizado. El estudio de impacto ambiental también incluye la posibilidad de que se vierta a cauce, siempre que se cumplan las condiciones impuestas en la autorización de vertido, para lo que se deberían dar en la propia obra los tratamientos de aguas adecuados. Se determinará la ubicación de estos puntos de recogida de aguas residuales (condicionante 1.7 de esta resolución).  
Durante la ejecución de las obras, en el entorno del barranco de Chiva, por existir suelo forestal se deberá cumplir estrictamente el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales. Está previsto la revegetación de las riberas del cauce con especies autóctonas iguales a las actuales.  
Para reducir la contaminación atmosférica se han previsto las medidas protectoras más frecuentes como son los riegos periódicos, la cubierta con lonas de vehículos para transporte de tierras, áridos y escombros, la reducida velocidad de circulación de vehículos y las inspecciones técnicas de la maquinaria empleada.  
Además se ha previsto la construcción de plataformas de limpieza de ruedas antes de la conexión a las vías asfaltadas y determinadas medidas en la planta de aglomerado y hormigonado (dosificación mediante tolva-cinta carenada, multiciclón y filtros de manga). Para reducir los niveles de ruido, durante la fase de ejecución de las obras se exigirán unas características determinadas a la maquinaria y al horario de las obras (no se ejecutarán obras entre las 22 y las 8 h a menos de 250 m de suelo urbano o núcleos urbanos).  
Está prevista la gestión de los residuos que se generen en la obra.  
Durante la fase de explotación, en lo que se refiere al impacto paisajístico se propone:  
- Mantenimiento de los cultivos existentes en las zonas colindantes al trazado en las condiciones actuales, incluso en aquellos restos de parcela que por sus reducidas dimensiones deban ser expropiadas.  
- Pantallas vegetales en los márgenes de la variante perceptibles desde el cementerio. No obstante, se deben concretar las especies y la localización de las mismas. (condicionante 1.8 de esta resolución).  
- La zona de dominio público se amojonará e integrará en su medio natural.  
- Se revegetarán las zonas afectadas por actuaciones previas, como se ha descrito anteriormente.  
Se ha realizado una justificación de que la infraestructura no afectará acústicamente a zonas de uso residencial, al encontrarse estas a una distancia superior a los 150 metros.  
La reposición de la vía pecuaria se realizará a través del andén mixto de 3 metros de ancho, de modo que se podrán realizar los usos compatibles y complementarios. Se trata del carril bici con el que se pretende dotar a toda la actuación. Dicha reposición ha sido informada favorablemente por los técnicos de la unidad de vías pecuarias. El separador de 1 metro de ancho entre la calzada y el andén mixto deberá fraccionarse para permitir el cruce a nivel de la carretera por el posible paso de ganado o peatones. Asimismo se recomienda la ejecución de un badén que permita reducir la velocidad a los vehículos y permitir el paso. Las vías pecuarias deberán ser señalizadas, tal y como se adjunta a la presente resolución en el informe denominado «Señalización de las vías pecuarias» (condicionante 1.9 de esta resolución).  
Para la protección del sistema hidrológico, se ha previsto la incorporación de un sistema de decantación y retención de contaminantes, en coherencia con el drenaje transversal y longitudinal.  
Para la protección de la fauna se ha previsto la adecuación de las obras de drenaje transversal. El proyecto básico no ha aportado el listado de las obras de drenaje, por lo que se desconoce su ubicación y las dimensiones de estas, no pudiéndose valorar si permitirán o no el paso de fauna. Se deberán adaptar las obras de drenaje transversal para cumplir lo establecido en las «Prescripciones técnicas para el diseño de los pasos de fauna y vallados perimetrales» del Ministerio de Medio Ambiente (condicionante 1.10 de esta resolución).  
La valoración económica de las medidas aparece, por una parte, en el epígrafe 13 del estudio de impacto ambiental, que se denomina Valoración de las medidas, y, por otra parte, en el capítulo 7 del presupuesto del proyecto básico de la variante norte de Chiva.  
La valoración del EIA, aunque bien estructurada, carece del contenido adecuado, pues están todas ellas valoradas en 0 euros.  
La valoración del presupuesto contempla tres conceptos: restauración, trabajo arqueólogo en obra y medidas correctoras. Este último se ha valorado de manera burda en 50.000 euros. Sería adecuado que la valoración de las medidas se haga con más rigor, con una estructura similar a la planteada en el EIA. Respecto de la restauración, se observa que todas las especies que se listan en el EIA no se han recogido en el presupuesto.  
Por tanto, se deberá proceder a unificar ambas valoraciones y a valorar adecuadamente todas las medidas compensatorias, correctoras y protectoras contenidas en el estudio de impacto ambiental y las derivadas de esta DIA (condicionante 3 de esta resolución).  
3. Programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental establece la existencia de un programa de vigilancia y seguimiento ambiental que pretende llevar a cabo un control durante las fases de ejecución y durante tres años de la fase de explotación, del cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental. La fase segunda de dicho programa se deberá llevar a cabo en la fase de explotación, incluyendo esta el período de garantía.  
Respecto de su contenido, se considera adecuado, aunque se considera que debe completarse con información sobre la gestión integrada de tierras y materiales de obra, sobre la gestión de residuos y sobre las actuaciones en los barrancos para la ejecución de las obras de paso.  
Con el control y vigilancia de la gestión integrada de tierras y materiales de la obra se pretende gestionar todos los materiales de la obra, tanto de aquellos procedentes de la obra que, por sus características, pueden ser reutilizados en la misma, como los materiales excedentarios, los cuales podrán ser reutilizados en otras obras, llevados a vertederos o empleados como residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno o con fines de construcción, así como de todos los materiales procedentes de préstamos externos a la obra. La gestión integrada de tierras y materiales de la obra permitirá optimizar los recursos de materiales existentes, maximizando su reutilización dentro de la propia obra o en obras externas y minimizando, por lo tanto, los impactos ambientales derivados de las actuaciones descritas.  
Dentro de la gestión de residuos se incluyen las acciones que tienen por objeto garantizar la gestión correcta de los residuos generados en la obra, incluyendo la gestión en la propia obra, así como el transporte y su gestión de acuerdo con su naturaleza y con la normativa ambiental vigente. Se incluyen entre otras las siguientes acciones durante la ejecución de las obras: Control de la generación de residuos y del almacenaje provisional en la obra; control de la gestión correcta de los residuos sólidos y líquidos generados en la obra; inspección visual de instalaciones, parque de maquinaria, almacenes, etc. y de los puntos de recogida selectiva y almacenaje de residuos especiales, tóxicos y peligrosos; y la verificación de la documentación generada durante el transporte y gestión de los residuos.  
Dentro de la gestión de las actuaciones en los barrancos para la ejecución de las obras de paso se pretende minimizar las afecciones al terreno y adaptar la ejecución de estas obras al medio en el que se ubica. Se concretarán también las obras de restauración.  
Durante los tres años que se controlen los impactos en la fase de explotación de la carretera se incorporará un epígrafe relativo a la «Vigilancia de la reposición de vías pecuarias y caminos históricos», que incluirá un reportaje fotográfico de la señalización que debe acompañar a la reposición de las vías pecuarias.  
Establece la participación de agentes de la gestión ambiental, en particular, fija que la dirección de dicho programa será realizada por el director ambiental de la obra y que se creará un equipo de técnicos especialistas, que contará con un especialista en vegetación y fauna, un especialista en analítica y un especialista en arqueología. Indica que es deseable que este equipo esté a pie de obra desde el inicio de la obra y que desde la firma del acta de recepción se realizarán cuatro visitas anuales (coincidiendo con los cambios estacionales y con la ejecución de las tareas de conservación y mantenimiento proyectadas) y transcurrido el primer año, estas visitas serán como mínimo, durante dos años, con dos visitas anuales.  
Respecto del modo de funcionamiento, se indica que el director ambiental de la obra remitirá informes ambientales al director de obra. Se entiende que más que por informes debe existir una coordinación entre ambas DO.  
Respecto de la gestión de información al órgano ambiental, se indica que se remitirán informes sobre aquellos aspectos que hayan sido objeto de control o seguimiento durante el plazo correspondiente aportando un breve resumen de las operaciones desarrolladas, los modelas de fichas cumplimentadas y cómo se ha cumplido la DIA. Durante la fase de ejecución de las obras estos informes se remitirán junto al acta de replanteo, con carácter ordinario con periodicidad mensual, trimestral o semestral, con carácter extraordinario cuando exista alguna afección no prevista, informes específicos (exigidos de forma expresa en la DIA) y junto al acta de recepción. Respecto de los informes ordinarios se considera suficiente con que su periodicidad sea semestral. Durante la fase de explotación, se ha previsto remitir informes de carácter ordinario con periodicidad semestral o anual, de carácter extraordinario cuando exista alguna afección no prevista, informes específicos (exigidos de forma expresa en la DIA) e informe final del programa de vigilancia y seguimiento. No obstante se considera suficiente con que únicamente durante la fase de explotación se notifique el inicio de esta fase, se envíe un único informe de carácter ordinario durante el primer año y otro informe de carácter ordinario tras dos años de la finalización del período anterior.  
El informe que se emita en el momento del acta de replanteo deberá incorporar un análisis de la modificación realizada en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental para adaptarse a lo establecido en esta DIA y un análisis de la nueva documentación ambiental generada.  
Los informes que se emitan durante la fase de ejecución de las obras en el marco del programa de vigilancia ambiental prestarán especial atención a la opción de utilizar los residuos inertes adecuados en la restauración de zonas degradadas, obras de acondicionamiento o relleno, entre otras, según el decreto 200/2004, de 1 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana y los resultados de los sondeos y seguimientos arqueologicos. Si no aparecieran restos arqueológicos, su seguimiento se informará en los informes ordinarios con frecuencia semestral. En caso de aparecer restos arqueológicos se comunicará inmediatamente a la Dirección General de Cultura y se informará al órgano ambiental mediante un informe extraordinario. Se realizará entonces una excavación arqueológica en extensión tras la cual se determinarán las condiciones del proyecto y la publicación de los resultados obtenidos.  
Se deberá incluir en el presupuesto otra partida relativa al programa de vigilancia ambiental.  
El órgano ambiental podrá realizar actividades dirigidas al seguimiento de la ejecución de las obras y la explotación del proyecto, en el marco de la vigilancia y seguimiento ambiental, para verificar la eficacia de las medidas establecidas, la magnitud de los impactos y cualquier imprevisto o cambio en el proyecto que surja durante la ejecución y explotación de la vía. Los resultados de dicha actividad de seguimiento podrán plasmarse en un informe pertinente realizado al efecto.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.a del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental, modificado por el decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
4. El artículo 16 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
  
Declaración de impacto ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el «proyecto básico de la variante norte en Chiva en la carretera cv-379 de Chiva a Gestalgar» siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
El proyecto y la propuesta de medidas correctoras y protectoras deberá completarse con las siguientes medidas, detalladas en el cuerpo de esta DIA, que deberán ejecutarse en la fase correspondiente de la carretera (ejecución, garantía o funcionamiento):  
1.1. Balizamiento de las zonas de exclusión, a las que se añadirán las zonas identificadas en la prospección arqueológica.  
1.2. Creación de un plano de sensibilidad del territorio, según sus valores ambientales, que permita diferenciar las zonas de exclusión, zonas restringidas y zonas admisibles.  
1.3. Balizamiento de las zonas de acopio de la tierra vegetal.  
1.4. Restauración de los taludes, las riberas de los cauces y las glorietas, indicando las especies por las que se ha optado finalmente y las zonas que se restaurarán.  
1.5. En los yacimientos de Agua Perdida 2, Barranco de Chiva y Alto Agua Perdida se llevarán a cabo sondeos y seguimiento arqueológicos. En caso de que aparezcan restos será necesario una excavación arqueológica en extensión tras la cual se determinarán posibles modificaciones al proyecto. En este último caso, se deberá, como medida compensatoria, publicar los resultados obtenidos. En La Playa, La Canal, Dispersión 1, Dispersión 2 y El Mojón se propone seguimiento arqueológico. En los bienes etnológicos, para evitar la afección al acueducto de la acequia Azagador se propone el balizamiento y el seguimiento arqueológico de la zona cercana.  
1.6. Barreras de retención de sedimentos en las proximidades del barranco de Chiva.  
1.7. Ubicación de los puntos de recogida de las aguas residuales.  
1.8. Concretar las especies y la ubicación de las pantallas vegetales a emplear en las proximidades al cementerio.  
1.9. Reposición y señalización de la vía pecuaria.  
1.10 Adaptación de las obras de drenaje transversal para cumplir lo establecido en las «Prescripciones técnicas para el diseño de los pasos de fauna y vallados perimetrales» del Ministerio de Medio Ambiente.  
2. El PVA añadirá las siguientes observaciones:  
2.1. Los factores controlados durante la ejecución de las obras se ampliarán con documentación relativa a la gestión integrada de tierras y materiales de obra, a la gestión de residuos y a las actuaciones en los barrancos para la ejecución de las obras de paso.  
2.2. Durante la vigilancia y seguimiento ambiental existirá coordinación entre la dirección de obra y la dirección ambiental de obra.  
2.3. La gestión de información al órgano ambiental incluirá:  
2.3.1. La remisión de los informes ordinarios durante la fase de ejecución de las obras con una frecuencia semestral.  
2.3.2. La notificación del inicio de la fase de explotación de la infraestructura.  
2.3.3. La remisión de un único informe de carácter ordinario durante el primer año de la explotación de la infraestructura y otro informe de carácter ordinario tras dos años de la finalización del período anterior.  
3. El proyecto y el estudio de impacto ambiental incluirán en su presupuesto todas las medidas correctoras y/o protectoras contempladas en el Estudio de Impacto Ambiental y en la presente DIA, así como su PVA.  
4. Cualquier cambio del proyecto que tenga lugar tras la emisión de esta DIA (ya sea previa al inicio de las obras, ya sea durante su ejecución o durante su explotación) y pueda suponer una modificación sustancial desde el punto de vista de las afecciones ambientales, deberá ser comunicada al órgano ambiental, que determinará si procede la evaluación de sus efectos en el medio ambiente y el establecimiento, en su caso, de medidas correctoras y/o protectoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
València, 28 de mayo de 2014.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 25 de enero de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML