Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8211, del 12-01-2018 (2017/11675)

RESOLUCIÓ de 28 de novembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 44/09-AIA Paterna.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8211

Data del DOGV
:   12-01-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/11675

CVE


Data del document
:   28-11-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de novembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 44/09-AIA Paterna. [2017/11675]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 44/09-AIA Paterna.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 44/09-AIA.  
Promotor: Hermanos Andújar y Navarro, SL.  
Autoritat substantiva: Secció de Mines (Servei Territorial d'Indústria i Energia).  
Expedient substantiu: MIEXPA/2006/10/46.  
Objecte del projecte: Explotació de la secció A «Ampliació a Rabosar (núm. 1.046)».  
Situació: parcel·les 65 a 67, 73, 161, 177 i 222, del polígon 28. I implícitament també les parcel·les 15 i 16 del mateix polígon.  
Localització: terme municipal de Paterna.  
  
Descripció del projecte  
El projecte té per objecte ampliar el perímetre d'explotació de la pedrera «Rabosar núm. 1.046» de la secció A de la llei de mines per tal d'aproximar-lo als límits del sòl no urbanitzable NU-IV-48 del pla general d'ordenació urbana de Paterna (plànol número 3 de l'estudi d'impacte ambiental), l'ús exclusiu del qual és l'extractiu miner i l'abocament de residus sòlids. Aquesta ampliació es concreta especialment en dos sectors que anomena zona A (concretament abasta la parcel·la 161 del polígon 28) i zona B (parcel·les 65 a 67, 73, 177 i 222, del mateix polígon), segons queda palès en els plànols números 4 i 6 de l'estudi d'impacte ambiental. La zona A (parcel·la 161) no es troba encara explotada, mentre que la zona B ha sigut ja objecte d'ocupació minera i d'extracció, concentrada sobretot en la parcel·la 73.  
A la vista dels documents i plànols que formen part de l'expedient ambiental, l'antiga explotació minera que es pretén ampliar abastaria bàsicament les parcel·les 15, 16, 73 (part) i encara, anteriorment, l'explotació i restauració de les parcel·les 75, 76 i 213. Sobre la superfície restaurada de les parcel·les 73 i 213 es troben autoritzades una planta de valorització de restes vegetals i una altra de tractament de residus de construcció i demolició (RCD) de les que donem referència en l'apartat següent.  
El plànol número 7 de l'estudi d'impacte ambiental resumeix les diferents fases d'explotació-restauració projectades i el calendari i cronologia previstes per a dur-les a termini. Les fases projectades són quatres i actuen sobre els quatre quadrants en que és dividit tot el conjunt de la superfície minera (tant la pedrera antiga com l'ampliació que es sol·licita). Dues línies ortogonals, una NE-SW i l'altre NW-SE defineixen els 4 quadrants, que podem identificar com N, S, E i W. Durant l'execució de la fase 1 es concentraria tota l'explotació sobre el quadrant N al temps que es procediria a la restauració completa (restitució topogràfica amb residus terrígens inerts, esmena edàfica i revegetació) del quadrant E. La següent fase contempla la concentració de l'extracció minera en el quadrant W al temps que es va restaurant el quadrant N. La fase 3 consisteix en l'explotació minera del quadrant S i la restauració del quadrant W; amb ella acaba pràcticament l'extracció minera. Per últim, la fase 4 correspon a l'activitat final d'abocador controlat en el quadrant S.  
  
El cronograma d'activitats aportat estima una durada de 12 anys per a la fase 1, altres 6 anys per a la fase 2, com també 6 més per a la fase 3 i per últim 3 anys per a la fase 4 i altres 2 anys de vigilància ambiental i manteniment de la restauració una vegada conclosa tota l'activitat. En total serien uns 27 anys d'explotació més restauració minera, a banda dels dos anys addicionals de control ambiental.  
La superfície estrictament d'ampliació minera que amb el projecte es sol·licita abasta, aproximadament, 82 ha, de les quals, la zona pròpiament extractiva minera es contempla que serien unes 64 ha. No obstant això, el projecte global d'ampliació a Rabosar abasta una superfície notablement superior, doncs ha sigut plantejat realment amb un criteri d'explotació conjunta incardinada en el conjunt existent i tenint en compte, sobre tot a l'hora de restaurar, tota la superfície minera afectada fins el moment, superfície que arribaria a unes 24 ha, segons es pot mesurar en el plànol número 7 de l'estudi d'impacte ambiental. Aquestes vora 24 ha que inclouen tota la zona NU-IV-48 del pla general d'ordenació urbana de Paterna (plànol número 3 de l'estudi) i també alguns sector perifèrics a ella, on antigament s'havien fet actuacions mineres i avui (amb una topografia més o menys restituïda) encara tenen autoritzades instal·lacions integrades en el recinte de l'activitat.  
  
  
Tramitació i antecedents administratius  
Part de la pedrera estava ja en funcionament i autoritzada per l'òrgan miner en la dècada dels 70. Entre altres autoritzacions administratives prèvies comptava amb llicència d'activitat atorgada en data 14 de gener de 1991, per abocar residus inerts dins la pedrera existent en la parcel·la 16, del polígon 31. Una declaració d'impacte ambiental (DIA) de data 3 d'octubre de 2001 (exp. 577/97-AIA) estimà acceptable l'ampliació de la pedrera en la parcel·la 15 del polígon 28, com també la seua restauració amb residus inerts. El recinte miner del polígon 28 també ha sigut receptor d'una planta de valorització (compostatge) de restes vegetals i d'una planta de tractament de RCD; la primera, en la parcel·la 73, fou objecte d'una DIA de data 13 de setembre de 2015 (exp. 398/04-AIA) i la segona, en la parcel·la 213, d'una estimació d'impacte ambiental (EIA) de data 18 de novembre de 2008 (exp. 2007/44-EIA).  
En data 12 de març de 2009, l'òrgan miner, aleshores Servei Territorial d'Indústria i Innovació (posteriorment Servei Territorial d'Energia) trameté els corresponents projecte, estudi d'impacte ambiental (amb pla de restauració) i document de síntesi, de l'ampliació a la pedrera de la secció A anomenada Rabosar, número 1.046.  
  
El mateix escrit feia constar el resultat de la informació pública practicada a l'expedient, mitjançant anunci publicat en el DOGV núm. 5829, de data 18 d'agost de 2008, per termini de 30 dies i sense que s'haguera presentat cap al·legació.  
En data 17 de febrer de 2010, la directora general de Gestió del Medi Natural va emetre una declaració d'impacte ambiental amb caràcter desfavorable al projecte «per ocasionar en les parcel·les afectades i l'entorn immediat un impacte ambiental sever i permanent», tal com expressava la part expositiva d'aquella DIA.  
El promotor va presentar en data 12 de març de 2010 un recurs d'alçada i de reposició contra la DIA. Aquest va ser objecte d'una resolució de la Secretaria Autonòmica de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 15 d'abril de 2010, en el sentit de no admetre els recursos interposats contra la DIA en suposar aquesta un acte de tràmit no susceptible de recurs independent de la resolució final del procediment d'autorització. Apuntava, no obstant, que en cas d'haver-hi discrepància respecte a la DIA, l'òrgan amb competència substantiva és qui hauria de plantejar dita discrepància en la forma prevista per l'article 26 del reglament d'impacte ambiental (Decret 162/90 i Llei 2/89).  
  
El promotor sol·licita en 18 de maig de 2010 la revocació administrativa i revisió d'errades de la DIA. Tanmateix, en data 2 d'agost de 2010, l'òrgan miner remeté informe en el que plantejava la seua discrepància com a òrgan substantiu, donant així suport als arguments i escrits presentats pel promotor.  
En data 7 d'octubre de 2011 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental requerí informació complementària al Servei d'Ordenació i Seguretat Minera; i en data 11 d'octubre de 2011 se li envià al promotor escrit sobre l'estat de la tramitació de l'expedient.  
En data 17 de novembre de 2011 l'òrgan substantiu territorial tramet un document aportat pel promotor, titulat «annex a l'estudi d'impacte ambiental» (data 10.2011), signat pel tècnic de mines J. M. Navarrete, amb 144 p., 4 annexes i 11 plànols. Aquest annex inclou la restauració prevista, pressupost i plànols de detall.  
En data 20 de març de 2012 es reitera la sol·licitud feta al Servei d'Ordenació i Seguretat Minera, advertint de la caducitat de l'expedient. En 8 d'agost de 2012 se li envià a l'esmentat servei un informe sobre la documentació aportada pel promotor.  
En data 17 de gener de 2013, l'òrgan substantiu territorial remeté altres dos documents tècnics modificats aportats pel promotor, concretament el projecte i el pla de restauració, tots dos datats en desembre de 2012 i signats per J. M. Navarrete. Aportava també informe favorable de la Secció de Mines i es reiterava la formulació de la DIA.  
  
En data 17 de juny de 2013 se sol·licita informe al Servei de Gestió de Residus, petició que es reiterà el 25 de novembre de 2013.  
  
En data 22 de juliol de 2013 el promotor presentà nova documentació per a l'emissió d'una DIA favorable. També l'òrgan substantiu reitera en data 13 de gener de 2014 la formulació de la nova DIA, la qual reiteraria novament en 12 de juny de 2014 aportant un nou annex a l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 28 d'agost de 2014, l'òrgan substantiu aporta en CD un annex justificatiu dels estèrils a emprar en la restauració (annex de data juliol de 2014). Aquest annex havia sigut aportat prèviament pel promotor, en dates 9 de juliol de 2014 (en paper) i 31 de julio de 2014 (CD), davant l'òrgan ambiental i amb còpia de la instància presentada davant l'òrgan substantiu.  
En data 4 de setembre de 2014, l'òrgan ambiental va fer un nou requeriment de documentació a l'òrgan substantiu, qui quatre dies desprès (8.09.2014) respongué aportant novament l'escrit del promotor, de 31 de juliol de 2014, i el document en CD que l'acompanyava (annex a l'estudi que conté plànols topogràfics en 3D).  
  
En data 9 de febrer de 2015, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licità al Servei Territorial de Medi Ambient la participació en aquest expedient 44/09-AIA per tal de revisar-lo i emetre els informes i proposta que considerés més adients per a la seua resolució.  
Mitjançant informe del 15 de setembre de 2016, el Servei Territorial de Medi Ambient feia repàs dels diferents expedients i informes ambientals que concorren sobre les activitats mineres i en matèria de residus que es venen desenvolupant en la partida Rabosar, al polígon 28 del terme municipal de Paterna, per part de la mercantil Hermanos Andújar y Navarro, SL, des de fa més de 35 anys. A més a més, es posa de manifest l'existència d'un altre expedient (AAIII/2009/23/46) pendent de resoldre i que afecta al mateix promotor i la mateixa partida i pedrera Rabosar. Aquesta expedient respon a l'autorització ambiental integrada per a un abocador de residus sòlids inerts en la parcel·la 16 del polígon 28. Per a la seua resolució d'aquest expedient d'AAI aportava el promotor una EIA de l'antic expedient 32/96-AIA, EIA que finalment correspon a un altre indret (parcel·les 35 i 36, del polígon 29) on sí que obtingué la corresponent AAI per a un altre expedient (expedient AAIII/2009/27/46). L'informe del Servei Territorial de Medi Ambient conclou amb una proposta favorable per a la resolució amb DIA favorable de l'expedient, tenint en compte, no obstant, una sèrie de detalls i condicions que permeten incardinar una solució per a l'expedient de l'abocador i per a potenciar certs valors geològics exposats tot seguit.  
  
  
Consideracions ambientals i trets geològics del jaciment  
  
L'informe esmentat en el paràgraf anterior considera adient, en línies generals, la proposta d'explotació i restauració per fases que recull l'estudi d'impacte modificat en les seues versions d'octubre de 2011 (ampliació a l'estudi d'impacte ambiental) i del pla de restauració de desembre de 2012. Per altra banda, però, posa de relleu la importància que des del punt de vista geològic i de la geodiversitat presenta actualment l'aflorament d'arenes del Miocè superior marí de la conca de València posat al descobert per l'explotació minera.  
  
Els sediments de l'esmentat Miocè superior observats dins la pedrera Rabosar responen a la transgressió marina que va afectar a la conca marginal valenciana, també coneguda con Oval de València, durant el període Tortonià. La pedrera del Rabosar ve a ser un dels principals afloraments en el sector nord de la conca, mentre que els afloraments del sud (entorn a Torrent, Montserrat, Picassent [...]) han vist reduir-se notablement la seua extensió en les darreres dècades, degut al considerable augment de l'ocupació del sòl i a l'exhauriment d'antigues pedreres d'arena.  
Per això, l'informe proposa la preservació i posada en valor per a l'estudi científic i la difusió del patrimoni natural un sector del front de la pedrera, concretament el que confronta amb la parcel·la 161, en lloc de procedir al seu complet ompliment amb residus. Aquesta opció tindria un lligam clar en tot allò que defensa i propugna la Llei 42/2007, del patrimoni natural i de la biodiversitat, norma estatal de caràcter bàsic i emparada en altres normes del dret internacional.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits per als quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, segons es desprèn de l'annex I (apartat 3.c.c1) del reglament per al desenvolupament de la Llei 2/1989, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, reglament aprovat i modificat mitjançant els decrets 162/1990 i 32/2006, del Consell.  
L'expedient ha estat tramitat d'acord amb les disposicions de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i del seu reglament, així com la resta de disposicions que hi són d'aplicació.  
El reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, aprovat pel Decret 158/2015, del Consell, atorga a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, les funcions en matèria d'avaluació ambiental.  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, estrictament supeditat però al compliment de la condició tercera d'aquesta DIA, als efectes ambientals i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la llicència ambiental, el projecte d'explotació minera «ampliació a Rabosar (núm. 1.046)», que segons consta en l'estudi d'impacte ambiental i resta de documents tècnics tramitats amb ell abasta el conjunt de l'explotació Rabosar fins ara existent i la seua regularització fins adaptar-se als límits de la zona NU-IV-48 del pla general d'ordenació urbana de Paterna, tot en el polígon 28, del terme municipal de Paterna. Com a condicions necessàries d'aquesta declaració d'impacte ambiental queden establides les següents:  
  
Primera: El promotor haurà de procedir, el més aviat possible, a actualitzar la senyalització de les diferents instal·lacions de tractament de residus existents, i particularment de la planta de classificació de residus de la construcció i demolició (RCD), la qual haurà d'estar ubicada en el sector immediat d'accés a la pedrera (parcel·la 213, on va ser autoritzada). En tot cas, tots els residus inerts i RCD que arriben a les instal·lacions hauran de ser degudament tractats i classificats en aquesta planta, on ha d'estar prevista la correcta separació de tots els elements valoritzables (fusta, cartró, metalls, plàstics [...]) i de tots aquells que no siguen inerts (no-perillosos, per una part, i els diferents grups de tòxics-perillosos, per altra), rebent tots ells el destí adient mitjançant llur lliurament a gestors autoritzats.  
  
Segona: també hauran d'estar ubicades i degudament senyalitzades en el mateix sector d'accés a la pedrera la resta d'instal·lacions de tractament de residus que continuen operatives, com ara la planta de compostatge/valorització de residus vegetals. Pel que fa al tradicional abocament de residus inerts que ha estat funcionant fins ara dins de la pedrera caldrà tindre en compte que passant i sent tractats tots els residus en la planta de classificació de RCD ha de quedar garantit que els residus que finalment vagen a parar a la pedrera, per a les tasques de restauració, podran ser declarats residus inerts adequats per a obres de restauració, tal com regula el Decret 200/2004, del Consell.  
  
Tercera: l'autorització minera no podrà ser concedida sense comptar abans amb una resolució complementària a la present DIA, la qual permeta incorporar en el projecte miner la preservació i potenciació del patrimoni natural geològic que ha deixat al descobert l'explotació minera: la sèrie estratigràfica d'arenes del Miocè Superior marí que mostra en la pedrera un bon potencial d'estudi i divulgació de la geodiversitat de la Comunitat Valenciana. A tal efecte, en el termini de sis mesos des de la notificació de la present DIA, el promotor haurà de presentar davant aquesta Direcció General la proposta que estime més adient per potenciar l'aflorament i facilitar l'observació i accés a les estructures geològiques, al temps que es mantinga l'estabilitat geotècnica i la seguretat. A partir d'aquesta proposta serà consultat l'òrgan miner per tal d'anar cercant i concretant la solució més adient al respecte. Les principals opcions al respecte es troben en el sector que confronta amb la parcel·la 161 (sector nord de l'actual pedrera i zona A de l'ampliació sol·licitada). En conseqüència és de preveure la necessitat de modificar la fase 1 de la restauració/explotació prevista (plànol núm. 7 de l'estudi d'impacte ambienta) amb una notable reducció del volum de terres a aportar.  
  
Segon  
D'acord amb la condició segona de l'apartat segon de la present DIA, la pedrera rebrà per a la seua restauració únicament residus terrígens inerts prèviament controlats en la planta de classificació de RCD, sense limitar per això la possibilitat de poder admetre residus inerts adequats per a la restauració, tramitats d'acord amb el Decret 200/2004, del Consell. D'aquesta manera no queda gens clara la necessitat d'habilitar un «abocador de residus inerts» amb totes les mesures d'impermeabilització, control d'escolaments, retenció de lixiviats i seguiment ambiental que serien previsibles i exigibles per a un abocador pròpiament dit. En conseqüència i pel que fa a la sol·licitud de l'abocador de residus inerts objecte de l'expedient AAIII/2009/23/46, que tramita la Direcció Territorial de València, si el promotor manté el seu interès per continuar la tramitació haurà de justificar tècnica i ambientalment les raons que ho justifiquen, tenint en compte aquesta DIA, i en el seu cas aportar pertinent estudi d'impacte ambiental, en no correspondre al mateix indret l'EIA inicialment aportada.  
  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució no cap plantejar recurs, en ser un acte de tràmit que no esgota la via administrativa ni produeix indefensió. Tot i això sense perjudici de poder exercir les accions que en defensa de llurs interessos estimen adient.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de conformitat amb l'article 5 de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i l'article 28 del seu reglament (Decret 162/90).  
  
Cinqué  
La vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà la prevista i regulada en l'article 43 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, de l'estat.  
  
València, 29 de setembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 28 de novembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8211, del 12-01-2018 (2017/11675)

RESOLUCIÓN de 28 de noviembre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 44/09-AIA Paterna.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8211

Fecha DOGV
:   12-01-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/11675

CVE


Fecha del documento
:   28-11-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de noviembre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 44/09-AIA Paterna. [2017/11675]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, que establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 44/09-AIA Paterna.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 44/09-AIA.  
Promotor: Hermanos Andújar y Navarro, SL.  
Autoridad sustantiva: Sección de Minas (Servicio Territorial de Industria y Energía).  
Expediente sustantivo: MIEXPA/2006/10/46.  
Objeto del proyecto: Explotación de la sección A «Ampliación a Rabosar (núm. 1.046)».  
Situación: parcelas 65 a 67, 73, 161, 177 y 222, del polígono 28. Y implícitamente también las parcelas 15 y 16 del mismo polígono.  
Localización: término municipal de Paterna.  
  
Descripción del proyecto  
El proyecto tiene por objeto ampliar el perímetro de explotación de la cantera «Rabosar núm. 1.046» de la sección A de la ley de minas para aproximarlo a los límites del suelo no urbanizable NU-IV-48 del Plan general de ordenación urbana de Paterna (plano número 3 del estudio de impacto ambiental), cuyo uso exclusivo es el extractivo minero y el vertido de residuos sólidos. Esta ampliación se concreta especialmente en dos sectores que llaman zona A (concretamente abarca la parcela 161 del polígono 28) y zona B (parcelas 65 a 67, 73, 177 y 222, del mismo polígono), según queda patente en los planos números 4 y 6 del estudio de impacto ambiental. La zona A (parcela 161) no se encuentra aún explotada, mientras que la zona B ha sido ya objeto de uso minero y de extracción, concentrada sobre todo en la parcela 73.  
A la vista de los documentos y planos que forman parte del expediente ambiental, la antigua explotación minera que se pretende ampliar abarcaría básicamente las parcelas 15, 16, 73 (parte) y aún, anteriormente, la explotación y restauración de las parcelas 75, 76 y 213. Sobre la superficie restaurada de las parcelas 73 y 213 se encuentran autorizadas una planta de valorización de restos vegetales y otra de tratamiento de residuos de construcción y demolición (RCD) de las que damos referencia en el apartado siguiente.  
El plano número 7 del estudio de impacto ambiental resume las diferentes fases de explotación-restauración proyectadas y el calendario y cronología previstos para llevarlas a cabo. Las fases proyectadas son cuatro y actúan sobre los cuatro cuadrantes en que se divide todo el conjunto de la superficie minera (tanto la cantera antigua como la ampliación que se solicita). Dos líneas ortogonales, una NE-SW y la otra NW-SE definen los 4 cuadrantes, que podemos identificar como N, S, E y W. Durante la ejecución de la fase 1 se concentraría toda la explotación sobre el cuadrante N a la vez que se procedería a la restauración completa (restitución topográfica con residuos terrígenos inertes, enmienda edáfica y revegetación) del cuadrante E. La siguiente fase contempla la concentración de la extracción minera en el cuadrante W a la vez que se va restaurando el cuadrante N. La fase 3 consiste en la explotación minera del cuadrante S y la restauración del cuadrante W; con ella acaba prácticamente la extracción minera. Por último, la fase 4 corresponde a la actividad final de vertedero controlado en el cuadrante S.  
El cronograma de actividades aportado estima una duración de 12 años para la fase 1, otros 6 años para la fase 2, así como 6 más para la fase 3 y, por último, 3 años para la fase 4 y otros 2 años de vigilancia ambiental y mantenimiento de la restauración una vez concluida toda la actividad. En total serían unos 27 años de explotación más restauración minera, aparte de los dos años adicionales de control ambiental.  
La superficie estrictamente de ampliación minera que se solicita con el proyecto abarca, aproximadamente, 82 ha, de las cuales la zona propiamente extractiva minera se contempla que serían unas 64 ha. Sin embargo, el proyecto global de ampliación en Rabosar abarca una superficie notablemente superior, pues ha sido planteado realmente con un criterio de explotación conjunta incardinada en el conjunto existente y teniendo en cuenta, sobre todo a la hora de restaurar, toda la superficie minera afectada hasta el momento, superficie que llegaría a unas 24 ha, según se puede medir en el plano número 7 del estudio de impacto ambiental. Estas casi 24 ha que incluyen toda la zona NU-IV-48 del Plan general de ordenación urbana de Paterna (plano número 3 del estudio) y también algunos sectores periféricos a ella, donde antiguamente se habían hecho actuaciones mineras y hoy (con una topografía más o menos restituida) aún tienen autorizadas instalaciones integradas en el recinto de la actividad.  
  
Tramitación y antecedentes administrativos  
Parte de la cantera estaba ya en funcionamiento y autorizada por el órgano minero en la década de los 70. Entre otras autorizaciones administrativas previas contaba con una licencia de actividad otorgada en fecha 14 de enero de 1991, por verter residuos inertes dentro de la cantera existente en la parcela 16 del polígono 31. Una declaración de impacto ambiental (DIA) de fecha 3 de octubre de 2001 (exp. 577/97-AIA) estimó aceptable la ampliación de la cantera en la parcela 15 del polígono 28, así como su restauración con residuos inertes. El recinto minero del polígono 28 también ha sido receptor de una planta de valorización (compostaje) de restos vegetales y de una planta de tratamiento de RCD; la primera, en la parcela 73, fue objeto de una DIA de fecha 13 de septiembre de 2015 (exp. 398/04-AIA) y la segunda, en la parcela 213, de una estimación de impacto ambiental (EIA) de fecha 18 de noviembre de 2008 (exp. 2007/44-EIA).  
En fecha 12 de marzo de 2009, el órgano minero, entonces Servicio Territorial de Industria e Innovación (posteriormente Servicio Territorial de Energía) envió los correspondientes proyecto, estudio de impacto ambiental (con plan de restauración) y documento de síntesis, de la ampliación a la cantera de la sección A renombrada Rabosar, núm. 1.046.  
El mismo escrito constataba el resultado de la información pública practicada al expediente, mediante un anuncio publicado en el DOGV número 5829, de fecha 18 de agosto de 2008, por un plazo de 30 días y sin que se hubiera presentado ningún alegación.  
En fecha 17 de febrero de 2010, la directora general de Gestión del Medio Natural emitió una declaración de impacto ambiental con carácter desfavorable al proyecto «por ocasionar en las parcelas afectadas y el entorno inmediato un impacto ambiental severo y permanente», tal y como expresaba la parte expositiva de aquella DIA.  
El promotor presentó en fecha 12 de marzo de 2010 un recurso de alzada y de reposición contra la DIA. Éste fue objeto de una resolución de la Secretaría Autonómica de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 15 de abril de 2010, en el sentido de no admitir los recursos interpuestos contra la DÍA ya que esta supone un acto de trámite no susceptible de recurso independiente de la resolución final del procedimiento de autorización. Apuntaba, sin embargo que en caso de haber discrepancia con respecto a la DIA, el órgano con competencia sustantiva es quien debería plantear dicha discrepancia en la forma prevista por el artículo 26 del Reglamento de impacto ambiental (Decreto 162/90 y Ley 2/89).  
El promotor solicita en 18 de mayo de 2010 la revocación administrativa y revisión de errores de la DIA, sin embargo, en fecha 2 de agosto de 2010, el órgano minero remitió un informe en el que planteaba su discrepancia como órgano sustantivo, dando así apoyo a los argumentos y escritos presentados por el promotor.  
En fecha 7 de octubre de 2011 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental requirió información complementaria al Servicio de Ordenación y Seguridad Minera; y en fecha 11 de octubre de 2011 se envió al promotor un escrito sobre el estado de la tramitación del expediente.  
En fecha 17 de noviembre de 2011 el órgano sustantivo territorial envía un documento aportado por el promotor, titulado «Anexo al estudio de impacto ambiental» (fecha.10.2011), firmado por el técnico de minas J. M. Navarrete, con 144 páginas, 4 anexos y 11 planos. Este anexo incluye la restauración prevista, presupuesto y planos de detalle.  
En fecha 20 de marzo de 2012 se reitera la solicitud realizada al Servicio de Ordenación y Seguridad Minera, advirtiendo de la caducidad del expediente. En 8 de agosto de 2012 se le envió al mencionado servicio un informe sobre la documentación aportada por el promotor.  
En fecha 17 de enero de 2013, el órgano sustantivo territorial remitió otros dos documentos técnicos modificados aportados por el promotor, concretamente el proyecto y el plan de restauración, ambos fechados en diciembre de 2012 y firmados por J. M. Navarrete. Aportaba también informe favorable de la Sección de Minas reiterando la formulación de la DIA.  
En fecha 17 de junio de 2013 se solicita un informe al Servicio de Gestión de Residuos, petición que se reiteró el 25 de noviembre de 2013.  
En fecha 22 de julio de 2013 el promotor presentó nueva documentación para la emisión de una DIA favorable. También el órgano sustantivo reitera en fecha 13 de enero de 2014 la formulación de la nueva DÍA, que reiteraría nuevamente el 12 de junio de 2014 aportando un nuevo anexo al estudio de impacto ambiental.  
En fecha 28 de agosto de 2014, el órgano sustantivo aporta en CD un anexo justificativo de los estériles a emplear en la restauración (anexo de fecha julio de 2014). Este anexo había sido aportado previamente por el promotor, en fechas 9 de julio de 2014 (en papel) y 31 de julio de 2014 (CD), ante del órgano ambiental y con copia de la instancia presentada delante del órgano sustantivo.  
En fecha 4 de septiembre de 2014, el órgano ambiental realizó un nuevo requerimiento de documentación al órgano sustantivo, el cual cuatro días después (8.09.2014) respondió aportando nuevamente el escrito del promotor, de 31 de julio de 2014, y el documento en CD que le acompañaba (anexo al estudio que contiene planos topográficos en 3D).  
En fecha 9 de febrero de 2015, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitó al Servicio Territorial de Medio Ambiente la participación en este expediente 44/09-AIA para revisarlo y emitir los informes y propuestas que considerase más convenientes para su resolución.  
Mediante un informe del 15 de septiembre de 2016, el Servicio Territorial de Medio Ambiente repasaba los diferentes expedientes e informes ambientales que concurren sobre las actividades mineras y en materia de residuos que se vienen desarrollando en la partida Rabosar, en el polígono 28 del término municipal de Paterna, por parte de la mercantil Hermanos Andújar y Navarro, SL, desde hace más de 35 años. Además, se pone de manifiesto la existencia de otro expediente (AAIII/2009/23/46) pendiente de resolver y que afecta al mismo promotor y la misma partida y cantera Rabosar. Esta expediente responde a la autorización ambiental integrada para un vertedero de residuos sólidos inertes en la parcela 16 del polígono 28. Para la resolución de este expediente de AAI, el promotor aportaba una EIA del antiguo expediente 32/96-AIA, EIA que finalmente corresponde a otro sitio (parcelas 35 y 36, del polígono 29) donde sí que obtuvo la correspondiente AAI para otro expediente (expediente AAIII/2009/27/46). El informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente concluye con una propuesta favorable para la resolución con DIA favorable del expediente, teniendo en cuenta, no obstante, una serie de detalles y condiciones que permiten incardinar una solución para el expediente del vertedero y para potenciar ciertos valores geológicos expuestos seguidamente.  
  
Consideraciones ambientales y características geológicas del yacimiento  
El informe mencionado en el párrafo anterior considera conveniente, en líneas generales, la propuesta de explotación y restauración por fases que recoge el estudio de impacto modificado en sus versiones de octubre de 2011 (ampliación al estudio de impacto ambiental) y del plan de restauración de diciembre de 2012. Por otra parte, sin embargo, pone de relieve la importancia que desde el punto de vista geológico y de la geodiversidad presenta, actualmente, el afloramiento de arenas del mioceno superior marino de la cuenca de Valencia, puesto al descubierto por la explotación minera.  
Los sedimentos del mencionado mioceno superior que se observan dentro de la cantera Rabosar responden a la transgresión marina que afectó en la cuenca marginal valenciana, también conocida como Oval de Valencia, durante el período tortoniano. La cantera del Rabosar viene a ser uno de los principales afloramientos en el sector norte de la cuenca, mientras que los afloramientos del sur (alrededores de Torrent, Montserrat, Picassent [...]) han visto reducirse notablemente su extensión en las últimas décadas, debido al considerable aumento del uso del suelo y al agotamiento de antiguas canteras de arena.  
Por ello, el informe propone la preservación y puesta en valor para el estudio científico y la difusión del patrimonio natural un sector de la cara de la cantera, concretamente la que confronta con la parcela 161, en vez de proceder a su completo llenado con residuos. Esta opción tendría un vínculo claro en todo lo que defiende y propugna la Ley 42/2007, del patrimonio natural y de la biodiversidad, norma estatal de carácter básico y amparada en otras normas del derecho internacional.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos para los cuales resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, según se desprende del anexo I (apartado 3.c.c1) del Reglamento para el desarrollo de la Ley 2/1989, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental, reglamento aprobado y modificado mediante los decretos 162/1990 y 32/2006, del Consell.  
El expediente ha sido tramitado de acuerdo con las disposiciones de la Ley 2/1989, de impacto ambiental, y de su reglamento, así como la resto de disposiciones que son de aplicación.  
El reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, aprobado por el Decreto 158/2015, del Consell otorga a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, las funciones en materia de evaluación ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, pero estrictamente supeditada al cumplimiento de la condición tercera de esta DIA, a los efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que sean de aplicación, y en particular de la licencia ambiental, el proyecto de explotación minera «ampliación a Rabosar (núm. 1.046)», que, según consta en el estudio de impacto ambiental y en el resto de documentos técnicos tramitados con este, abarca el conjunto de la explotación Rabosar hasta ahora existente y su regularización hasta adaptarse a los límites de la zona NU-IV-48 del Plan general de ordenación urbana de Paterna, todo en el polígono 28, del término municipal de Paterna. Como condiciones necesarias de esta declaración de impacto ambiental quedan establecidas las siguientes:  
Primera. El promotor deberá proceder, lo más pronto posible, a actualizar la señalización de las diferentes instalaciones de tratamiento de residuos existentes, y particularmente de la planta de clasificación de residuos de la construcción y demolición (RCD), la cual deberá estar ubicada en el sector inmediato de acceso a la cantera (parcela 213, donde fue autorizada). En cualquier caso, todos los residuos inertes y RCD que llegan en las instalaciones deberán ser debidamente tratados y clasificados en esta planta, donde debe estar prevista la correcta separación de todos los elementos valorizables (madera, cartón, metales, plásticos...) y de todos aquellos que no sean inertes (no peligrosos, por una parte, y los diferentes grupos de tóxicos-peligrosos, por otra), recibiendo todos ellos el destino conveniente mediante su entrega a gestores autorizados.  
Segunda. También deberán estar ubicadas y debidamente señalizadas en el mismo sector de acceso a la cantera el resto de instalaciones de tratamiento de residuos que continúan operativas, como la planta de compostaje/valorización de residuos vegetales. Por lo que respecta al tradicional vertido de residuos inertes que ha sido funcionando hasta ahora dentro de la cantera, habrá que tener en cuenta que pasando y siendo tratados todos los residuos en la planta de clasificación de RCD debe quedar garantizado que los residuos que finalmente vayan a parar en la cantera, para las tareas de restauración, podrán ser declarados residuos inertes adecuados para obras de restauración, tal como regula el Decreto 200/2004, del Consell.  
Tercera. La autorización minera no podrá ser concedida sin contar antes con una resolución complementaria a la presente DIA, que permita incorporar en el proyecto minero la preservación y potenciación del patrimonio natural geológico que ha dejado al descubierto la explotación minera: la serie estratigráfica de arenas del mioceno superior marino que muestra en la cantera un buen potencial de estudio y divulgación de la geodiversidad de la Comunitat Valenciana. A tal efecto, en el plazo de seis meses desde la notificación de la presente DIA, el promotor deberá presentar ante esta Dirección General la propuesta que estime más conveniente para potenciar el afloramiento y facilitar la observación y acceso a las estructuras geológicas, a la vez que se mantenga la estabilidad geotécnica y la seguridad. A partir de esta propuesta será consultado el órgano minero para ir buscando y concretando la solución más conveniente al respecto. Las principales opciones al respecto se encuentran en el sector que confronta con la parcela 161 (sector norte del actual cantera y zona A de la ampliación solicitada). En consecuencia, es de prever la necesidad de modificar la fase 1 de la restauración/explotación prevista (plano núm. 7 del estudio de impacto ambiental) con una notable reducción del volumen de tierras a aportar.  
  
Segundo  
De acuerdo con la condición segunda de el apartado segundo de la presente DIA, la cantera recibirá para su restauración únicamente residuos terrígenos inertes previamente controlados en la planta de clasificación de RCD, sin limitar por eso la posibilidad de poder admitir residuos inertes adecuados para la restauración, tramitados de acuerdo con el Decreto 200/2004, del Consell. De esta manera, no queda nada clara la necesidad de habilitar un «vertedero de residuos inertes» con todas las medidas de impermeabilización, control de vaciados, retención de lixiviados y seguimiento ambiental que serían previsibles y exigibles para un vertedero propiamente dicho. En consecuencia, y por lo que respecta a la solicitud del vertedero de residuos inertes objeto del expediente AAIII/2009/23/46, que tramita la Dirección Territorial de Valencia, si el promotor mantiene su interés por continuar la tramitación deberá justificar técnica y ambientalmente las razones que lo justifican, teniendo en cuenta esta DIA, y, en su caso, aportar el pertinente estudio de impacto ambiental, al no corresponder al mismo sitio el EIA inicialmente aportada.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución no cabe plantear recurso, por ser un acto de trámite que no agota la vía administrativa ni produce indefensión. Pese a ello, sin perjuicio de poder ejercer las acciones que en defensa de sus intereses estimen conveniente.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de conformidad con el artículo 5 de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, y el artículo 28 de su reglamento (Decreto 162/90).  
  
Quinto  
La vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la prevista y regulada en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental, del Estado.  
  
València, 29 de septiembre de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo y Pastor.»  
  
València, 28 de noviembre de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo y Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML