Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8871, del 31-07-2020 (2020/6308)

RESOLUCIÓ de 29 de juliol de 2020, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament de les unitats específiques ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria per al curs 2020-2021.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8871

Data del DOGV
:   31-07-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6308

CVE


Data del document
:   29-07-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [esport](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [cultura](javascript:void(0))
    * [educació](javascript:void(0))
    * [malaltia infecciosa](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 29 de juliol de 2020, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament de les unitats específiques ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria per al curs 2020-2021. [2020/6308]  
  
ÍNDEX  
  
Preàmbul  
Primer. Objecte i àmbit d'aplicació  
Segon. Alumnat  
Tercer. Objectius generals  
Quart. Ràtio  
Cinqué. Escolarització  
Sisé. Criteris d'organització  
Seté. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
Huité. Avaluació i promoció de l'alumnat  
Nové. Transició entre etapes i modalitats d'escolarització  
Desé. Personal  
Onzé. Formació del professorat i sensibilització de la comunitat educativa  
Dotzé. Coordinació  
Tretzé. Avaluació i seguiment de les unitats específiques  
Catorzé. Habilitació d'unitats específiques  
Quinzé. Disposicions supletòries  
  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials s'ha de regir pels principis de normalització i inclusió i assegurar la no discriminació i la igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu. L'escolarització d'aquest alumnat en unitats o centres d'Educació Especial només s'ha de dur a terme quan les seues necessitats no poden ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris.  
  
La Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat, estableix com a actuació en matèria educativa, que les conselleries amb competències en matèria d'educació i formació, vetlaran pel gaudi efectiu del dret de les persones amb discapacitat o diversitat funcional a una educació pública, inclusiva i de qualitat, com també a la formació al llarg de la vida, sense discriminació per motiu o per raó d'aquesta circumstància i sobre la base de la igualtat d'oportunitats, i seran els encarregats de garantir una política de foment que assegure el procés educatiu adequat, l'adopció d'ajustos raonables en funció de les necessitats individuals i facilite les mesures de suport personalitzades i efectives en entorns que fomenten al màxim el desenvolupament acadèmic i social, de conformitat amb l'objectiu de la plena inclusió.  
El Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei General de Drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, indica que les persones amb discapacitat tenen dret a una educació inclusiva, de qualitat i gratuïta, en igualtat de condicions que les altres persones, que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que precisen una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió, i que l'escolarització d'aquest alumnat en centres d'Educació Especial o unitats substitutòries d'aquestes només s'ha de dur a terme quan, excepcionalment, les seues necessitats no poden ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris i prenent en consideració l'opinió dels pares, mares o tutors legals. Així mateix, s'han de realitzar programes de sensibilització, informació i formació contínua als equips directius, al professorat i als professionals de l'educació, dirigits a la seua especialització en l'atenció a les necessitats educatives especials de l'alumnat amb discapacitat, de manera que puguen comptar amb els coneixements i ferramentes necessàries per a això.  
  
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià, té per objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d'un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d'equitat i igualtat d'oportunitats en l'accés, participació, permanència i progrés de tot l'alumnat, i aconseguir que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social cap a la igualtat i la plena inclusió de totes les persones, en especial d'aquelles que es troben en situació de major vulnerabilitat i en risc d'exclusió.  
  
L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, té per objecte regular l'organització de la resposta educativa en els centres docents, en el marc de l'educació inclusiva, a fi de garantir l'accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l'alumnat, com a nucli del dret fonamental a l'educació i des dels principis de qualitat, igualtat d'oportunitats, equitat i accessibilitat universal. Aquesta ordre dedica l'article 49 a les unitats específiques ubicades en centres ordinaris i, en la disposició addicional primera, faculta els òrgans superiors i centres directius competents en matèria d'educació per a dictar, en l'àmbit de les seues respectives competències, instruccions i quantes resolucions siguen necessàries per al correcte desenvolupament, aplicació i execució del que en disposa.  
Les unitats específiques en centres ordinaris han anat evolucionant en els darrers anys, fins a adoptar un caràcter més obert i integrat en el centre dels quals formen part, assumint les funcions de donar una resposta especialitzada, intensiva i personalitzada a l'alumnat amb necessitats educatives especials en contextos més normalitzats, fomentar la inclusió efectiva de tot l'alumnat, contribuir a la transformació de les cultures, polítiques i pràctiques dels centres i aconseguir, d'aquesta manera, que puguen esdevindre en centres de recursos, innovadors, de qualitat i inclusius.  
Durant el curs 2019-2020 s'ha viscut una situació extraordinària derivada de la declaració de l'estat d'alarma declarat pel Reial decret 463/2020, de 14 de març (BOE 67, 14.03.2020) com a conseqüència de la situació de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19.  
L'Ordre EFP/365/2020, de 22 d'abril (BOE 114, 24.04.2020), estableix directrius d'actuació per a l'inici del curs 2020-2021, davant la situació de crisi ocasionada per la Covid-19.  
La Resolució de 4 de maig de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional (DOGV 8807, 08.05.2020), estableix el marc i les directrius d'actuació a desenvolupar durant el tercer trimestre del curs 2019-2020 i l'inici del curs 2020-2021, davant la situació de crisi ocasionada per la Covid-19.  
Mitjançant l'Ordre EFP/561/2020, de 20 de juny, del Ministeri d'Educació i Formació Professional (BOE 175, 24.06.2020), es publiquen Acords de la Conferència Sectorial d'Educació, per a l'inici i el desenvolupament del curs 2020-2021.  
La Resolució de 17 de juliol de 2020, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual s'aproven les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària durant el curs 2020-2021 i la Resolució de 5 de juliol de 2020, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual s'aproven les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat durant el curs 2020-2021, concreta les mesures d'ordenació acadèmica, la coordinació docent, l'elaboració del Projecte educatiu i la Programació general anual, els horaris lectius, i altres aspectes didàctics i organitzatius d'aquestes etapes educatives.  
Convé, per tant, dictar instruccions per al curs acadèmic 2020-2021 que, tenint en compte totes les normes anteriors, contemplen la situació extraordinària generada durant el curs 2019-2020 com a conseqüència de la Covid-19.  
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determina el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, i el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell, resolc:  
  
Primer. Objecte i àmbit d'aplicació  
1. Aquesta Resolució té per objecte dictar instruccions per a l'organització i funcionament de les unitats específiques ubicades en centres ordinaris per al curs 2020-2021, tenint en compte l'adopció de mesures extraordinàries que els afecten com a conseqüència de la crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, la qual cosa requereix una anàlisi de cada context educatiu, per a donar resposta a aquesta nova situació, i obliga a un replantejament de diversos aspectes de l'organització del centre i dels mateixos ensenyaments.  
2. L'àmbit d'aplicació són els centres docents ordinaris sostinguts amb fons públics que disposen d'unitats específiques i imparteixen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria del sistema educatiu valencià.  
  
  
Segon. Alumnat  
1. Les unitats específiques ubicades en centres ordinaris constitueixen un recurs de suport especialitzat i intensiu per a facilitar la presència, la participació i l'aprenentatge, en contextos normalitzats i en grups ordinaris de referència, a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat que compleix els requisits següents:  
  
a) Presenta necessitats educatives especials derivades de trastorn de l'espectre autista (TEA), plurideficiència amb discapacitat intel·lectual, discapacitat intel·lectual greu i profunda i, excepcionalment, alumnat amb discapacitat intel·lectual moderada.  
b) Requereix, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, mesures de resposta educativa de nivell IV i suport de grau 3.  
c) Està justificat que aquesta opció d'escolarització és més adequada que l'escolarització en l'aula ordinària a temps complet, després d'haver valorat i aplicat les mesures necessàries per a l'eliminació de les barreres del context i els ajustos raonables que poden dur-se a terme.  
  
d) La situació de discapacitat està acreditada pels serveis i equips mèdics de valoració mitjançant informes mèdics o certificat de discapacitat, tot i que en edats primerenques l'alumnat pot disposar de diagnòstics provisionals o en procés, per raons maduratives o d'altra índole.  
  
e) La resolució de la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació disposa, d'acord amb l'article 45 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, l'escolarització en una unitat específica en un centre ordinari.  
  
2. No és destinatari d'aquestes unitats:  
a) Alumnat amb necessitats educatives especials que pot tindre resposta amb les mesures i suports disponibles en la modalitat d'aula ordinària a temps total o que poden proveir-se mitjançant els ajustos raonables.  
b) Alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitats greus o severes que requereix suports i mesures d'alta intensitat i individualització, quan, a la vista dels informes preceptius i valorades totes les possibilitats d'inclusió en un centre ordinari, l'informe sociopsicopedagògic justifica que la resposta educativa, en aquests moments, està garantida en millors condicions en un centre d'Educació Especial que en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat disponibles en els centres ordinaris, tot considerant que les modalitats d'escolarització tenen un caràcter reversible i revisable.  
  
c) Alumnat amb problemes greus de salut mental no associats a discapacitat intel·lectual o deteriorament cognitiu greu, que ha de ser atés mitjançant els protocols i procediments d'atenció específica, en el mateix centre o, transitòriament, en les unitats educatives terapèutiques / hospitals de dia infantil i adolescent, que preveu l'article 31, de la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència, recollides també a l'article 51 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
  
Tercer. Objectius generals  
Els objectius generals de les unitats específiques en centres ordinaris són els següents:  
a) Oferir una resposta educativa especialitzada, intensiva i personalitzada a les necessitats educatives especials de l'alumnat escolaritzat en la unitat, fomentant al mateix temps la inclusió i la participació en contextos normalitzats.  
b) Coordinar la intervenció, l'avaluació i el seguiment de l'alumnat escolaritzat en la unitat específica, conjuntament amb la resta de professionals del centre, amb l'assessorament del servei especialitzat d'orientació.  
c) Assessorar i col·laborar amb els professionals del centre en la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en el centre.  
d) Informar i assessorar les famílies de l'alumnat escolaritzat en la unitat específica, i fomentar la seua participació en el centre i en la presa de decisions educatives que afecten les seues filles o els seus fills, amb la col·laboració de la resta del professorat que hi intervé i el servei especialitzat d'orientació.  
e) Col·laborar amb l'equip directiu i el conjunt de la comunitat educativa, en la identificació de les barreres a la inclusió, i en el disseny, implementació i avaluació d'estratègies que possibiliten la participació, accés i aprenentatge de tot l'alumnat del centre.  
f) Col·laborar amb la direcció d'estudis en l'organització inclusiva dels suports del centre, d'acord amb criteris d'eficàcia, eficiència, participació i responsabilitat compartida.  
  
Quart. Ràtio  
La ràtio d'aquestes unitats es determina en les Instruccions de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional per les quals es fixen els criteris generals per a la modificació de la composició per unitats, llocs de treball docent i altres característiques, en centres de titularitat de la Generalitat que imparteixen educació infantil (2n cicle), educació primària i educació especial i per a la proposta de modificació del nombre d'unitats concertades en centres privats concertats.  
  
  
Cinqué. Escolarització  
1. Els criteris per a l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials són els que s'indiquen en l'article 20 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, i en l'article 45 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
2. La modalitat d'escolarització està sotmesa a un procés de revisió continuat, en el marc de l'avaluació del procés d'aprenentatge i ensenyament, i preceptivament al canvi d'etapa, sense perjuí que la direcció o la titularitat del centre, oït l'equip educatiu, i les famílies o representants legals de l'alumnat poden sol·licitar la revisió en qualsevol moment de l'escolaritat.  
3. L'alumnat escolaritzat en aquesta modalitat s'ha de matricular en la unitat, circumstància que ha de reflectir-se en el sistema de gestió administrativa i acadèmica ITACA de la manera següent:  
- EEPRI, si la unitat està ubicada en centres docents d'Educació Infantil i Educació Primària.  
- CIL, si es tracta d'unitat específica de comunicació i llenguatge (UECiL) que escolaritza exclusivament alumnat amb trastorn de l'Espectre Autista (TEA) en centres docents d'Educació Infantil i Educació Primària.  
- EESO, per a tots els tipus d'unitats ubicades en centres docents d'educació secundària obligatòria.  
4. Des de la consideració que, d'acord amb l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, l'escolarització en una unitat específica en un centre ordinari és una opció a temps parcial facilitadora de la inclusió educativa, a l'alumnat se li ha d'assignar un grup de referència en l'aula ordinària pròxim a la seua edat cronològica, en el qual s'ha de facilitar la participació, així com en les activitats escolars i extraescolars del centre, sempre tenint en compte que aquesta participació s'ha d'ajustar a les directrius i condicions organitzatives dels centres mentre dure la situació sanitària derivada de la Covid-19.  
5. L'edat màxima de permanència en les unitats específiques dels centres ordinaris, en Educació Primària, és fins als catorze anys i, en Educació Secundària Obligatòria, fins als dènou anys, sense perjuí que, d'acord amb l'Ordre 20/2019, poden romandre de forma excepcional i davant circumstàncies molt justificades, fins als 21 anys. En qualsevol cas, s'ha d'afavorir l'itinerari acadèmic-formatiu que més s'ajuste als interessos i competències de l'alumnat i done una major opció de vida independent i ocupabilitat.  
  
Sisé. Criteris d'organització  
1. El Pla de contingència del centre educatiu ha de tindre en compte la unitat específica i incloure les mesures tècniques, humanes i organitzatives necessàries d'actuació a cada moment o situació, respecte de la materialització de la potencial amenaça, i establir clarament les instruccions i responsabilitats necessàries, contemplant les particularitats d'aquestes unitats.  
2. Amb caràcter general, les unitats específiques es configuraran com a grups estables de convivència en els nivells que s'indique aquest tipus d'agrupament i en les mateixes condicions. No obstant això, l'equip educatiu de la unitat i de l'aula ordinària de referència, oïdes les famílies o representants legals, pot determinar que l'alumnat matriculat en aquestes unitats forme part del grup estable de la unitat específica o bé del grup estable de l'aula ordinària, tenint en compte la seua autonomia i les necessitats de suport. Aquesta decisió es revisarà trimestralment per part de l'equip educatiu i del claustre, amb l'objectiu d'oferir la millor resposta possible a l'alumnat, sempre tenint en compte el Pla de contingència i l'organització del centre davant la situació sanitària.  
  
3. Si es determina la participació de l'alumnat en el grup estable de convivència de l'aula ordinària i l'organització de la unitat ho permet, el personal de la unitat específica que no assumeix la tutoria podrà donar suport directe a l'alumnat dins o fora de l'aula ordinària, sempre que es puga garantir la distància mínima interpersonal d'un metre i mig. En aquest cas, el personal no formarà part del grup estable de convivència de la unitat i s'haurà de regir per les mateixes condicions que, per a la resta del personal especialista, determina el Pla de contingència del centre. Quan no siga possible l'atenció directa del personal de la unitat, aquest coordinarà i farà el seguiment del PAP, facilitarà les orientacions i els materials didàctics necessaris a la persona tutora i al personal especialista perquè puga donar resposta a les necessitats educatives de l'alumnat i realitzarà tutories personalitzades amb les famílies.  
  
4. En el cas de les unitats específiques ubicades en Instituts d'Educació Secundària, l'alumnat podrà participar en les activitats del seu grup de referència segons establisca el seu PAP i l'organització d'aquest grup, sempre que es puga respectar la distància mínima interpersonal, en les mateixes condicions sociosanitàries que estableixen les instruccions d'inici de curs per als centres que imparteixen Educació Secundària.  
  
5. En qualsevol cas, els centres, en la seua organització, han de preveure i garantir l'atenció especialitzada a l'alumnat, sempre respectant les mesures d'higiene i seguretat davant la Covid-19.  
6. En la planificació i el desenvolupament de les activitats complementàries i extraescolars, s'aplicarà el mateix criteri de participació de l'alumnat de la unitat específica establits en els punts 1 i 2 d'aquest apartat, incorporant les adequacions necessàries perquè puga participar, cosa que pot implicar la personalització dels continguts, l'organització de suports personals addicionals i la previsió de mitjans d'accés ordinaris, específics o singulars.  
7. S'ha de prestar especial atenció a l'organització del pati, menjador, entrades i eixides, etc., facilitant l'estructuració dels espais i dels temps, els suports i totes les ajudes que siguen necessàries perquè aquest alumnat puga participar en igualtat de condicions que la resta, sempre considerant les seues necessitats i característiques personals, la pertinença a un grup estable i el Pla de contingència del centre.  
8. Amb caràcter general, no pot autoritzar-se l'alumnat a absentar-se del centre dins l'horari lectiu per a rebre suports externs, llevat de circumstàncies degudament justificades, per prescripció mèdica o perquè els programes complementaris no poden implementar-se o facilitar-se amb els suports especialitzats del centre, i sempre que s'acredite que no poden realitzar-se en altre moment fora l'horari escolar.  
  
9. El Projecte educatiu del centre (PEC) i la concreció anual en la Programació General Anual (PGA) han d'incorporar, almenys, els aspectes següents, referits a la unitat específica:  
a) Criteris per assignar el grup estable (aula específica o aula ordinària de referència) a l'alumnat matriculat en l'aula específica en Educació Infantil i Primària. En el cas de Secundària, s'hauran d'especificar els criteris per a l'assignació dels grups de referència de l'aula ordinària i per a la participació de l'alumnat en les àrees, matèries i activitats en les quals ha de participar l'alumnat.  
b) Criteris per a l'organització i retirada dels suports personals, de la unitat i de la resta del centre, i per a l'atenció a l'alumnat en els diferents espais i moments: unitat específica, aula ordinària, patis, menjador, activitats complementàries i extraescolars, etc.  
c) Criteris per a la concreció curricular, la selecció i adaptació de materials i sistemes de comunicació augmentatius i alternatius.  
d) Actuacions que faciliten la comprensió del nou context del centre i les activitats que es desenvolupen, facilitant la incorporació progressiva de l'alumnat al nou curs escolar i adequant els espais i les dinàmiques perquè siguen comprensibles i accessibles.  
e) Pla de coordinació del personal de la unitat.  
f) Pla de coordinació entre tot el personal del centre que intervé amb l'alumnat, si és el cas, el servei especialitzat d'orientació i altres agents externs que col·laboren en la resposta educativa.  
g) Actuacions d'acollida, informació i assessorament a les famílies i criteris per a la participació d'aquestes en la planificació, desenvolupament i avaluació del Pla d'actuació personalitzat, així com en les diferents actuacions requerides per a una adequada incorporació de l'alumnat al nou curs escolar.  
h) Activitats d'informació i sensibilització adreçades al professorat, a l'alumnat i a les famílies envers les necessitats educatives especials i les barreres a la inclusió a les que s'ha d'enfrontar aquest alumnat.  
  
i) Criteris de substitució del personal de la unitat específica en cas d'absència, tenint en compte les pautes establides amb caràcter general per als grups estables de convivència.  
j) Orientació acadèmica i professional de l'alumnat.  
10. La unitat específica s'ha d'ubicar, sempre que siga possible, en un lloc del centre que facilite l'accés i la participació de l'alumnat en les diferents activitats i espais comuns, i que permeta la seua visibilització com qualsevol altra aula del centre.  
  
Seté. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
1. Per a l'alumnat escolaritzat en la unitat específica, s'ha de realitzar un Pla d'actuació personalitzat (PAP), d'acord amb el que s'especifica en els articles 8 i 9 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, facilitant la participació activa de l'alumnat i de tots els agents significatius amb què habitualment es relaciona, especialment de la família, en el marc de les planificacions centrades en la persona (PCP).  
  
2. L'elaboració del Pla d'actuació personalitzat és competència de l'equip educatiu assignat a la unitat específica, coordinat per la tutora o el tutor d'aquesta, amb la col·laboració, si és el cas, de les tutores, els tutors i el professorat dels grups de referència de les aules ordinàries, i l'assessorament del servei especialitzat d'orientació.  
3. En el cas que l'alumnat de la unitat específica participe en el grup ordinari de referència, de forma estable o en determinats moments de la jornada escolar, segons s'ha contemplat en l'organització del centre, les programacions i unitats didàctiques de l'aula ordinària han d'incloure els continguts, adequacions i estratègies per donar-hi resposta a les seues necessitats.  
4. La planificació del PAP ha de preveure la utilització de mitjans telemàtics per a la coordinació amb agents externs.  
5. Les adequacions curriculars per a aquest alumnat han de complir els requisits següents:  
a) Plantejar els objectius educatius com a competències funcionals que possibiliten que l'alumnat desenvolupe el major nivell d'autonomia i independència en la vida quotidiana.  
b) Vincular els aprenentatges al context natural i a l'espai vital, des de la consideració que l'escola ha de preparar per a la participació en un conjunt variat d'activitats comunitàries.  
c) Incloure continguts individualitzats per al desenvolupament de les competències que l'alumnat, en la seua diversitat, tinga menys desenvolupades, aprofitant al mateix temps les fortaleses, habilitats i estil d'aprenentatge.  
d) Incorporar continguts que faciliten la transició a la vida adulta, en educació secundària, quan les característiques de l'alumnat ho aconsellen.  
e) Afavorir la pràctica i la transferència de les competències als diferents contextos de participació.  
f) Incorporar activitats adequades a la seua edat cronològica i possibilitat d'assoliment.  
g) Seleccionar els materials curriculars d'acord amb els criteris d'accessibilitat, funcionalitat, significativitat, vinculació al context natural, personalització, coeducació i respecte al medi ambient.  
  
h) Incloure, si escau, sistemes de comunicació augmentatius i alternatius (SAAC), com a element essencial per a facilitar l'accés a la comunicació i al currículum de l'alumnat que presenta dificultats per a aconseguir una comunicació verbal funcional.  
i) Incorporar l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en el respecte a les diferències i la igualtat de drets i oportunitats de totes les persones.  
  
j) Desenvolupar actituds i conductes que promoguen la seguretat personal, l'equilibri afectiu i la vivència lliure i responsable de la seua sexualitat, tenint en compte l'autonomia i l'edat de cada alumna o alumne.  
6. Per a l'alumnat que requereix, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, productes individuals de suport per a l'accés al currículum, la direcció o la titularitat del centre ha de fer la sol·licitud a la conselleria competent en matèria d'educació, d'acord amb els criteris i els procediments que disposa la Resolució de 31 d'octubre de 2019, de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la sol·licitud i gestió de productes de suport per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
  
Huité. Avaluació i promoció de l'alumnat  
1. L'avaluació de l'alumnat s'ha de realitzar en el marc del procediment d'avaluació del Pla d'actuació personalitzat, d'acord amb el que s'estableix en l'article 9 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, i té com a finalitat conéixer el progrés de l'alumnat, ajustar la resposta educativa, prendre decisions relatives a l'escolarització, afavorint sempre que siga possible l'accés de l'alumnat a un règim de major inclusió, i proporcionar l'orientació acadèmica i professional que més s'adeqüe a les seues capacitats, interessos i possibilitats de progrés.  
  
2. A l'inici de curs, el personal adscrit a la unitat ha de realitzar una avaluació inicial de l'alumnat, tenint en compte la informació prèvia disponible i la informació aportada per les famílies, el professorat i altres agents que hi intervenen. Els resultats de l'avaluació inicial han de servir per a elaborar el Pla d'actuació personalitzat.  
  
3. L'avaluació continua, trimestral i de final de curs, la realitza tot l'equip educatiu, de la unitat i, si és el cas, del grup de referència de l'aula ordinària, coordinat per la tutora o el tutor de la unitat específica, que ha de completar la informació obtinguda en l'àmbit escolar amb la informació aportada per les famílies i altres agents externs que intervenen en la resposta educativa.  
  
Nové. Transició entre etapes i modalitats d'escolarització  
1. En els processos de transició és d'aplicació allò que disposa l'Ordre 46/2011, de 8 de juny, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula la transició des de l'Educació Primària a l'Educació Secundària Obligatòria a la Comunitat Valenciana i l'article 39 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià.  
2. L'alumnat que finalitza l'Educació Secundària Obligatòria en una unitat específica en un centre ordinari ha de rebre l'oportuna orientació i acompanyament sobre l'itinerari acadèmic, formatiu o laboral més adequat, en funció de les seues capacitats, interessos i possibilitats d'èxit. Sempre que siga possible, se l'ha d'orientar en primer lloc cap a cicles de Formació Professional Bàsica o, si això no pot ser, cap a programes formatius de qualificació bàsica adaptada a les persones amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat, per tal que puga adquirir les competències professionals necessàries per a la seua inclusió sociolaboral.  
3. En el cas que l'alumnat tinga assignat algun producte individual de suport i es trasllade de centre, el centre d'origen n'ha de realitzar els tràmits per al trasllat al nou centre, d'acord amb les instruccions i els procediments que establisca la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
  
  
Desé. Personal  
1. La provisió de personal especialitzat per a les unitats específiques ve determinada per les necessitats, el perfil i el nombre d'alumnat que hi escolaritzen.  
2. En els centres públics, el personal especialitzat que pot assignar-se a les unitats específiques comprén el personal de Pedagogia Terapèutica, d'Audició i Llenguatge i, en els casos en què siga necessari, el personal educador d'Educació Especial. L'alumnat amb discapacitat motriu que requereix suport de fisioteràpia per a l'accés al currículum, podrà rebre aquesta atenció en el mateix centre o de forma ambulatòria en altre centre.  
3. En els centres privats concertats, els perfils professionals s'ajustaran a allò que establisquen els convenis i les disposicions que regulen aquest tipus de centres.  
4. Les funcions i condicions laborals del personal assignat venen determinades per allò disposat en la normativa vigent, els acords laborals i els convenis col·lectius en relació al seu lloc de treball, que els centres han de concretar, prioritzar i organitzar per tal de facilitar una resposta complementària a l'alumnat, tot considerant les competències de cada especialitat i el Pla d'actuació personalitzat. En tant que la unitat específica es constitueix com un espai de recursos especialitzats, és fonamental que aquest personal complemente les seues funcions d'atenció a l'alumnat amb la funció d'assessorament al professorat i a les famílies.  
5. La tutoria del grup de la unitat específica l'ha d'assumir una de les mestres o un dels mestres de suport de les especialitats de Pedagogia Terapèutica o d'Audició i Llenguatge assignats a la unitat a jornada completa, amb la consideració que les tutores o els tutors dels grups de referència de l'aula ordinària han d'assumir la funció de cotutoria.  
  
  
Onzé. Formació del professorat i sensibilització de la comunitat educativa  
1. La direcció del centre, juntament amb la persona coordinadora de formació i amb la col·laboració de professionals de la unitat i la resta de personal, ha de desenvolupar accions informatives, així com, si és el cas, accions formatives dins del seu Pla d'activitats formatives (PAF), amb la finalitat de donar a conéixer les característiques, barreres i necessitats de l'alumnat amb necessitats educatives especials, oferir pautes per a la intervenció i desenvolupar actituds d'acceptació, tolerància, respecte i col·laboració, adreçades a tota la comunitat educativa.  
2. Els Centres de Formació, Innovació i Recursos (CEFIRE), dins del seu àmbit de competències, ofereixen:  
a) Tallers de sensibilització per a l'equip de professionals dels centres que compten amb noves unitats específiques per al curs 2020/21.  
  
b) Formació inicial per a professionals que s'incorporen a una unitat específica.  
c) Xarxa de seminaris permanents d'actualització i intercanvi per a professionals de centres amb unitats específiques.  
3. De forma complementària a les funcions atribuïdes als serveis especialitzats d'orientació i als centres de formació, innovació i recursos educatius (CEFIRE), i en coordinació amb aquests, els centres d'Educació Especial, com a centres de recursos i amb les competències atribuïdes segons la Resolució de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es regula l'organització dels Centres Específics d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat com a centres de recursos, poden oferir assessorament i formació als professionals de les unitats específiques i de les aules ordinàries en la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
  
Dotzé. Coordinació  
1. El pla de coordinació de la unitat ha d'incloure les coordinacions amb els diferents agents implicats en la resposta educativa de l'alumnat (equip de la unitat, professorat, famílies, personal d'orientació educativa, agents externs, altres centres educatius, etc.) i els mitjans, presencials i telemàtics, que s'han d'utilitzar per a garantir la participació i al mateix temps les condicions de seguretat davant la Covid-19.  
  
2. La direcció del Servei Psicopedagògic Escolar (SPE) ha de col·laborar, amb les direccions territorials d'Educació, Cultura i Esport i la direcció dels centres docents que disposen d'unitats específiques, en la coordinació de les unitats dins la seua zona d'influència, en la planificació de les actuacions de sensibilització i informació als equips educatius i a les famílies, l'escolarització adequada de l'alumnat, l'organització dels centres amb criteris inclusius i qualsevol altra tasca que, en l'àmbit de les seues competències, li siga encomanada per la Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Esport o la Direcció General d'Inclusió Educativa.  
  
Tretzé. Avaluació i seguiment de les unitats específiques  
1. En finalitzar el curs escolar, l'equip educatiu de la unitat específica ha d'elaborar una memòria final que s'incorporarà a la memòria anual del centre, en la qual s'indique el treball realitzat i els resultats aconseguits en relació als objectius proposats, la valoració del funcionament de la unitat, les dificultats trobades i les propostes de millora.  
  
2. Si l'alumnat de la unitat específica ha participat en l'aula ordinària, el professorat de l'aula ordinària també ha d'incorporar en la memòria anual les mesures desenvolupades amb aquest alumnat, els resultats aconseguits, les dificultats trobades i les propostes de millora.  
  
3. En l'àmbit de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, a proposta de la persona titular de la direcció general competent en matèria d'inclusió educativa, s'ha de constituir una Comissió de coordinació i seguiment de les unitats específiques, que s'encarregarà de fer el seguiment del funcionament de les unitats existents i la proposta d'habilitació de noves unitats. Aquesta comissió es reunirà, amb caràcter ordinari, dues vegades al llarg del curs i estarà conformada, almenys, per la persona titular del servei d'inclusió educativa, les persones titulars dels serveis d'educació de les direccions territorials i la inspecció d'educació, tot i que, d'acord amb les necessitats, pot incorporar altres persones relacionades amb aquest àmbit de gestió.  
  
4. La inspecció d'educació, amb la col·laboració, si escau, de la direcció del servei psicopedagògic escolar, dins l'àmbit de les seues respectives competències, ha de supervisar i avaluar el funcionament de les unitats específiques, d'acord amb els criteris elaborats per la Comissió de coordinació i seguiment, posant especial atenció en l'organització del centre i de la unitat i en les pràctiques inclusives que se'n deriven, i emetre els informes corresponents.  
  
Catorzé. Habilitació d'unitats específiques  
1. En els centres públics, l'habilitació d'unitats es realitza d'acord amb el procediment i calendari fixat per la direcció general competent en matèria de centres docents i la direcció general competent en inclusió educativa.  
2. En aquests centres, les unitats específiques poden configurar-se com a unitats mixtes, que escolaritzen alumnat amb necessitats educatives especials derivades de diferents tipus de discapacitat, o com a unitats específiques en la resposta educativa a determinades discapacitats.  
  
3. En els centres privats concertats, l'habilitació d'unitats es realitza d'acord amb els procediments establits per la direcció general competent en matèria de centres docents i la normativa de concerts. El tipus d'unitats específiques es determina en la Llei de pressupostos de la Generalitat per a cada exercici.  
4. En qualsevol dels casos, els procediments d'habilitació s'han d'iniciar en els terminis que possibiliten la seua finalització abans del procés d'admissió per al curs 2021/22.  
  
Quinzé. Disposicions supletòries  
En tots els aspectes no regulats en aquesta resolució que afecten l'organització i funcionament de les unitats específiques, són subsidiàries les disposicions referents a les etapes educatives que imparteix el centre on estan ubicades.  
  
València, 29 de juliol de 2020.- El secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8871, del 31-07-2020 (2020/6308)

RESOLUCIÓN de 29 de julio de 2020, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se dictan instrucciones para la organización y funcionamiento de las unidades específicas ubicadas en centros ordinarios sostenidos con fondos públicos que imparten enseñanzas de segundo ciclo de Educación Infantil, Educación Primaria y Educación Secundaria Obligatoria para el curso 2020-2021.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8871

Fecha DOGV
:   31-07-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/6308

CVE


Fecha del documento
:   29-07-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [deporte](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [cultura](javascript:void(0))
    * [educación](javascript:void(0))
    * [enfermedad infecciosa](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 29 de julio de 2020, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se dictan instrucciones para la organización y funcionamiento de las unidades específicas ubicadas en centros ordinarios sostenidos con fondos públicos que imparten enseñanzas de segundo ciclo de Educación Infantil, Educación Primaria y Educación Secundaria Obligatoria para el curso 2020-2021. [2020/6308]  
  
ÍNDICE  
  
Preámbulo  
Primero. Objeto y ámbito de aplicación  
Segundo. Alumnado  
Tercero. Objetivos generales  
Cuarto. Ratio  
Quinto. Escolarización  
Sexto. Criterios de organización  
Séptimo. Plan de actuación personalizado (PAP)  
Octavo. Evaluación y promoción del alumnado  
Noveno. Transición entre etapas y modalidades de escolarización  
Décimo. Personal  
Undécimo. Formación del profesorado y sensibilización de la comunidad educativa  
Decimosegundo. Coordinación  
Decimotercero. Evaluación y seguimiento de las unidades específicas  
Decimocuarto. Habilitación de unidades específicas  
Decimoquinto. Disposiciones supletorias  
  
La Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, establece que la escolarización del alumnado que presenta necesidades educativas especiales se tiene que regir por los principios de normalización e inclusión y asegurar la no discriminación y la igualdad efectiva en el acceso y la permanencia en el sistema educativo. La escolarización de este alumnado en unidades o centros de Educación Especial solo se tiene que llevar a cabo cuando sus necesidades no pueden ser atendidas en el marco de las medidas de atención a la diversidad de los centros ordinarios.  
La Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat, de modificación de la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el estatuto de las personas con discapacidad, establece como actuación en materia educativa, que las consellerias con competencias en materia de educación y formación, velarán por el disfrute efectivo del derecho de las personas con discapacidad o diversidad funcional a una educación pública, inclusiva y de calidad, como también a la formación a lo largo de la vida, sin discriminación por motivo o por razón de esta circunstancia y en relación con la igualdad de oportunidades, y serán los encargados de garantizar una política de fomento que asegure el proceso educativo adecuado, la adopción de ajustes razonables en función de las necesidades individuales y que facilite las medidas de apoyo personalizadas y efectivas en entornos que fomentan al máximo el desarrollo académico y social, en conformidad con el objetivo de la plena inclusión.  
El Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, por el cual se aprueba el Texto Refundido de la Ley General de Derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, indica que las personas con discapacidad tienen derecho a una educación inclusiva, de calidad y gratuita, en igualdad de condiciones que las otras personas, que corresponde a las administraciones educativas asegurar un sistema educativo inclusivo en todos los niveles educativos, prestando atención a la diversidad de necesidades educativas del alumnado con discapacidad, mediante la regulación de apoyos y ajustes razonables para la atención de aquellos que precisan una atención especial de aprendizaje o de inclusión, y que la escolarización de este alumnado en centros de Educación Especial o unidades sustitutivas de estas, solo se tiene que llevar a cabo cuando, excepcionalmente, sus necesidades no pueden ser atendidas en el marco de las medidas de atención a la diversidad de los centros ordinarios y tomando en consideración la opinión de los padres, madres o tutores legales. Así mismo, se tienen que realizar programas de sensibilización, información y formación continua a los equipos directivos, al profesorado y a los profesionales de la educación, dirigidos a su especialización en la atención a las necesidades educativas especiales del alumnado con discapacidad, de forma que puedan contar con los conocimientos y herramientas necesarias para ello.  
El Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consejo, por el cual se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano, tiene por objeto establecer y regular los principios y las actuaciones encaminadas en el desarrollo de un modelo inclusivo en el sistema educativo valenciano para hacer efectivos los principios de equidad e igualdad de oportunidades en el acceso, participación, permanencia y progreso de todo el alumnado, y conseguir que los centros docentes se constituyan en elementos dinamizadores de la transformación social hacia la igualdad y la plena inclusión de todas las personas, en especial de aquellas que se encuentran en situación de mayor vulnerabilidad y en riesgo de exclusión.  
La Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano, tiene por objeto regular la organización de la respuesta educativa en los centros docentes, en el marco de la educación inclusiva, a fin de garantizar el acceso, la participación, la permanencia y el progreso de todo el alumnado, como núcleo del derecho fundamental a la educación y desde los principios de calidad, igualdad de oportunidades, equidad y accesibilidad universal. Esta orden dedica el artículo 49 a las unidades específicas ubicadas en centros ordinarios y, en la disposición adicional primera, faculta los órganos superiores y centros directivos competentes en materia de educación para dictar, en el ámbito de sus respectivas competencias, instrucciones y cuántas resoluciones sean necesarias para el correcto desarrollo, aplicación y ejecución del que dispone.  
Las unidades específicas en centros ordinarios han ido evolucionando en los últimos años, hasta adoptar un carácter más abierto e integrado en el centro de los cuales forman parte, asumiendo las funciones de dar una respuesta especializada, intensiva y personalizada al alumnado con necesidades educativas especiales en contextos más normalizados, fomentar la inclusión efectiva de todo el alumnado, contribuir a la transformación de las culturas, políticas y prácticas de los centros y conseguir, de este modo, que puedan convertirse en centros de recursos, innovadores, de calidad e inclusivos.  
Durante el curso 2019-2020 se ha vivido una situación extraordinaria derivada de la declaración del estado de alarma declarado por el Real decreto 463/2020, de 14 de marzo (BOE 67, 14.03.2020) como consecuencia de la situación de crisis sanitaria ocasionada por la Covid-19.  
La Orden EFP/365/2020, de 22 de abril (BOE 114, 24.04.2020), establece directrices de actuación para el inicio del curso 2020-2021, ante la situación de crisis ocasionada por la Covid-19.  
La Resolución de 4 de mayo de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional (DOGV 8807, 08.05.2020), establece el marco y las directrices de actuación a desarrollar durante el tercer trimestre del curso 2019-2020 y el inicio del curso 2020-2021, ante la situación de crisis ocasionada por la Covid-19.  
Mediante la Orden EFP/561/2020, de 20 de junio, del Ministerio de Educación y Formación Profesional (BOE 175, 24.06.2020), se publican Acuerdos de la Conferencia Sectorial de Educación, para el inicio y el desarrollo del curso 2020-2021.  
La Resolución de 17 de julio de 2020, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se aprueban las instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo y Educación Primaria durante el curso 2020-2021 y la Resolución de 5 de julio de 2020, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se aprueban las instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros que imparten Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato durante el curso 2020-2021, concreta las medidas de ordenación académica, la coordinación docente, la elaboración del Proyecto educativo y la Programación general anual, los horarios lectivos, y otros aspectos didácticos y organizativos de estas etapas educativas.  
Conviene, por lo tanto, dictar instrucciones para el curso académico 2020-2021 que, teniendo en cuenta todas las normas anteriores, contemplan la situación extraordinaria generada durante el curso 2019-2020 como consecuencia de la Covid-19.  
En conformidad con el Decreto 5/2019, de 16 de junio, del presidente de la Generalitat, por el cual se determina el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, y el Decreto 7/2019, de 20 de junio, del presidente de la Generalitat, por el cual se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell, resuelvo:  
  
Primero. Objeto y ámbito de aplicación  
1. Esta Resolución tiene por objeto dictar instrucciones para la organización y funcionamiento de las unidades específicas ubicadas en centros ordinarios para el curso 2020-2021, teniendo en cuenta la adopción de medidas extraordinarias que los afectan como consecuencia de la crisis sanitaria ocasionada por la Covid-19, lo cual requiere un análisis de cada contexto educativo, para dar respuesta a esta nueva situación, y obliga a un replanteamiento de varios aspectos de la organización del centro y de las mismas enseñanzas.  
2. El ámbito de aplicación son los centros docentes ordinarios sostenidos con fondos públicos que disponen de unidades específicas e imparten enseñanzas de segundo ciclo de Educación Infantil, Educación Primaria y Educación Secundaria Obligatoria del sistema educativo valenciano.  
  
Segundo. Alumnado  
1. Las unidades específicas ubicadas en centros ordinarios constituyen un recurso de apoyo especializado e intensivo para facilitar la presencia, la participación y el aprendizaje, en contextos normalizados y en grupos ordinarios de referencia, al alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de discapacidad que cumple los requisitos siguientes:  
a) Presenta necesidades educativas especiales derivadas de trastorno del espectro autista (TEA), plurideficiencia con discapacidad intelectual, discapacidad intelectual grave y profunda y, excepcionalmente, alumnado con discapacidad intelectual moderada.  
b) Requiere, de acuerdo con el informe sociopsicopedagógico, medidas de respuesta educativa de nivel IV y apoyo de grado 3.  
c) Está justificado que esta opción de escolarización es más adecuada que la escolarización en el aula ordinaria a tiempo completo, después de haber valorado y aplicado las medidas necesarias para la eliminación de las barreras del contexto, considerando los ajustes razonables que pueden llevarse a cabo.  
d) La situación de discapacidad está acreditada por los servicios y equipos médicos de valoración mediante informes médicos o certificado de discapacidad, a pesar de que en edades tempranas el alumnado puede disponer de diagnósticos provisionales o en proceso, por razones madurativas o de otra índole.  
e) La resolución de la persona titular de la Dirección Territorial de Educación dispone, de acuerdo con el artículo 45 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, la escolarización en una unidad específica en un centro ordinario.  
2. No es destinatario de estas unidades:  
a) Alumnado con necesidades educativas especiales que puede tener respuesta con las medidas y apoyos disponibles en la modalidad de aula ordinaria a tiempo total o que pueden proveerse mediante los ajustes razonables.  
b) Alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de discapacidades graves o severas que requiere apoyos y medidas de alta intensidad e individualización, cuando, a la vista de los informes preceptivos y valoradas todas las posibilidades de inclusión en un centro ordinario, el informe sociopsicopedagógico justifica que la respuesta educativa, en estos momentos, está garantizada en mejores condiciones en un centro de Educación Especial que en el marco de las medidas de atención a la diversidad disponibles en los centros ordinarios, considerando que las modalidades de escolarización tienen un carácter reversible y revisable.  
c) Alumnado con problemas graves de salud mental no asociados a discapacidad intelectual o deterioro cognitivo grave, que tiene que ser atendido mediante los protocolos y procedimientos de atención específica, en el mismo centro o, transitoriamente, en las unidades educativas terapéuticas / hospitales de día infantil y adolescente, que prevé el artículo 31, de la Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y adolescencia, recogidas también en el artículo 51 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
  
Tercero. Objetivos generales  
Los objetivos generales de las unidades específicas en centros ordinarios son los siguientes:  
a) Ofrecer una respuesta educativa especializada, intensiva y personalizada a las necesidades educativas especiales del alumnado escolarizado en la unidad, fomentando al mismo tiempo la inclusión y la participación en contextos normalizados.  
b) Coordinar la intervención, la evaluación y el seguimiento del alumnado escolarizado en la unidad específica, conjuntamente con el resto de profesionales del centro, con el asesoramiento del servicio especializado de orientación.  
c) Asesorar y colaborar con los profesionales del centro en la respuesta educativa al alumnado con necesidades educativas especiales escolarizado en el centro.  
d) Informar y asesorar las familias del alumnado escolarizado en la unidad específica, y fomentar su participación en el centro y en la toma de decisiones educativas que afectan sus hijas o sus hijos, con la colaboración del resto del profesorado que interviene y el servicio especializado de orientación.  
e) Colaborar con el equipo directivo y el conjunto de la comunidad educativa, en la identificación de las barreras a la inclusión, y en el diseño, implementación y evaluación de estrategias que posibilitan la participación, acceso y aprendizaje de todo el alumnado del centro.  
f) Colaborar con la jefatura de estudios en la organización inclusiva de los apoyos del centro, de acuerdo con criterios de eficacia, eficiencia, participación y responsabilidad compartida.  
  
Cuarto. Ratio  
El ratio de estas unidades se determina en las Instrucciones de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional por las cuales se fijan los criterios generales para la modificación de la composición por unidades, puestos de trabajo docente y otras características, en centros de titularidad de la Generalitat que imparten educación infantil (2º ciclo), educación primaria y educación especial y para la propuesta de modificación del número de unidades concertadas en centros privados concertados.  
  
Quinto. Escolarización  
1. Los criterios para la escolarización del alumnado con necesidades educativas especiales son los que se indican en el artículo 20 del Decreto 104/2018, de 27 de julio, y en el artículo 45 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
2. La modalidad de escolarización está sometida a un proceso de revisión continuado, en el marco de la evaluación del proceso de aprendizaje y enseñanza, y preceptivamente al cambio de etapa, sin perjuicio que la dirección o la titularidad del centro, escuchado el equipo educativo, y las familias o representantes legales del alumnado pueden solicitar la revisión en cualquier momento de la escolaridad.  
3. El alumnado escolarizado en esta modalidad se tiene que matricular en la unidad, circunstancia que tiene que reflejarse en el sistema de gestión administrativa y académica ITACA de la manera siguiente:  
- EEPRI, si la unidad está ubicada en centros docentes de Educación Infantil y Educación Primaria.  
- CIL, si se trata de unidad específica de comunicación y lenguaje (UECiL) que escolariza exclusivamente alumnado con trastorno del Espectro Autista (TEA) en centros docentes de Educación Infantil y Educación Primaria.  
- EESO, para todos los tipos de unidades ubicadas en centros docentes de educación secundaria obligatoria.  
4. Desde la consideración que, de acuerdo con la Orden 20/2019, de 30 de abril, la escolarización en una unidad específica en un centro ordinario es una opción a tiempo parcial facilitadora de la inclusión educativa, al alumnado se le tiene que asignar un grupo de referencia en el aula ordinaria próximo a su edad cronológica, en el cual se tiene que facilitar la participación, así como en las actividades escolares y extraescolares del centro, siempre teniendo en cuenta que esta participación se tiene que ajustar a las directrices y condiciones organizativas de los centros mientras dure la situación sanitaria derivada de la Covid-19.  
5. La edad máxima de permanencia en las unidades específicas de los centros ordinarios, en Educación Primaria, es hasta los catorce años y, en Educación Secundaria Obligatoria, hasta los diecinueve años, sin perjuicio que, de acuerdo con la Orden 20/2019, pueden permanecer de forma excepcional y ante circunstancias muy justificadas, hasta los 21 años. En cualquier caso, se tiene que favorecer el itinerario académico-formativo que más se ajuste a los intereses y competencias del alumnado y dé una mayor opción de vida independiente y empleabilidad.  
  
Sexto. Criterios de organización  
1. El Plan de contingencia del centro educativo tiene que tener en cuenta la unidad específica e incluir las medidas técnicas, humanas y organizativas necesarias de actuación en cada momento o situación, respecto de la materialización de la potencial amenaza, y establecer claramente las instrucciones y responsabilidades necesarias, contemplando las particularidades de estas unidades.  
2. Con carácter general, las unidades específicas se configurarán como grupos estables de convivencia en los niveles que se indique este tipo de agrupamiento y en iguales condiciones. Sin embargo, el equipo educativo de la unidad y del aula ordinaria de referencia, escuchadas las familias o representantes legales, puede determinar que el alumnado matriculado en estas unidades forme parte del grupo estable de la unidad específica o bien del grupo estable del aula ordinaria, teniendo en cuenta su autonomía y las necesidades de apoyo. Esta decisión se revisará trimestralmente por parte del equipo educativo y del claustro, con el objetivo de ofrecer la mejor respuesta posible al alumnado, siempre teniendo en cuenta el Plan de contingencia y la organización del centro ante la situación sanitaria.  
3. Si se determina la participación del alumnado en el grupo estable de convivencia del aula ordinaria y la organización de la unidad lo permite, el personal de la unidad específica que no asume la tutoría podrá apoyar directo al alumnado dentro o fuera del aula ordinaria, siempre que se pueda garantizar la distancia mínima interpersonal de un metro y medio. En este caso, el personal no formará parte del grupo estable de convivencia de la unidad y se tendrá que regir por las mismas condiciones que, para el resto del personal especialista, determina el Plan de contingencia del centro. Cuando no sea posible la atención directa del personal de la unidad, este coordinará y hará el seguimiento del PAP, facilitará las orientaciones y los materiales didácticos necesarios a la persona tutora y al personal especialista para que pueda dar respuesta a las necesidades educativas del alumnado y realizará tutorías personalizadas con las familias.  
4. En el caso de las unidades específicas ubicadas en Institutos de Educación Secundaria, el alumnado podrá participar en las actividades de su grupo de referencia según establezca su PAP y la organización de este grupo, siempre y cuando se pueda respetar la distancia mínima interpersonal, en iguales condiciones socio-sanitarias que establecen las instrucciones de inicio de curso para los centros que imparten Educación Secundaria.  
5. En cualquier caso, los centros, en su organización, tienen que prever y garantizar la atención especializada al alumnado, siempre respetando las medidas de higiene y seguridad ante la Covid-19.  
6. En la planificación y el desarrollo de las actividades complementarias y extraescolares, se aplicará el mismo criterio de participación del alumnado de la unidad específica establecidos en los puntos 1 y 2 de este apartado, incorporando las adecuaciones necesarias para que pueda participar, cosa que puede implicar la personalización de los contenidos, la organización de apoyos personales adicionales y la previsión de medios de acceso ordinarios, específicos o singulares.  
7. Se tiene que prestar especial atención a la organización del patio, comedor, entradas y salidas, etc., facilitando la estructuración de los espacios y de los tiempos, los apoyos y todas las ayudas que sean necesarias para que este alumnado pueda participar en igualdad de condiciones que el resto, siempre considerando sus necesidades y características personales, la pertenencia a un grupo estable y el Plan de contingencia del centro.  
8. Con carácter general, no puede autorizarse al alumnado a ausentarse del centro dentro del horario lectivo para recibir apoyos externos, salvo circunstancias debidamente justificadas, por prescripción médica o porque los programas complementarios no pueden implementarse o facilitarse con los apoyos especializados del centro, y siempre que se acredite que no pueden realizarse en otro momento fuera el horario escolar.  
9. El Proyecto educativo del centro (PEC) y la concreción anual en la Programación General Anual (PGA) tienen que incorporar, al menos, los aspectos siguientes, referidos a la unidad específica:  
a) Criterios para asignar el grupo estable (aula específica o aula ordinaria de referencia) al alumnado matriculado en el aula específica en Educación Infantil y Primaria. En el caso de Secundaria, se tendrán que especificar los criterios para la asignación de los grupos de referencia del aula ordinaria y para la participación del alumnado en las áreas, materias y actividades en las cuales tiene que participar el alumnado.  
b) Criterios para la organización y retirada de los apoyos personales, de la unidad y del resto del centro, y para la atención al alumnado en los diferentes espacios y momentos: unidad específica, aula ordinaria, patios, comedor, actividades complementarias y extraescolares, etc.  
c) Criterios para la concreción curricular, la selección y adaptación de materiales y sistemas de comunicación aumentativos y alternativos.  
d) Actuaciones que faciliten la comprensión del nuevo contexto del centro y las actividades que se desarrollan, facilitando la incorporación progresiva del alumnado en el nuevo curso escolar y adecuando los espacios y las dinámicas porque sean comprensibles y accesibles.  
e) Plan de coordinación del personal de la unidad.  
f) Plan de coordinación entre todo el personal del centro que interviene con el alumnado, si es el caso, el servicio especializado de orientación y otros agentes externos que colaboran en la respuesta educativa.  
g) Actuaciones de acogida, información y asesoramiento a las familias y criterios para la participación de estas en la planificación, desarrollo y evaluación del Plan de actuación personalizado, así como en las diferentes actuaciones requeridas para una adecuada incorporación del alumnado en el nuevo curso escolar.  
h) Actividades de información y sensibilización dirigidas al profesorado, al alumnado y a las familias sobre las necesidades educativas especiales y las barreras a la inclusión a las que se tiene que enfrentar este alumnado.  
i) Criterios de sustitución del personal de la unidad específica en caso de ausencia, teniendo en cuenta las pautas establecidas con carácter general para los grupos estables de convivencia.  
j) Orientación académica y profesional del alumnado.  
10. La unidad específica se tiene que ubicar, siempre que sea posible, en un lugar del centro que facilite el acceso y la participación del alumnado en las diferentes actividades y espacios comunes, y que permita su visibilización como cualquier otra aula del centro.  
  
Séptimo. Plan de actuación personalizado (PAP)  
1. Para el alumnado escolarizado en la unidad específica, se tiene que realizar un Plan de actuación personalizado (PAP), de acuerdo con el que se especifica en los artículos 8 y 9 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, facilitando la participación activa del alumnado y de todos los agentes significativos con que habitualmente se relaciona, especialmente de la familia, en el marco de las planificaciones centradas en la persona (PCP).  
2. La elaboración del Plan de actuación personalizado es competencia del equipo educativo asignado a la unidad específica, coordinado por la tutora o el tutor de esta, con la colaboración, si es el caso, de las tutoras, los tutores y el profesorado de los grupos de referencia de las aulas ordinarias, y el asesoramiento del servicio especializado de orientación.  
3. En el supuesto de que el alumnado de la unidad específica participe en el grupo ordinario de referencia, de forma estable o en determinados momentos de la jornada escolar, según se ha contemplado en la organización del centro, las programaciones y unidades didácticas del aula ordinaria tienen que incluir los contenidos, adecuaciones y estrategias para dar respuesta a sus necesidades.  
4. La planificación del PAP tiene que prever la utilización de medios telemáticos para la coordinación con agentes externos.  
5. Las adecuaciones curriculares para este alumnado tienen que cumplir los requisitos siguientes:  
a) Plantear los objetivos educativos como competencias funcionales que posibilitan que el alumnado desarrolle el mayor nivel de autonomía e independencia en la vida cotidiana.  
b) Vincular los aprendizajes al contexto natural y en el espacio vital, desde la consideración que la escuela tiene que preparar para la participación en un conjunto variado de actividades comunitarias.  
c) Incluir contenidos individualizados para el desarrollo de las competencias que el alumnado, en su diversidad, tenga menos desarrolladas, aprovechando al mismo tiempo las fortalezas, habilidades y estilo de aprendizaje.  
d) Incorporar contenidos que facilitan la transición en la vida adulta, en educación secundaria, cuando las características del alumnado lo aconsejan.  
e) Favorecer la práctica y la transferencia de las competencias a los diferentes contextos de participación.  
f) Incorporar actividades adecuadas en su edad cronológica y posibilidad de logro.  
g) Seleccionar los materiales curriculares de acuerdo con los criterios de accesibilidad, funcionalidad, significatividad, vinculación al contexto natural, personalización, coeducación y respecto al medio ambiente.  
h) Incluir, si procede, sistemas de comunicación aumentativos y alternativos (SAAC), como elemento esencial para facilitar el acceso a la comunicación y al currículum del alumnado que presenta dificultades para conseguir una comunicación verbal funcional.  
i) Incorporar el aprendizaje de métodos no violentos para la resolución de conflictos y de modelos de convivencia basados en el respecto a las diferencias y la igualdad de derechos y oportunidades de todas las personas.  
j) Desarrollar actitudes y conductas que promuevan la seguridad personal, el equilibrio afectivo y la vivencia libre y responsable de su sexualidad, teniendo en cuenta la autonomía y la edad de cada alumna o alumno.  
6. Para el alumnado que requiere, de acuerdo con el informe sociopsicopedagógico, productos individuales de apoyo para el acceso al currículum, la dirección o la titularidad del centro tiene que hacer la solicitud a la conselleria competente en materia de educación, de acuerdo con los criterios y los procedimientos que dispone la Resolución de 31 de octubre de 2019, de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la solicitud y gestión de productos de apoyo para el alumnado con necesidades educativas especiales.  
  
Octavo. Evaluación y promoción del alumnado  
1. La evaluación del alumnado se tiene que realizar en el marco del procedimiento de evaluación del Plan de actuación personalizado, de acuerdo con lo establecido en el artículo 9 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, y tiene como finalidad conocer el progreso del alumnado, ajustar la respuesta educativa, tomar decisiones relativas a la escolarización, favoreciendo siempre que sea posible el acceso del alumnado a un régimen de mayor inclusión, y proporcionar la orientación académica y profesional que más se adecúe a sus capacidades, intereses y posibilidades de progreso.  
2. Al inicio de curso, el personal adscrito a la unidad tiene que realizar una evaluación inicial del alumnado, teniendo en cuenta la información previa disponible y la información aportada por las familias, el profesorado y otros agentes que intervienen. Los resultados de la evaluación inicial tienen que servir para elaborar el Plan de actuación personalizado.  
3. La evaluación continúa, trimestral y de final de curso, la realiza todo el equipo educativo, de la unidad y, si es el caso, del grupo de referencia del aula ordinaria, coordinado por la tutora o el tutor de la unidad específica, que tiene que completar la información obtenida en el ámbito escolar con la información aportada por las familias y otros agentes externos que intervienen en la respuesta educativa.  
  
Noveno. Transición entre etapas y modalidades de escolarización  
1. En los procesos de transición es de aplicación aquello que dispone la Orden 46/2011, de 8 de junio, de la Conselleria de Educación, por la cual se regula la transición desde la Educación Primaria a la Educación Secundaria Obligatoria en la Comunidad Valenciana y el artículo 39 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano.  
2. El alumnado que finaliza la Educación Secundaria Obligatoria en una unidad específica en un centro ordinario tiene que recibir la oportuna orientación y acompañamiento sobre el itinerario académico, formativo o laboral más adecuado, en función de sus capacidades, intereses y posibilidades de éxito. Siempre que sea posible, se le tiene que orientar en primer lugar hacia ciclos de Formación Profesional Básica o, en caso de que esto no sea posible, hacia programas formativos de calificación básica adaptada a las personas con necesidades educativas especiales derivadas de discapacidad, para que pueda adquirir las competencias profesionales necesarias para su inclusión socio-laboral.  
3. En el supuesto de que el alumnado tenga asignado algún producto individual de apoyo y se traslade de centro, el centro de origen tiene que realizar los trámites para el traslado al nuevo centro, de acuerdo con las instrucciones y los procedimientos que establezca la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
  
Décimo. Personal  
1. La provisión de personal especializado para las unidades específicas viene determinada por las necesidades, el perfil y el número de alumnado que escolarizan.  
2. En los centros públicos, el personal especializado que puede asignarse a las unidades específicas comprende el personal de Pedagogía Terapéutica, de Audición y Lenguaje y, en los casos en qué sea necesario, el personal educador de Educación Especial. El alumnado con discapacidad motriz que requiere apoyo de fisioterapia para el acceso al currículum, podrá recibir esta atención en el mismo centro o de forma ambulatoria en otro centro.  
3. En los centros privados concertados, los perfiles profesionales se ajustarán a aquello que establezcan los convenios y las disposiciones que regulan este tipo de centros.  
4. Las funciones y condiciones laborales del personal asignado vienen determinadas por aquello dispuesto en la normativa vigente, los acuerdos laborales y los convenios colectivos en relación con su puesto de trabajo, que los centros tienen que concretar, priorizar y organizar para facilitar una respuesta complementaria al alumnado, considerando las competencias de cada especialidad y el Plan de actuación personalizado. En cuanto que la unidad específica se constituye como un espacio de recursos especializados, es fundamental que este personal complemente sus funciones de atención al alumnado con la función de asesoramiento al profesorado y a las familias.  
5. La tutoría del grupo de la unidad específica la tiene que asumir una de las maestras o uno de los maestros de apoyo de las especialidades de Pedagogía Terapéutica o de Audición y Lenguaje asignados a la unidad a jornada completa, con la consideración que las tutoras o los tutores de los grupos de referencia del aula ordinaria tienen que asumir la función de cotutoría.  
  
Undécimo. Formación del profesorado y sensibilización de la comunidad educativa  
1. La dirección del centro, mediante la persona coordinadora de formación y con la colaboración de profesionales de la unidad y el resto de personal, tiene que desarrollar acciones informativas, así como, si es el caso, acciones formativas dentro de su Plan de actividades formativas (PAF), con el fin de dar a conocer las características, barreras y necesidades del alumnado con necesidades educativas especiales, ofrecer pautas para la intervención y desarrollar actitudes de aceptación, tolerancia, respeto y colaboración, dirigidas a toda la comunidad educativa.  
2. Los Centros de Formación, Innovación y Recursos (CEFIRE), dentro de su ámbito de competencias, ofrecen:  
a) Talleres de sensibilización para el equipo de profesionales de los centros que cuentan con nuevas unidades específicas para el curso 2020/21.  
b) Formación inicial para profesionales que se incorporan a una unidad específica.  
c) Red de seminarios permanentes de actualización e intercambio para profesionales de centros con unidades específicas.  
3. De forma complementaria a las funciones atribuidas a los servicios especializados de orientación y en los centros de formación, innovación y recursos educativos (CEFIRE), y en coordinación con estos, los centros de Educación Especial, como centros de recursos y con las competencias atribuidas según la Resolución de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se regula la organización de los Centros Específicos de Educación Especial de titularidad de la Generalitat como centros de recursos, pueden ofrecer asesoramiento y formación a los profesionales de las unidades específicas y de las aulas ordinarias en la respuesta educativa al alumnado con necesidades educativas especiales.  
  
Decimosegundo. Coordinación  
1. El plan de coordinación de la unidad tiene que incluir las coordinaciones con los diferentes agentes implicados en la respuesta educativa del alumnado (equipo de la unidad, profesorado, familias, personal de orientación educativa, agentes externos, otros centros educativos, etc.) y los medios, presenciales y telemáticos, que se tienen que utilizar para garantizar la participación y al mismo tiempo las condiciones de seguridad ante la Covid-19.  
2. La dirección del Servicio Psicopedagógico Escolar (SPE) tiene que colaborar, con las direcciones territoriales de Educación, Cultura y Deporte y la dirección de los centros docentes que disponen de unidades específicas, en la coordinación de las unidades dentro de su zona de influencia, en la planificación de las actuaciones de sensibilización e información a los equipos educativos y a las familias, la escolarización adecuada del alumnado, la organización de los centros con criterios inclusivos y cualquier otra tarea que, en el ámbito de sus competencias, le sea encomendada por la Dirección Territorial de Educación, Cultura y Deporte o la Dirección General de Inclusión Educativa.  
  
Decimotercero. Evaluación y seguimiento de las unidades específicas  
1. Al finalizar el curso escolar, el equipo educativo de la unidad específica tiene que elaborar una memoria final que se incorporará a la memoria anual del centro, en la cual se indique el trabajo realizado y los resultados conseguidos en relación con los objetivos propuestos, la valoración del funcionamiento de la unidad, las dificultades encontradas y las propuestas de mejora.  
2. Si el alumnado de la unidad específica ha participado en el aula ordinaria, el profesorado del aula ordinaria también tiene que incorporar en la memoria anual las medidas desarrolladas con este alumnado, los resultados conseguidos, las dificultades encontradas y las propuestas de mejora.  
3. En el ámbito de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, a propuesta de la persona titular de la dirección general competente en materia de inclusión educativa, se tiene que constituir una Comisión de coordinación y seguimiento de las unidades específicas, que se encargará de hacer el seguimiento del funcionamiento de las unidades existentes y la propuesta de habilitación de nuevas unidades. Esta comisión se reunirá, con carácter ordinario, dos veces a lo largo del curso y estará conformada, al menos, por la persona titular del servicio de inclusión educativa, las personas titulares de los servicios de educación de las direcciones territoriales y la inspección de educación, aunque, de acuerdo con las necesidades, puede incorporar otras personas relacionadas con este ámbito de gestión.  
4. La inspección de educación, con la colaboración, si procede, de la dirección del servicio psicopedagógico escolar, dentro del ámbito de sus respectivas competencias, tiene que supervisar y evaluar el funcionamiento de las unidades específicas, de acuerdo con los criterios elaborados por la Comisión de coordinación y seguimiento, poniendo especial atención en la organización del centro y de la unidad y en las prácticas inclusivas que se derivan, y emitir los informes correspondientes.  
  
Decimocuarto. Habilitación de unidades específicas  
1. En los centros públicos, la habilitación de unidades se realiza de acuerdo con el procedimiento y calendario fijado por la dirección general competente en materia de centros docentes y la dirección general competente en inclusión educativa.  
2. En estos centros, las unidades específicas pueden configurarse como unidades mixtas, que escolarizan alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de diferentes tipos de discapacidad, o como unidades específicas en la respuesta educativa a determinadas discapacidades.  
3. En los centros privados concertados, la habilitación de unidades se realiza de acuerdo con los procedimientos establecidos por la dirección general competente en materia de centros docentes y la normativa de conciertos. El tipo de unidades específicas se determina en la Ley de presupuestos de la Generalitat para cada ejercicio.  
4. En cualquiera de los casos, los procedimientos de habilitación se tienen que iniciar en los plazos que posibilitan su finalización antes del proceso de admisión para el curso 2021/22.  
  
Decimoquinto. Disposiciones supletorias  
En todos los aspectos no regulados en esta resolución que afectan la organización y funcionamiento de las unidades específicas, son subsidiarias las disposiciones referentes en las etapas educativas que imparte el centro donde están ubicadas.  
  
València, 29 de julio de 2020.- El secretario autonómico de Educación y Formación Profesional: Miguel Soler Gracia.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML