Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4926, del 18-01-2005 (2005/125)

ORDRE de 29 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla zonal de residus de la zona XIV.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4926

Data del DOGV
:   18-01-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/125

CVE


Data del document
:   29-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [El Comtat](javascript:void(0))
    * [L'Alacantí](javascript:void(0))
    * [L'Alcoià](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [residu](javascript:void(0))
    * [gestió de residus](javascript:void(0))

ORDRE de 29 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de Residus de la Zona XIV. [2005/125]
  
El títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques per a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els plans zonals, ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus, són documents detallats que adapten les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, i poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant ambdós plans autonòmics, la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla Zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plànols d'ordenació.
  
Després d'elaborar la Conselleria de Territori i Habitatge el Pla de la Zona XIV, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana, ha sigut sotmés a informació pública per un termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que poden resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha sigut sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, i és objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció de Gestió del Medi Natural de data 16 de desembre de 2004.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, com també els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent en medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant una ordre. Es publica íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el document d'ordenació del pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Territori i Habitatge pel Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat. El Decret 133/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, la configura com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General de Qualitat Ambiental exercir les funcions en matèria de residus.
  
Per raó de tot el que antecedeix, a proposta de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla Zonal de Residus de la Zona XIV, el document d'ordenació del qual s'incorpora com a annex de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla zonal de Residus de la zona XIV entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 29 de desembre de 2004
  
El conseller de Territori i Habitatge
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LA ZONA XIV
  
DOCUMENT D'ORDENACIÓ
  
Índex
  
1. Memòria justificativa
  
1.1. Introducció
  
1.1.1. Antecedents
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
1.1.4. Abast i objectius
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
1.2. Anàlisi territorial per a la selecció de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de valorització i eliminació
  
1.2.1. Zones protegides
  
1.2.2. Sòls geològicament aptes
  
1.2.3. Condicionants del transport
  
1.2.4. Planejament urbanístic
  
1.2.5. Metodologia per a la localització de zones aptes per a la ubicació de les instalolacions de valorització i eliminació de residus
  
1.2.6. Cartografia de litologies aptes per a l'abocament
  
1.2.7. Classificació urbanística
  
1.2.8. Cartografia d'espais naturals
  
1.2.9. Zones aptes orientatives per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
1.3. Anàlisi i diagnòstic de la situació actual
  
1.3.1. Residus urbans
  
1.3.2. Residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliara (rcd domiciliaris)
  
1.3.3. Residus de zones verdes i jardineria
  
1.3.4. Residus perillosos domèstics
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
1.3.6. Instal·lacions existents
  
2. Prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus
  
2.1. Proposta de tractament de residus urbans
  
2.1.1. Característiques de la recollida
  
2.1.2. Infraestructures
  
2.2. Proposta de tractament de residus voluminosos
  
2.3. Proposta de tractament de residus perillosos d'origen domèstic
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
2.3.2. Infraestructures
  
2.4. Proposta de tractament de residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris)
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
2.5. Model econòmic
  
2.6. Condicions que han de complir les entitats supramunicipals per a garantir l'eficàcia de la seua actuació en l'execució del pla zonal
  
2.7. Termini d'execució del pla
  
2.8. Mesures de compensació
  
2.9. Mesures d'àmbit municipal
  
2.9.1. Ordenances municipals
  
2.9.2. Promoció i educació ambiental
  
2.10. Criteris per al desenvolupament dels projectes de gestió
  
3. Bases tècniques per a l'elaboració dels projectes de gestió
  
3.1. Instalolacions que s'han d'incloure en el projecte de gestió
  
3.2. Termini de construcció, termini d'explotació i manteniment postclausura de les instalolacions
  
3.3. Documentació que s'ha de presentar en el projecte de gestió
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
3.3.2. Avantprojecte d'instalolacions
  
3.3.3. Pla de gestió
  
3.3.4. Estudi economicofinancer
  
3.3.5. Document de síntesi
  
3.4. Criteris d'adjudicació del concurs
  
3.4.1. Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓ
  
1.1.1. Antecedents
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus, adequa al dret intern la Directiva 91/156/CEE on s'abandona la classificació clàssica dels residus en dues úniques modalitats (general i perillós) i estableix una norma única per a tots ells. L'objectiu és incentivar la reducció en origen i donar prioritat a la reutilització, reciclatge i valorització dels residus sobre altres tècniques de gestió. La nova llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències, es manté el repartiment constitucional entre Estat, comunitats autònomes i entitats locals.
  
Correspon a les comunitats autònomes l'elaboració de plans autonòmics de residus. Aquests plans s'han d'integraran en un pla nacional de residus. La Llei 10/1998 estableix el contingut mínim dels plans autonòmics i els seus objectius.
  
La Generalitat Valenciana, avançant-se a la Llei 10/1998, aprova mitjançant el Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. Aquest pla, que inclou la totalitat dels residus, és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
D'altra banda, la necessitat plasmar la política de residus de la Generalitat Valenciana en una llei de residus queda emmarcada en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana en què s'estableixen les competències per a dictar normes addicionals de protecció del medi ambient. La Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de desembre de 2000, estableix el règim jurídic de la producció i gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba desenvolupar instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen la suficiència, seguretat i eficiència de les activitats de gestió de residus.
  
En el títol II de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana es regula la planificació dels residus. Es preveuen en l'àmbit autonòmic dos tipus de plans, el pla integral de residus i els plans zonals. Ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars. Mitjançant aquests plans es distribueixen en el territori el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instrument de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant. Mitjançant aquests plans zonals es garanteix una adequada direcció de la gestió dels residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
Els plans zonals estan constituïts per tres tipus de documents: el document d'informació, el document d'ordenació i un estudi d'impacte ambiental. El present document constitueix el document d'ordenació, vinculant per la Llei 10/2000, del Pla Zonal de Residus de la Zona XIV del PIR de la Comunitat Valenciana i inclou una memòria justificativa i unes prescripcions per a les operacions de gestió de residus.
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
L'àmbit d'aplicació del present pla zonal de residus comprén el territori central de la província d'Alacant, englobat en la zona XIV del PIR de la Comunitat Valenciana (a excepció del Campello, inclòs en el Pla Zonal de la Zona XV). Inclou la totalitat de la comarca del Comtat i part del territori de les comarques de l'Alcoià i de l'Alacantí.
  
Dels 37 municipis que comprén el present pla zonal, 24 municipis formen la comarca del Comtat, 5 pertanyen a la comarca de l'Alcoià i 8 a l'Alacantí.
  
La superfície de l'àmbit d'aplicació del pla és de 1.123 km² dels quals, 376 km² pertanyen a la comarca del Comtat, 326 km² a l'Alcoià i 421 km² a l'Alacantí. La població total equivalent de la zona de l'àmbit del present pla és de 265.037 habitants equivalents, dels quals el 12,5% del total pertanyen al Comtat, el 31,7% a l'Alcoià i el 50,4% a l'Alacantí. D'aquestes dues últimes comarques és en els municipis d'Alcoi (26,55%) i Sant Vicent del Raspeig (24,58%) on es concentra un poc més del 51% de la població total. La comarca del Comtat és la menys poblada, d'aquesta més del 50% dels municipis presenten una població inferior a 500 habitants.
  
El total de la població de l'àmbit d'estudi és de 265.037 habitants equivalents, dels quals habitants fixos són 205.815. La població estacional és de 59.223 habitants.
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
El present pla zonal de residus afectarà els residus urbans o municipals definits per la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana. S'entén per residus urbans els següents:
  
1. Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis.
  
2. Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició puguen assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tindran aquesta consideració els residus següents:
  
- Els residus sanitaris dels grups I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el Decret 240/1994, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Regulador de la Gestió de Residus Sanitaris
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges
  
- Animals domèstics morts
  
- Vehicles abandonats (es regulen per la seua normativa específica)
  
- Mobles i efectes
  
- Residus d'obres menors de construcció i reparació domiciliària
  
S'exclouen de l'àmbit d'aplicació del present pla els residus següents:
  
- Residus perillosos de qualsevol tipologia excepte els domèstics
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes
  
- Residus industrials de qualsevol naturalesa i procedència
  
Així mateix queden exclosos del present pla:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'Energia Nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de Costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la xarxa integral de sanejament regulats per la Llei 2/1992, de 26 de març, de Sanejament de les Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.
  
1.1.4 . Abast i objectius
  
Com a objectiu general del Pla Zonal, es pretén dotar la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i prescripcions de la Unió Europea i de l'Estat espanyol en matèria de residus, com també per a la posada en pràctica i millora de les previsions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Pla Zonal de la Zona XIV persegueix els objectius específics següents:
  
- Reducció de la generació de residus urbans.
  
- Potenciació de la recollida selectiva d'alguns materials.
  
- Valorització màxima dels residus.
  
- Eliminació segura dels residus no valoritzables.
  
- Determinació de les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus urbans objecte del pla zonal, com també de les seues característiques generals i el termini d'execució.
  
- Identificació de zones aptes per a la implantació de les distintes infraestructures segons criteris d'aptitud geològica, espais protegits, infraestructures viàries i planejament urbanístic.
  
- Establiment de criteris de compensació a favor dels municipis en què s'implanten infraestructures de valorització eliminació de residus urbans.
  
- Establiment de condicions que garantisquen l'eficàcia d'actuació de les mancomunitats, consorcis i altres formes d'agrupació per al desenvolupament de les operacions de la gestió dels residus.
  
- Definició de criteris per al desenvolupament de projectes de gestió, en el relatiu tant a la documentació a presentar com a la posterior valorització d'aquests.
  
Principis pels quals es regirà el pla zonal.
  
Per al disseny del present pla zonal s'han tingut en compte els principis bàsics establits per la Directiva 1999/156/CEE; la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana; el Pla Nacional de Residus, i el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. Aquests principis són:
  
Els principis i fonaments del pla són els següents:
  
- Principi de prevenció.
  
- Principi de responsabilitat del productor.
  
- Principi de proximitat.
  
- Principi d'autosuficiència.
  
- Principi de subsidiarietat.
  
- Principi de responsabilitat compartida.
  
- Principi de conscienciació ciutadana.
  
- Principi de foment del desenvolupament sostenible.
  
PRINCIPIS DE PREVENCIÓ
  
Prevenir la generació de residus en l'origen és el primer pas de la producció neta, perquè elimina la necessitat realitzar posteriorment una complexa gestió de residus, incloent el tractament i disposició final. Reduir, per la seua banda, implica disminuir en l'origen la quantitat i caràcter nociu d'un residu.
  
La prevenció i reducció de residus pot aconseguir-se implantant una estratègia de producció neta adequada, que preveja mesures preventives, com ara l'ús racional de recursos, selecció de materials de menor impacte ambiental, modificacions al procés productiu i incorporació de tecnologia.
  
La prevenció i reducció en l'origen és una de les alternatives menys costoses per a la solució de problemes ambientals, ja que és possible implementar modificacions simples als processos productius que, amb mínims requeriments de capital, permeten increments significatius en la productivitat i una dràstica reducció en la generació de residus o emissions, conjuntament de millorar la competitivitat de l'empresa i obtenir beneficis econòmics.
  
PRINCIPI DE RESPONSABILITAT DEL PRODUCTOR
  
Tots aquells que perjudiquen el medi ambient, han de pagar els costos derivats de les seues accions, màximament quan aquestes deriven de la posada en marxa en el mercat de productes el procés d'elaboració i distribució dels quals genere residus.
  
Els agents econòmics són considerats els primers responsables de la producció de residus i de la seua repercussió en el medi ambient, i per a aconseguir internalitzar els costos ambientals per la seua banda, s'ha d'aplicar el principi que ?qui contamina, paga?.
  
PRINCIPI DE PROXIMITAT
  
A fi de tractar en les instal·lacions adequades més pròximes al punt de generació dels residus, aquells residus que no tinguen una massa crítica que justifique una instal·lació de tractament en els municipis definits en el present pla.
  
PRINCIPI D'AUTOSUFICIÈNCIA
  
De manera que els municipis inclosos en el present pla tinguen a la seua disposició les infraestructures necessàries per a ser independents en el tractament adequat dels residus produïts en el seu territori, sempre que hi haja la massa crítica que ho justifique.
  
PRINCIPI DE SUBSIDIARIETAT
  
Pel qual la Generalitat Valenciana intervindrà només en la mesura que els objectius de l'acció pretesa no puguen ser aconseguits pels agents involucrats, i, per consegüent, puga aconseguir-se millor, a causa dels efectes de l'acció prevista, a nivell autonòmic.
  
PRINCIPI DE RESPONSABILITAT COMPARTIDA
  
Millorar la situació respecte a la producció i gestió dels residus ha de ser una responsabilitat compartida entre els distints agents implicats: administració autonòmica, entitats locals, empreses públiques i privades i els ciutadans, de manera que contribuïsquen a solucionar problemes plantejats.
  
PRINCIPI DE CONSCIENCIACIÓ CIUTADANA
  
Mitjançant programes de divulgació i programes d'ensenyament sobre la generació i correcta gestió dels residus a fi d'aconseguir la seua conscienciació i contribució per a aconseguir els objectius del present pla.
  
PRINCIPI DE FOMENT DEL DESENVOLUPAMENT SOSTENIBLE
  
A fi de mantenir el creixement econòmic sense menyscabar el de les generacions futures.
  
1.1.5.1. Principis jeràrquics
  
A més dels principis marcats en l'apartat anterior, el Pla zonal assumeix l'estratègia comunitària en matèria de residus:
  
- S'estableix la següent jerarquia d'operacions de gestió de residus:
  
1. Prevenció
  
2. Reutilització
  
3. Reciclatge
  
4. Valorització
  
5. Eliminació final de les fraccions no valoritzables.
  
- Es procurarà reduir els trasllats de residus.
  
- S'establiran nous i millors instruments de gestió de residus, com ara instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, etc.
  
1.2. ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1. Zones protegides
  
S'han delimitat com a zones no aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus les zones corresponents amb la xarxa Natura 2000. Per tant, s'han considerat com a àrees no aptes respecte a les consideracions ambientals les següents:
  
- Xarxa Natura 2000:
  
Llocs d'Interés Comunitari (LIC) i
  
Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA)
  
- Microreserves
  
- Zones humides
  
La delimitació d'aquestes àrees s'ha recollit en el corresponent plànol d'informació, i hi apareixen com a zones desfavorables per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus.
  
1.2.2. Sòls geològicament aptes
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic en la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans, la selecció de l'emplaçament ha de preveure consideracions a nivell de sòl en els àmbits següents:
  
- Geològiques
  
- Hidrogeològiques
  
- Hidrològiques
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de considerar des del punt de vista de la seguretat, donant suport o reforçant les mesures de disseny i enginyeria de la instal·lació sempre amb l'objectiu de la protecció de la salut pública i del medi ambient d'una manera integrada.
  
Des d'un punt de vista de la geologia de l'emplaçament, es prioritzaran aquells amb substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un gruix major o igual a 1 metre, segons s'estableix en Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant el depòsit en abocador), sense fissuració o carstificació del terreny i allunyats de zones inundables o amb un altre tipus de risc geològic (lliscaments, erosió, etc.). Així mateix, la naturalesa química de les roques ha de ser considerada amb atenció, evitant aquelles en què es puguen donar reaccions químiques amb possibles infiltracions i afavorint aquells que poden actuar com a captadors d'elements perillosos com els metalls pesants.
  
Des d'aquest punt de vista resulten òptimes per a garantir l'estanquitat del depòsit les formacions geològiques argiloses o margoses.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Seran preferibles zones sense aqüífers d'importància. La localització de formacions argiloses, la presència de d'aqüitards o aqüicludes sota l'emplaçament, ofereix un grau de seguretat natural addicional.
  
Les consideracions hidrològiques són les que poden comportar un major desafiament des del punt de vista del disseny. S'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió. Ha de considerar-se la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta vessament.
  
No podrà ubicar-se un abocador en terrenys de domini públic hidràulic, incloent els llits de corrents naturals contínues, brolladors, llacs, llacunes, tolles, embassaments, canals, i espais ocupats per extensions permanents amb presència de làmina lliure públics o privats, com també les riberes, marges, les seues zones de servitud i policia d'acord amb allò el que estableix el títol primer del Reial decret legislatiu 1/2001 que aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
1.2.3. Condicionants del transport
  
La carretera principal de què disposen les comarques de la zona XIV és la N-340 que estableix la vertebració nord-sud de la zona connectant Alacant amb Xixona, Alcoi, Cocentaina i Muro. Això no obstant la recent creació de l'autovia A-36 Alcoi-Alacant per Ibi, permet una millor vertebració nord-sud d'aquestes àrees centrals de la Comunitat amb l'exterior, la qual forma part de la planificació de la Generalitat Valenciana de disposar del corredor Xátiva-Alcoi-Alacant.
  
La connexió de la zona XIV amb la costa es realitza a Alacant mitjançant la A-7, i hi ha com ja hem dit un nou eix vertebrador nord-sud que és la A-36 per Ibi. Aquesta actuació es complementa amb l'autovia Sax-Castalla, actualment en execució, que connectarà la A-36 amb la N-330 cap a Almansa i València.
  
La comarca del Comtat és d'abrupte relleu i la baixa accessibilitat de la zona es realitza a través de diferents vies en direcció E-W i N-S que connecten amb la N-340 a l'altura de Muro, Cocentaina o Alcoi.
  
Geogràficament podem dir que en l'àmbit de la zona XIV ens trobem amb dues zones, la zona nord formada pel Comtat i part de l'Alcoiá (Ibi, Alcoi, Penàguila i Benifallim) que recull el 49% de la població total i, per tant, dels residus i la zona sud amb el 51% restant, composta pels vuit municipis de l'Alacantí i Tibi. D'aquesta manera, la zona nord queda connectada amb la sud a través de les dues vies més importants que són la N-340 i la A-36, la resta de municipis es connecten amb aquests eixos vertebradors mitjançant distintes carreteres autonòmiques.
  
En concret, per a la zona nord tenim:
  
- Alfafara i Agres connecten amb la N-340 a l'altura de Muro mitjançant la CV-700.
  
- Beniarrés i Gaianes connecten amb la N-340 a l'altura de Muro mitjançant la CV-705 i al seu torn l'Orxa connecta amb la CV-705 a Beniarrés a través de la CV-701; Alcosser de Planes connecta per la CV-7020 de la xarxa municipal amb la CV-705 entre Gaianes i Muro.
  
- La CV-700 uneix Planes i Benimarfull amb la N-340 a Muro.
  
- l'Alqueria d'Asnar mitjançant la CV-703 connecta amb Cocentaina al sud i amb Muro al nord.
  
- Famorca, Facheca, Tollos, Benimassot, Balones i Gorga s'uneixen mitjançant la CV-720, i de Gorga a Benilloba per la CV-710 s'arriba a la CV-70 que connecta amb la N-340 a l'altura d'Alcoi, o bé de Gorga a Cocentaina per Millena.
  
- Benillup i Millena mitjançant la CV-710 connecten amb la CV-706 cap a Cocentaina. Per un altre costat la CV-708 connecta Almudiana amb la CV-710 a l'altura de Benillup.
  
- La CV-70 és l'eix que uneix Alcoleja, Benasau i Benilloba amb la N-340 a Alcoi, mentre que Penàguila i Benifallim ho fan a través de la CV-785.
  
- D'Ibi a Alcoi per la A-36 fins a la N-340
  
Per als municipis de la zona sud tenim igualment que tots ells connecten mitjançant diferents vies amb la N-340. Així:
  
- D'Agost a Xixona per Tibi mitjançant la CV-827, A-36 i CV-810
  
- D'Ibi a Xixona per Tibi mitjançant la CV-798 d'Ibi a Tibi i la CV-810 de Tibi a Xixona
  
- D'Aigües a Busot per la CV-773 i de Busot a la N-340 a Xixona per la CV-774
  
- De la Torre de les Maçanes a Xixona per la CV-780
  
- Sant Joan i Mutxamel connecten directament amb la N-340 cap a Xixona i Sant Vicent ho fa mitjançant la ronda d'Alacant.
  
En el següent mapa de Consideracions de transport de la zona d'estudi, es cartografien els aspectes més destacables de les vies de comunicació de la zona d'estudi, segons informació obtinguda de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport (COPUT) de la Generalitat Valenciana.
  
1.2.4. PLANEJAMENT URBANÍSTIC
  
El sòl urbà en la zona XIV ocupa una superfície total de 4.702 ha, que es distribueixen de la forma següent:
  
- 2.650,5 ha a l'Alacantí
  
- 1.263,5 ha a l'Alcoià
  
- 788 ha al Comtat
  
Als municipis afectats hi ha en l'actualitat un total de 2.868 ha de sòl apte per a urbanitzar. D'aquesta superfície, 1.938 ha corresponen a la comarca de l'Alacantí, 650 ha a la comarca de l'Alcoià i 280 corresponen al Comtat.
  
El sòl no urbanitzable té una superfície total als termes afectats de 104.317 ha, la qual cosa equival al 93,2% de la superfície total de l'àmbit d'estudi. En els vuit municipis de l'Alacantí la superfície ocupada pel sòl no urbanitzable és de 36.635 ha, en els cinc municipis de l'Alcoià és de 30.843 ha i de 36.839 ha al Comtat, la qual cosa representa respectivament el 89%, 94% i 97% de la superfície de cadascuna de les comarques que formen la zona XIV.
  
En la taula següent es recull la superfície segons la classificació de sòl establida, que ocupa en cada municipi:
  
Comarca Municipi SU (ha) S Uble (ha) SNU (ha)
  
l'Alacantí Agost 78,5 150,5 6350,0
  
 Aigües 28,5 22,5 1808,9
  
 Busot 325,0 26,0 3025,0
  
 Mutxamel 611,4 549,4 3569,0
  
 Sant Joan d'Alacant 307,6 253,7 395,8
  
 Sant Vicent del Raspeig 1140,8 447,8 2330,1
  
 la Torre de les Maçanes 28,8 0,0 3645,2
  
 Xixona 129,8 488,0 15511,1
  
l'Alcoià Alcoi 833,7 226,6 12029,7
  
 Benifallim 2,3 0,0 1357,7
  
 Ibi 349,4 39,0 5747,6
  
 Penàguila 10,6 0,0 5029,4
  
 Tibi 67,4 384,0 6678,4
  
El Comtat Agres 19,3 0,0 2618,7
  
 Alcocer de Planes 7,3 0,0 438,2
  
 Alcoleja 6,0 0,0 1444,0
  
 Alfafara 6,9 0,0 2033,1
  
 Almudaina 4,8 0,0 895,2
  
 Balones 4,0 0,0 1136,0
  
 Benasau 12,0 0,0 942,0
  
 Beniarrés 18,2 8,0 2033,8
  
 Benilloba 20,3 0,0 909,7
  
 Benillup 1,2 0,0 355,8
  
 Benimarfull 13,9 12,8 533,3
  
 Benimassot 3,8 0,0 966,2
  
 Cocentaina 296,3 185,8 4765,4
  
 Facheca 2,5 0,0 1039,5
  
 Famorca 1,5 0,0 995,5
  
 Gaianes 17,0 9,3 936,1
  
 Gorga 8,7 4,0 910,3
  
 l'Alqueria d'Asnar 23,6 10,4 41,7
  
 l'Orxa 21,8 2,8 3180,0
  
 Millena 3,2 0,0 976,8
  
 Muro 261,3 31,9 2720,2
  
 Planes 28,3 15,3 3811,4
  
 Quatretondeta 4,9 0,0 1695,1
  
 Tollos 1,3 0,0 1461,0
  
Per comarques:
  
l'Alacantí 2650,5 1938,0 36.635,0
  
l'Alcoià 1263,5 650,0 30.843,0
  
el Comtat 788,0 280,0 36.839,0
  
TOTALS 4.702 2.868 104.317
  
En el mapa de consideracions urbanístiques de la zona d'estudi, es mostren els aspectes més destacables del planejament urbanístic de la zona d'estudi. La informació s'ha demanat de la Sèrie Cartogràfica Temàtica 6 de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport (COPUT) de la Generalitat Valenciana i s'actualitza a la situació actual per a aquells municipis en què s'ha modificat el planejament des d'aquesta publicació fins a la data.
  
1.2.5. Metodologia per a la localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
La metodologia utilitzada per a la selecció de possibles àrees per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus s'ha fonamentat en tres cartografies de base que atenen als principis de selecció de l'apartat anterior:
  
Cartografia de litologies aptes per a l'abocament
  
Cartografia en la classificació urbanística vigent del sòl
  
Cartografia d'espais naturals
  
La superposició de totes aquestes dóna com resultat una nova cartografia d'espais potencialment impermeables i fora de les zones d'exclusió per motius de classificació urbanística i espais naturals protegits, que denominem Mapa de zones aptes orientatives. Aquesta cartografia obtinguda com a síntesi de les altres tres és de caràcter no excloent i exigeix la realització, en tot cas, d'estudis geologicogeotècnics i hidrogeològics que permeten verificar la idoneïtat de l'emplaçament seleccionat, com també visites de camp que confirmen la seua aptitud. Es planteja per tant com una cartografia informativa i orientativa que facilita la selecció d'una ubicació concreta.
  
1.2.6. Cartografia de litologies aptes per a l'abocament
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic en la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans, la selecció de l'emplaçament ha de preveure consideracions a nivell de sòl en els àmbits següents:
  
- Geològic
  
- Hidrogeològic
  
- Hidrològic
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de valorar des del punt de vista de la seguretat, donant suport o reforçant les mesures de disseny i enginyeria de les instal·lacions sempre amb l'objectiu de protecció de la salut pública i del medi ambient de manera integrada.
  
Des del punt de vista de la geologia de l'emplaçament, se seleccionaran aquells substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada K inferior o igual d'1,0x10-9 m/s en un gruix major o igual a 1m), sense fissuració o karstificació del terreny.
  
Es parteix dels mapes geològics 1:50.000 de la sèrie MAGNA de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, seleccionant les zones considerades inicialment com a impermeables, com per exemple, argiles, margues i combinacions d'aquestes. Una vegada elegides les zones es tenen en compte altres criteris com:
  
- Configuració natural del terreny
  
- Proximitat a àrees sensibles
  
Com a resultat de tots els criteris s'obté una cartografia de zones potencialment aptes geològicament per a ser integrada amb la informació dels plànols de classificació urbanística i d'espais naturals.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Seran preferibles zones sense aqüífers d'importància. Les localitzacions de formacions argiloses, la presència d'aqüitards i aqüicludes sota l'emplaçament, ofereix un grau de seguretat natural addicional.
  
Des del punt de vista hidrològic s'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió.
  
1.2.7. Classificació urbanística
  
En el present pla zonal s'ha realitzat la delimitació de sòl a partir de la informació publicada en el mapa de classificació urbanística de 1998 de la Conselleria d'Obres Publiques, Urbanisme i Transports. Per a aquells municipis el planejament urbanístic dels quals s'ha vist modificat des de 1998 fins al dia de hui, s'ha realitzat una actualització de la informació a partir del planejament vigent. Aquests municipis són:
  
- Beniarrés: Pla general (2001)
  
- Benimarfull: Delimitació de sòl urbà (1999)
  
- Gaianes: Pla general (2004)
  
- Gorga: Pla general (2004)
  
- l'Orxa: Pla general (2004)
  
- Ibi: Pla general (2000)
  
A partir la classificació urbanística s'han definit els perímetres límit de sòl urbà i urbanitzable (programat i no programat). Aquesta classificació és la que es representa en el plànol de classificació urbanística de l'annex de plànols del document d'informació del present pla zonal.
  
A aquesta classificació cal afegir la limitació del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana que indica que les zones situades a menys de 500 m del sòl classificat com a urbà i urbanitzable, com també el mateix sòl urbà i urbanitzable es consideren com no aptes per a la ubicació d'abocadors. Les instal·lacions que s'ubiquen entre els 500 i els 2000 m hauran de justificar la no-afecció al sòl bé mitjançant mesures correctores que es definisquen en el projecte bé perquè les condicions naturals de l'àrea garanteixen la no-afecció a aquests sòls.
  
No s'inclouen les plantes de transferència dins de les infraestructures de valorització i eliminació perquè simplement formen part del procés intermedi de tractament integral dels residus. Per un altre costat i segons el PIR, els polígons industrials de nova construcció que tinguen entitat suficient (100 empreses) preveuran una parcel·la per a la localització d'un centre d'agrupament i transferència.
  
1.2.8. Cartografia d'espais naturals
  
Per a minimitzar l'impacte ambiental de la implantació de les infraestructures de valorització i eliminació la ubicació d'aquestes ha de situar-se en terrenys de baixa qualitat ambiental.
  
La valorització ambiental del territori de la zona XIV s'ha realitzat a partir dels mapes temàtics de la Conselleria de Medi Ambient.
  
En els plànols del document d'informació s'han representat com a zones no aptes:
  
- LIC: Aitana, Serrella i Puig Campana; Maigmó i Serres de la Foia de Castalla; Serra de la Safor; Serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja i les Valls de la Marina.
  
- ZEPA: Serra de Mariola i el Carrascar de la Font Roja.
  
- Parcs naturals: Parc Natural de la Serra de Mariola i Parc Natural del Carrascar de la Font Roja.
  
- Microreserves: es representen un total de 20 microreserves en distints municipis com: Agres, l'Orxa, Tibi, Xixona, Mutxamel, Bussot, Alcoi, Benasau i Benifallim.
  
- Zones Humides: Embassament de Tibi. (Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana)
  
1.2.9. Zones aptes orientatives per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
Els emplaçaments identificats i seleccionats es relacionen en el plànol a escala 1:50.000 denominat Zones aptes orientatives per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus.
  
La llegenda d'aquests plànols diferencia amb color verd aquelles zones favorables des del punt de vista litològic, ambiental i urbanístic. La zona resultant exclou les àrees protegides existents, com també l'afecció dels nuclis urbans.
  
Es podran ubicar les infraestructures d'eliminació de residus urbans tant en les àrees grafiades com aptes en els plànols de la memòria informativa com en altres àrees dins de l'àmbit del pla zonal. En el cas d'aquestes últimes s'haurà de demostrar mitjançant estudis tècnics adequats el compliment dels condicionants establits en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador per a obtenir la corresponent autorització administrativa per a l'eliminació de residus no perillosos i així mateix obtenir la preceptiva declaració d'impacte ambiental de la infraestructura que garantisca l'admissibilitat d'aquesta des del punt de vista ambiental.
  
Aquesta cartografia és de caràcter orientatiu i exigeix la realització, en tot cas, d'estudis geològics, geotècnics i hidrogeològics que permeten verificar la idoneïtat de l'emplaçament, com també visites de camp que confirmen el seu interés.
  
1.3. ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
1.3.1. Residus urbans
  
Per al càlcul de la producció de residus urbans s'ha partit de les següents bases de càlcul:
  
Població fixa: dades de l'any 2003 de l'INE.
  
Població estacional: S'han pres les dades de l'Inventari i Catàleg de residus de la Comunitat Valenciana
  
Població equivalent: s'ha calculat mitjançant la següent expressió.
  
Població equivalent = Població fixa + 0.25 x Població estacional
  
Taxa anual de creixement de la població 1%.
  
Ràtio de producció de residus: 1,25 kg/hab/dia, i la producció s'obté com:
  
Producció de RU = 1.25 x Població equivalent
  
Segons aquestes bases de càlcul, la previsió de producció de residus en la zona XIV es mostra en la taula adjunta:
  
Les fraccions components dels residus urbans es mostren a continuació per a la situació actual:
  
Components % composició
  
Matèria orgànica 41
  
Paper/Cartró 19
  
Plàstic 15
  
Vidre 5
  
Metalls ferris 4
  
Metalls no ferris 1
  
Altres 15
  
Total 100
  
1.3.2. Residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliàra (RCD domiciliaris).
  
Per a determinar la seua producció s'han utilitzat les dades facilitades per la Conselleria de Territori i Habitatge, corresponents al Pla zonal de RCD de la Comunitat Valenciana, que es troba en elaboració. En la taula adjunta es mostren aquests, corresponents a la zona objecte del present pla zonal:
  
 Zona del PIR Núm. d'àrea Ratio (tn/hab./any)
  
 XIV 21 0,8
  
 XIV 25 0,8
  
Les ràtios anteriors corresponen a residus de construcció i demolició totals. Per a determinar la ràtio dels RCD domiciliaris, objecte del present la `zonal, es considera que aquests comporten un 8% dels RCD totals, resultant una ràtio de 0.064 t/hab/any. Es mostra a continuació, l'estimació de la producció dels diferents municipis de la zona XIV, agrupats per comarques:
  
1.3.3. Residus de zones verdes i jardineria
  
La producció de residus de zones verdes i àrees recreatives públiques s'ha calculat a partir de la ràtio de 7 kg per habitant i any. L'evolució dels residus es presenta a continuació:
  
1.3.4. Residus perillosos domèstics
  
Les ràtios utilitzades per al càlcul de la producció, a partir de diferents estadístiques, es mostren en la taula adjunta:
  
Tipus de residu Ratio (kg/hab/any)
  
Piles 0,27
  
Piles botó 0,00081
  
Fluorescents 0,22
  
Perillosos tipus general 0,45
  
Amb aquestes ràtios es té que la producció de piles i fluorescents és la següent:
  
Producció de residus perillosos domèstics (2004)
  
La previsió d'evolució dels residus perillosos domiciliaris de tipus general (envasos de neteja, pintura, dissolvents, etc.), és la següent:
  
Evolució de la producció de residus perillosos domèstics (2004-2023)
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
1.3.5.1. Residus d'ordinadors
  
L'estimació de la ràtio de producció dels residus d'ordinadors s'ha realitzat a partir de les dades facilitades per l'Associació per a la Investigació de Mitjans de Comunicació (AIMC) referents a l'Estudi General de Mitjans (abril 2003/març 2004). Mitjançant aquest estudi s'estima que en un 33.9% de les llars de la província d'Alacant hi ha ordinador. Amb aquesta ràtio i el nombre d'habitatges per municipi s'estima el nombre d'ordinadors per municipi.
  
En la taula següent es representen les diferents ràtios del nombre mitjà d'ordinadors per habitant, considerant una vida mitjana de l'equip de 7 anys i un pes mitjà de 17 kg.
  
 Ud. ord./any Kg ord./habt Kg res. ord./hab/any
  
Zona XIV 0,13 2,82 0,32
  
A partir de la ràtio anterior i la població equivalent de cadascun dels municipis que conformen la zona XIV del pla zonal, es determinen les produccions de residus d'ordinadors, per a la situació actual i les diferents projeccions futures:
  
Evolució de la producció residus d'ordinador (2004-2023)
  
1.3.5.2. Línia marró
  
La producció de residus d'equips de línia marró s'ha calculat a partir dels habitatges de les zones objecte del pla i aplicant els percentatges de saturació actuals dels equips.
  
 Pes mitjà
  
Prod. matalassos (kg / any) = Núm. hab. x Núm. llits per hab. x \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
  
 Freq. renovació
  
 Ratio penetració Vida mitjana Pes mitjà (kg)
  
 llars equips (anys)
  
1 televisor 0.997 15 32
  
2 televisors 0.594 15 32
  
1 ràdio 0.912 20 0.8
  
2 ràdios 0.503 20 0.8
  
1 vídeo 0.734 12 2
  
2 vídeos 0.046 12 2
  
DVD 0.272 15 2
  
1 HIFI 0.578 12 4
  
2 HIFI 0.060 12 4
  
La producció de residus línia marró (kg/any) en la situació actual es mostra a continuació:
  
Producció residus de línia marró 2004
  
1.3.5.3. Línia blanca
  
S'han pres les dades del Estudi EOLA, realitzat per l'Associació Nacional de Fabricants i Importadors d'Electrodomèstics de Línia Blanca (ANFEL). L'estudi anterior realitza una estimació per províncies dels residus generats segons les vendes realitzades i la vida mitjana dels electrodomèstics. Amb aquestes dades es determinen unes ràtios per habitant, de manera que si tenim en compte la població equivalent dels municipis objecte del Pla zonal, es calcula la producció actual i futura de cadascun dels electrodomèstics de la línia blanca.
  
A falta de dades fiables sobre de la producció de residus de la línia blanca per a la província d'Alacant s'han pres les ràtios en kg/hab/any per a la província de València que a continuació es detallen:
  
S'han agrupat diferenciant tres tipologies distintes en la línia blanca:
  
- Grup I: Electrodomèstics amb CFC bé en les bromeres o en el circuit
  
- Grup II: Electrodomèstics que necessitarien un desmuntatge previ a la trituració
  
- Grup III: Electrodomèstics fàcilment triturables.
  
Grup I Grup II Grup III
  
Frigorífics Llavadores Cuines
  
Combinats Rentavaixelles Fogons
  
Congeladors Vitroceràmica Campanes
  
Termos elèctrics Forn Escalfadors
  
 Microones
  
La producció de residus de línia blanca (kg/any) per a la situació actual és la següent:
  
Producció de residus de línia blanca (kg/any). Situació actual
  
Comarques Total línia
  
 blanca Grup I Grup II Grup III
  
El Comtat 220.626 77.086 112.307 31.233
  
L'Alcoià 652.308 227.915 332.048 92.345
  
L'Alacantí 886.914 309.886 451.472 125.557
  
Total 1.759.849 614.887 895.827 249.135
  
1.3.5.4. Matalàs
  
Per a estimar la producció dels residus de matalassos s'ha determinat una ràtio segons el nombre d'habitatges, tenint en compte els següents condicionants:
  
Nombre de llits per habitatge: 5
  
Freqüència de renovació: 25 anys
  
Pes mitjà estimat: 5 kg
  
Amb les dades anteriors es determina la producció de residus de matalassos per a cada un dels municipis integrants en el Pla zonal segons l'expressió següent:
  
 Pes mitjà
  
Prod. matalassos (kg/any) = Nºhab x Nº llits per hab x ???????????-
  
 Freq. renovació
  
L'evolució de la producció de matalassos (kg/any) es mostra a continuació:
  
Evolució de la producció residus de matalassos (2004-2023)
  
1.3.5.5. Mobles
  
L'estimació dels residus d'altres mobles i efectes voluminosos (sofàs, taules, etc) s'ha efectuat tenint en compte les dades calculades en altres comunitats autònomes. Amb això, s'estima una ràtio de producció de 2 kg/hab/any. Amb aquesta ràtio i la població equivalent de cada un dels municipis es determinen les produccions actuals i les seues projeccions futures que es resumixen agrupats els municipis per comarques en la taula següent:
  
Evolució de la producció residus de mobles (2004-2023)
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
La planificació de la gestió dels residus de la zona XIV es guia per la següent jerarquia de principis:
  
- Prevenció i reducció de la generació.
  
- Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
- Eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
2.1. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1. Característiques de la recollida
  
Per al compliment dels objectius marcats i descrits en el document d'informació, s'ha plantejat un sistema de recollida mixt:
  
- En vorera, on es recullen en contenidors els residus en massa, la fracció orgànica a partir de l'any 2010 i la fracció restant.
  
- En àrea d'aportació, on es recull vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
El sistema de recollida selectiva plantejat s'implantarà de forma gradual fins a aconseguir els objectius de recollida selectiva de matèria orgànica previstos en aquest Pla zonal (44%). Les fases en què es preveu realitzar la implantació es mostren en la taula següent:
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dues fases:
  
- A partir de l'any 2007 es recollirà selectivament la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, hotels, restaurants, etc.)
  
- A partir de l'any 2010 es recollirà selectivament la matèria orgànica en els municipis de més de 2000 habitants.
  
El contenidor de la fracció restant es recollirà en vorera i anirà a la instal·lació de valorització, de manera que possibilite la recuperació de les fraccions que no han sigut separades en origen.
  
2.1.2. Infraestructures
  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en els apartats anteriors, les infraestructures que es proposaran per a la gestió de residus urbans permetran disposar de la capacitat mínima necessària per a la valorització i eliminació dels residus generats en les zones XIV, complint amb els objectius marcats.
  
Per a això, les instal·lacions i sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris establits pel PIR i analitzats en l'apartat anterior i pel Pla nacional de residus urbans:
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars l'any 2007 i establiment de sistemes de la recollida selectiva per als municipis de més de 2000 habitants, l'any 2010.
  
- Recollida selectiva d'envasos lleugers, vidre i paper-cartó en àrees d'aportació.
  
- Recollida selectiva dels altres tipus de residus urbans en diferents tipus d'ecoparc.
  
- Instal·lacions de valorització de la matèria orgànica i altres materials dels RU amb la incorporació d'una línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
- Instal·lacions d'eliminació de les fraccions no valoritzables dels residus urbans.
  
Tenint en compte aquestes premisses es proposen com a mínim les següents infraestructures, algunes d'elles existents o que s'han de remodelar per a adaptar-se als objectius i necessitats de la zona XIV:
  
Planta de transferència d'Alcoi
  
S'utilitzarà la planta de transferència d'Alcoi per a reduir els costos de transport cap a les plantes de valorització de residus.
  
La planta està preparada per a la transferència de residus de matèria orgànica procedent de tot u i posseeix una zona molt xicoteta per al depòsit d'envasos i residus d'envasos.
  
Es proposa que la planta existent siga remodelada cap a una planta tipus que reculla i transferisca els següents tipus de residus, mitjançant línies i tremuges separades:
  
- Transferència de la matèria orgànica.
  
- Transferència d'envasos lleugers.
  
A continuació es mostren les taules dels municipis afectats per l'àrea d'influència d'aquesta activitat, diferenciant entre envasos i matèria orgànica, ja que la destinació final de cada tipus de residu és distint, els envasos lleugers es dirigeixen a la planta de tractament d'envasos lleugers de Benidorm i la matèria orgànica a la planta de Xixona per a la seua valorització i eliminació.
  
2.1.2.1. Instal·lacions de valorització
  
Planta de tractament de Pedra Negra a Xixona
  
Les instal·lacions existents a Xixona, s'encarreguen del pretractament del RU i de la valorització de la fracció orgànica procedent del tot u, per a això consten de les instal·lacions següents:
  
- Fossa de recepció. Dotada de fons mòbils capaços de distingir entre dues entrades, matèria orgànica de tot u i procedent de recollida selectiva.
  
- Línia de recuperació de materials
  
Plàstics: PET, PE i altres
  
Llaunes: acer i alumini
  
Brics
  
Paper/cartó
  
Vidre: blanc i color
  
Els rebutjos de la línia són portats a l'abocador confrontant.
  
- Planta de compostatge: dotada de canals voltejats i airejats forçadament. En total són dues línies de 7+7 canals completant temps de fermentació de la matèria de 21 dies.
  
- Nau d'afinament: on es passa el producte de la fermentació pel garbell rotatiu i la taula densimètrica per a eliminar les possibles impureses. El rebuig de l'afinament també es dirigeix a l'abocador.
  
- Zona de maduració: on es trasllada el producte de l'afinament, compost, per a la seua maduració i emmagatzemament.
  
La capacitat del procés de compostatge ha de ser tal que permeta la valorització de la fracció orgànica dels residus urbans de la zona XIV amb una projecció de 20 anys. En tot cas, ha de tindre's en compte la possibilitat de l'entrada de 50.000 t/any procedents de la Zona XV del PIR.
  
La capacitat de la planta de compostatge existent a Xixona és suficient per al residu que tracta actualment, però s'ha d'ampliar la seua capacitat per a poder tractar tots els residus procedents de la Zona XIV.
  
La planta ha de comptar, independentment de les tecnologies actuals en funcionament, amb les línies següents:
  
- Recuperació de materials. El rendiment global de recuperació de materials no serà inferior al 9% de les entrades dels residus. La generació de residus no valoritzables es limitarà al 44% sobre les entrades de residus.
  
- Línia de tractament exclusiva de la matèria orgànica recollida selectivament independent de la línia de tractament de matèria orgànica procedent de la recollida en massa.
  
- Línia de tractament de fracció restant i residu en massa.
  
- Línia de condicionament i trituració dels residus de poda i jardineria, i si és el cas d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants.
  
- Línia d'incineració d'animals domèstics morts
  
A més, s'han de millorar els aspectes següents:
  
- La platja de descàrrega de residus es tancarà en la seua totalitat i es disposarà un sistema de succió de pols i olors en el seu interior.
  
- La maduració del compost es realitzarà com a mínim en nau coberta, solera impermeable i sistema de captació de lixiviats.
  
2.1.2.2. Instal·lacions d'eliminació
  
Abocador de rebutjos
  
S'utilitzarà com a abocador de rebutjos el que estiga ubicat annex a la planta de tractament de Pedra Negra a Xixona.
  
Aquest abocador està autoritzat d'acord amb la Llei 10/2000 de residus de la Generalitat Valenciana i actualment es troba habilitat per a l'eliminació de residus no valoritzables i rebutjos de la planta de Pedra Negra.
  
L'abocador es troba afrontant amb les instal·lacions de tractament, la qual cosa és òptim quant al transport dels rebutjos.
  
L'abocador es va projectar en el seu moment únicament per a rebutjos de la planta de compostatge annexa amb una vida útil prevista de 20 anys. No obstant això, amb l'entrada en abocador d'altres residus no perillosos que s'està produint en l'actualitat, s'estima que la seua vida útil podria quedar reduïda a 15 anys.
  
En aquest supòsit, ha d'ampliar-se aquest arribat el moment amb suficient capacitat per a atendre la necessitat abocament dels rebutjos de planta, com també altres residus urbans no valoritzables, com els procedents del centre de classificació de voluminosos.
  
2.2. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
Es proposa la construcció d'un centre de classificació de residus voluminosos, de vida útil 20 anys. Aquest centre tindrà una capacitat suficient per a cobrir el tractament dels residus voluminosos segons les quantitats mostrades en el document d'informació.
  
El centre ha de disposar com a mínim de:
  
- Transferència de línia blanca amb CFC a la planta de tractament de frigorífics d'Alacant de nova construcció.
  
- Tractament de línia blanca sense CFC: desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
- Transferència de línia marró a la planta de tractament de Náquera (València).
  
- Tractament de mobles i efectes: trituració i valorització dels diferents elements.
  
2.3. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
La proposta del Pla Zonal de la Zona XIV consisteix en la implantació d'ecoparcs en tots els municipis de la zona XIV. En l'actualitat, 5 dels 37 municipis de la zona XIV compten amb ecoparc en funcionament (Alcoi, Benilloba, Muro, Sant Vicent del Raspeig i la Torre de les Maçanes) i en dos més d'ells està previst (Mutxamel) o s'està construint (Xixona), encara que les dites instal·lacions no figuren com a ecoparcs autoritzats segons el llistat facilitat per la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Totes aquestes instal·lacions existents han d'adequar-se en els casos en què així corresponga a les que s'estableixen a continuació per a cada un dels municipis.
  
La recollida dels residus perillosos d'origen domiciliari es realitzarà a través dels ecoparcs instal·lats en tots i cada un dels municipis. Els distints tipus d'ecoparc amb les característiques definides són els següents:
  
Els tipus de residus que s'ha de recollir en cada un dels tipus d'ecoparcs són els següents:
  
Ecoparc Tipus de residus principals
  
A Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, RCD domiciliaris, jardinería, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
B Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, RCD domiciliaris, jardinería, ferralla, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
C Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, Residus perillosos domèstics, RCD domiciliaris, jardinería, ferralla, vidre, plàstic, paper, olis, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
D Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, Residus perillosos domèstics, RCD domiciliaris, jardinería, ferralla, vidre, plàstic, paper, olis, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
2.3.2. Infraestructures
  
Per a afavorir el funcionament òptim de la instal·lació dels ecoparcs aquests estaran situats en llocs ben comunicats de fàcil accés.
  
D'aquesta manera per als municipis de la zona XIV es proposa:
  
Taula resum per tipus d'ecoparcs i municipis:
  
2.4. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris) es realitzarà en els distints tipus d'ecoparc plantejats.
  
Els residus inerts procedents d'obres de reparació domiciliària es depositaran pels productors als ecoparcs des d'on es realitzarà per part de l'empresa concessionària del servei la seua adequada gestió.
  
Com a tractament per als RCD domiciliaris a partir de la disposició a l'ecoparc, es proposen les següents tres alternatives:
  
Gestió a través de gestor autoritzat.
  
Tractament en la planta de classificació de residus voluminosos, sotmetent els residus a una classificació per a recuperar alguns materials i procedir a la trituració de la fracció no valoritzable.
  
Abocament en cel·la apropiada en la instal·lació d'eliminació proposada en el present Pla zonal.
  
Siga quina siga l'alternativa triada, els RCD domiciliaris han de ser sotmesos a classificació prèvia i trituració abans de l'abocament.
  
2.5. MODEL ECONÒMIC
  
Els projectes de gestió de residus han d'incloure els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions que s'han de realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingiran clarament dos apartats:
  
Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal.
  
Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions incloent-hi tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixaran els cànons per tona que s'han de cobrar per la gestió de cada un dels residus. En el càlcul d'aquests cànons es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura. Es tindrà en compte també, la variabilitat dels cànons enfront de variacions del tonatge de residus que s'han de gestionar.
  
Així mateix, es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
2.6. CONDICIONS QUE S'HAN DE COMPLIR PER LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
Els municipis que es troben integrats en el Pla zonal de les zona XIV podran agrupar-se en consorcis o mancomunitats per a l'execució del Pla zonal de conformitat amb el que establix la Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix la legislació de règim local.
  
L'entitat supramunicipal que es constituïsca actuarà com a administració competent per a la tramitació i adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposen els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca ha d'estar integrada per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del Pla zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació patronal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució.
  
En tot cas ha de quedar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca ha de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions contingudes en el Pla zonal i ha d'estar constituït abans que transcórrega el termini de sis mesos des de l'aprovació definitiva del Pla zonal.
  
Des del mateix moment en què es constituïsca el consorci o mancomunitat assumirà la responsabilitat de la valorització i eliminació de tots els residus urbans o municipals aportats pels municipis integrants, amb total independència de la tramitació en paral·lel del corresponent projecte de gestió, i sense que els possibles retards en aquest procediment, fins i tot per causa aliena al consorci o mancomunitat, l'eximisca d'aquesta obligació.
  
El consorci o mancomunitat tindrà com a finalitat principal l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla Zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
Si es constituïx un consorci, pot estar integrat, a més de pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal, per la Generalitat Valenciana i per la Diputació Provincial de Alicante.
  
Els seus estatuts determinaran els seus fins de conformitat amb el que establix aquest Pla zonal, com també les particularitats del seu règim orgànic, funcional i financer.
  
La mancomunitat que es constituïsca únicament pot estar integrada pels municipis compresos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
Els seus estatuts establiran els seus fins, de conformitat amb el que establix aquest Pla zonal, com també el seu règim orgànic, funcional i economicofinancer.
  
2.7. TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
La major part de les infraestructures es troben construïdes i en procés de funcionament, per tant només cal establir una data per a la seua remodelació i adaptació a les necessitats reals del Pla zonal XIV.
  
Per tant s'ha de fixar la data de remodelació de la planta de transferència d'Alcoi per a acollir envasos i l'ampliació de la planta de compostatge.
  
A més de la construcció de la planta de classificació de voluminosos i dels ecoparcs:
  
INFRAESTRUCTURES ANYS
  
 2005 2006 2007
  
Centre de classificació i tractament de voluminosos x x
  
Adequació planta de valorització de Xixona x x
  
Remodelació planta de transferència d'Alcoi x
  
Ecoparcs x x x
  
El pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals ha de revisar-se en la seua integritat. No obstant això, si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, pot revisar-se abans de a finalització de la seua vigència.
  
2.8. MESURES DE COMPENSACIÓ
  
A continuació s'exposen les opcions que s'han de triar, que podran presentar-se en el projecte de gestió quant a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal dels quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
Mesures econòmiques
  
Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
Compensacions directes en la gestió de residus:
  
- 0,6 € o més per tona de residus tractats en la planta de valorització.
  
- 1,2 € o més per tona de residus eliminats en la instal·lació d'eliminació.
  
- 30.000 € o més anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
Mesures de caràcter ambiental.
  
Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
Finançament per a la reforestació d'àrees de bosc del terme municipal.
  
Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 local.
  
Mesures de promoció i educació ambiental.
  
Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
Col·loquis i debats amb la participació de les associacions ciutadanes per a explicar en què consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
Participar en el programa de conscienciació social de l'ens supramunicipal.
  
2.9. MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals han d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del Pla zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La necessitat i conveniència de separació de les fraccions de residus
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers
  
- La recollida selectiva d'altres categories de residus urbans en ecoparcs
  
- L'adequada recollida de la resta de fraccions dels residus urbans
  
2.9.2. Promoció i educació ambiental
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'administració competent, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
2.9.2.1. Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
- Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu).
  
- Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional).
  
- Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
- Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què han de fer i què poden fer).
  
- Aconseguir que els ciutadans aprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en què han d'entregar-la als sistemes de recollida selectiva.
  
- Canviar els hàbits quotidians dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc.), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials.
  
- Incentivar l'ús i consum de productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclat.
  
- Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, estudiar oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials, etc.), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables, etc.) i afavorir la compra de productes reciclats i d'eco balanç positiu.
  
- Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre els diversos condicions que afecten el Pla zonal de residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
- Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació han d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del Pla zonal.
  
2.9.2.2. Planificació cronològica de la campanya
  
Segons la seua distribució en el temps, han de desenvolupar-se dos tipus d'elements de comunicació:
  
- Comú i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla de gestió de residus. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), la visita de les instal·lacions de tractament, la presentació i l'exposició del projecte de gestió, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca segons la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquests elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
Fase inicial
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Per la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus urbans i la recollida selectiva, es realitzaran una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com «residus», «recollida selectiva», «reciclatge», etc., siguen coneguts per la major part de la població. Al mateix temps, aquestes actuacions contribuiran a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Realització d'enquestes per a conéixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants.
  
Aquestes enquestes, a més de permetre conéixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
Per a aquesta campanya, es podran utilitzar els següents elements de comunicació:
  
- Articles de premsa.
  
- Realització d'un vídeo sobre el projecte de gestió en general.
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic.
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió i jornades de portes obertes.
  
- Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que han de col·laborar en la separació de residus en origen.
  
- Preparació de material didàctic per als escolars.
  
Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització.
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, per les seues característiques, es faran mitjançant canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que ha de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema de recollida de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de manera que cada un els distribuïsca a la població amb suficient antelació a la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
Enviament d'una carta de les autoritats locals, que demane la participació ciutadana i informe del dia en què començarà a funcionar el nou sistema de recollida.
  
Visites porta a porta per a conscienciació ciutadana.
  
Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de recollida selectiva.
  
Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
Distribució adhesiu entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa.
  
Seguiment
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
Les enquestes als ciutadans per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei.
  
Els contactes directes amb els mitjans de comunicació.
  
Augmentar la participació.
  
Millorar la qualitat dels residus segregats.
  
Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'han de continuar:
  
Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punts d'entrega.
  
Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de separació de residus en origen i reciclatge de diversos materials, etc.
  
2.10. CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En desplegament d'aquest Pla zonal es podran presentar els següents projectes de gestió de residus:
  
Residus urbans, de jardineria i voluminosos:
  
Aquest projecte de gestió contemplarà l'adequació i l'explotació de la planta de tractament i abocador de rebutjos de Pedra Negra (Xixona) descrita en el present Pla zonal i de l'adequació i l'explotació de la planta de transferència d'Alcoi.
  
Aquest projecte inclourà a més la construcció i l'explotació de la xarxa d'ecoparcs i el Centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
El projecte de gestió es regirà per les bases tècniques reflectides en l'apartat 3 del present document.
  
Altres projectes de gestió que les administracions competents consideren necessaris, que es regiran per les seues bases específiques.
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En el cas d'optar per la prestació indirecta de la gestió de residus, les mancomunitats, consorcis, o agrupacions que puguen constituir-se, que no hagen aprovat unes bases tècniques reguladores dels concursos per a l'adjudicació dels projectes de gestió corresponents, podran, voluntàriament, acordar l'aplicació de les bases tècniques que a continuació s'indiquen, amb l'abast, l'estructura i el contingut que en aquestes s'estableixen.
  
Així mateix es recomana l'aplicació supletòria del títol V del ?Contracte de concessió d'obra pública?, del text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques, aprovat per Reial decret legislatiu 2/2000, de 16 de juny.
  
L'objecte d'aquest apartat és concretar l'abast, l'estructura i el contingut de la documentació que s'ha de presentar per a prendre part en el concurs de projectes de gestió de residus urbans després de l'aprovació del present Pla zonal de la zona XIV de la Comunitat Valenciana.
  
3.1. INSTAL'LACIONS QUE S'HAN D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
El projecte de gestió de la zona XIV de la Comunitat Valenciana ha d'incloure les següents infraestructures i activitats:
  
1. Construcció i explotació dels ecoparcs relacionats en l'apartat 2.3., comptant amb els existents, com també altres existents o en procés d'autorització a la data del concurs. S'inclouran els costos de gestió dels diferents tipus de residus depositats, en particular, els residus perillosos domiciliaris a través de gestor autoritzat, com també el transport dels residus inerts i voluminosos fins a les instal·lacions de classificació plantejades en el present Pla zonal o a gestor autoritzat.
  
2. Construcció i explotació de les estacions de transferència de residus urbans recollits en massa proposades per l'adjudicatari basant-se en els criteris marcats pel present Pla zonal, comptant amb les existents, com també les que es puguen trobar en procés d'autorització. Es podrà presentar així mateix, la transferència de la fracció orgànica de la recollida selectiva i la resta, segons els sistemes de transferència seleccionats. S'inclouran els costos de transport des d'aquestes fins a les instal·lacions de valorització.
  
3. Adequació i explotació de les instal·lacions de valorització de residus urbans, que haurà de disposar d'una línia independent de matèria orgànica recollida selectivament, separada de la línia de matèria orgànica procedent de la recollida en massa, i on tindran cabuda els residus de poda de jardins i zones verdes, degudament triturats, com també una línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
4. Explotació de les instal·lacions d'eliminació per als rebutjos de valorització, inclòs el transport d'aquests, com també per a altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del centre de classificació de residus voluminosos.
  
5. Construcció i explotació d'un centre de classificació de residus voluminosos, que constarà d'una unitat de tractament de residus voluminosos, resultant les respectives fraccions valoritzables, que es destinaran a un nou ús en la construcció o a reciclat per gestors autoritzats (voluminosos). Per la seua banda, les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), separats els possibles residus perillosos que s'entregaran a gestors autoritzats, es destinaran a eliminació. Aquesta planta podrà disposar de forma optativa d'una línia de classificació de RCD domiciliaris.
  
6. Transport fins a les instal·lacions d'eliminació de rebutjos de valorització de les fraccions no valoritzables dels RCD domiciliaris i residus voluminosos que no tinguen naturalesa inerta.
  
No s'inclouran entre les activitats del projecte de gestió de residus urbans la recollida de residus en massa, ni tampoc la recollida selectiva de matèria orgànica, però si la transferència, si és el cas, i valorització d'aquesta última fracció. Per la seua banda, en relació als envasos lleugers, paper/cartó i vidre, no es considerarà la seua recollida, ni el posterior emmagatzemament, transferència, classificació, recuperació i valorització de qualsevol d'aquestes fraccions o materials recollides selectivament.
  
3.2. TERMINI DE CONSTRUCCIÓ, TERMINI D'EXPLOTACIÓ I MANTENIMENT. POSTCLAUSURA DE LES INSTAL-LACIONS
  
Els terminis màxims de redacció del projecte, obtenció de llicències i la resta d'autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, com també la construcció de les instal·lacions, seran els següents, distingint entre les de valorització i eliminació:
  
- Adequació instal·lacions de valorització: 2 anys
  
- Ecoparcs: 3 anys
  
- Estacions de transferència: 1,5 anys
  
Els períodes màxims de prova de les instal·lacions, una vegada finalitzada la seua construcció i fins a la seua posada en servei efectiu, distingint entre valorització i eliminació:
  
- Instal·lacions de valorització: 6 mesos
  
- Instal·lacions d'eliminació: 3 mesos
  
Per la seua banda, la vida útil de les instal·lacions, o període d'explotació d'aquestes, es limita a 20 anys, comptadors des de la seua data d'entrada en servei efectiu.
  
Finalment, l'adjudicatari ha de fer-se càrrec pel seu compte del desmantellament final de les instal·lacions de valorització al final de la seua vida útil, així com també del manteniment postclausura del o dels abocadors, durant un període mínim de 30 anys, de conformitat amb el que establix el Reial decret 1481/2001.
  
3.3. DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
Els projectes de gestió presentats han de contindre la documentació que a continuació es relaciona:
  
- Memòria del projecte de gestió.
  
- Avantprojecte d'instal·lacions.
  
- Pla de gestió.
  
- Estudi economicofinancer.
  
- Document de síntesi.
  
Es presentarà una única oferta base i totes aquelles variants sobre aquesta que s'estimen convenients. Cada una de les variants ha de presentar la mateixa estructura de documents, remetent-se expressament, per a aquells apartats el contingut dels quals siga idèntic al de l'oferta base, a aquesta última. Si no es procedeix d'aquesta manera, les variants no seran valorades en dits apartats.
  
A continuació es concreta el contingut de cada un dels documents:
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
Contemplarà com a mínim els aspectes següents:
  
- Àmbit territorial i categories o tipus de residus que s'han de gestionar.
  
- Localització de les infraestructures projectades sobre els terrenys previstos, indicant qualificació del sòl, superfície utilitzada i, si és el cas, disponibilitat d'aquests.
  
- Calendari d'execució de les instal·lacions, com també terminis de final d'obres i entrada en servei d'aquestes.
  
- Termini total de duració de la gestió del servei.
  
3.3.2. Avantprojecte d'instal·lacions
  
Definirà amb grau de detall d'avantprojecte les infraestructures previstes per a les operacions de valorització i eliminació de residus urbans.
  
El dimensionament de les capacitats de les instal·lacions de valorització i eliminació es realitzarà partint de les dades de generació de residus urbans que figuren en el Pla zonal, igual que el centre de classificació de residus voluminosos. No obstant això, considerant una estacionalitat anual en l'aportació de residus a la instal·lació de residus urbans, aquesta es dissenyarà de manera que siga capaç d'admetre fins a un 50% més de la seua capacitat nominal durant un període no inferior a 4 mesos.
  
Així mateix, en previsió de possibles increments de les taxes de generació de residus, com a conseqüència del creixement urbanístic de les zones cobertes pel Pla zonal i de l'augment de la població atesa, les instal·lacions de residus urbans han de ser capaces d'admetre fins a un 35% més de residus en règim continu sobre la seua capacitat nominal, al llarg de tot l'any, sense perjudici de les puntes estacionals abans indicades, i sense menyscabament algun de minves de rendiment dels processos de valorització i eliminació, així com tampoc de la qualitat ambiental de les esmentades instal·lacions.
  
Les instal·lacions, excepte els ecoparcs, es grafiaran a escala 1:2.500. Per als ecoparcs, es presentaran plànols model per a cada un dels tipus d'ecoparc a escala mínima 1:500.
  
3.3.2.1. Característiques de la instal·lació de valorització de residus urbans
  
Les instal·lacions de valorització, amb independència de la tecnologia oferida, inclouran necessàriament com a mínim una o més línies de classificació prèvia de residus i recuperació de materials, com també una o més línies de tractament biològic de matèria orgànica, tant per a la recollida selectivament, com per a la procedent de la recollida de residus en massa.
  
Així mateix, s'inclourà una línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria, i si és el cas, d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants, que també han de ser sotmesos al tractament biològic abans citat.
  
També inclourà una línia d'incineració de residus d'animals domèstics morts.
  
El rendiment global de recuperació de materials no serà inferior al 9% de les entrades dels residus, mentre que la generació de rebutjos no valoritzables es limitarà al 44% també sobre entrada de residus.
  
La classificació prèvia dels residus en massa a l'entrada de les instal·lacions permetrà com a mínim recuperar les fraccions següents: vidre (blanc i color), paper/cartó, acer, alumini, envasos compostos (tetrabric i altres), envasos de plàstics (tres fraccions més freqüents en els envasos domèstics), fusta i tèxtils.
  
La valorització de la matèria orgànica es basarà necessàriament en un procés de compostatge simple o combinat amb qualsevol altre procés, assegurant en qualsevol cas que el producte final compleix les especificacions de qualitat reglamentàries com a compost, permetent així la seua comercialització.
  
D'una altra part, la valorització de la matèria orgànica proposta ha de concretar com a mínim els aspectes següents:
  
- Tecnologia que s'ha d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, hídric i d'energia, si és el cas, equips i instal·lacions necessaris i justificació del compliment dels paràmetres de qualitat del compost.
  
- Capacitats nominals i temps de residència de la matèria orgànica, distingint si és el cas entre la procedent de la recollida selectiva de la recollida en massa.
  
- Paràmetres que s'han de controlar i sistema de control adoptat, no sols per a garantir la qualitat del procés, sinó també per a minimitzar olors i lixiviats.
  
- Requeriments de materials estructurants, additius i coadjuvants, així com d'aigua i energia si és el cas, especificant quantitats i qualitats d'aquests.
  
Si es considera la valorització energètica dels residus, ha de garantir-se que només es destinen a aquest procés les fraccions no compostables dels residus en massa, aconseguint al temps incrementar els percentatges de reciclat i la rendibilitat energètica de la instal·lació, tot això sense perjudici de complir amb els límits d'emissió vigents per a aquest tipus d'instal·lacions segons el RD 653/2003.
  
En el supòsit d'optar per la valorització energètica, es concretaran com a mínim els aspectes següents:
  
- Característiques del residu que s'ha de valorar (poder calorífic, humitat i contingut de fraccions combustibles i no combustibles).
  
- Balanços tèrmic i energètic del procés de recuperació d'energia, dimensionant les capacitats dels equips segons els tonatges de residus que s'han de valorar i concretant la tecnologia que s'ha d'emprar.
  
- Sistema de depuració de gasos que s'ha d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, equips i instal·lacions necessaris, i justificació del compliment dels límits d'emissions atmosfèriques.
  
- Producció bruta i neta d'electricitat o combustibles, considerant l'autoconsum, i, si és el cas, la cogeneració en aquest o un altre procés de tractament de residus.
  
L'avantprojecte de la instal·lació de valorització inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost i pla de control de qualitat de les obres, els següents continguts mínims:
  
1. Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions recollides selectivament que seran objecte de valorització, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/304/2002).
  
2. Quantitat total prevista de residus que s'han de processar, diferenciant per codis LER i indicant les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
3. Balanç de masses dels diferents fluxos de residus en les instal·lacions de valorització, especificant pèrdues per evaporació i lixiviació, i concretant l'evolució d'aquest balanç any a any durant la vigència del contracte.
  
4. Característiques constructives de les instal·lacions de valorització: superfície total que s'ha d'ocupar, superfície útil per a tractament, superfície de serveis comuns; fosses d'emmagatzemament de residus; sistema d'alimentació a les línies de procés; maquinària, equips i llocs de treball de les línies de procés; edificis i zones de servei comú.
  
5. Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats del funcionament de les instal·lacions, fonamentalment quant a emissió d'olors (desodoració), generació de lixiviats (recollida i tractament d'aquests), i evacuació d'aigües pluvials (drenatges perimetrals).
  
3.3.2.2. Característiques de les instal·lacions d'eliminació de residus urbans
  
Les instal·lacions proposades per a l'eliminació de les fraccions no valoritzables es realitzarà de forma preferent sobre alguna de les zones seleccionades en el Pla zonal, sense perjudici dels possibles condicionants urbanístics i mediambientals d'aplicació, com també la idoneïtat dels terrenys que haurà de confirmar l'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, que es descriu posteriorment. Es podran acceptar ubicacions a zones no seleccionades, sempre que es complisquen els condicionants abans mencionats.
  
Es consideraran així mateix les repercussions que sobre les instal·lacions d'eliminació té la limitació d'entrades de residus biodegradables en abocador, conforme al que establix el Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador.
  
Els avantprojectes dels abocadors s'ajustaran al que establix el Reial decret 1481/2001, i inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost, i pla de control de qualitat de les obres, aquests continguts mínims:
  
1. Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions no valoritzables que seran objecte d'abocament, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/3042002), i especificant els procediments d'admissió de residus aplicables (Decisió del Consell 2003/33/CE, annex II del Reial decret 1481/2001).
  
2. Quantitat total prevista de residus que s'ha d'abocar, diferenciant codis LER i especificant les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
3. Volum total previst dels residus, indicant volumetries any a any durant la vigència del contracte.
  
4. Característiques constructives dels abocadors: superfície total que s'ha d'ocupar, superfície útil d'abocament, superfície de serveis comuns; sistema d'impermeabilització del fons i les parets del vas; sistema de recollida i emmagatzemament de lixiviats; sistema drenatge d'aigües pluvials; sistema d'extracció de gasos; camins d'accés perimetrals i d'accés al vas; edificis i zones de serveis comuns.
  
5. Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats de l'activitat de l'abocador, de conformitat amb els annexos I i III del Reial decret 1481/2001.
  
L'avantprojecte de les instal·lacions de valorització i eliminació contindrà els següents annexos:
  
Estudi geologicogeotècnic.
  
L'emplaçament de les instal·lacions de valorització ha de disposar d'un estudi geologicogeotècnic, d'acord amb la normativa tècnica vigent sobre construcció industrial. S'inclourà a més el balanç de moviment de terres i la naturalesa i destinació d'aquestes.
  
L'emplaçament de l'abocador per a les fraccions no valoritzables dels residus urbans, ha de disposar d'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, el contingut mínim de les quals ha de ser:
  
Reconeixement de camp.
  
- Unitats geològiques de l'àrea de l'emplaçament.
  
- Sèrie geològica local.
  
- Estructura i fracturació dels materials de la ubicació.
  
- Paràmetres geotècnics de les principals unitats litològiques de l'emplaçament.
  
- Cartografia geològica a escala adequada (1:5.000, 1:1.000 o 1:500, segons les característiques i complexitat de l'emplaçament, acompanyada de talls geològics i columnes estratigràfiques representatives.
  
- Reconeixements preliminars (sondatges, penetròmetres, sondejos elèctrics o geofísics).
  
- Caracterització hidrològica regional i local que incloga un inventari de punts d'aigua.
  
Assajos in situ.
  
- 2 sondatges per hectàrea per a la descripció del terreny des de superfície fins a la màxima profunditat que es puga aconseguir mitjançant mitjans mecànics.
  
- 1 assaig d'infiltrometria per hectàrea, en el cas que el terreny siga representatiu del suport del vas, sobre l'horitzó de terreny dels 5 primers metres.
  
- 1 sondeig amb recuperació de testimoni continu per hectàrea fins a aconseguir una profunditat no inferior, en cap d'ells, a la cota de suport de l'abocador més cinc vegades la grossària requerida a la barrera geològica. Com a mínim, la longitud dels sondejos serà de 15 metres en qualsevol cas. En tot cas el vas d'abocament projectat ha d'albergar un mínim de 4 sondejos.
  
- Per als emplaçaments que s'ubiquen sobre formacions geològiques que presenten una clara homogeneïtat litològica i estructural, es podrà reduir el nombre d'assajos in situ a 1 sondatge per hectàrea i 1 sondeig per cada dues hectàrees.
  
- En el cas que amb aquesta profunditat d'investigació dels anteriors sondejos no s'haguera aconseguit la zona saturada regional, es realitzarà un sondeig fins a penetrar en el nivell freàtic regional en una longitud de 5 m o aconseguir la profunditat màxima de 50 m. Aquest sondeig es constituirà com a punt de control de les aigües subterrànies. En cas justificat, pot substituir-se per un pou o sondeig existent situat aigües avall de l'emplaçament i en tot cas representatiu de la hidrogeologia local.
  
- Fins a profunditat equivalent de 5 m per davall de la cota de suport de l'abocador s'executaran per cada nivell geològic representatiu:
  
Presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada.
  
Un assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny.
  
Un assaig de permeabilitat in situ.
  
- Per davall de la profunditat equivalent de 5 m per davall de la cota de suport del futur abocador s'executaran els assajos següents:
  
Cada 5 m presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada.
  
Cada 5 m'assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny.
  
Cada 5 m'assaig de permeabilitat in situ.
  
Hidrogeologia
  
Mitjançant els sondejos s'identificarà la presència o absència d'aigües subterrànies en l'emplaçament, així com el rang de gradient hidrogeològic local, si és el cas. S'efectuarà un inventari de punts d'aigua, i, en almenys tres punts, es prendran mostres per a obtindre analítiques completes de qualitat de l'aigua subterrània.
  
Estudi d'impacte ambiental.
  
S'inclourà un estudi d'impacte ambiental corresponent a les obres i a les activitats de valorització i eliminació de residus en els emplaçaments seleccionats, contemplant expressament tant els accessos a les instal·lacions, com els corresponents subministraments de serveis, per formar part d'un mateix tot.
  
Aquest estudi contindrà els continguts mínims establits en el Decret 162/1990, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
Avantprojecte d'accessos a les instal·lacions
  
S'inclourà un avantprojecte d'accessos a les instal·lacions, tant de valorització com d'eliminació, grafiant els traçats proposats a escala 1:5.000.
  
Els accessos es dimensionaran funcionalment considerant el trànsit esperat de camions de recollida de residus i transport de rebutjos, si és el cas, cap a les instal·lacions i des de les instal·lacions, de manera que es permeta una circulació fluida que no ocasione problemes a usuaris aliens a aquestes. Com a mínim, els vials d'accés seran de 6 m d'amplària de plataforma i 5 m de calçada, disposant d'1 carril per cada sentit de 2,5 m cada un d'ells.
  
D'altra banda, es dimensionaran estructuralment per a suportar totes les càrregues corresponents al trànsit pesat previst, determinant la combinació subbase, base i ferm més adequada. Es grafiarà amb suficient detall una secció tipus de la calçada.
  
Avantprojecte de subministraments d'aigua, electricitat, gas i telecomunicacions
  
S'inclourà un avantprojecte de subministraments de serveis bàsics a les instal·lacions, grafiant els traçats proposats a escala 1:5.000, i especificant els punts d'entroncament amb les corresponents xarxes de distribució.
  
Les connexions de serveis es dimensionaran amb capacitat suficient per a les necessitats globals de les instal·lacions, vigilant especialment en el cas d'optar per la valorització energètica la magnitud de les línies d'exportació d'energia elèctrica a la xarxa.
  
Es justificarà la suficient disponibilitat de subministrament en els punts d'entroncament proposats amb l'aportació de certificats de les companyies subministradores de cada un dels serveis.
  
3.3.3. Pla de gestió
  
S'estructura de la forma que a continuació s'indica:
  
3.3.3.1. Modelització del servei
  
Inclourà els continguts següents:
  
1. Logística del funcionament de les instal·lacions oferides, concretant els fluxos de residus expressats en tones anuals entre les diferents instal·lacions, i els rendiments de cada una d'elles, al llarg de tota la vigència del contracte. Així mateix, s'indicaran els punts de descàrrega de residus procedents dels serveis de recollida municipals diferenciant segons el tipus de residu, i els dies i horaris d'obertura de les instal·lacions, a l'efecte de recepció de residus d'una banda, i a l'efecte de tractament d'aquests, per una altra. Aquest apartat es presentarà amb el suport gràfic necessari per a la seua fàcil comprensió, aportant un diagrama de flux de les instal·lacions per a cada any de servei.
  
2. Descripció succinta de les tècniques o tecnologies de valorització i eliminació que s'ha d'emprar, incloent la justificació numèrica del compliment dels objectius de valorització i de reducció de matèria orgànica en abocador anteriorment enunciats. Per a això s'adjuntaran balanços de massa i energia referits a les entrades de residus urbans en les instal·lacions de valorització, en els quals es concretaran:
  
- Materials recuperats en la classificació prèvia.
  
- Productes de la valorització de matèria orgànica (compost i biogàs).
  
- Pèrdues de procés per evaporació i lixiviació.
  
- Rebutjos de la valorització de matèria orgànica (primari i secundari).
  
- Fraccions residuals de la valorització energètica.
  
- Produccions bruta i neta d'energia tèrmica i elèctrica o combustibles.
  
3. Organigrama general del personal assignat al projecte de gestió, concretant la seua adscripció als diferents centres de treballs, com també la coordinació entre aquests i la supervisió per la direcció de l'empresa adjudicatària. S'indicarà el nombre de treballadors de cada categoria laboral, els diferents horaris i torns de treballs, així com el personal de reserva per a vacances, absentisme i puntes estacionals.
  
4. Projecte d'explotació de les instal·lacions, diferenciant entre les de valorització, les d'eliminació i els ecoparcs, en els quals s'inclourà el pla de manteniment de maquinària i equips de cada una d'elles. Contindrà així mateix una determinació dels consums d'aigua (potable, reg i altres usos), energia (electricitat, gas i fuel), com també la forma de subministrament, i la disponibilitat d'aquests serveis en les proximitats de les instal·lacions.
  
5. Pla de qualitat del compost, referenciat al compliment de la normativa vigent en matèria de fertilitzants i afins, com també els paràmetres de control i la freqüència d'anàlisi que s'ha de realitzar, a més de l'entitat externa a què se li confiarà l'elaboració i seguiment d'aquest pla.
  
3.3.3.2. Reglament de servei
  
El pla de gestió es completarà amb un reglament del servei, que regule tècnicament, administrativament i econòmicament les relacions entre l'adjudicatari i el consorci o un altre ens associatiu, com també amb els usuaris del servei, tant municipis integrants d'aquest ens, com a empreses externes al contracte en qüestió.
  
En particular, es consideraran aspectes com ara la proposta d'ordenances municipals per a residus urbans objecte del projecte de gestió, la classificació dels diferents residus admissibles i els cànons aplicables a cada categoria, la retribució del servei, la reversió de terrenys, instal·lacions i maquinària, etc.
  
3.3.3.3. Campanya de conscienciació social
  
Es realitzarà d'acord amb les directrius establides en l'apartat 2.9.2 del Pla zonal, i en qualsevol cas ha de guiar-se pel compliment dels següents objectius generals:
  
- Fomentar la minimització, a través del consum responsable o mitjançant accions concretes entre els sectors locals que poden afavorir la disminució en la producció de residus específics derivats de les seues activitats, que tinguen la consideració d'urbans, i per tant s'incloguen en el projecte de gestió.
  
- Potenciar la recollida selectiva, fomentant la implantació de sistemes de separació de residus en origen, que afavorisquen actituds entre els col·lectius locals que permeten la posterior reutilització i reciclatge, a través de mesures de promoció i difusió dirigides a la ciutadania en general.
  
La campanya de comunicació ambiental ha de contemplar els següents nivells d'implicació:
  
- Informació ambiental, sobre l'actual problemàtica generada pels residus urbans, amb especial insistència en els domiciliaris.
  
- Sensibilització pública, dirigida a la ciutadania en general, a fi de complir els objectius de conscienciació social indicats en l'apartat 2.9.2.1 del Pla zonal.
  
- Formació a col·lectius concrets, en especial a aquells que puguen tindre una influència més directa amb les problemàtiques locals detectades i que puguen ajudar amb un canvi d'actitud a millorar o corregir la situació.
  
- Actuacions concretes, que contribuïsquen a minimitzar la producció de residus urbans, millorar i estendre la recollida selectiva en origen.
  
- Avaluació i seguiment, dels èxits obtinguts en relació amb els objectius proposats en la campanya.
  
Les actuacions concretes que s'han de proposar en la campanya de comunicació ambiental, d'acord amb els anteriors nivells d'implicació, han d'especificar:
  
- Objectius.
  
- Destinataris.
  
- Línia d'actuació: informar, sensibilitzar, formar, actuar, avaluar.
  
- Temporització.
  
- Recursos humans.
  
- Altres recursos.
  
- Pressupost.
  
3.3.4. Estudi economicofinancer
  
Considerarà la totalitat dels costos d'inversió i amortització de les instal·lacions, com també els d'explotació d'aquestes durant tota la seua vida útil, que serà com a mínim de 20 anys.
  
S'inclouran a més els costos de desmantellament final de les instal·lacions de valorització, com també els de manteniment postclausura de les instal·lacions d'eliminació de residus, en el cas que s'opte per la tècnica d'abocament controlat, durant els 30 anys posteriors al tancament.
  
Les amortitzacions es calcularan pel mètode francés de quotes constants, considerant un tipus d'interés referenciat al deute de l'estat espanyol en un termini de 10 a 20 anys. Les amortitzacions s'aplicaran linealment, amb un termini de 20 anys per a l'obra civil, i 10 anys per a la maquinària i equips. En tot cas, les reinversions i els costos de manteniment hauran d'assegurar almenys una reposició íntegra de la maquinària i equips durant el període de vigència del contracte.
  
Els pressupostos d'inversions de totes les instal·lacions inclouran totes les possibles fases de construcció, com també els costos de disponibilitat dels terrenys i l'execució de nous accessos o adequació dels existents, a més dels costos de redacció del projecte, control de qualitat i direcció facultativa de les obres, com també els d'obtenció de qualssevol llicències i autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, i també les amortitzacions de l'abocador.
  
D'acord amb les xifres de producció de residus previstes en el Pla zonal, s'establiran de forma clara les anualitats d'inversió previstes indicant els costos d'amortització, personal, reposició de maquinària i equips, manteniment, explotació, comunicació ambiental, i la resta de costos, com també els possibles ingressos previstos per venda de subproductes, combustibles o energia.
  
L'estudi economicofinancer contindrà els següents annexos:
  
PROPOSTA DE CÀNONS QUE S'HA DE REPERCUTIR
  
Es presentaran els següents cànons diferenciats:
  
- Cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
- Cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
- Cànon de transport dels rebutjos de valorització, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- Cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- Cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D en euros per any d'explotació.
  
- Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
- Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
En els càlculs de tots aquests cànons es consideraran els costos financers de les inversions i les amortitzacions d'aquestes, com també els costos d'explotació, incloent personal, manteniment, consums d'energia, combustibles, aigua i la resta de serveis, assegurances de les instal·lacions i avals econòmics, així com els costos de desmantellament final de les instal·lacions, i en el cas de plantejar l'abocament com a sistema d'eliminació, els costos del manteniment postclausura durant un període de 30 anys des del tancament.
  
Així mateix es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
Igualment, es podran proposar disminucions d'aquests cànons com a conseqüència de la recepció de residus assimilables a urbans que puguen ser tractats conjuntament amb aquests en les instal·lacions projectades, repercutint així els costos fixos d'aquestes en un tonatge major de residus, i produint per tant un abaratiment dels cànons que ha de satisfer l'adjudicatari. En aquest supòsit, han d'indicar-se les quantitats de residus externs que s'han de gestionar conjuntament amb els residus urbans, i la seua evolució prevista al llarg de la vigència del contracte.
  
En tot cas, s'ha de reservar el dret d'admetre residus assimilables a urbans procedents de tercers, en la forma que reglamentàriament es determine.
  
D'altra banda, es proposaran taules o fórmules que expressen la variabilitat de tots aquests cànons enfront d'increments del tonatge de residus que s'han de gestionar, des d'un 80% fins a un 120% dels valors nominals que figuren en el Pla zonal o siguen així considerats, segons siga procedent, amb intervals del 5% (80, 85, 90, 95, 100, 105, 110, 115 i 120%).
  
Finalment, s'indicaran expressament per a cada un dels cànons els períodes d'aplicació d'aquests, que no podran ser superiors en cap cas a la vigència de la concessió, limitada a 20 anys, ni tampoc proposar cap tipus de cànon durant el període de proves de les instal·lacions, anterior a l'inici efectiu de l'explotació d'aquestes.
  
Fórmula de revisió de preus
  
Es proposarà una fórmula polinòmica de revisió de preus, com a màxim de 6 sumands, que es referirà a l'estructura de costos prevista per al projecte de gestió, i els índexs d'actualització de la qual hauran de ser inequívocs i de publicació oficial (INE, BOE, etc.) amb suficient periodicitat. Com a mínim hauran de considerar-se com a variables els costos de personal, els costos d'energia o combustibles, i el IPC.
  
La dita fórmula polinòmica podrà ser idèntica per a tots els cànons abans descrits, o diferenciada per a cada un d'ells.
  
Compensacions econòmiques municipals.
  
Es contemplaran com a mínim les següents compensacions econòmiques als municipis que alberguen les instal·lacions de valorització o eliminació de residus:
  
- Compensacions directes:
  
0,6 € per tona de residus entrada en les instal·lacions de valorització.
  
1,2 € per tona de residus entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
30.000 € anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern i independent designat pel consorci.
  
- Compensacions indirectes:
  
Finançament d'accions i mesures ambientals, centrades en la implantació de l'Agenda 21 local i altres directament relacionades amb la millora de la qualitat ambiental del municipi.
  
3.3.5. Document de síntesi
  
Es presentarà un document de síntesi de tots els documents anteriors, que, amb una extensió no superior a 50 pàgines, es redactarà en termes assequibles a la comprensió pel públic en general, i resumirà els aspectes tècnics, econòmics i ambientals més destacats del projecte de gestió de residus urbans.
  
Disposarà del suport gràfic adequat per a permetre la seua fàcil lectura, com també la identificació inequívoca dels tractaments aplicats als diferents fluxos de residus objecte del projecte de gestió.
  
3.4. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
Els criteris que, convenientment ponderats, serviran de base a l'adjudicació del concurs objecte d'aquestes bases tècniques seran els següents:
  
A) SOLVÈNCIA TECNICOTECNOLÒGICA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència tecnicotecnològica, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, seran valorades per la seua major experiència en el camp de la gestió de residus urbans, en general, i per la seua major experiència en construcció i explotació d'instal·lacions semblants a les oferides, i per la major capacitació tècnica del personal operatiu a la Comunitat Valenciana, en particular.
  
B) SOLVÈNCIA ECONOMICOFINANCERA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència economicofinancera, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, no rebran cap valorització per aquest concepte.
  
C) SOLUCIÓ TÈCNICA PROPOSADA
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista tècnic i tecnològic en la documentació presentada:
  
1) Major aprofitament dels recursos continguts en els residus.
  
- Màxima recuperació de materials, a través d'obtenció de subproductes, o màxima producció d'energia, directament o indirectament a través de combustibles procedents de residus.
  
- Nombre més gran de materials que s'ha de recuperar, i majors rendiments unitaris de cada procés de recuperació.
  
- Mínima generació de rebutjos finals de les instal·lacions destinats a eliminació.
  
Nombre més gran d'etapes de tractament, i majors rendiments unitaris de cada procés de tractament.
  
2) Menors consums de recursos externs als residus.
  
- Menor consum d'aigua de procés.
  
- Menor consum d'electricitat.
  
- Menor consum, si és el cas, de gas o altres combustibles.
  
3) Menor afecció ambiental de les instal·lacions de tractament.
  
- Menor generació de lixiviades i olors, segons la tecnologia de tractament proposada.
  
- Menors emissions atmosfèriques resultants de la valorització de residus proposada.
  
- Millor aspecte general de les instal·lacions, per introducció de barreres verdes i zones enjardinades.
  
4) Millor campanya de comunicació ambiental.
  
- Major amplitud, diversitat, intensitat i recursos econòmics, tant del pla com del programa.
  
- Millors mesures per a aconseguir l'acceptació de les instal·lacions pel públic en general, a través de l'organització de fòrums cívics i jornades de portes obertes.
  
5) Millor programa de vigilància ambiental de les instal·lacions.
  
- Nombre més gran i freqüència de paràmetres ambientals que s'ha de controlar.
  
- Major garantia d'imparcialitat, objectivitat i transparència, per la participació de laboratoris homologats o organismes acreditats.
  
Les ofertes que no acrediten suficientment el compliment dels rendiments mínims de valorització i límits màxims d'eliminació abans indicats, o el compliment de les normatives vigents d'aplicació a les operacions de valorització i eliminació, seran desestimades.
  
3.4.1. Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista econòmic i financer en la documentació presentada:
  
- Menor cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
- Menor cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
- Menor cànon de transport dels rebutjos de valorització, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- Menor cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- Menor cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D, en euros per any d'explotació.
  
- Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
- Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4926, del 18-01-2005 (2005/125)

ORDEN de 29 de diciembre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el Plan Zonal de residuos de la Zona XIV.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4926

Fecha DOGV
:   18-01-2005

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2005/125

CVE


Fecha del documento
:   29-12-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Orden

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [El Comtat](javascript:void(0))
    * [L'Alacantí](javascript:void(0))
    * [L'Alcoià](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [residuo](javascript:void(0))
    * [gestión de residuos](javascript:void(0))

ORDEN de 29 de diciembre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el Plan Zonal de Residuos de la Zona XIV. [2005/125]
  
El título II de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana regula la planificación, competencia de la Generalitat, cuyo objetivo es coordinar la actuación de las diferentes administraciones públicas en aras a una adecuada gestión de los residuos.
  
En el ámbito autonómico se prevén dos tipos de planes, el Plan Integral de Residuos y los planes zonales, ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones públicas y particulares, mediante los cuales se distribuyen en el territorio de la Comunidad Autónoma el conjunto de instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad.
  
Los planes zonales se constituyen como instrumentos de desarrollo y mejora del Plan Integral de Residuos, son documentos detallados que adaptarán las previsiones de éste a cada Zona que delimiten, pudiendo modificar, cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan Integral que no tengan carácter vinculante o normativo.
  
Mediante ambos planes autonómicos, la Generalitat garantiza una adecuada dirección de la gestión de residuos en toda la Comunidad Valenciana.
  
La documentación del Plan Zonal está constituida por un documento de información que incluye una memoria informativa, un análisis y un diagnóstico, y un documento de ordenación constituido por la memoria justificativa, las prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos y los planos de ordenación.
  
Habiéndose elaborado por la Conselleria de Territorio y Vivienda el Plan de la Zona XIV, de conformidad con el procedimiento de aprobación previsto en el artículo 31 de la Ley de Residuos de la Comunidad Valenciana, ha sido sometido a información pública por plazo de un mes, y, simultáneamente, se han solicitado los informes de los ayuntamientos de los municipios incluidos en la zona y de aquellas administraciones sectoriales que pudieran resultar afectadas por el plan.
  
Asimismo, el plan ha sido sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental regulado por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental de la Comunidad Valenciana, siendo objeto de declaración de impacto ambiental favorable por resolución de la Dirección de Gestión del Medio Natural de fecha 16 de diciembre de 2004.
  
Visto el resultado de la información pública y las alegaciones presentadas, así como los informes emitidos por los ayuntamientos de los municipios incluidos en la correspondiente Zona y por los órganos de la administración sectorial interesada, se han introducido en el plan todas las mejoras que resultan del mencionado trámite, de los informes presentados y de la declaración de impacto ambiental.
  
De acuerdo con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, corresponde al conseller competente en medio ambiente la aprobación del plan Zonal mediante orden. Se publica íntegramente, por su carácter vinculante, el Documento de Ordenación del Plan.
  
Las competencias en la materia se asignan a la Conselleria de Territorio y Vivienda por el Decreto 8/2004, de 3 de septiembre, del presidente de la Generalitat. El Decreto 133/2004, de 3 de septiembre, del Consell de la Generalitat, configura a ésta como el máximo órgano encargado de la dirección y ejecución de la política del Gobierno Valenciano en materia de medio ambiente, correspondiendo a la Dirección General de Calidad Ambiental ejercer las funciones en materia de residuos.
  
En virtud de cuanto antecede, a propuesta de la Dirección General de Calidad Ambiental, de conformidad con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
ORDENO
  
Aprobar el Plan Zonal de Residuos de la Zona XIV, cuyo documento de ordenación se incorpora como anexo de la presente orden.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El Plan Zonal de Residuos de la Zona XIV entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 29 de diciembre de 2004
  
El conseller de Territorio y Vivienda
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANEXO
  
PLAN ZONAL DE RESIDUOS DE LA ZONA XIV
  
DOCUMENTO DE ORDENACIÓN
  
Índice
  
1. Memoria justificativa
  
1.1. Introducción
  
1.1.1. Antecedentes.
  
1.1.2. Ámbito territorial
  
1.1.3. Tipología de los residuos.
  
1.1.4. Alcance y objetivos
  
1.1.5. Principios por los que se regirá el plan zonal
  
1.2. Análisis territorial para la selección de zonas aptas para la implantación de infraestructuras de valorización y eliminación
  
1.2.1. Zonas protegidas.
  
1.2.2. Suelos geológicamente aptos
  
1.2.3. Condicionantes del transporte.
  
1.2.4. Planeamiento urbanístico
  
1.2.5. Metodología para la localización de zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de valorización y eliminación de residuos
  
1.2.6. Cartografía de litologías aptas para el vertido.
  
1.2.7. Clasificación urbanística
  
1.2.8. Cartografía de espacios naturales
  
1.2.9. Zonas aptas orientativas para la ubicación de las instalaciones de valorización y eliminación de residuos.
  
1.3. Análisis y diagnóstico de la situación actual
  
1.3.1. Residuos urbanos
  
1.3.2. Residuos de obra menor de construcción y reparación domiciliara (rcd domiciliarios)
  
1.3.3. Residuos de zonas verdes y jardinería
  
1.3.4. Residuos peligrosos domésticos
  
1.3.5. Residuos voluminosos
  
1.3.6 instalaciones existentes
  
2. Prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos.
  
2.1. Propuesta de tratamiento de residuos urbanos.
  
2.1.1. Características de la recogida.
  
2.1.2. Infraestructuras
  
2.2. Propuesta de tratamiento de residuos voluminosos
  
2.3. Propuesta de tratamiento de residuos peligrosos de origen doméstico
  
2.3.1. Características de la recogida.
  
2.3.2. Infraestructuras
  
2.4. Propuesta de tratamiento de residuos de construcción de obra menor y reparación domiciliaria (RCD domiciliarios)
  
2.4.1. Características de la recogida.
  
2.5. Modelo económico
  
2.6. Condiciones a cumplir por las entidades supramunicipales para garantizar la eficacia de su actuación en la ejecución del plan zonal.
  
2.7. Plazo de ejecución del plan
  
2.8. Medidas de compensación
  
2.9. Medidas de ámbito municipal
  
2.9.1. Ordenanzas municipales.
  
2.9.2. Promoción y educación ambiental
  
2.10. Criterios para el desarrollo de los proyectos de gestión
  
3. Bases técnicas para la elaboración de los proyectos de gestión.
  
3.1. Instalaciones a incluir en el proyecto de gestión
  
3.2. Plazo de construcción, plazo de explotación y mantenimiento. Postclausura de las instalaciones
  
3.3. Documentación a presentar en el proyecto de gestión
  
3.3.1. Memoria del proyecto de gestión
  
3.3.2. Anteproyecto de instalaciones
  
3.3.3. Plan de gestión
  
3.3.4. Estudio económico-financiero
  
3.3.5. Documento de síntesis.
  
3.4. Criterios de adjudicacion del concurso
  
3.4.1. Tasas económicas a repercutir.
  
1. MEMORIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓN
  
1.1.1. Antecedentes
  
La Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos, adecua al derecho interno la Directiva 91/156/CEE donde se abandona la clasificación clásica de los residuos en dos únicas modalidades (general y peligroso) y establece una norma única para todos ellos. El objetivo es incentivar la reducción en origen y dar prioridad a la reutilización, reciclado y valorización de los residuos sobre otras técnicas de gestión. La nueva ley es aplicable a todo tipo de residuos. En materia de competencias, se mantiene el reparto constitucional entre Estado, comunidades autónomas y entidades locales.
  
Corresponde a las comunidades autónomas la elaboración de planes autonómicos de residuos. Estos planes se integrarán en un plan nacional de residuos. La Ley 10/1998 establece el contenido mínimo de los planes autonómicos y sus objetivos.
  
La Generalitat Valenciana, adelantándose a la Ley 10/1998, aprueba mediante el Decreto 317/1997, de 24 de diciembre, modificado por el Decreto 32/1999, de 2 de marzo, el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana. Este plan, que incluye la totalidad de todos los residuos, es el instrumento director y coordinador de todas las actuaciones que se realicen en la Comunidad Valenciana en materia de gestión de residuos.
  
Por otra parte, la necesidad de plasmar la política de residuos de la Generalitat Valenciana en una ley de residuos queda enmarcada en el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana en el que se establecen competencias para dictar normas adicionales de protección del medio ambiente. La Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de diciembre de 2000, establece el régimen jurídico de la producción y gestión de los residuos. Entre sus objetivos se encuentra el desarrollar instrumentos de planificación, inspección y control que favorezcan la suficiencia, seguridad y eficiencia de las actividades de gestión de residuos.
  
En el título II de la Ley de Residuos de la Comunidad Valenciana se regula la Planificación de los residuos. Se prevén en el ámbito autonómico dos tipos de planes, el plan integral de residuos y los planes zonales. Ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones públicas y particulares. Mediante estos planes se distribuyen en el territorio el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad.
  
Los planes zonales se constituyen como instrumento de desarrollo y mejora del Plan Integral de Residuos. Son documentos detallados que adaptarán las previsiones de este a cada zona que delimiten, pudiendo modificar, cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan Integral que no tengan carácter vinculante. Mediante estos planes zonales se garantiza una adecuada dirección de la gestión de los residuos en toda la Comunidad Valenciana.
  
Los planes zonales están constituidos por tres tipos de documentos: el documento de información, el documento de ordenación y un estudio de impacto ambiental. El presente documento constituye el documento de ordenación, vinculante por la Ley 10/2000, del Plan Zonal de Residuos de las Zona XIV del PIR de la Comunidad Valenciana e incluye una memoria justificativa y unas prescripciones para las operaciones de gestión de residuos.
  
1.1.2. Ámbito territorial
  
El ámbito de aplicación del presente plan zonal de residuos comprende el territorio central de la provincia de Alicante, englobado en la Zona XIV del PIR de la Comunidad Valenciana (a excepción de El Campello, incluido en el Plan Zonal de la Zona XV). Incluye la totalidad de la comarca de El Comtat y parte del territorio de las comarcas de L'Alcoià y de L'Alacantí.
  
De los 37 municipios que abarca el presente plan zonal, 24 municipios forman la comarca del Comtat, 5 pertenecen a la comarca de L'Alcoià y 8 a L'Alacantí.
  
La superficie del ámbito de aplicación del plan es de 1.123 km² de los cuales, 376 km² pertenecen a la comarca de El Comtat, 326 km² a L'Alcoià y 421 km² a L'Alacantí. La población total equivalente de la zona del ámbito del presente Plan es de 265.037 habitantes equivalentes, de los cuales el 12.5% del total pertenecen a El Comtat, el 31,7% a L'Alcoià y el 50,4% a L'Alacantí. De estas dos últimas comarcas es en los municipios de Alcoi (26,55%) y Sant Vicent del Raspeig (24,58%) donde se concentra algo más del 51% de la población total. La comarca del Comtat es la menos poblada, de ella más del 50% de los municipios presenta una población inferior a 500 habitantes.
  
El total de la población del ámbito de estudio es de 265.037 habitantes equivalentes, de los cuales habitantes fijos son 205.815. La población estacional es de 59.223 habitantes.
  
1.1.3. Tipología de los Residuos
  
El presente plan zonal de residuos afectará a los residuos urbanos o municipales definidos por la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana. Se entiende por residuos urbanos los siguientes:
  
1. Los generados en los domicilios particulares, comercios, oficinas y servicios.
  
2. Todos aquellos que no tengan la calificación de peligrosos y que por su naturaleza o composición puedan asimilarse a los producidos en los anteriores lugares o actividades. Tendrán esta consideración los siguientes residuos:
  
- Los residuos sanitarios de los grupos I y II generados en las actividades sanitarias y hospitalarias, según el Decreto 240/1994 del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento Regulador de la Gestión de Residuos Sanitarios.
  
- Los residuos procedentes de la limpieza de vías públicas, zonas verdes, áreas recreativas y playas.
  
- Animales domésticos muertos.
  
- Vehículos abandonados (se regulan por su normativa específica).
  
- Muebles y enseres.
  
- Residuos de obras menores de construcción y reparación domiciliaria.
  
Se excluyen del ámbito de aplicación del presente plan los siguientes residuos:
  
- Residuos peligrosos de cualquier tipología excepto los domésticos.
  
- Residuos de actividades agrícolas y ganaderas.
  
- Residuos industriales de cualquier naturaleza y procedencia.
  
Así mismo quedan excluidos del presente Plan:
  
- Las emisiones a la atmósfera, reguladas en la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Medio Ambiente Atmosférico.
  
- Los residuos radiactivos, regulados por la Ley 25/1964, de 29 de abril, de Energía Nuclear.
  
- Los vertidos de efluentes líquidos a las aguas continentales al mar, regulados por la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas y la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas.
  
- Los vertidos de efluentes líquidos a la red integral de saneamiento regulados por la Ley 2/1992, de 26 de marzo, de Saneamiento de las Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana.
  
1.1.4. Alcance y objetivos
  
Como objetivo general del Plan Zonal, se pretende dotar a la Generalitat Valenciana de un instrumento actualizado para el desarrollo de las estrategias y prescripciones de la Unión Europea y del Estado español en materia de residuos, así como para la puesta en práctica y mejora de las previsiones del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El Plan Zonal de la Zona XIV persigue los siguientes objetivos específicos:
  
- Reducción de la generación de residuos urbanos.
  
- Potenciación de la recogida selectiva de algunos materiales.
  
- Valorización máxima de los residuos.
  
- Eliminación segura de los residuos no valorizables.
  
- Determinación de las infraestructuras necesarias para la gestión de los residuos urbanos objeto del Plan Zonal, así como sus características generales y su plazo de ejecución.
  
- Identificación de zonas aptas para la implantación de las distintas infraestructuras según criterios de aptitud geológica, espacios protegidos, infraestructuras viarias y planeamiento urbanístico.
  
- Establecimiento de criterios de compensación a favor de los municipios en los que se implanten infraestructuras de valorización y/o eliminación de residuos urbanos.
  
- Establecimiento de condiciones que garanticen la eficacia de actuación de las mancomunidades, consorcios y otras formas de agrupación para el desarrollo de las operaciones de la gestión de los residuos.
  
- Definición de criterios para el desarrollo de proyectos de gestión, en lo relativo tanto a la documentación a presentar como a la posterior valoración de los mismos.
  
Principios por los que se regirá el plan zonal.
  
Para el diseño del presente plan zonal se han tenido en cuenta los principios básicos establecidos por la Directiva 1999/156/CEE, la Ley 10/1998, de Residuos, y La ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana, el Plan Nacional de Residuos y en el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana. Estos principios son:
  
Los principios y fundamentos del plan son los siguientes:
  
- Principio de prevención.
  
- Principio de responsabilidad del productor.
  
- Principio de proximidad.
  
- Principio de autosuficiencia.
  
- Principio de subsidiariedad.
  
- Principio de responsabilidad compartida.
  
- Principio de concienciación ciudadana.
  
- Principio de fomento del desarrollo sostenible.
  
PRINCIPIOS DE PREVENCIÓN
  
Prevenir la generación de residuos en el origen es el primer paso de la producción limpia, pues elimina la necesidad de realizar posteriormente una compleja gestión de residuos, incluyendo su tratamiento y disposición final. Reducir, por su parte, implica disminuir en el origen la cantidad y nocividad de un residuo.
  
La prevención y reducción de residuos puede lograrse implantando una estrategia de producción limpia adecuada, que contemple medidas preventivas, tales como uso racional de recursos, selección de materiales de menor impacto ambiental, modificaciones al proceso productivo e incorporación de tecnología.
  
La prevención y reducción en el origen es una de las alternativas menos costosas para la solución de problemas ambientales, ya que es posible implementar modificaciones simples a los procesos productivos que, con mínimos requerimientos de capital, permitan incrementos significativos en la productividad y una drástica reducción en la generación de residuos o emisiones, conjuntamente con mejorar la competitividad de la empresa y obtener beneficios económicos.
  
PRINCIPIO DE RESPONSABILIDAD DEL PRODUCTOR
  
Todos aquellos que perjudiquen el medio ambiente, deben pagar los costes derivados de sus acciones, máxime cuando éstas deriven de la puesta en marcha en el mercado de productos en cuyo proceso de elaboración y distribución se generen residuos.
  
Los agentes económicos son considerados los primeros responsables de la producción de residuos y de su repercusión en el medio ambiente, y para conseguir la internalización de los costes ambientales por su parte, se debe aplicar el principio de que ?quien contamina, paga?.
  
PRINCIPIO DE PROXIMIDAD
  
Con el fin de tratar en las instalaciones adecuadas más próximas al punto de generación de los residuos, aquellos residuos que no tengan una masa crítica que justifique una instalación de tratamiento en los municipios definidos en el presente Plan.
  
PRINCIPIO DE AUTOSUFICIENCIA
  
De manera que los municipios incluidos en el presente plan tengan a su disposición las infraestructuras necesarias para ser independientes en el tratamiento adecuado de los residuos producidos en su territorio, siempre que exista la masa crítica que lo justifique.
  
PRINCIPIO DE SUBSIDIARIEDAD
  
Por el cual la Generalitat Valenciana intervendrá sólo en la medida en que los objetivos de la acción pretendida no puedan ser alcanzados por los agentes involucrados, y, por consiguiente, pueda lograrse mejor, debido a los efectos de la acción contemplada, a nivel autonómico.
  
PRINCIPIO DE RESPONSABILIDAD COMPARTIDA
  
Mejorar la situación respecto a la producción y gestión de los residuos debe ser una responsabilidad compartida entre los distintos agentes implicados: administración autonómica, entidades locales, empresas públicas y privadas y los ciudadanos, de manera que contribuyan a solucionar problemas planteados.
  
PRINCIPIO DE CONCIENCIACIÓN CIUDADANA
  
Mediante programas de divulgación y programas de enseñanza sobre la generación y correcta gestión de los residuos con el fin de conseguir su concienciación y contribución para alcanzar los objetivos del presente Plan.
  
PRINCIPIO DE FOMENTO DEL DESARROLLO SOSTENIBLE
  
Con el fin de mantener el crecimiento económico sin menoscabar el de las generaciones futuras.
  
1.1.5.1. Principios jerárquicos
  
Además de los principios marcados en el apartado anterior, el Plan Zonal asume la estrategia comunitaria en materia de residuos:
  
- Se establece la siguiente jerarquía de operaciones de gestión de residuos:
  
1. Prevención.
  
2. Reutilización.
  
3. Reciclado.
  
4. Valorización.
  
5. Eliminación final de las fracciones no valorizables.
  
- Se procurará reducir los traslados de residuos.
  
- Se establecerán nuevos y mejores instrumentos de gestión de residuos, tales como instrumentos reglamentarios y económicos, estadísticas fidedignas y comparables sobre residuos, etc.
  
1.2. ANÁLISIS TERRITORIAL PARA LA SELECCIÓN DE ZONAS APTAS PARA LA IMPLANTACIÓN DE INFRAESTRUCTURAS DE VALORIZACIÓN Y ELIMINACIÓN
  
1.2.1. Zonas protegidas
  
Se han delimitado como zonas no aptas para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos las zonas correspondientes con la Red Natura 2000. Por tanto, se han considerado como áreas no aptas respecto a las consideraciones ambientales las siguientes:
  
- Red Natura 2000:
  
Lugares de Interés Comunitario (LICs) y
  
Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPAS)
  
- Microrreservas
  
- Zonas húmedas
  
La delimitación de estas áreas se ha recogido en el correspondiente plano de información, apareciendo como zonas desfavorables para la implantación de infraestructuras de eliminación de residuos.
  
1.2.2. Suelos geológicamente aptos
  
Desde un punto de vista exclusivamente técnico en la implantación de instalaciones de eliminación de residuos urbanos, la selección del emplazamiento debe contemplar consideraciones a nivel de suelo en los siguientes ámbitos:
  
- Geológicas
  
- Hidrogeológicas
  
- Hidrológicas
  
Las condiciones naturales del emplazamiento se deben considerar desde el punto de vista de la seguridad, dando respaldo o reforzando las medidas de diseño e ingeniería de la instalación siempre con el objetivo de la protección de la salud pública y del medio ambiente de una manera integrada.
  
Desde un punto de vista de la geología del emplazamiento, se priorizarán aquellos con substratos impermeables de potencia suficiente (por lo menos equivalentes a una permeabilidad estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un espesor mayor o igual a 1 metro, según se establece en Real Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero), sin fisuración o carstificación del terreno y alejados de zonas inundables o con otro tipo de riesgo geológico (deslizamientos, erosión, etc.). Así mismo, la naturaleza química de las rocas debe ser considerada con atención, evitando aquellas en las que se puedan dar reacciones químicas con posibles infiltraciones y favoreciendo aquellos que pueden actuar como captadores de elementos peligrosos como los metales pesados.
  
Desde ese punto de vista resultan óptimas para garantizar la estanqueidad del depósito la formaciones geológicas arcillosas y/o margosas.
  
Las condiciones hidrogeológicas del emplazamiento son otro factor fundamental. Serán preferibles zonas sin acuíferos de importancia. La localización de formaciones arcillosas, la presencia de acuitardos o acuicludos bajo el emplazamiento, ofrece un grado de seguridad natural adicional.
  
Las consideraciones hidrológicas son las que pueden suponer un mayor desafío desde el punto de vista del diseño. Se deben evitar terrenos potencialmente inundables o aquellos situados en ramblas o sujetas a elevado riesgo de erosión. Debe considerarse la sensibilidad de las aguas receptoras a esta escorrentía.
  
No podrá ubicarse un vertedero en terrenos de dominio público Hidráulico, incluyendo los cauces de corrientes naturales continuas, manantiales, lagos, lagunas, charcas, embalses, canales, y espacios ocupados por extensiones permanentes con presencia de lámina libre públicos o privados, así como las riberas, márgenes, sus zonas de servidumbre y policía de acuerdo a lo establecido por el título primero del Real Decreto Legislativo 1/2001 que aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
1.2.3. Condicionantes del transporte
  
La carretera principal de que disponen las comarcas de la Zona XIV es la N-340 que establece la vertebración norte-sur de la zona conectando Alicante con Xixona, Alcoi, Cocentaina y Muro. Sin embargo la reciente creación de la autovía A-36 Alcoi Alacant por Ibi, permite una mejor vertebración norte-sur de estas áreas centrales de la Comunidad con el exterior, la cual forma parte de la planificación de la Generalitat Valenciana de disponer del corredor Xátiva-Alcoi-Alacant.
  
La conexión de la zona XIV con la costa se realiza en Alicante mediante la A-7, existiendo como ya hemos dicho un nuevo eje vertebrador norte-sur que es la A-36 por Ibi. Esta actuación se complementa con la autovía Sax-Castalla actualmente en ejecución que conectará la A-36 con la N-330 hacia Almansa y Valencia.
  
La comarca de El Comtat es de abrupto relieve y la baja accesibilidad de la zona se realiza a través de diferentes vías en dirección E-W y N-S que conectan con la N-340 a la altura de Muro, Cocentaina o Alcoi.
  
Geográficamente podemos decir que en el ámbito de la zona XIV nos encontramos con dos zonas, la zona norte formada por El Comtat y parte de L'Alcoiá (Ibi, Alcoi, Penáguila y Benifallim) que recoge el 49% de la población total y por tanto de los residuos y la zona sur con el 51% restante, compuesta por los ocho municipios de L'Alacantí y Tibi. De este modo, la zona norte queda conectada con la sur a través de las dos vías más importantes que son la N-340 y la A-36, el resto de municipios se conectan con estos ejes vertebradores mediante distintas carreteras autonómicas.
  
En concreto para la zona norte tenemos:
  
- Alfafara y Agres conectan con la N-340 a la altura de Muro de Alcoy mediante la CV-700.
  
- Beniarrés y Gaianes conectan con la N-340 a la altura de Muro mediante la CV-705 y a su vez L'Orcha conecta con la CV-705 en Beniarrés a través de la CV-701; Alcocer de Planes conecta por la CV-7020 de la red municipal con la CV-705 entre Gaianes y Muro.
  
- La CV-700 une Planes y Benimarfull con la N-340 en Muro de Alcoi.
  
- L'Alqueria d'Aznar mediante la CV-703 conecta con Cocentaina al sur y con Muro al norte.
  
- Famorca, Facheca, Tollos, Benimassot, Balones y Gorga se unen mediante la CV-720, y de Gorga a Benilloba por la CV-710 se llega a la CV-70 que conecta con la N-340 a la altura de Alcoi, o bien de Gorga a Cocentaina por Millena.
  
- Benillup y Millena mediante la CV-710 conectan con la CV-706 hacia Cocentaina. Por otro lado la CV-708 conecta Almudiana con la CV-710 a la altura de Benillup.
  
- La CV-70 es el eje que une Alcolecha, Benasau y Benilloba con la N-340 en Alcoi, mientras que Panáguila y Benifallim lo hacen a través de la CV-785.
  
- De Ibi a Alcoi por la A-36 hasta la N-340
  
Para los municipios de la zona sur tenemos igualmente que todos ellos conectan mediante diferentes vías con la N-340. Así:
  
- De Agost a Xixona por Tibi mediante la CV-827, A-36 y CV-810
  
- De Ibi a Xixona por Tibi mediante la CV-798 de Ibi a Tibi y la CV-810 de Tibi a Xixona
  
- De Aigües a Busot por la CV-773 y de Busot a la N-340 en Xixona por la CV-774
  
- De Torremanzanas a Xixona por la CV-780
  
- San Juan y Mutxamel conectan directamente con la N-340 hacia Xixona y San Vicente lo hace mediante la ronda de Alicante.
  
En el siguiente mapa de Consideraciones de transporte de la zona de estudio, se cartografían los aspectos más destacables de las vías de comunicación de la zona de estudio, según información obtenida de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte (COPUT) de la Generalitat Valenciana.
  
1.2.4. PLANEAMIENTO URBANÍSTICO
  
El Suelo Urbano en la zona XIV ocupa una superficie total de 4.702 ha distribuyéndose de la siguiente forma:
  
- 2.650,5 ha en L'Alacantí
  
- 1.263,5 ha en L'Alcoià
  
- 788 ha en El Comtat
  
En los municipios afectados existe en la actualidad un total de 2.868 ha de suelo apto para urbanizar. De esta superficie, 1.938 ha corresponden a la comarca de L'Alacantí, 650 ha a la comarca de L'Alcoià y 280 corresponden a El Comtat.
  
El Suelo No Urbanizable tiene una superficie total en los términos afectados de 104.317 ha, lo que equivale al 93,2% de la superficie total del ámbito de estudio. En los ocho municipios de L'Alacantí la superficie ocupada por el suelo no urbanizable es de 36.635 ha, en los cinco municipios de L'Alcoià es de 30.843 ha y de 36.839 ha en El Comtat, lo que representa respectivamente el 89%, 94% y 97% de la superficie de cada una de las comarcas que forman la Zona XIV.
  
En la tabla siguiente se recoge la superficie según la clasificación de suelo establecida, que ocupa en cada municipio:
  
Comarca Municipio SU (ha) S Uble (ha) SNU (ha)
  
L'Alacantí Agost 78,5 150,5 6350,0
  
 Aigües 28,5 22,5 1808,9
  
 Busot 325,0 26,0 3025,0
  
 Mutxamel 611,4 549,4 3569,0
  
 Sant Joan d'Alacant 307,6 253,7 395,8
  
 Sant Vicent del Raspeig 1140,8 447,8 2330,1
  
 Torremanzanas 28,8 0,0 3645,2
  
 Xixona 129,8 488,0 15511,1
  
L'Alcoià Alcoi 833,7 226,6 12029,7
  
 Benifallim 2,3 0,0 1357,7
  
 Ibi 349,4 39,0 5747,6
  
 Penàguila 10,6 0,0 5029,4
  
 Tibi 67,4 384,0 6678,4
  
El Comtat Agres 19,3 0,0 2618,7
  
 Alcocer de Planes 7,3 0,0 438,2
  
 Alcoleja 6,0 0,0 1444,0
  
 Alfafara 6,9 0,0 2033,1
  
 Almudaina 4,8 0,0 895,2
  
 Balones 4,0 0,0 1136,0
  
 Benasau 12,0 0,0 942,0
  
 Beniarrés 18,2 8,0 2033,8
  
 Benilloba 20,3 0,0 909,7
  
 Benillup 1,2 0,0 355,8
  
 Benimarfull 13,9 12,8 533,3
  
 Benimassot 3,8 0,0 966,2
  
 Cocentaina 296,3 185,8 4765,4
  
 Facheca 2,5 0,0 1039,5
  
 Famorca 1,5 0,0 995,5
  
 Gaianes 17,0 9,3 936,1
  
 Gorga 8,7 4,0 910,3
  
 L'Alqueria d'Asnar 23,6 10,4 41,7
  
 L'Orxa 21,8 2,8 3180,0
  
 Millena 3,2 0,0 976,8
  
 Muro de Alcoy 261,3 31,9 2720,2
  
 Planes 28,3 15,3 3811,4
  
 Quatretondeta 4,9 0,0 1695,1
  
 Tollos 1,3 0,0 1461,0
  
Por comarcas:
  
L'Alacantí 2650,5 1938,0 36.635,0
  
L'Alcoiá 1263,5 650,0 30.843,0
  
El Comtat 788,0 280,0 36.839,0
  
TOTALES 4.702 2.868 104.317
  
En el mapa de consideraciones urbanísticas de la zona de estudio, se muestran los aspectos más destacables del planeamiento urbanístico de la zona de estudio. La información se ha recabado de la Serie Cartográfica Temática 6 de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte (COPUT) de la Generalitat Valenciana actualizándose a la situación actual para aquellos municipios en los que se ha modificado su planeamiento desde dicha publicación hasta la fecha.
  
1.2.5. Metodología para la localización de zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de valorización y eliminación de Residuos
  
La metodología utilizada para la selección de posibles áreas para la implantación de infraestructuras de eliminación de residuos se ha fundamentado en tres cartografías de base que atienden a los principios de selección del apartado anterior:
  
Cartografía de litologías aptas para el vertido.
  
Cartografía en la clasificación urbanística vigente del suelo.
  
Cartografía de espacios naturales.
  
La superposición de todas ellas da como resultado una nueva cartografía de espacios potencialmente impermeables y fuera de las zonas de exclusión por motivos de clasificación urbanística y espacios naturales protegidos, que denominamos Mapa de Zonas Aptas Orientativas. Esta cartografía obtenida como síntesis de las otras tres es de carácter no excluyente y exige la realización, en cualquier caso, de estudios geológico-geotécnicos e hidrogeológicos que permitan verificar la idoneidad del emplazamiento seleccionado, así como visitas de campo que confirmen su aptitud. Se plantea por tanto como una cartografía informativa y orientativa que facilita la selección de una ubicación concreta.
  
1.2.6. Cartografía de litologías aptas para el vertido
  
Desde un punto de vista exclusivamente técnico en la implantación de instalaciones de eliminación de residuos urbanos, la selección del emplazamiento debe contemplar consideraciones a nivel de suelo en los siguientes ámbitos:
  
- Geológico.
  
- Hidrogeológico.
  
- Hidrológico.
  
Las condiciones naturales del emplazamiento se deben valorar desde el punto de vista de la seguridad, dando respaldo o reforzando las medidas de diseño e ingeniería de las instalaciones siempre con el objetivo de protección de la salud pública y del medio ambiente de manera integrada.
  
Desde el punto de vista de la geología del emplazamiento, se seleccionarán aquellos sustratos impermeables de potencia suficiente (por lo menos equivalentes a una permeabilidad estimada K inferior o igual de 1,0x10-9 m/s en un espesor mayor o igual a 1m), sin fisuración o karstificación del terreno.
  
Se parte de los mapas geológicos 1:50.000 de la serie MAGNA del Instituto Geológico y Minero de España, seleccionando las zonas consideradas inicialmente como impermeables, como por ejemplo, arcillas, margas y combinaciones de las mismas. Una vez elegidas las zonas se tienen en cuenta otros criterios como:
  
- Configuración natural del terreno
  
- Proximidad a áreas sensibles.
  
Como resultado de todos los criterios se obtiene una cartografía de zonas potencialmente aptas geológicamente para ser integrada con la información de los planos de clasificación urbanística y de espacios naturales.
  
Las condiciones hidrogeológicas del emplazamiento son otro factor fundamental. Serán preferibles zonas sin acuíferos de importancia. Las localizaciones de formaciones arcillosas, la presencia de acuitardos o acuicludos bajo el emplazamiento, ofrece un grado de seguridad natural adicional.
  
Desde el punto de vista hidrológico se deben evitar terrenos potencialmente inundables o aquellos situados en ramblas o sujetas a elevado riesgo de erosión.
  
1.2.7. Clasificación urbanística
  
En el presente plan zonal se ha realizado la delimitación de suelo a partir de la información publicada en el mapa de clasificación urbanística de 1998 de la Conselleria de Obras Publicas, Urbanismo y Transportes. Para aquellos municipios cuyo planeamiento urbanístico se ha visto modificado desde 1998 hasta el día de hoy, se ha realizado una actualización de la información a partir del planeamiento vigente. Estos municipios son:
  
- Beniarrés: Plan general (2001)
  
- Benimarfull: Delimitación de suelo urbano (1999)
  
- Gaianes: Plan general (2004)
  
- Gorga: Plan general (2004)
  
- L'Orxa: Plan general (2004)
  
- Ibi: Plan general (2000)
  
A partir la clasificación urbanística se han definido los perímetros límite de suelo urbano y urbanizable (programado y no programado). Esta clasificación es la que se representa en el plano de clasificación urbanística del anexo de planos del documento de Información del presente plan zonal.
  
A esta clasificación hay que añadir la limitación del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana que indica que las zonas situadas a menos de 500 m del suelo clasificado como urbano y urbanizable, así como el propio suelo urbano y urbanizable se consideran como no aptas para la ubicación de vertederos. Las instalaciones que se ubiquen entre los 500 y los 2000 m deberán justificar la no afección al suelo bien mediante medidas correctoras que se definan en el proyecto bien porque las condiciones naturales del área garantizan la no afección a dichos suelos.
  
No se incluyen las plantas de transferencia dentro de las infraestructuras de valorización y eliminación porque simplemente forman parte del proceso intermedio de tratamiento integral de los residuos. Por otro lado y según el PIR, los polígonos industriales de nueva construcción que tengan entidad suficiente (100 empresas) preverán una parcela para la localización de un centro de agrupamiento y transferencia.
  
1.2.8. Cartografía de espacios naturales
  
Para minimizar el impacto ambiental de la implantación de las infraestructuras de valorización y eliminación la ubicación de las mismas debe situarse en terrenos de baja calidad ambiental.
  
La valoración ambiental del territorio de la zona XIV se ha realizado a partir de los mapas temáticos de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
En los planos del documento de información se han representado como zonas no aptas:
  
- LIC: Aitana, Serrella i Puig Campana; Maigmó i Serres de la Foia de Castalla; Serra de la Safor; Serres de Mariola i Carrascal de la Font Roja y Valls de la Marina.
  
- ZEPA: Sierra de Mariola y el Carrascal de la Font Roja.
  
- Parques naturales: Parque Natural de la Sierra de Mariola y Parque Natural del Carrascar de la Font Roja.
  
- Microrreservas: se representan un total de 20 microrreservas en distintos municipios como: Agres, L'Orxa, Tibi, Xixona, Mutxamel, Bussot, Alcoi, Benasau y Benifallim.
  
- Zonas Húmedas: Embalse de Tibi. (Catalogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana)
  
1.2.9. Zonas aptas orientativas para la ubicación de las instalaciones de valorización y eliminación de Residuos
  
Los emplazamientos identificados y seleccionados se relacionan en el plano a escala 1:50.000 denominado como Zonas aptas orientativas para la implantación de infraestructuras de eliminación de residuos.
  
La leyenda de estos planos diferencia con color verde aquellas zonas favorables desde el punto de vista litológico, ambiental y urbanístico. La zona resultante excluye las áreas protegidas existentes, así como la afección de los núcleos urbanos.
  
Se podrán ubicar las infraestructuras de eliminación de residuos urbanos tanto en las áreas grafiadas como aptas en los planos de la memoria informativa como en otras áreas dentro del ámbito del Plan Zonal. En el caso de estas últimas se deberá demostrar mediante estudios técnicos adecuados el cumplimiento de los condicionantes establecidos en el Real Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero para obtener la correspondiente autorización administrativa para la eliminación de residuos no peligrosos y así mismo obtener la preceptiva declaración de impacto ambiental de la infraestructura que garantice la admisibilidad de la misma desde el punto de vista ambiental.
  
Esta cartografía es de carácter orientativo y exige la realización, en cualquier caso, de estudios geológicos, geotécnicos e hidrogeológicos que permitan verificar la idoneidad del emplazamiento, así como visitas de campo que confirmen su interés.
  
1.3. ANÁLISIS Y DIAGNÓSTICO DE LA SITUACIÓN ACTUAL
  
1.3.1. Residuos urbanos
  
Para el cálculo de la producción de residuos urbanos se ha partido de las siguientes bases de cálculo:
  
Población fija: datos del año 2003 del INE.
  
Población estacional: Se han tomado los datos del Inventario y Catálogo de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Población equivalente: se ha calculado mediante la siguiente expresión.
  
Población equivalente = Población fija + 0,25 x Población estacional
  
Tasa anual de crecimiento de la población 1%.
  
Ratio de producción de residuos: 1,25 Kg/hab/día, y la producción se obtiene como:
  
Producción de RU = 1,25 x Población equivalente
  
Según estas bases de cálculo, la previsión de producción de residuos en la Zona XIV se muestra en la tabla adjunta:
  
Las fracciones componentes de los residuos urbanos se muestran a continuación para la situación actual:
  
Componentes % composición
  
Materia orgánica 41
  
Papel/cartón 19
  
Plástico 15
  
Vidrio 5
  
Metales férreos 4
  
Metales no férreos 1
  
Otros 15
  
Total 100
  
1.3.2. Residuos de obra menor de construcción y reparación domiciliara (RCD domiciliarios).
  
Para determinar su producción se han utilizado los datos facilitados por la Conselleria de Territorio y Vivienda, correspondientes al Plan Zonal de RCD de la Comunidad Valenciana, que se encuentra en elaboración. En la tabla adjunta se reflejan éstos, correspondientes a la zona objeto del presente Plan Zonal:
  
 Zona del PIR Núm. de área Ratio (tn/hab./año)
  
 XIV 21 0,8
  
 XIV 25 0,8
  
Los ratios anteriores corresponden a residuos de construcción y demolición totales. Para determinar el ratio de los RCD domiciliarios, objeto del presente Plan Zonal, se considera que éstos suponen un 8% de los RCD totales, resultando un ratio de 0.064 tn/hab/año. Se muestra a continuación, la estimación de la producción de los diferentes municipios de la zona XIV, agrupados por comarcas:
  
1.3.3. Residuos de zonas verdes y jardinería
  
La producción de residuos de zonas verdes y áreas recreativas públicas se ha calculado a partir del ratio de 7 kg por habitante y año. La evolución de los residuos se presenta a continuación:
  
1.3.4. Residuos peligrosos domésticos
  
Los ratios utilizados para el cálculo de la producción, a partir de diferentes estadísticas, se muestran en la tabla adjunta:
  
Tipo de residuo Ratio (kg/hab/año)
  
Pilas 0,27
  
Pilas botón 0,00081
  
Fluorescentes 0,22
  
Peligrosos tipo general 0,45
  
Con estos ratios, se tiene que la producción de pilas y fluorescentes es la siguiente:
  
Producción de Residuos Peligrosos Domésticos (2004)
  
La previsión de evolución de los residuos peligrosos domiciliarios de tipo general (envases de limpieza, pintura, disolventes, etc.), es la siguiente:
  
Evolución de la producción de Residuos Peligrosos Domésticos (2004-2023)
  
1.3.5. Residuos voluminosos
  
1.3.5.1. Residuos de ordenadores
  
La estimación del ratio de producción de los residuos de ordenadores se ha realizado a partir de los datos facilitados por la Asociación para la Investigación de Medios de Comunicación (AIMC) referentes al Estudio General de Medios (abril 2003/marzo 2004)?. Mediante este estudio se estima que en un 33.9% de los hogares de la provincia de Alicante poseen ordenador. Con este ratio y el número de viviendas por municipio se estima el número de ordenadores por municipio.
  
En la tabla siguiente se representan los diferentes ratios de número medio de ordenadores por habitante, considerando una vida media del equipo de 7 años y un peso medio de 17 kg.
  
 Ud. ord./año Kg ord./habt Kg res. ord./hab/año
  
Zona XIV 0,13 2,82 0,32
  
A partir del ratio anterior y la población equivalente de cada uno de los municipios que conforman la zona XIV del Plan Zonal, se determinan las producciones de residuos de ordenadores, para la situación actual y las diferentes proyecciones futuras:
  
Evolución de la producción Residuos de Ordenador (2004-2023)
  
1.3.5.2. Línea marrón
  
La producción de residuos de equipos de línea marrón se ha calculado a partir de las viviendas de las zonas objeto del Plan y aplicando los porcentajes de saturación actuales de los equipos.
  
 Peso medio
  
Prod. colchones (kg / año) = Núm. viv. x Núm. camas por viv. x \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_
  
 Frec. renovación
  
 Ratio penetración Vida media Peso medio (kg)
  
 hogares equipos (años)
  
1 televisor 0.997 15 32
  
2 televisores 0.594 15 32
  
1 radio 0.912 20 0.8
  
2 radios 0.503 20 0.8
  
1 vídeo 0.734 12 2
  
2 vídeos 0.046 12 2
  
DVD 0.272 15 2
  
1 HIFI 0.578 12 4
  
2 HIFI 0.060 12 4
  
La producción de residuos línea marrón (kg/año.) en la situación actual se muestra a continuación:
  
Producción Residuos de Línea Marrón 2004
  
1.3.5.3. Línea blanca
  
Se han tomados los datos del Estudio EOLA, realizado por la Asociación Nacional de Fabricantes e Importadores de Electrodomésticos de Línea Blanca (ANFEL). El estudio anterior realiza una estimación por provincias de los residuos generados en función de las ventas realizadas y la vida media de los electrodomésticos. Con estos datos se determinan unos ratios por habitante, de modo que teniendo en cuenta la población equivalente de los municipios objeto del Plan Zonal, se calcula la producción actual y futura de cada uno de los electrodomésticos de la línea blanca.
  
A falta de datos fiables a cerca de la producción de residuos de la línea blanca para la provincia de Alicante se ha tomados los ratios en kg/hab/año para la provincia de Valencia que a continuación se detallan:
  
Se han agrupado diferenciando tres tipologías distintas en la línea blanca:
  
- Grupo I: Electrodomésticos con CFC bien en las espumas o en el circuito
  
- Grupo II: Electrodomésticos que necesitarían de un desmontaje previo a la trituración
  
- Grupo III: Electrodomésticos fácilmente triturables.
  
Grupo I Grupo II Grupo III
  
Frigoríficos Lavadoras Cocinas
  
Combinados Lavavajillas Fogones
  
Congeladores Vitrocerámica Campanas
  
Termos eléctricos Horno Calentadores
  
 Microondas
  
La producción de residuos de línea blanca (Kg/año) para la situación actual es la siguiente:
  
Producción de residuos de línea blanca (kg/año). Situación actual
  
Comarcas Total línea
  
 blanca Grupo I Grupo II Grupo III
  
El Comtat 220.626 77.086 112.307 31.233
  
L'Alcoià 652.308 227.915 332.048 92.345
  
L'Alacantí 886.914 309.886 451.472 125.557
  
Total 1.759.849 614.887 895.827 249.135
  
1.3.5.4. Colchones
  
Para estimar la producción de los residuos de colchones se ha determinado un ratio en función del número de viviendas, teniendo en cuenta los siguientes condicionantes:
  
Número de camas por vivienda: 5
  
Frecuencia de renovación: 25 años
  
Peso medio estimado: 5 kg
  
Con los datos anteriores se determina la producción de residuos de colchones para cada uno de los municipios integrantes en el Plan Zonal según la siguiente expresión:
  
 Peso medio
  
Prod. colchones (kg/año) = N.º hab x N.º camas por hab x ???????????-
  
 Frec. renovación
  
La evolución de la producción de colchones (Kg/año) se muestra a continuación:
  
Evolución de la producción Residuos de Colchones (2004-2023)
  
1.3.5.5. Muebles
  
La estimación de los residuos de otros muebles y enseres voluminosos (sofás, mesas, etc.) se ha efectuado teniendo en cuenta los datos calculados en otras comunidades autónomas. Con ello, se estima un ratio de producción de 2 kg/hab/año. Con este ratio y la población equivalente de cada uno de los municipios se determinan las producciones actuales y sus proyecciones futuras que se resumen agrupados los municipios por comarcas en la tabla siguiente:
  
Evolución de la producción residuos de muebles (2004-2023)
  
2. PRESCRIPCIONES NECESARIAS PARA LAS OPERACIONES DE GESTIÓN DE RESIDUOS
  
La Planificación de la gestión de los residuos de la Zona XIV se guía por la siguiente jerarquía de principios:
  
- Prevención y reducción de la generación.
  
- Valorización de los materiales contenidos en los residuos, incluida la reutilización.
  
- Eliminación controlada de los rechazos no valorizables.
  
2.1. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS URBANOS
  
2.1.1. Características de la recogida
  
Para el cumplimiento de los objetivos marcados y descritos en el documento de información, se ha planteado un sistema de recogida mixto:
  
- En acera, donde se recogen en contenedores los residuos en masa, la fracción orgánica a partir del año 2.010 y la fracción resto.
  
- En área de aportación, donde se recogen vidrio, papel-cartón y envases ligeros.
  
El sistema de recogida selectiva planteado se implantará de forma gradual hasta conseguir los objetivos de recogida selectiva de materia orgánica previstos en este Plan Zonal (44%). Las fases en las que se prevé realizar la implantación se recogen en la tabla siguiente:
  
La implantación de la recogida de materia orgánica se ha previsto realizar en dos fases:
  
- A partir del año 2007 se recogerá selectivamente la materia orgánica de los grandes productores (mercados, hipermercados, hoteles, restaurantes?)
  
- A partir del año 2010 se recogerá selectivamente la materia orgánica en los municipios de mas de 2.000 habitantes.
  
El contenedor del resto se recogerá en acera e irá a la instalación de valorización, de forma que posibilite la recuperación de las fracciones que no han sido separadas en origen.
  
2.1.2. Infraestructuras
  
De acuerdo con el análisis realizado en los apartados anteriores, las infraestructuras que se van a proponer para la gestión de residuos urbanos permitirán disponer de la capacidad mínima necesaria para la valorización y eliminación de los residuos generados en la Zonas XIV, cumpliendo con los objetivos marcados.
  
Para ello, las instalaciones y sistemas de tratamiento que se proponen siguen los criterios establecidos por el PIR y analizados en el apartado anterior y por el Plan Nacional de Residuos Urbanos:
  
- Recogida selectiva de materia orgánica en productores singulares en el año 2007 y establecimiento de sistemas de recogida selectiva para los municipios de más de 2.000 habitantes, en el año 2010.
  
- Recogida selectiva de envases ligeros, vidrio y papel-cartón en áreas de aportación.
  
- Recogida selectiva de los otros tipos de residuos urbanos en diferentes tipos de ecoparque.
  
- Instalaciones de valorización de la materia orgánica y otros materiales de los RU con la incorporación de una línea de incineración de animales domésticos muertos.
  
- Instalaciones de eliminación de las fracciones no valorizables de los residuos urbanos.
  
Teniendo en cuenta estas premisas se proponen como mínimo las siguientes infraestructuras, algunas de ellas existentes o a remodelar para adaptarse a los objetivos y necesidades de la Zona XIV:
  
Planta de transferencia de Alcoi.
  
Se utilizará la planta de transferencia de Alcoi para reducir los costes de transporte hacia las plantas de valorización de residuos.
  
La planta está preparada para la transferencia de residuos de materia orgánica procedente de todo-uno y posee una zona muy pequeña para el depósito de envases y residuos de envases.
  
Se propone que la planta existente sea remodelada hacia una planta tipo que recoja y transfiera los siguientes tipos de residuos, mediante líneas y tolvas separadas:
  
- Transferencia de la materia orgánica.
  
- Transferencia de envases ligeros.
  
A continuación se muestran las tablas de los municipios afectados por el área de influencia de esta actividad, diferenciando entre envases y materia orgánica, ya que el destino final de cada tipo de residuo es distinto, dirigiéndose los envases ligeros a la Planta de Tratamiento de Envases Ligeros de Benidorm y la materia orgánica a la planta de Xixona para su valorización y eliminación.
  
2.1.2.1. Instalaciones de valorización
  
Planta de tratamiento de piedra negra en Xixona.
  
Las instalaciones existentes en Xixona, se encargan del pretratamiento del RU y de la valorización de la fracción orgánica procedente del todo-uno, para ello constan de las siguientes instalaciones:
  
- Foso de recepción. Dotado de fondos móviles capaz de distinguir entre dos entradas, materia orgánica de todo-uno y procedente de recogida selectiva.
  
- Línea de recuperación de materiales
  
Plásticos: PET, PE y otros
  
Latas: acero y aluminio
  
Bricks
  
Papel/cartón
  
Vidrio: blanco y color
  
Los rechazos de la línea son llevados al vertedero colindante.
  
- Planta de compostaje: dotada de canales volteados y aireados forzadamente. En total son dos líneas de 7+7 canales completando tiempos de fermentación de la materia de 21 días.
  
- Nave de afino: donde se pasa el producto de la fermentación por trómel y mesa densimétrica para eliminar las posibles impurezas. El rechazo del afino también se dirige al vertedero.
  
- Zona de maduración: donde se traslada el producto del afino, compost, para su maduración y almacenamiento.
  
La capacidad del proceso de compostaje deberá ser tal que permita la valorización de la fracción orgánica de los residuos urbanos de la Zona XIV con una proyección de 20 años. En todo caso, deberá tenerse en cuenta la posibilidad de la entrada de 50.000 tn/año procedentes de la Zona XV del PIR.
  
La capacidad de la planta de compostaje existente en Xixona es suficiente para el residuo que trata actualmente, pero se deberá ampliar su capacidad para poder tratar todos los residuos procedentes de la Zona XIV.
  
La Planta deberá contar, independientemente de las tecnologías actuales en funcionamiento, con las siguientes líneas:
  
- Recuperación de materiales. El rendimiento global de recuperación de materiales no será inferior al 9% de las entradas de los residuos. La generación de residuos no valorizables se limitará al 44% sobre las entradas de residuos.
  
- Línea de tratamiento exclusiva de la materia orgánica recogida selectivamente independiente de la línea de tratamiento de materia orgánica procedente de la recogida en masa.
  
- Línea de tratamiento de fracción resto y residuo en masa.
  
- Línea de acondicionamiento y trituración de los residuos de poda y jardinería, y en su caso de otros materiales estructurantes, aditivos y coadyuvantes.
  
- Línea de incineración de animales domésticos muertos
  
Además, se deberán mejorar los siguientes aspectos:
  
- La playa de descarga de residuos se cerrará en su totalidad y se dispondrá un sistema de succión de polvos y olores en su interior.
  
- La maduración del compost se realizará como mínimo en nave cubierta, solera impermeable y sistema de captación de lixiviados.
  
2.1.2.2. Instalaciones de eliminación
  
Vertedero de rechazos.
  
Se utilizará como vertedero de rechazos el ubicado anexo a la planta de tratamiento de Piedra Negra en Xixona.
  
Este vertedero está autorizado de acuerdo con la Ley 10/2000 de Residuos de la Generalitat Valenciana y actualmente se encuentra habilitado para la eliminación de residuos no valorizables y rechazos de la planta de Piedra Negra.
  
El vertedero se encuentra lindando con las instalaciones de tratamiento, lo cual es óptimo en cuanto al transporte de los rechazos.
  
El vertedero se proyectó en su momento únicamente para rechazos de la planta de compostaje anexa con una vida útil prevista de 20 años. No obstante con la entrada en vertedero de otros residuos no peligrosos que se está produciendo en la actualidad, se estima que su vida útil podría quedar reducida a 15 años.
  
En este supuesto, deberá ampliarse el mismo llegado el momento con suficiente capacidad para atender la necesidad de vertido de los rechazos de planta, así como otros residuos urbanos no valorizables, como los procedentes del centro de clasificación de voluminosos.
  
2.2. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS VOLUMINOSOS
  
Se propone la construcción de un Centro de Clasificación de residuos voluminosos, de vida útil 20 años. Dicho centro tendrá una capacidad suficiente para cubrir el tratamiento de los residuos voluminosos según las cantidades mostradas en el Documento de Información.
  
El centro deberá disponer como mínimo de:
  
- Transferencia de línea blanca con CFC a la planta de tratamiento de frigoríficos de Alicante de nueva construcción.
  
- Tratamiento de línea blanca sin CFC: desguace de elementos que dificulten el tratamiento posterior.
  
- Transferencia de línea marrón a la planta de tratamiento de Náquera (Valencia).
  
- Tratamiento de muebles y enseres: trituración y valorización de los diferentes elementos.
  
2.3. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS PELIGROSOS DE ORIGEN DOMÉSTICO
  
2.3.1. Características de la recogida
  
La propuesta del Plan Zonal de la Zona XIV consiste en la implantación de ecoparques en todos los municipios de la zona XIV. En la actualidad, 5 de los 37 municipios de la zona XIV cuentan con ecoparque en funcionamiento (Alcoi, Benilloba, Muro de Alcoi, Sant Vicent del Raspeig y Torremanzanas) y en dos más de ellos está previsto (Mutxamel) o se está construyendo (Xixona), aunque dichas instalaciones no figuran como ecoparques autorizados según el listado facilitado por la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Todas estas instalaciones existentes deberán adecuarse en los casos en que así corresponda a las que establecen a continuación para cada uno de los municipios.
  
La recogida de los residuos peligrosos de origen domiciliario se realizará a través de los ecoparques instalados en todos y cada uno de los municipios. Los distintos tipos de ecoparque con las características definidas son los siguientes:
  
Los tipos de residuos a recoger en cada uno de los tipos de ecoparques son los siguientes:
  
Ecoparque Tipos de residuos principales
  
A Voluminosos (muebles y colchones), RAEE, RCD domiciliarios, jardinería, residuos mercuriales + área de aportación de papel/cartón, vidrio y envases ligeros
  
B Voluminosos (muebles y colchones), RAEE, RCD domiciliarios, jardinería, chatarra, mercuriales + área de aportación de papel/cartón, vidrio y envases ligeros
  
C Voluminosos (muebles y colchones), RAEE, Residuos peligrosos domésticos, RCD domiciliarios, jardinería, chatarra, vidrio, plástico, papel, aceites, residuos mercuriales + área de aportación de papel/cartón, vidrio y envases ligeros.
  
D Voluminosos (muebles y colchones), RAEE, Residuos peligrosos domésticos, RCD domiciliarios, jardinería, chatarra, vidrio, plástico, papel, aceites, residuos mercuriales + área de aportación de papel/cartón, vidrio y envases ligeros.
  
2.3.2. Infraestructuras
  
Para favorecer el funcionamiento óptimo de la instalación de los ecoparques estos estarán situados en lugares bien comunicados de fácil acceso.
  
De este modo para los municipios de la zona XIV se propone:
  
Tabla resumen por tipos de ecoparques y municipios:
  
2.4. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS DE CONSTRUCCIÓN DE OBRA MENOR Y REPARACIÓN DOMICILIARIA (RCD DOMICILIARIOS)
  
2.4.1. Características de la recogida
  
La recogida de los residuos de construcción de obra menor y reparación domiciliaria (RCD domiciliarios) se realizará en los distintos tipos de ecoparque planteados.
  
Los residuos inertes procedentes de obras de reparación domiciliaria se depositarán por los productores en los ecoparques desde donde se realizará por parte de la empresa concesionaria del servicio su adecuada gestión.
  
Como tratamiento para los RCD domiciliarios a partir de la disposición en ecoparque, se proponen las siguientes tres alternativas:
  
Gestión a través de gestor autorizado.
  
Tratamiento en la Planta de clasificación de residuos voluminosos, sometiendo los residuos a una clasificación para recuperar algunos materiales y proceder a la trituración de la fracción no valorizable.
  
Vertido en celda apropiada en la instalación de eliminación propuesta en el presente Plan Zonal.
  
Sea cual sea la alternativa elegida, los RCD domiciliarios deben ser sometidos a clasificación previa y trituración antes del vertido.
  
2.5. MODELO ECONÓMICO
  
Los Proyectos de Gestión de residuos deberán incluir los estudios y compromisos económico-financieros relativos a las inversiones y a la financiación de las actuaciones a realizar.
  
En la memoria económica se distinguirá claramente dos apartados:
  
Las inversiones para la construcción de las instalaciones previstas en el plan zonal.
  
Los costes de explotación de los servicios de valorización y eliminación de los residuos.
  
En el apartado relativo a las inversiones la memoria económica especificará las amortizaciones de las inversiones con inclusión de todos los costes, que será a veinte años para la obra civil, obras de urbanización y edificaciones y de diez años para la maquinaria fija y móvil.
  
En el supuesto de que el proyecto de gestión comprenda otras inversiones se justificarán debidamente los plazos de amortización que se apliquen a las inversiones propuestas.
  
En estos supuestos se propondrá el plazo, forma y condiciones en que revertirán las instalaciones a la administración.
  
En el proyecto de gestión se fijarán los cánones por tonelada a cobrar por la gestión de cada uno de los residuos. En el cálculo de dichos cánones se tendrá en cuenta además de las amortizaciones de las inversiones, los gastos de mantenimiento, gastos de explotación, fianzas, seguros y para el caso de vertederos el mantenimiento de las medidas de control y vigilancia por un periodo de treinta años a partir de su clausura. Se tendrá en cuenta también, la variabilidad de los cánones frente a variaciones del tonelaje de residuos a gestionar.
  
Asimismo, se presentarán variantes de cálculo de todos estos cánones, en los supuestos de que las inversiones se financien con fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
2.6. CONDICIONES A CUMPLIR POR LAS ENTIDADES SUPRAMUNICIPALES PARA GARANTIZAR LA EFICACIA DE SU ACTUACIÓN EN LA EJECUCIÓN DEL PLAN ZONAL
  
Los municipios que se encuentren integrados en el Plan Zonal de las Zona XIV podrán agruparse en Consorcios o Mancomunidades para la ejecución del Plan Zonal de conformidad con lo establecido en la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana, de acuerdo con lo establecido en la legislación de régimen local.
  
La entidad supramunicipal que se constituya actuará como administración competente para la tramitación y adjudicación de los proyectos de gestión, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 36 y 37 de la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El consorcio o mancomunidad que se constituya deberá estar integrada por municipios incluidos dentro del ámbito territorial del Plan Zonal, que representen al menos a más del 50 por ciento de la población total de la zona, de acuerdo con el número de habitantes de derecho de la última rectificación patronal válidamente aprobada antes de la fecha de su constitución.
  
En todo caso deberá quedar abierta la incorporación de cualquiera de los municipios incluidos en el ámbito territorial del Plan Zonal.
  
El consorcio o mancomunidad que se constituya deberá disponer de plena capacidad y recursos técnicos y económicos suficientes para garantizar la correcta ejecución y desarrollo de las previsiones contenidas en el Plan Zonal y deberá estar constituido antes de que transcurra el plazo de seis meses desde la aprobación definitiva del Plan Zonal.
  
Desde el mismo momento en que se constituya el Consorcio o Mancomunidad asumirá la responsabilidad de la valorización y eliminación de todos los residuos urbanos o municipales aportados por los municipios integrantes, con total independencia de la tramitación en paralelo del correspondiente proyecto de gestión, y sin que los posibles retrasos en dicho procedimiento, aun por causa ajena al consorcio o mancomunidad, le exima de dicha obligación.
  
El consorcio o mancomunidad tendrá como finalidad principal la ejecución de las previsiones contenidas en este Plan Zonal y aquéllas otras que asuma en aplicación de la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
De constituirse un consorcio, podrá estar integrado, además de por los municipios incluidos en el ámbito territorial del Plan Zonal, por la Generalitat Valenciana y por la Diputación Provincial de Alicante.
  
Sus estatutos determinarán sus fines de conformidad con lo establecido en este Plan Zonal, así como las particularidades de su régimen orgánico, funcional y financiero.
  
La mancomunidad que se constituya únicamente podrá estar integrada por los municipios comprendidos en el ámbito territorial del Plan Zonal.
  
Sus estatutos establecerán sus fines, de conformidad con lo establecido en este Plan Zonal, así como su régimen orgánico, funcional y económico financiero.
  
2.7. PLAZO DE EJECUCIÓN DEL PLAN
  
La mayor parte de las infraestructuras se hallan construidas y en proceso de funcionamiento, por lo tanto sólo cabría establecer una fecha para su remodelación y adaptación a las necesidades reales del Plan Zonal XIV.
  
Por lo tanto se habrá de fijar la fecha de remodelación de la planta de transferencia de Alcoi para acoger envases y la ampliación de la planta de compostaje.
  
Además de la construcción de la planta de clasificación de voluminosos y de los ecoparques:
  
INFRAESTRUCTURAS AÑOS
  
 2005 2006 2007
  
Centro de clasificación y tratamiento de voluminosos x x
  
Adecuación planta de valorización de Jijona x x
  
Remodelación planta de transferencia de Alcoy x
  
Ecoparques x x x
  
El Plan tendrá una vigencia de 20 años, transcurridos los cuales deberá revisarse en su integridad. No obstante si se producen cambios tecnológicos o legislativos que lo aconsejen, podrá revisarse antes del término de su vigencia.
  
2.8. MEDIDAS DE COMPENSACIÓN
  
A continuación se exponen las opciones a escoger, que podrán presentarse en el proyecto de gestión en cuanto a las medidas de compensación, a favor de aquellos municipios en cuyo término municipal se ubiquen las instalaciones de eliminación y valorización de los residuos.
  
Medidas económicas
  
Reducción de la carga económica que conlleva la prestación del servicio mancomunado de gestión de los residuos (reducción de la tasa de gestión de residuos).
  
Compensaciones directas en la gestión de residuos:
  
- 0,6 € o más por tonelada de residuos tratados en la Planta de Valorización.
  
- 1,2 € o más por tonelada de residuos eliminados en la Instalación de Eliminación.
  
- 30.000 € o más anuales destinadas a realizar un control ambiental de las instalaciones por un agente externo independiente.
  
Medidas de carácter ambiental.
  
Financiación para la creación de zonas verdes dentro del municipio afectado.
  
Financiación para la reforestación de áreas de bosque del término municipal.
  
Ayudas para realizar auditorias ambientales o implantar la Agenda 21 Local.
  
Medidas de promoción y educación ambiental.
  
Creación de una oficina de información ambiental o aula medioambiental, que coordine y planifique todos los programas informativos y educativos que tengan por objetivo la divulgación del Plan Zonal y la educación de los ciudadanos en la gestión de los residuos.
  
Jornadas de puertas abiertas de las instalaciones de gestión de los residuos.
  
Coloquios y debates con la participación de las asociaciones ciudadanas para explicar en que consiste el nuevo modelo de gestión de los residuos.
  
Participar en el programa de concienciación social del ente supramunicipal.
  
2.9. MEDIDAS DE ÁMBITO MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenanzas municipales
  
Las ordenanzas municipales deberán adaptarse a las prescripciones y objetivos del Plan Zonal para favorecer su implantación y garantizar los siguientes objetivos de gestión:
  
- La necesidad y conveniencia de separación de las fracciones de residuos.
  
- La recogida selectiva de materia orgánica, vidrio, papel-cartón y envases ligeros.
  
- La recogida selectiva de otras categorías de residuos urbanos en ecoparques.
  
- La adecuada recogida del resto de fracciones de los residuos urbanos.
  
2.9.2. Promoción y educación ambiental
  
Para la consecución de los objetivos de un programa integrado de gestión municipal de residuos, es imprescindible la participación de los ciudadanos y de los agentes sociales implicados. Para ello, la administración competente, con la colaboración de los municipios, debe impulsar la realización de una campaña de concienciación social destinada no sólo a dar información sino también a promover la educación medioambiental en los municipios.
  
2.9.2.1. Objetivos de la campaña de concienciación social
  
Los objetivos de la campaña de concienciación social serán los siguientes:
  
- Conseguir que los ciudadanos entiendan la problemática de los residuos y conozcan los diferentes factores implicados (aspecto cognoscitivo).
  
- Crear conciencia en los ciudadanos sobre el impacto ambiental de una gestión inadecuada de los residuos y de la necesidad de aplicar un modelo más correcto, aunque este exija un mayor esfuerzo (aspecto emocional).
  
- Concienciar sobre las implicaciones ambientales de la compra y el uso de cualquier producto o servicio.
  
- Dar a conocer el modelo de gestión de residuos y el papel de los diversos agentes sociales en la cadena de consumo: productores, distribuidores, vendedores y consumidores (qué deben y pueden hacer).
  
- Conseguir que los ciudadanos aprendan a distinguir las diferentes fracciones de los residuos que han de separar en origen, principalmente la materia orgánica y los residuos peligrosos, y la manera en la que han de entregarla a los sistemas de recogida selectiva.
  
- Cambiar los hábitos cotidianos de los ciudadanos, por lo que respecta a la reducción (evitar los embalajes superfluos, envases no retornables, productos de un solo uso, etc...), la recogida selectiva de las fracciones valorizables y la recogida selectiva de los residuos especiales.
  
- Incentivar el uso y consumo de productos de menor impacto ambiental o provenientes del reciclado.
  
- Lograr que los distribuidores y vendedores tengan el incentivo y la sensibilidad para participar activamente en el modelo de gestión, estudiar ofrecer a sus clientes la posibilidad de generar menos residuos (productos sin embalajes superfluos, productos que no generen residuos especiales...), colaborar en su valorización (envases y embalajes retornables o reciclables...) y favorecer la compra de productos reciclados y de eco balance positivo.
  
- Proporcionar a los diversos agentes sociales un sistema de información ágil y fundamentado sobre los diversos condiciones que afectan al Plan Zonal de Residuos, que les dé apoyo y evite la circulación de ideas tópicas e inexactas.
  
- Coordinar la participación en la recogida selectiva según las características locales de cada municipio.
  
Estos objetivos generales de la campaña de concienciación deberán ayudar a alcanzar los objetivos cuantitativos del Plan Zonal.
  
2.9.2.2. Planificación cronológica de la campaña
  
En función de su distribución en el tiempo, deben desarrollarse dos tipos de elementos de comunicación:
  
- Comunes y simultáneos, para todo el territorio en que se aplicará el Plan de Gestión de residuos. Estos elementos corresponden básicamente a la fase inicial de la campaña y al seguimiento y son principalmente las actuaciones en los medios de comunicación (TV, prensa y radio), la visita de las instalaciones de tratamiento, la presentación y exposición del proyecto de gestión, etc.
  
- Específicos para los municipios, de manera que cada municipio los distribuya en función de su planificación cronológica. Corresponden a la fase de puesta en marcha del programa en el municipio. Estos elementos son principalmente: la distribución de correo personalizado a los habitantes del municipio, la distribución de material (tríptico de sensibilización, guía de segregación, medios de segregación interna), las visitas puerta a puerta, etc.
  
La campaña tendrá tres fases bien diferenciadas: inicial, de puesta en marcha, y de seguimiento; (cada una con unos elementos de comunicación concretos y diferentes).
  
Fase Inicial
  
Es una fase fundamentalmente descriptiva. Dada la importancia de que los ciudadanos conozcan la gestión de los residuos urbanos y la recogida selectiva, se realizarán una serie de actuaciones de comunicación general para que términos como «residuos», «recogida selectiva», «reciclaje», etc., sean conocidos por la mayor parte de la población. Al mismo tiempo, estas actuaciones contribuirán a crear una cierta expectativa para la puesta en marcha del nuevo sistema de recogida y gestión.
  
Realización de encuestas para conocer la opinión de los ciudadanos en condiciones como la conciencia medioambiental, el nivel de conocimiento de la recogida selectiva, la imagen del actual sistema de recogida, el grado de predisposición a participar en la recogida selectiva y las motivaciones más importantes.
  
Estas encuestas, además de permitir conocer el nivel de sensibilización de los ciudadanos y sus preocupaciones en este ámbito, harán una importante función como elemento de comunicación y educación, porque muchas veces despiertan la conciencia de los ciudadanos encuestados.
  
Para esta campaña, se podrán utilizar los siguientes elementos de comunicación:
  
- Artículos de prensa.
  
- Realización de un vídeo sobre el proyecto de gestión en general.
  
- Preparación de una exposición itinerante de carácter general sobre residuos abierta al público.
  
- Exposiciones en las instalaciones de gestión y jornadas de puertas abiertas.
  
- Sesiones informativas para asociaciones y colectivos específicos; particularmente para aquellos que deberán colaborar en la separación de residuos en origen.
  
- Preparación de material didáctico para los escolares.
  
Edición y distribución de un tríptico de sensibilización.
  
La campaña de comunicación se dirigirá a todos los ciudadanos, pero habrá elementos concretos para determinados grupos o colectivos que, dadas sus características, se harán mediante canales de comunicación específicos. Por ejemplo, se prevé la preparación de material adecuado para la prensa, los escolares, las asociaciones de vecinos, los comercios, las oficinas y los mercados, entre otros.
  
Puesta en marcha de la campaña.
  
La puesta en marcha de la campaña requiere unas actuaciones de comunicación con un contenido muy concreto que debe coordinarse con la puesta en marcha del sistema de recogida de residuos. Por este motivo, los elementos de comunicación que se diseñen se distribuirán a los ayuntamientos, de forma que cada uno los distribuya a la población con suficiente antelación a la puesta en marcha de la recogida.
  
Entre los diferentes elementos de comunicación que se pueden realizar para esta etapa se encuentran:
  
Envío de una carta de las autoridades locales, pidiendo la participación ciudadana e informando del día en que empezará a funcionar el nuevo sistema de recogida.
  
Visitas puerta a puerta para concienciación ciudadana.
  
Colocación de carteles informativos en los portales sobre la ubicación de los contenedores de recogida selectiva.
  
Reuniones o visitas informativas a comercios, mercados, escuelas, bares y restaurantes.
  
Distribución de pegatinas entre los comercios, escuelas y otros agentes colaboradores, con la figura y el color del contenedor previsto para la recogida de cada fracción.
  
También es importante, como un elemento más de comunicación, la publicación o la difusión a través de la prensa local de los primeros resultados del programa.
  
Seguimiento.
  
Esta es, sin duda, la fase más larga de la campaña. Su objetivo es consolidar la segregación en origen y la participación por parte de los ciudadanos y colectivos. Los propósitos que persigue esta fase se indican a continuación:
  
Las encuestas a los ciudadanos para conocer el grado de participación y el grado de satisfacción con el servicio.
  
Los contactos directos con los medios de comunicación.
  
Aumentar la participación.
  
Mejorar la calidad de los residuos segregados.
  
Evitar la desmotivación de los ciudadanos, pasada la primera fase de la campaña.
  
Durante esta fase, además de la información a los ciudadanos, se deberán continuar:
  
Las acciones recordatorias de los materiales solicitados a los puntos de entrega.
  
Los programas de educación a las escuelas con la organización de talleres de separación de residuos en origen y reciclaje de diversos materiales, etc.
  
2.10. CRITERIOS PARA EL DESARROLLO DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
En desarrollo de este Plan zonal se podrá presentar los siguientes Proyectos de Gestión de residuos:
  
Residuos urbanos, de jardinería y voluminosos:
  
Este Proyecto de gestión contemplará la adecuación y explotación de la Planta de Tratamiento y vertedero de rechazos de Piedra Negra (Xixona) descrita en el presente Plan Zonal y de la adecuación y explotación de la Planta de Transferencia de Alcoi.
  
Este proyecto incluirá además la construcción y explotación de la red de Ecoparques y el Centro de Clasificación y Tratamiento de Residuos Voluminosos.
  
El proyecto de gestión se regirá por las bases técnicas reflejadas en el apartado 3 del presente documento.
  
Otros proyectos de gestión que las Administraciones competentes consideren necesarios, que se regirán por sus bases específicas.
  
3. BASES TÉCNICAS PARA LA ELABORACIÓN DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
En el caso de optar por la prestación indirecta de la gestión de residuos, las Mancomunidades, Consorcios, o agrupaciones que puedan constituirse, que no hayan aprobado unas bases técnicas reguladoras de los concursos para la adjudicación de los Proyectos de Gestión correspondientes, podrán, voluntariamente, acordar la aplicación de las Bases Técnicas que a continuación se indican, con el alcance, estructura y contenido que en las mismas se establecen.
  
Así mismo se recomienda la aplicación supletoria del Título V del ?Contrato de concesión de obra pública?, del texto Refundido de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas, aprobado por Real Decreto Legislativo 2/2000, de 16 de junio.
  
El objeto de este apartado es concretar el alcance, la estructura y contenido de la documentación a presentar para tomar parte en el concurso de proyectos de gestión de residuos urbanos tras la aprobación del presente Plan Zonal de la Zona XIV de la Comunidad Valenciana.
  
3.1. INSTALACIONES A INCLUIR EN EL PROYECTO DE GESTIÓN
  
El proyecto de gestión de la Zona XIV de la Comunidad Valenciana debe incluir las siguientes infraestructuras y actividades:
  
1. Construcción y explotación de los ecoparques relacionados en el apartado 2.3., contando con los existentes, así como otros existentes o en proceso de autorización a la fecha del concurso. Se incluirán los costes de gestión de los diferentes tipos de residuos depositados, en particular, los residuos peligrosos domiciliarios a través de gestor autorizado, así como el transporte de los residuos inertes y voluminosos hasta las instalaciones de clasificación planteadas en el presente Plan Zonal o a gestor autorizado.
  
2. Construcción y explotación de las estaciones de transferencia de residuos urbanos recogidos en masa propuestas por el adjudicatario en base a los criterios marcados por el presente Plan Zonal, contando con las existentes, así como las que se puedan hallar en proceso de autorización. Se podrá presentar asimismo, la transferencia de la fracción orgánica de la recogida selectiva y el resto, en función de los sistemas de transferencia seleccionados. Se incluirán los costes de transporte desde las mismas hasta las instalaciones de valorización.
  
3. Adecuación y Explotación de las instalaciones de valorización de residuos urbanos, que deberá disponer de una línea independiente de materia orgánica recogida selectivamente, separada de la línea de materia orgánica procedente de la recogida en masa, y donde tendrán cabida los residuos de poda de jardines y zonas verdes, debidamente triturados, así como una línea de incineración de animales domésticos muertos.
  
4. Explotación de las instalaciones de eliminación para los rechazos de valorización, incluido el transporte de los mismos, así como para otros residuos no valorizables, como los de limpieza de vías públicas, residuos sanitarios de los grupos I y II, así como las fracciones no valorizables procedentes del centro de clasificación de residuos voluminosos.
  
5. Construcción y explotación de un centro de clasificación de residuos voluminosos, que constará de una unidad de tratamiento de residuos voluminosos, resultando las respectivas fracciones valorizables, que se destinarán a un nuevo uso en la construcción o a reciclado por gestores autorizados (voluminosos). Por su parte, las fracciones no valorizables (inertes y no inertes), separados los posibles residuos peligrosos que se entregarán a gestores autorizados, se destinarán a eliminación. Esta planta podrá disponer de forma optativa de una línea de clasificación de RCD domiciliarios.
  
6. Transporte hasta las instalaciones de eliminación de rechazos de valorización de las fracciones no valorizables de los RCD domiciliarios y residuos voluminosos que no tengan naturaleza de inerte.
  
No se incluirán entre las actividades del proyecto de gestión de residuos urbanos la recogida de residuos en masa, ni tampoco la recogida selectiva de materia orgánica, pero si la transferencia, en su caso, y valorización de esta última fracción. Por su parte, en relación a los envases ligeros, papel/cartón y vidrio, no se considerará su recogida, ni el posterior almacenamiento, transferencia, clasificación, recuperación y valorización de cualquiera de estas fracciones o materiales recogidos selectivamente.
  
3.2. PLAZO DE CONSTRUCCIÓN, PLAZO DE EXPLOTACIÓN Y MANTENIMIENTO. POSTCLAUSURA DE LAS INSTALACIONES
  
Los plazos máximos de redacción del proyecto, obtención de licencias y demás autorizaciones necesarias para el ejercicio de la actividad, así como la construcción de las instalaciones, serán estos, distinguiendo entre las de valorización y eliminación:
  
- Adecuación instalaciones de valorización: 2 años
  
- Ecoparques: 3 años
  
- Estaciones de transferencia: 1,5 años
  
Los períodos máximos de prueba de las instalaciones, una vez finalizada su construcción y hasta su puesta en servicio efectivo, distinguiendo entre valorización y eliminación:
  
- Instalaciones de valorización: 6 meses
  
- Instalaciones de eliminación: 3 meses
  
Por su parte, la vida útil de las instalaciones, o período de explotación de las mismas, se limita a 20 años, contados desde su fecha de entrada en servicio efectivo.
  
Finalmente, el adjudicatario deberá hacerse cargo a su cuenta del desmantelamiento final de las instalaciones de valorización al final de su vida útil, así como también del mantenimiento posclausura del o los vertederos, durante un período mínimo de 30 años, de conformidad con lo establecido en el Real Decreto 1481/2001.
  
3.3. DOCUMENTACIÓN A PRESENTAR EN EL PROYECTO DE GESTIÓN
  
Los proyectos de gestión presentados deberán contener la documentación que seguidamente se relaciona:
  
- Memoria del proyecto de gestión.
  
- Anteproyecto de instalaciones.
  
- Plan de gestión.
  
- Estudio económico-financiero.
  
- Documento de síntesis.
  
Se presentará una única oferta base y todas aquellas variantes sobre la misma que se estimen convenientes. Cada una de las variantes deberá presentar la misma estructura de documentos, remitiéndose expresamente, para aquellos apartados cuyo contenido sea idéntico al de la oferta base, a esta última. De no procederse de esta forma, las variantes no serán valoradas en dichos apartados.
  
Seguidamente se concreta el contenido de cada uno de los documentos:
  
3.3.1. Memoria del proyecto de gestión
  
Contemplará como mínimo los siguientes aspectos:
  
- Ámbito territorial y categorías o tipos de residuos a gestionar.
  
- Localización de las infraestructuras proyectadas sobre los terrenos previstos, indicando calificación del suelo, superficie utilizada y, en su caso, disponibilidad de los mismos.
  
- Calendario de ejecución de las instalaciones, así como plazos de final de obras y entrada en servicio de las mismas.
  
- Plazo total de duración de la gestión del servicio.
  
3.3.2. Anteproyecto de instalaciones
  
Definirá con grado de detalle de anteproyecto las infraestructuras previstas para las operaciones de valorización y eliminación de residuos urbanos.
  
El dimensionamiento de las capacidades de las instalaciones de valorización y eliminación se realizará partiendo de los datos de generación de residuos urbanos que figuran en el Plan Zonal, al igual que el centro de clasificación de residuos voluminosos. No obstante, considerando una estacionalidad anual en el aporte de residuos a la instalación de residuos urbanos, esta se diseñará de forma que sea capaz de admitir hasta un 50% más de su capacidad nominal durante un período no inferior a 4 meses.
  
Así mismo, en previsión de posibles incrementos de las tasas de generación de residuos, como consecuencia del crecimiento urbanístico de las zonas cubiertas por el Plan Zonal y del aumento de la población atendida, las instalaciones de residuos urbanos deberán ser capaces de admitir hasta un 35% más de residuos en régimen continuo sobre su capacidad nominal, a lo largo de todo el año, sin perjuicio de las puntas estacionales antes indicadas, y sin menoscabo alguno de mermas de rendimiento de los procesos de valorización y eliminación, así como tampoco de la calidad ambiental de las citadas instalaciones.
  
Las instalaciones, excepto los ecoparques, se grafiarán a escala 1:2.500. Para los ecoparques, se presentarán planos modelo para cada uno de los tipos de ecoparque a escala mínima 1:500.
  
3.3.2.1. Características de la instalación de valorización de residuos urbanos
  
Las instalaciones de valorización, con independencia de la tecnología ofertada, incluirán necesariamente como mínimo una o más líneas de clasificación previa de residuos y recuperación de materiales, así como una o más líneas de tratamiento biológico de materia orgánica, tanto para la recogida selectivamente, como para la procedente de la recogida de residuos en masa.
  
Asimismo, se incluirá una línea de acondicionamiento y trituración de residuos de poda y jardinería, y en su caso, de otros materiales estructurantes, aditivos y coadyuvantes, que también deberán ser sometidos al tratamiento biológico antes citado.
  
También incluirá una línea de incineración de residuos de animales domésticos muertos.
  
El rendimiento global de recuperación de materiales no será inferior al 9% de las entradas de los residuos, mientras que la generación de rechazos no valorizables se limitará al 44% también sobre entrada de residuos.
  
La clasificación previa de los residuos en masa a la entrada de las instalaciones permitirá como mínimo recuperar las siguientes fracciones: vidrio (blanco y color), papel/cartón, acero, aluminio, envases compuestos (tetrabrik y otros), envases de plásticos (tres fracciones más frecuentes en los envases domésticos), madera y textiles.
  
La valorización de la materia orgánica se basará necesariamente en un proceso de compostaje simple o combinado con cualquier otro proceso, asegurando en cualquier caso que el producto final cumple las especificaciones de calidad reglamentarias como compost, permitiendo así su comercialización.
  
De otra parte, la valorización de la materia orgánica propuesta deberá concretar como mínimo los siguientes aspectos:
  
- Tecnología a emplear, detallando etapas, rendimientos, balances de masas, hídrico y de energía, en su caso, equipos e instalaciones necesarios y justificación del cumplimiento de los parámetros de calidad del compost.
  
- Capacidades nominales y tiempos de residencia de la materia orgánica, distinguiendo en su caso entre la procedente de recogida selectiva de la de recogida en masa.
  
- Parámetros a controlar y sistema de control adoptado, no sólo para garantizar la calidad del proceso, sino también para minimizar olores y lixiviados.
  
- Requerimientos de materiales estructurantes, aditivos y coadyuvantes, así como de agua y energía en su caso, especificando cantidades y calidades de los mismos.
  
Si se considera la valorización energética de los residuos, deberá garantizarse que solo se destinan a este proceso las fracciones no compostables de los residuos en masa, consiguiendo al tiempo incrementar los porcentajes de reciclado y la rentabilidad energética de la instalación, todo ello sin perjuicio de cumplir con los límites de emisión vigentes para este tipo de instalaciones según el RD 653/2003.
  
En el supuesto de optar por la valorización energética, se concretarán como mínimo los siguientes aspectos:
  
- Características del residuo a valorizar (poder calorífico, humedad y contenido de fracciones combustibles y no combustibles).
  
- Balances Térmico y energético del proceso de recuperación de energía, dimensionando las capacidades de los equipos en función de los tonelajes de residuos a valorizar y concretando la tecnología a emplear.
  
- Sistema de depuración de gases a emplear, detallando etapas, rendimientos, balances de masas, equipos e instalaciones necesarios, y justificación del cumplimiento de los límites de emisiones atmosféricas.
  
- Producción bruta y neta de electricidad o combustibles, considerando el autoconsumo, y, en su caso, la cogeneración en el mismo u otro proceso de tratamiento de residuos.
  
El anteproyecto de la instalación de valorización incluirá, además de memoria, planos, pliego de condiciones técnicas, presupuesto y plan de control de calidad de las obras, los siguientes contenidos mínimos:
  
1. Descripción de los tipos de residuos urbanos y fracciones recogidas selectivamente que serán objeto de valorización, utilizando la codificación LER (Orden MAM/304/2002).
  
2. Cantidad total prevista de residuos a procesar, diferenciando por códigos LER e indicando las cantidades año a año durante la vigencia del contrato.
  
3. Balance de masas de los diferentes flujos de residuos en las instalaciones de valorización, especificando pérdidas por evaporación y lixiviación, y concretando la evolución de dicho balance año a año durante la vigencia del contrato.
  
4. Características constructivas de las instalaciones de valorización: superficie total a ocupar, superficie útil para tratamiento, superficie de servicios comunes; fosos de almacenamiento de residuos; sistema de alimentación a las líneas de proceso; maquinaria, equipos y puestos de trabajo de las líneas de proceso; edificios y zonas de servicio comunes.
  
5. Medidas correctoras para la minimización de impactos ambientales derivados del funcionamiento de las instalaciones, fundamentalmente en lo relativo a emisión de olores (desodorización), generación de lixiviados (recogida y tratamiento de los mismos), y evacuación de aguas pluviales (drenajes perimetrales).
  
3.3.2.2. Características de las instalaciones de eliminación de residuos urbanos
  
Las instalaciones propuestas para la eliminación de las fracciones no valorizables se realizará de forma preferente sobre alguna de las zonas seleccionadas en el Plan Zonal, sin perjuicio de los posibles condicionantes urbanísticos y medioambientales de aplicación, así como la idoneidad de los terrenos que deberá confirmar el estudio geológico-geotécnico e hidrogeológico, que se describe posteriormente. Se podrán aceptar ubicaciones en zonas no seleccionadas, siempre y cuando se cumplan los condicionantes antes mencionados.
  
Se considerarán asimismo las repercusiones que sobre las instalaciones de eliminación tiene la limitación de entradas de residuos biodegradables en vertedero, conforme a lo establecido en el Real Decreto 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.
  
Los anteproyectos de los vertederos se ajustarán a lo establecido en el Real Decreto 1481/2001, e incluirá, además de memoria, planos, pliego de condiciones técnicas, presupuesto, y plan de control de calidad de las obras, estos contenidos mínimos:
  
1. Descripción de los tipos de residuos urbanos y fracciones no valorizables que serán objeto de vertido, utilizando la codificación LER (orden MAM/3042002), y especificando los procedimientos de admisión de residuos aplicables (Decisión del Consejo 2003/33/CE, Anexo II del Real Decreto 1481/2001).
  
2. Cantidad total prevista de residuos a verter, diferenciando códigos LER y especificando las cantidades año a año durante la vigencia del contrato.
  
3. Volumen total previsto de los residuos, indicando volumetrías año a año durante la vigencia del contrato.
  
4. Características constructivas de los vertederos: superficie total a ocupar, superficie útil de vertido, superficie de servicios comunes; sistema de impermeabilización del fondo y las paredes del vaso; sistema de recogida y almacenamiento de lixiviados; sistema drenaje e aguas pluviales; sistema de extracción de gases; caminos de acceso perimetrales y de acceso al vaso; edificios y zonas de servicios comunes.
  
5. Medidas correctoras para la minimización de impactos ambientales derivados de la actividad del vertedero, de conformidad con los anexos I y III del Real Decreto 1481/2001.
  
El anteproyecto de las instalaciones de valorización y eliminación contendrá los siguientes anejos:
  
Estudio geológico-geotécnico.
  
El emplazamiento de las instalaciones de valorización deberá disponer de un estudio geológico-geotécnico, de acuerdo con la normativa técnica vigente sobre construcción industrial. Se incluirá además el balance de movimiento de tierras y la naturaleza y destino de las mismas.
  
El emplazamiento del vertedero para las fracciones no valorizables de los residuos urbanos, deberá disponer de estudio geológico-geotécnico e hidrogeológico, cuyo contenido mínimo será:
  
Reconocimiento de campo.
  
- Unidades geológicas del área del emplazamiento.
  
- Serie geológica local.
  
- Estructura y fracturación de los materiales de la ubicación.
  
- Parámetros geotécnicos de las principales unidades litológicas del emplazamiento.
  
- Cartografía geológica a escala adecuada (1:5.000, 1:1.000 o 1:500, en función de las características y complejidad del emplazamiento, acompañada de cortes geológicos y columnas estratigráficas representativas.
  
- Reconocimientos preliminares (calicatas, penetrómetros, sondeos eléctricos o geofísicos).
  
- Caracterización hidrológica regional y local que incluya un inventario de puntos de agua.
  
Ensayos in situ.
  
- 2 calicatas por hectárea para la descripción del terreno desde superficie hasta la máxima profundidad que se pueda alcanzar mediante medios mecánicos.
  
- 1 ensayos de infiltrometría por hectárea, en el caso que el terreno sea representativo del apoyo del vaso, sobre el horizonte de terreno de los 5 primeros metros.
  
- 1 sondeo con recuperación de testigo continuo por hectárea hasta alcanzar una profundidad no inferior, en ninguno de ellos, a la cota de apoyo del vertedero más cinco veces el espesor requerido a la barrera geológica. Como mínimo, la longitud de los sondeos será de 15 metros en cualquier caso. En todo caso el vaso de vertido proyectado deberá albergar un mínimo de 4 sondeos.
  
- Para los emplazamientos que se ubiquen sobre formaciones geológicas que presenten una clara homogeneidad litológica y estructural, se podrá reducir el número de ensayos in situ a 1 calicata por hectárea y 1 sondeo por cada dos hectáreas.
  
- En caso de que con dicha profundidad de investigación de los anteriores sondeos no se hubiera alcanzado la zona saturada regional, se realizará un sondeo hasta penetrar en el nivel freático regional en una longitud de 5 m o alcanzar la profundidad máxima de 50 m. Este sondeo se constituirá como punto de control de las aguas subterráneas. En caso justificado, podrá substituirse por un pozo o sondeo existente situado aguas abajo del emplazamiento y en todo caso representativo de la hidrogeología local.
  
- Hasta profundidad equivalente de 5 m por debajo de la cota de apoyo del vertedero se ejecutarán por cada nivel geológico representativo:
  
Toma de muestra inalterada o toma de muestra parafinada.
  
Un ensayo de permeabilidad en laboratorio sobre muestra de terreno.
  
Un ensayo de permeabilidad in situ.
  
- Por debajo de la profundidad equivalente de 5 m por debajo de la cota de apoyo del futuro vertedero se ejecutarán los siguientes ensayos:
  
Cada 5 m toma de muestra inalterada o toma de muestra parafinada.
  
Cada 5 m ensayo de permeabilidad en laboratorio sobre muestra de terreno.
  
Cada 5 m ensayo de permeabilidad in situ.
  
Hidrogeología.
  
Mediante los sondeos se identificará la presencia o ausencia de aguas subterráneas en el emplazamiento, así como el rango de gradiente hidrogeológico local, en su caso. Se efectuará un inventario de puntos de agua, y, en al menos tres puntos, se tomarán muestras para obtener analíticas completas de calidad del agua subterránea.
  
Estudio de impacto ambiental.
  
Se incluirá un estudio de impacto ambiental correspondiente a las obras y a las actividades de valorización y eliminación de residuos en los emplazamientos seleccionados, contemplando expresamente tanto los accesos a las instalaciones, como los correspondientes suministros de servicios, por formar parte de un mismo todo.
  
Dicho estudio contendrá los contenidos mínimos establecidos en el Decreto 162/1990, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
Anteproyecto de accesos a las instalaciones.
  
Se incluirá un anteproyecto de accesos a las instalaciones, tanto de valorización como eliminación, grafiando los trazados propuestos a escala 1:5.000.
  
Los accesos se dimensionarán funcionalmente considerando el tráfico esperado de camiones de recogida de residuos y transporte de rechazos, en su caso, hacia y desde las instalaciones, de forma que se permita una circulación fluida que no ocasiones problemas a usuarios ajenos a las mismas. Como mínimo, los viales de acceso serán de 6 m de anchura de plataforma y 5 m de calzada, disponiendo de 1 carril por cada sentido de 2,5 m cada uno de ellos.
  
Por otra parte, se dimensionarán estructuralmente para soportar todas las cargas correspondientes al tráfico pesado previsto, determinando la combinación subbase, base y firme más adecuada. Se grafiará con suficiente detalle una sección tipo de la calzada.
  
Anteproyecto de suministros de agua, electricidad, gas y telecomunicaciones
  
Se incluirá un anteproyecto de suministros de servicios básicos a las instalaciones, grafiando los trazados propuestos a escala 1:5.000, y especificando los puntos de entronque con las correspondientes redes de distribución.
  
Las acometidas de servicios se dimensionarán con capacidad suficiente para las necesidades globales de las instalaciones, vigilando especialmente en el caso de optar por la valorización energética la magnitud de las líneas de exportación de energía eléctrica a la red.
  
Se justificará la suficiente disponibilidad de suministro en los puntos de entronque propuestos con la aportación de certificados de las compañías suministradoras de cada uno de los servicios.
  
3.3.3. Plan de gestión
  
Se estructura de la forma que seguidamente se indica:
  
3.3.3.1. Modelización del servicio
  
Contemplara los siguientes contenidos:
  
1. Logística del funcionamiento de las instalaciones ofertadas, concretando los flujos de residuos expresados en toneladas anuales entre las diferentes instalaciones, y los rendimientos de cada una de ellas, a lo largo de toda la vigencia del contrato. Asimismo, se indicarán los puntos de descarga de residuos procedentes de los servicios de recogida municipales diferenciando según el tipo de residuo, y los días y horarios de apertura de las instalaciones, a efectos de recepción de residuos por un lado, y a efectos de tratamiento de los mismos, por otro. Este apartado se presentará con el soporte gráfico necesario para su fácil comprensión, aportando un diagrama de flujo de las instalaciones para cada año de servicio.
  
2. Descripción somera de las técnicas y/o tecnologías de valorización y eliminación a emplear, incluyendo la justificación numérica del cumplimiento de los objetivos de valorización y de reducción de materia orgánica en vertedero anteriormente enunciados. Para ello se adjuntarán balances de masa y energía referidos a las entradas de residuos urbanos en las instalaciones de valorización, en los que se concretarán:
  
- Materiales recuperados en la clasificación previa.
  
- Productos de la valorización de materia orgánica (compost y biogás).
  
- Pérdidas de proceso por evaporación y lixiviación.
  
- Rechazos de la valorización de materia orgánica (primario y secundario).
  
- Fracciones residuales de la valorización energética.
  
- Producciones bruta y neta de energía térmica y eléctrica o combustibles.
  
3. Organigrama general del personal asignado al proyecto de gestión, concretando su adscripción a los diferentes centros de trabajos, así como la coordinación entre los mismos y la supervisión por la dirección de la empresa adjudicataria. Se indicará el número de trabajadores de cada categoría laboral, los diferentes horarios y turnos de trabajos, así como el personal de reserva para vacaciones, absentismo y puntas estacionales.
  
4. Proyecto de explotación de las instalaciones, diferenciando entre las de valorización, las de eliminación y los ecoparques, en los que se incluirá el plan de mantenimiento de maquinaria y equipos de cada una de ellas. Contendrá asimismo una determinación de los consumos de agua (potable, riego y otros usos), energía (electricidad, gas y fuel), así como la forma de suministro, y la disponibilidad de estos servicios en las cercanías de las instalaciones.
  
5. Plan de calidad del compost, referenciado al cumplimiento de la normativa vigente en materia de fertilizantes y afines, así como los parámetros de control y la frecuencia de análisis a realizar, además de la entidad externa a la que se le confiará la elaboración y seguimiento de dicho plan.
  
3.3.3.2. Reglamento de servicio
  
El plan de gestión se completará con un reglamento del servicio, que regule técnica, administrativa y económicamente las relaciones entre el adjudicatario y el Consorcio u otro ente asociativo, así como con los usuarios del servicio, tanto municipios integrantes de dicho ente, como empresas externas al contrato en cuestión.
  
En particular, se considerarán aspectos tales como la propuesta de ordenanzas municipales para residuos urbanos objeto del proyecto de gestión, la clasificación de los diferentes residuos admisibles y los cánones aplicables a cada categoría, la retribución del servicio, la reversión de terrenos, instalaciones y maquinaria, etc.
  
3.3.3.3. Campaña de concienciación social
  
Se realizará de acuerdo con las directrices establecidas en el apartado 2.9.2 del Plan Zonal, y en cualquier caso deberá guiarse por el cumplimiento de los siguientes objetivos generales:
  
- Fomentar la minimización, a través del consumo responsable o mediante acciones concretas entre los sectores locales que pueden favorecer la disminución en la producción de residuos específicos derivados de sus actividades, que tengan la consideración de urbanos, y por tanto se incluyan en el proyecto de gestión.
  
- Potenciar la recogida selectiva, fomentando la implantación de sistemas de separación de residuos en origen, que favorezcan actitudes entre los colectivos locales que permitan la posterior reutilización y reciclaje, a través de medidas de promoción y difusión dirigidas a la ciudadanía en general.
  
La campaña de comunicación ambiental deberá contemplar los siguientes niveles de implicación:
  
- Información ambiental, sobre la actual problemática generada por los residuos urbanos, con especial hincapié en los domiciliarios.
  
- Sensibilización pública, dirigida a la ciudadanía en general, a fin de cumplir los objetivos de concienciación social indicados en el apartado 2.9.2.1 del Plan Zonal.
  
- Formación a colectivos concretos, en especial a aquellos que puedan tener una influencia más directa con las problemáticas locales detectadas y que puedan ayudar con un cambio de actitud a mejorar o corregir la situación.
  
- Actuaciones concretas, que contribuyan a minimizar la producción de residuos urbanos, mejorar y extender la recogida selectiva en origen.
  
- Evaluación y seguimiento, de los logros obtenidos en relación a los objetivos propuestos en la campaña.
  
Las actuaciones concretas a proponer en la campaña de comunicación ambiental, de acuerdo con los anteriores niveles de implicación, deberán especificar:
  
- Objetivos.
  
- Destinatarios.
  
- Línea de actuación: informar, sensibilizar, formar, actuar, evaluar.
  
- Temporización.
  
- Recursos humanos.
  
- Otros recursos.
  
- Presupuesto.
  
3.3.4. Estudio Económico-financiero
  
Considerará la totalidad de los costes de inversión y amortización de las instalaciones, así como los de explotación de las mismas durante toda su vida útil, que será como mínimo de 20 años.
  
Se incluirán además los costes de desmantelamiento final de las instalaciones de valorización, así como los de mantenimiento postclausura de las instalaciones de eliminación de residuos, en caso de que optar por la técnica de vertido controlado, durante los 30 años posteriores al cierre.
  
Las amortizaciones se calcularán por el método francés de cuotas constantes, considerando un tipo de interés referenciado a la deuda del estado español en un plazo de 10 a 20 años. Las amortizaciones se aplicarán linealmente, con un plazo de 20 años para la obra civil, y 10 años para la maquinaria y equipos. En cualquier caso, las reinversiones y costes de mantenimiento deberán asegurar al menos una reposición íntegra de la maquinaria y equipos durante el período de vigencia del contrato.
  
Los presupuestos de inversiones de todas las instalaciones incluirán todas las posibles fases de construcción, así como los costes de disponibilidad de los terrenos y ejecución de nuevos accesos o adecuación de los existentes, además de los costes de redacción del proyecto, control de calidad y dirección facultativa de las obras, así como los de obtención de cualesquiera licencias y autorizaciones necesarias para el ejercicio de la actividad, y también las amortizaciones del vertedero.
  
De acuerdo con las cifras de producción de residuos previstas en el Plan Zonal, se establecerán de forma clara las anualidades de inversión previstas indicando los costes de amortización, personal, reposición de maquinaria y equipos, mantenimiento, explotación, comunicación ambiental, y demás costes, así como los posibles ingresos previstos por venta de subproductos, combustibles o energía.
  
El estudio económico-financiero contendrá los siguientes anejos:
  
PROPUESTA DE CÁNONES A REPERCUTIR.
  
Se presentarán los siguientes cánones diferenciados:
  
- Canon de valorización de residuos urbanos en masa, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
- Canon de valorización de materia orgánica selectiva, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
- Canon de transporte de los rechazos de valorización, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
- Canon de eliminación de residuos o fracciones no valorizables, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
- Canon de gestión de ecoparques, diferenciado para cada tipo de ecoparque A, B, C o D en euros por año de explotación.
  
- Canon de incineración de animales domésticos muertos, en euros por unidad de peso.
  
- Canon de gestión de residuos voluminosos, en euros por tonelada de entrada en el centro de clasificación, incluso transporte y gestión por gestor autorizado externo o en instalación de eliminación.
  
En los cálculos de todos estos cánones se considerarán los costes financieros de las inversiones y las amortizaciones de las mismas, así como los costes de explotación, incluyendo personal, mantenimiento, consumos de energía, combustibles, agua y demás servicios, seguros de las instalaciones y avales económicos, así como los costes de desmantelamiento final de las instalaciones, y en el caso de plantear el vertido como sistema de eliminación, los costes del mantenimiento posclausura durante un período de 30 años desde el cierre.
  
Asimismo se presentarán variantes de cálculo de todos estos cánones, en los supuestos de que las inversiones se financien con fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25, el 50, el 70 o el 85% del total.
  
Igualmente, se podrán proponer disminuciones de estos cánones como consecuencia de la recepción de residuos asimilables a urbanos que puedan ser tratados conjuntamente con éstos en las instalaciones proyectadas, repercutiendo así los costes fijos de las mismas en un tonelaje mayor de residuos, y produciendo por tanto un abaratamiento de los cánones a satisfacer al adjudicatario. En este supuesto, deberán indicarse las cantidades de residuos externos a gestionar conjuntamente con los residuos urbanos, y su evolución prevista a lo largo de la vigencia del contrato.
  
En cualquier caso, se debe reservar el derecho de admitir residuos asimilables a urbanos procedentes de terceros, en la forma que reglamentariamente se determine.
  
Por otra parte, se propondrán tablas o fórmulas que expresen la variabilidad de todos estos cánones frente a incrementos del tonelaje de residuos a gestionar, desde un 80% hasta un 120% de los valores nominales que figuran en el Plan Zonal o sean así considerados, según proceda, con intervalos del 5% (80, 85, 90, 95, 100, 105, 110, 115 y 120%).
  
Finalmente, se indicarán expresamente para cada uno de los cánones los períodos de aplicación de los mismos, que no podrán ser superiores en ningún a la vigencia de la concesión, limitada a 20 años, ni tampoco proponer ningún tipo de canon durante el período de pruebas de las instalaciones, anterior al inicio efectivo de la explotación de las mismas.
  
Fórmula de revisión de precios.
  
Se propondrá una fórmula polinómica de revisión de precios, como máximo de 6 sumandos, que se referirá a la estructura de costes prevista para el proyecto de gestión, y cuyos índices de actualización deberán ser inequívocos y de publicación oficial (INE, BOE, etc.) con suficiente periodicidad. Como mínimo deberán considerarse como variables los costes de personal, los costes de energía o combustibles, y el IPC.
  
Dicha fórmula polinómica podrá ser idéntica para todos los cánones antes descritos, o diferenciada para cada uno de ellos.
  
Compensaciones económicas municipales.
  
Se contemplarán como mínimo las siguientes compensaciones económicas a los municipios que alberguen las instalaciones de valorización y/o eliminación de residuos:
  
- Compensaciones directas:
  
0,6 € por tonelada de residuos entrada en las instalaciones de valorización.
  
1,2 € por tonelada de residuos entrada en las instalaciones de eliminación.
  
30.000 € anuales destinadas a realizar un control ambiental de las instalaciones por un agente externo e independiente designado por el Consorcio.
  
- Compensaciones indirectas:
  
Financiación de acciones y medidas ambientales, centradas en la implantación de la Agenda 21 Local y otras directamente relacionadas con la mejora de la calidad ambiental del municipio.
  
3.3.5. Documento de síntesis
  
Se presentará un documento de síntesis de todos los documentos anteriores, que, con una extensión no superior a 50 páginas, se redactará en términos asequibles a la comprensión por el público en general, y resumirá los aspectos técnicos, económicos y ambientales más destacados del proyecto de gestión de residuos urbanos.
  
Dispondrá del soporte gráfico adecuado para permitir su fácil lectura, así como la identificación inequívoca de los tratamientos aplicados a los diferentes flujos de residuos objeto del proyecto de gestión.
  
3.4. CRITERIOS DE ADJUDICACION DEL CONCURSO
  
Los criterios que, convenientemente ponderados, servirán de base a la adjudicación del concurso objeto de estas bases técnicas serán los siguientes:
  
A) SOLVENCIA TÉCNICO-TECNOLÓGICA
  
Se desestimarán las ofertas que no acrediten disponer de suficiente solvencia técnico-tecnológica, conforme a los criterios descritos en un apartado anterior.
  
Por su parte, las ofertas que no sean desestimadas, serán valoradas por su mayor experiencia en el campo de la gestión de residuos urbanos, en general, y por su mayor experiencia en construcción y explotación de instalaciones similares a las ofertadas, y por la mayor capacitación técnica del personal operativo en la Comunidad Valenciana, en particular.
  
B) SOLVENCIA ECONÓMICO-FINANCIERA.
  
Se desestimarán las ofertas que no acrediten disponer de suficiente solvencia económico-financiera, conforme a los criterios descritos en un apartado anterior.
  
Por su parte, las ofertas que no sean desestimadas, no recibirán valoración alguna por este concepto.
  
C) SOLUCION TÉCNICA PROPUESTA
  
En este apartado se considerarán los siguientes aspectos, siempre y cuando se encuentren debidamente justificados desde el punto de vista técnico y tecnológico en la documentación presentada:
  
1) Mayor aprovechamiento de los recursos contenidos en los residuos.
  
- Máxima recuperación de materiales, a través de obtención de subproductos, y/o máxima producción de energía, directa o indirectamente a través de combustibles procedentes de residuos.
  
- Mayor número de materiales a recuperar, y mayores rendimientos unitarios de cada proceso de recuperación.
  
- Mínima generación de rechazos finales de las instalaciones destinados a eliminación.
  
Mayor número de etapas de tratamiento, y mayores rendimientos unitarios de cada proceso de tratamiento.
  
2) Menores consumos de recursos externos a los residuos.
  
- Menor consumo de agua de proceso.
  
- Menor consumo de electricidad.
  
- Menor consumo, en su caso, de gas u otros combustibles.
  
3) Menor afección ambiental de las instalaciones de tratamiento.
  
- Menor generación de lixiviados y olores, en función de la tecnología de tratamiento propuesta.
  
- Menores emisiones atmosféricas resultantes de la valorización de residuos propuesta.
  
- Mejor aspecto general de las instalaciones, por introducción de barreras verdes y zonas ajardinadas.
  
4) Mejor campaña de comunicación ambiental.
  
- Mayor amplitud, diversidad, intensidad y recursos económicos, tanto del plan como del programa.
  
- Mejores medidas para lograr la aceptación de las instalaciones por el público en general, a través de la organización de foros cívicos y jornadas de puertas abiertas.
  
5) Mejor programa de vigilancia ambiental de las instalaciones.
  
- Mayor número y frecuencia de parámetros ambientales a controlar.
  
- Mayor garantía de imparcialidad, objetividad y transparencia, por la participación de laboratorios homologados u organismos acreditados.
  
Las ofertas que no acrediten suficientemente el cumplimiento de los rendimientos mínimos de valorización y límites máximos de eliminación antes indicados, o el cumplimiento de las normativas vigentes de aplicación a las operaciones de valorización y eliminación, serán desestimadas.
  
3.4.1. Tasas económicas a repercutir
  
En este apartado se considerarán los siguientes aspectos, siempre y cuando se encuentren debidamente justificados desde el punto de vista económico y financiero en la documentación presentada:
  
- Menor canon de valorización de residuos urbanos en masa, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
- Menor canon de valorización de materia orgánica selectiva, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
- Menor canon de transporte de los rechazos de valorización, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
- Menor canon de eliminación de residuos o fracciones no valorizables, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
- Menor canon de gestión de ecoparques, diferenciado para cada tipo de ecoparque A, B, C o D, en euros por año de explotación.
  
- Canon de incineración de animales domésticos muertos, en euros por unidad de peso.
  
- Canon de gestión de residuos voluminosos, en euros por tonelada de entrada en el centro de clasificación, incluso transporte y gestión por gestor autorizado externo o en instalación de eliminación.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML