Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7808, del 17-06-2016 (2016/4568)

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2016, del director general de Relacions amb les Corts, por la que es disposa la publicació del conveni entre l'Institut Nacional d'Investigació i Tecnologia Agrària i Alimentària (INIA), l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA), l'Institut d'Investigació i Tecnologia Agroalimentàries de Catalunya (IRTA) i l'Organització Interprofessional de l'Avicultura de Carn de Pollastre del Regne d'Espanya (PROPOLLO), per a la realització d'estudis sobre protecció dels animals en el sacrifici.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7808

Data del DOGV
:   17-06-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/4568

CVE


Data del document
:   15-06-2016

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 15 de juny de 2016, del director general de Relacions amb les Corts, por la que es disposa la publicació del conveni entre l'Institut Nacional d'Investigació i Tecnologia Agrària i Alimentària (INIA), l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA), l'Institut d'Investigació i Tecnologia Agroalimentàries de Catalunya (IRTA) i l'Organització Interprofessional de l'Avicultura de Carn de Pollastre del Regne d'Espanya (PROPOLLO), per a la realització d'estudis sobre protecció dels animals en el sacrifici. [2016/4568]  
L'Institut Nacional d'Investigació i Tecnologia Agrària i Alimentària (INIA), l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA), l'Institut d'Investigació i Tecnologia Agroalimentàries de Catalunya (IRTA) i l'Organització Interprofessional de l'Avicultura de Carn de Pollastre del Regne d'Espanya (PROPOLLO) han subscrit, previa tramitació reglamentaria, el dia 13 de juny de 2016, el conveni per a la realització d'estudis sobre protecció dels animals en el sacrifici.  
  
En compliment del que establix l'article 8.2 de la Llei de Règim Jurídic de las Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, procedix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del conveni esmentat, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis de la Generalitat con el número 374/2016 i que figura com a annex d'esta resolució.  
  
València, 15 de juny de 2016.- El director general de Relacions amb les Corts: Antonio Torres Salvador.  
  
  
Conveni de col·laboració entre l'Institut Nacional d'Investigació i Tecnologia Agrària i Alimentària (INIA), l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA), l'Institut d'Investigació i Tecnologia Agroalimentàries de Catalunya (IRTA) i l'Organització Interprofessional de l'Avicultura de Carn de Pollastre del Regne d'Espanya (PROPOLLO), per a la realització d'estudis sobre protecció dels animals en el sacrifici  
  
  
Madrid, 13 de juny de 2016  
  
Reunits  
D'una banda, Manuel Lainez Andrés, director de l'Institut Nacional d'Investigació i Tecnologia Agrària i Alimentària (d'ací en avant, INIA), amb CIF Q2821013-F, amb seu a Madrid, carretera de La Corunya, km 7,5, en representació d'aquest en virtut de l'Ordre ECC/1392/2012, de 8 de juny, per la qual es disposa el seu nomenament, actuant d'acord amb les atribucions que li confereix l'article 12.2.d de l'Estatut de l'INIA, aprovat pel Reial Decret 1951/2000, d'1 de desembre, modificat pel Reial Decret 718/2010, de 28 de maig.  
D'una altra, Elena Cebrián Calvo, consellera d'Agricultura, Mig Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural; i presidenta de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries, entitat autònoma de la Generalitat, amb domicili a la carretera Moncada'Náquera, km. 45, a Moncada, 46113 València, que actua en nom i representació d'aquest en virtut del Decret 8/2015, de 29 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es disposa el seu nomenament (DOCV 7560, 30.06.2015), i basant-se en les atribucions contingudes en la Llei 4/1991, de la Generalitat de 13 de març, de creació com a entitat autònoma de l'IVIA (DOCV 1506, 18.03.1991); i en l'article 8, apartat 2, del Decret 233/1991, de 9 de desembre, del Consell pel qual s'aprova el seu reglament (DOCV 1700, 10.01.1992) i facultada per a la subscripció del present conveni en virtut de l'Acord del Consell de data 22 d'abril de 2016.  
  
D'una altra banda, Josep Maria Monfort i Bolívar, director general de l'Institut d'Investigació i Tecnologia Agroalimentàries (d'ara en avant IRTA), empresa pública de la Generalitat de Catalunya creada per la Llei 23/1985, de 28 de novembre, del Parlament de Catalunya, amb CIF Q5855049-B, amb seu a Barcelona, Passeig de Gràcia, 44, en representació d'aquest en virtut del Decret 186/2008, de 16 de setembre, pel qual es disposa el seu nomenament (DOGC, 18.09.2009), actuant d'acord amb les atribucions conferides pel Consell d'Administració de l'IRTA.  
I d'una altra banda, Ángel Martín Ruiz, major d'edat, amb NIF número 50141977E, en representació de l'Organització Interprofessional de l'Avicultura de Carn de Pollastre del Regne d'Espanya (d'ara en avant PROPOLLO), amb CIF número G82062225, domiciliada al carrer de Diego de León, número 33, 28006 Madrid, inscrita en el Registre d'Associacions del Ministeri de l'Interior, el 9 de febrer de 1998, amb el número 163.294, de poder atorgat per escriptura davant del notari José Manuel de la Cruz Lagunero, de data 16 d'abril de 2007 i número de protocol 1.356.  
  
Actuen tots d'acord amb les seues competències respectives i es reconeixen poders i facultats suficients per a formalitzar el present conveni, i doncs  
  
Exposen  
Primer. Que l'INIA, organisme autònom adscrit al Ministeri d'Economia i Competitivitat pel Reial Decret 345/2012, de 10 de febrer, pel qual es desenvolupa la seua estructura orgànica bàsica, actua d'acord amb el que estableix el Reial Decret 1951/2000, d'1 de desembre, pel qual s'aprova l'Estatut de l'Organisme, modificat pel Reial Decret 718/2010, de 28 de maig, i d'acord amb l'article 34 de la Llei 14/2011, d'1 de juny, de la Ciència, la Tecnologia i la Innovació.  
Segon. Que l'IVIA és una entitat autònoma de la Generalitat Valenciana i té al seu càrrec funcions d'investigació científica i desenvolupament tecnològic en els sectors agrari i agroalimentari valencians i que la seua llei de creació com a entitat autònoma estableix entre les funcions de l'Institut la realització de programes de recerca propis o concertats i el faculta per establir relacions cooperatives amb entitats públiques o privades.  
Tercer. Que l'IRTA és una empresa pública de la Generalitat de Catalunya, creada pel Parlament de Catalunya, que centra la seua activitat en la investigació científica i la transferència tecnològica en l'àmbit de l'agricultura i la indústria agroalimentàries i que ajusta el seu funcionament a l'ordenament jurídic privat, i els objectius generals són els d'impulsar la recerca i el desenvolupament tecnològic dins l'àmbit agroalimentari, facilitar la transferència dels avanços científics i valorar els avanços tecnològics propis, sempre cercant la màxima coordinació i col·laboració amb el sector públic i privat.  
Quart. Que PROPOLLO és una entitat sense ànim de lucre, tenint com un dels seus fins fonamentals millorar la qualitat dels pollastres i de tots els processos que intervenen en la producció del pollastre, efectuant el seguiment des de la fase de producció fins a la seua arribada al consumidor final, així com promoure estudis sobre la situació del sector i de les seues instal·lacions productives.  
Cinquè. Que les parts estan interessades a col·laborar en un estudi sobre l'efecte de diferents graus d'intensitat elèctrica com a mètode per atordiment en pollastres per a la fase prèvia al sacrifici, amb l'objectiu d'assolir un millor compliment del Reglament CE 1099/2009 sobre protecció i Benestar dels Animals.  
Per tot això, les parts acorden subscriure el present conveni de col·laboració, que es regirà d'acord amb les següents:  
  
Clàusules  
  
Primera. Objecte del conveni  
L'objecte del present conveni és la col·laboració entre les parts per desenvolupar diferents activitats relatives a l'estudi de l'atordiment previ al sacrifici en pollastres de carn. Aquest estudi constarà d'una part en la qual es reflectisca la bibliografia actualitzada de la normativa europea sobre la protecció i el benestar dels animals en el moment del sacrifici; una altra part consistirà en la realització de proves en escorxadors industrials, especialment per conéixer l'efecte de les descàrregues elèctriques sobre la inducció a la inconsciència en l'animal prèvia al sacrifici i els efectes apreciables macroscòpics sobre la canal del pollastre, així com un estudi electroencefalogràfic per avaluar l'activitat cerebral amb diferents intensitats i freqüència de corrent durant l'atordiment elèctric, d'acord amb la memòria tècnica que s'adjunta com a annex.  
  
  
Segona. Actuacions de les parts  
L'INIA assumirà la coordinació de l'estudi, proporcionarà assessorament cientificotècnic i col·laborarà en la recopilació de bibliografia de la normativa europea sobre protecció i benestar dels animals en el moment del sacrifici. A més de fer l'avaluació dels resultats i elaborarà una proposta sobre l'adequació dels diferents tractaments i sobre els controls de qualitat que cal implementar, tant des del punt de vista de la protecció i benestar de l'animal, recollits en la normativa europea com des del punt de vista de la qualitat de la canal. Així mateix col·laborarà amb una aportació dinerària de 44.000 - per contribuir al finançament del desenvolupament experimental que duran a terme els equips cientificotècnics de l'IVIA i l'IRTA.  
La responsable del conveni en l'INIA serà la doctora Marta García López.  
L'IVIA coordinarà la recopilació bibliogràfica i durà a terme el desenvolupament experimental de les activitats relacionades amb l'estudi de l'efectivitat de l'atordiment d'acord a diferents paràmetres i la comprovació de l'efecte d'aquestes variables del corrent elèctric sobre la qualitat del dessagnat i la canal (objectius 1 i 2 de la memòria tècnica).  
El responsable del conveni a l'IVIA serà el doctor Ernesto A. Gómez.  
L'IRTA participarà en la recopilació bibliogràfica i durà a terme el desenvolupament experimental dels encefalogrames a les aus durant la descàrrega elèctrica i realitzarà l'anàlisi d'atordiment aconseguit amb els diferents tipus de descàrrega establerts (objectiu 3 de la memòria tècnica).  
El responsable del conveni a l'IRTA serà el doctor Antonio Velarde.  
  
PROPOLLO permetrà el desenvolupament dels experiments i les preses de mostres necessàries en els escorxadors dels seus associats que es designen i col·laborarà amb una aportació dinerària de 30.000 - per contribuir al finançament del desenvolupament experimental que duran a terme els equips cientificotècnics de l'IVIA i l'IRTA.  
El responsable del conveni en PROPOLLO serà Ángel Martín Ruiz.  
  
  
Tercera. Avaluació econòmica  
L'avaluació econòmica total per al període de durada del Conveni és de noranta-tres mil euros (93.000 ?).  
La valoració de l'aportació que realitza l'INIA és de quaranta-vuit mil euros (48.000 ?), dels quals 4.000 - corresponen a personal propi i 44.000 - a l'aportació dinerària a l'IVIA i l'IRTA per contribuir al desenvolupament de les activitats del conveni.  
La valoració de l'aportació que realitza l'IVIA en personal i mitjans propis s'estima en (sis mil euros) 6.000 euros.  
La valoració de l'aportació que realitza l'IRTA en personal i mitjans propis s'estima en (sis mil euros) 6.000 euros.  
La valoració de l'aportació que realitza PROPOLLO és de trenta-tres mil euros (33.000 ?), dels quals 3.000 - corresponen a l'ús de les instal·lacions dels seus associats i 30.000 - a l'aportació dinerària a l'IVIA i l'IRTA per contribuir al desenvolupament de les activitats del conveni.  
La aportacions dineràries de l'INIA i PROPOLLO a l'IVIA i l'IRTA es realitzaran a la finalització del conveni, en el cas de l'INIA amb càrrec a la seua partida pressupostària 27.202.467D.640, amb un informe previ que haurà d'emetre la comissió del seguiment sobre les activitats realitzades i de la justificació de la despesa realitzada, d'acord amb la nova redacció de l'article 21 de la Llei 47/2003, general pressupostària, establerta en la Llei de Pressupostos de l'Estat de 2013 (BOE 312, 28.12.2012). A l'efecte d'aquest informe la justificació de despeses s'ha de fer mitjançant un certificat que haurà d'emetre la Gerència o Servei de Comptabilitat de l'IVIA i l'IRTA en el qual s'especifiquen, detallats per conceptes, les despeses efectuades, juntament amb una còpia compulsada de les factures o documents que justifiquen aquestes despeses.  
  
Les aportacions a l'IVIA, de 22.595 - en el cas de l'INIA i de 15.405 - en el cas de PROPOLLO, es transferiran al compte corrent número 30821121133075934228 de la Caixa Rural de València, carrer 25 d'abril, 20, 46113 Moncada (València), a nom de IVIA.  
Les aportacions a l'IRTA, de 21.405 - en el cas de l'INIA i de 14.595 - en el cas de PROPOLLO, es transferiran al compte corrent número 00815172820001052013 del Banc de Sabadell, Diagonal, 407 bis, 2a planta, 08008 Barcelona, a nom de l'IRTA.  
  
Quarta. Comissió de seguiment  
S'establirà una comissió de seguiment a fi d'examinar la marxa dels treballs, revisar la seua programació, si cal, i resoldre les discrepàncies, dubtes o conflictes que es presenten en l'execució de les activitats del conveni.  
La comissió de seguiment es reunirà sempre que qualsevol de les parts ho considere oportú i en un termini màxim de 15 dies després de la sol·licitud de convocatòria de qualsevol de les parts. Aquesta comissió estarà formada per Paloma Melgarejo i Marta García per part de l'INIA, per Ángel Martín per part de PROPOLLO, per Ernesto A. Gómez i Arantxa Villagrà per part de l'IVIA i per Antonio Velarde i Antoni Dalmau per part de l'IRTA.  
Així mateix, i en representació de l'Administració General de l'Estat, tal com estableix l'article 27.1.b de la Llei 6/1997, de 14 d'abril, d'Organització i Funcionament de l'Administració General de l'Estat, formaran part de la Comissió de Seguiment un representant de la Delegació del Govern a la Comunitat Autònoma de València i un representant de la Delegació del Govern a la Comunitat Autònoma de Catalunya.  
  
Les decisions en el si de la comissió es prendran per unanimitat, sent necessària per a la seua vàlida constitució la presència d'almenys un representant de cada part.  
La comissió de seguiment es regula pel que disposa el capítol II de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, sobre òrgans col·legiats, i pel que estableix el present conveni de col·laboració  
  
  
Cinquena. Informació entre les parts  
Cada part es compromet a mantenir informada a les altres parts signants del present conveni, tant dels resultats assolits en el desenvolupament de les seues activitats, com de qualsevol qüestió rellevant per a la consecució dels objectius del conveni.  
L'IVIA es compromet a remetre a les altres parts un informe sobre els resultats de la recerca bibliogràfica i dels experiments realitzats en escorxador, incorporant els resultats obtinguts mitjançant electroencefalografia per l'IRTA, segons l'annex tècnic, als sis mesos a comptar des de la signatura del conveni.  
Serà necessari obtenir prèviament l'acord entre les parts per informar a tercers, sobre el contingut i el desenvolupament del Conveni i fent menció expressa a l'existència d'aquest.  
  
Sisena. Propietat dels resultats  
Dels possibles drets de propietat industrial i intel·lectual, o altres d'anàloga naturalesa, així com els beneficis que sorgisquen de les actuacions del present conveni, seran cotitulars totes les parts en funció de les seues respectives aportacions.  
  
Setena. Confidencialitat i difusió dels resultats  
Les parts assumeixen un compromís recíproc de confidencialitat respecte de la informació posada en comú. A aquests efectes, es considerarà informació totes les dades i documents en qualsevol tipus de suport, com ara plànols, arxius, contractes, projectes, solucions tècniques, anàlisis, processos, dissenys, especificacions etc. Tota la informació tindrà el caràcter de confidencial llevat que expressament s'especifiqui el contrari.  
La confidencialitat implica l'obligació de les parts de no revelar a tercers la informació cientificotècnica que s'obtinga o pose a la seua disposició com a conseqüència de l'execució del conveni, sense autorització escrita prèvia de l'altra part, llevat que:  
1. La informació fos coneguda per una tercera part amb anterioritat al fet que li fos revelada per una de les parts.  
2. Fos revelada per una tercera part amb dret per fer-ho  
3. Fos de domini públic o es fes de domini públic, mitjançant actes no imputables a cap de les parts.  
4. Fos requerida per imperatiu legal.  
Aquesta obligació de confidencialitat perviurà fins a tres anys després d'haver conclòs aquest conveni.  
Quan una de les parts vulga utilitzar els resultats parcials o finals, en part o íntegrament, per la seua publicació com a article, conferència, etc., haurà de sol·licitar la conformitat de les altres parts per escrit, que hauran de respondre en un termini màxim de 15 dies, comunicant la seua autorització, les seues reserves o disconformitats, argumentades escaientment. Després d'haver transcorregut aquest termini sense obtenir resposta, s'entendrà que el silenci és l'autorització tàcita per a la seua difusió. Les parts hauran de prestar atenció especial a la possible pèrdua de la «novetat» per a la patentabilitat dels resultats.  
Tant en les publicacions com en les patents, es respectarà sempre la menció als autors del treball; en aquestes últimes figuraran en qualitat d'inventors. En qualsevol dels casos de difusió de resultats es farà sempre referència especial al present Conveni.  
  
Huitena. Règim de personal  
Quan el personal d'una de les parts desenvolupe alguna activitat en una seu pertanyent a l'altra, ha de respectar les normes de funcionament intern sense que en cap cas no s'altere la seua relació jurídica ni adquirisca cap dret enfront d'aquesta, quedant, en tot cas, en l'àmbit de l'organització i direcció de la institució a la qual pertanya.  
  
Seran de compte de cada part, la cobertura de les obligacions en matèria de seguretat social, mutualitat, assegurança d'accidents i tot tipus de càrregues i gravàmens relatius al personal que aporten per a la realització i acompliment dels treballs objecte del present Conveni. També són responsables de la cobertura de la responsabilitat civil en què puguen incórrer durant el desenvolupament dels treballs previstos en aquest.  
  
Novena. Extinció del conveni  
L'extinció del conveni serà per conclusió o compliment d'aquest o per resolució de les parts. Són causes de resolució:  
- L'incompliment de qualsevol de les clàusules contingudes en aquell. L'incompliment s'ha de comunicar a la part incomplidora, en el termini màxim d'un mes des que es tinga coneixement de l'incompliment, mitjançant un escrit fefaent, concedint-se un termini d'un mes perquè la part incomplidora al·legue el que convinga al seu dret. Després d'haver transcorregut aquest termini, i en vista de les al·legacions, les parts no incomplidores podran resoldre el conveni.  
- L'acord de les parts.  
En cas de resolució anticipada, es finalitzaran les activitats que estiguen en execució, sense perjudici de les indemnitzacions procedents pels danys i perjudicis ocasionats en cas de resolució per incompliment.  
  
  
Desena. Començament d'efectes i durada del conveni  
El present conveni tindrà una durada de sis mesos i tindrà efecte des del dia de la seua signatura. No obstant això podrà ser prorrogat per acord de les parts abans de la finalització del seu termini de durada, mitjançant la formalització de l'oportú acord de pròrroga.  
  
Onzena. Règim jurídic i resolució de conflictes  
El present conveni té el seu fonament en el que estableix l'article 34 de la Llei 14/2011, d'1 de juny, de la Ciència, la Tecnologia i la Innovació. Així mateix, s'inclou en els que estableix l'article 4.1.c i d del Text Refós de la Llei de Contractes del Sector Públic, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 3/2011, de 14 de novembre, per la qual cosa queda fora de l'àmbit d'aplicació d'aquesta, sense perjudici de l'aplicació dels seus principis i criteris per resoldre els dubtes i llacunes que puguen presentar-se.  
Les controvèrsies a què puga donar lloc la interpretació, modificació, els efectes o resolució del present conveni seran resoltes en el si de la comissió de seguiment. Si no hi ha acord, les qüestions litigioses que sorgisquen seran de competència dels jutjats i tribunals de l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu, d'acord amb la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora d'aquesta jurisdicció.  
  
En prova de conformitat, i per a la constància deguda de tot el que s'ha convingut, ambdues parts signen aquest Conveni en quadruplicat exemplar i en tots els fulls, en el lloc i la data al principi indicats.  
  
El director de l'Institut Nacional d'Investigació i Tecnologia Agrària i Alimentària: Manuel Lainez Andrés.  
La presidenta del Consell Rector de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries: Elena Cebrián Calvo.  
El director general de l'Institut d'Investigació i Tecnologia Agroalimentàries: Josep Maria Monfort i Bolívar.  
El representant de l'Organització Interprofessional de l'Avicultura de Carn de Pollastre del Regne d'Espanya: Ángel Martín Ruiz.  
  
  
  
ANNEX TÈCNIC  
Avaluació preliminar de l'efectivitat de l'atordiment elèctric en pollastres d'engreix  
  
1. Antecedents  
El atordiment elèctric és el mètode emprat més comunament en la indústria avícola per portar els pollastres a un estat d'inconsciència previ al sacrifici. Els pollastres s'atordeixen habitualment en banys electrificats. Cal que el corrent elèctric amb una intensitat suficient passe pel cervell de l'animal per induir l'atordiment que permeta la inconsciència fins a la mort, produïda adés per fallada cardíaca com a conseqüència de l'atordiment, adés pel mateix dessagnat.  
  
L'atordiment elèctric té com a òrgan objectiu el cervell, interromp la seua activitat normal i indueix un estat que persisteix més enllà de quan acaba el corrent elèctric. És important que el procediment atordisca l'animal abans que aquest senta cap tipus d'operació dolorosa. Aquest atordiment pot ser reversible o irreversible. En el cas de l'atordiment reversible, l'animal recupera la consciència al cap d'un temps i per tant cal un mètode de sacrifici ràpid i efectiu. En l'atordiment irreversible, el corrent elèctric arriba al cor, provoca fibril·lació ventricular i l'animal no es pot recuperar a la vida.  
  
En l'actualitat, existeix legislació relativa a la protecció dels animals en el moment del sacrifici (Reglament CE 1099/2009 del Consell), en la qual es regulen els moments que envolten al sacrifici, incloent de forma específica l'atordiment. En l'esmentat reglament s'especifica que els banys electrificats han de tenir una intensitat de corrent entre 250 i 400 mA, en funció de la freqüència d'aquesta (200 i 1500 Hz), cosa que depén, directament, del nombre d'animals que estan al mateix temps en contacte amb el bany electrificat.  
Cal trobar un punt en el qual, millorant la protecció de l'animal, puguen evitar-se els problemes lligats a l'elevada variabilitat en el corrent elèctric rebut pels pollastres. En els de corrent feble pot no arribar-se a aconseguir la inconsciència abans del degollament. La regulació europea exigeix a partir de l'1 de gener de 2013 l'aplicació de majors intensitats, de manera que s'incrementaran els danys a l'especejament visiblement. Una possibilitat és utilitzar un segon elèctrode en la cloaca; una altra, modificar la freqüència i la forma de l'ona elèctrica, i encara una altra possible, aconseguir una major homogeneïtat en l'atordiment a menors intensitats.  
Així, en el present estudi es plantegen una sèrie d'experiments que permetran comparar la proposta del citat Reglament amb altres jocs de paràmetres que s'estan utilitzant en l'actualitat per l'atordiment en pollastres, tant des del punt de vista de la protecció i benestar de l'animal com de la qualitat de la canal.  
  
2. Objectius  
En aquest context, es plantegen els següents objectius específics per a aquest estudi:  
1. Avaluar l'efectivitat de l'atordiment elèctric amb diferents freqüències i intensitats de corrent elèctric en pollastres de pes mitjà (animals de cicle complet) i en animals procedents de selecció; així com el temps necessari per a un atordiment correcte i el nombre de polsos òptims per a aquest.  
2. Comparar la qualitat del dessagnat i de la carn en les diferents combinacions estudiades.  
3. Avaluar mitjançant equip electroencefalogràfic l'efectivitat de la utilització de diferents combinacions d'intensitat de corrent i freqüència durant l'atordiment amb bany elèctric en pollastres d'engreix.  
4. Difusió de resultats i suport a la transferència del coneixement.  
3. Pla de treball  
El treball es desenvoluparà en quatre fases. En la primera d'aquestes es valorarà l'efectivitat de l'atordiment d'acord amb diferents paràmetres. En la segona, es valorarà l'efecte sobre l'activitat cerebral mitjançant la utilització de electroencefalogrames en els animals atordits. A la tercera es comprovarà l'efecte d'aquestes variables del corrent elèctric sobre la qualitat del dessagnat i la canal. La quarta fase consistirà en l'elaboració d'un informe amb els resultats obtinguts.  
  
Els diferents tractaments que s'avaluaran (paràmetres tècnics) són:  
1. 100 mA i 150 Hz  
2. 150 mA i 200Hz  
3. 150 mA i 300 Hz  
4. 150 mA i 400 Hz  
5. 200 mA i 400 Hz  
6. 200 mA i 800 Hz  
7. 200 mA i 1000 Hz  
8. 200 mA i 1500 Hz  
En cada un d'ells, es valorarà l'efecte d'un únic pols i un tren de polsos, i es determinarà el nombre òptim de polsos. Com es pot observar, són tots tractaments que s'ajusten al Reglament CE 1099/2009.  
  
Aquest estudi es realitzarà en un escorxador comercial que, a instàncies de PROPOLLO, cedisca les seues instal·lacions per a les proves proposades. Les proves es realitzaran en successives visites al llarg del període d'execució de la prova, a fi de no obstaculitzar el normal funcionament i rendiment econòmic de l'escorxador.  
Cada visita ha de valorar les canals dels animals atordits d'acord amb el disseny plantejat. Es realitzaran, almenys, quatre visites per a cada un dels tractaments.  
Cada visita ha d'incorporar 60 animals, d'acord amb el següent esquema:  
- Visita 1: valoració de l'efectivitat de l'atordiment (150 mA x 200; 300 i 400)  
- Visita 2: valoració de la qualitat del dessagnat i de la qualitat de la carn (150 mA x 200; 300 i 400)  
- Visita 3: valoració de l'efectivitat de l'atordiment (200 mA x 400; 800; 1000 i 1500 Hz)  
- Visita 4: valoració de la qualitat del dessagnat i de la qualitat de la carn (200 mA x 400; 800; 1000 i 1500 Hz)  
A més, i abans del començament del sacrifici del lot, es registrarà la temperatura del bany; composició del líquid del bany; regulacions elèctriques (potència, intensitat, freqüència i temps de l'animal en contacte amb l'aigua) i les dimensions. També es registrarà el nivell de brutícia de l'aigua al llarg de l'experiment així com el nombre d'animals que estan en contacte amb el bany de manera simultània. Es mesurarà la conductivitat elèctrica de l'aigua abans de l'inici de cada un dels lots.  
  
3.1. Efectivitat de l'atordiment  
Just en el moment en què l'animal contacte amb l'aigua, es registrarà l'aparició de batuda d'ales. Immediatament després de l'aplicació del corrent, els animals seran despenjats de la cadena de sacrifici i s'avaluarà l'estat d'inconsciència, d'acord amb els següents paràmetres:  
  
- Convulsions tòniques / clòniques: definides com rigidesa en el coll, ales quietes i semiplegades. Tot això acompanyat de petites i ràpides contraccions musculars.  
- Convulsions clòniques: definides com aleteig vigorós i grans contraccions de les potes.  
- Aleteig: nombre i potència  
- Reflex corneal: cada 20 segons  
- Espasmes i panteixos: nombre i profunditat  
- Parpelleig: nombre  
- Erecció de plomatge: zones i extensió  
- Ritme respiratori  
- Resposta i sensibilitat al dolor  
- Reflex podal  
- Recuperació de la tensió i verticalitat del cap.  
- Intents d'incorporació: nombre i intensitat  
- Electroencefalogrames  
3.2. Efecte sobre l'activitat cerebral mitjançant la utilització electroencefalogrames als animals atordits  
La encefalografia és una tècnica neurològica que mesura i registra l'activitat elèctrica del cervell. L'EFSA ha publicat per a consulta pública, un esborrany sobre Les guies de criteris d'avaluació per a estudis d'efectivitat d'intervencions durant l'atordiment, http://www.efsa.europa.eu/en/consultations/call/130715.htm. Aquest informe conclou que l'únic indicador que permet una avaluació objectiva de la inconsciència és l'activitat elèctrica del cervell (EEG), i recomana utilitzar-lo en tots els estudis que avaluen l'efectivitat d'un sistema d'atordiment. Posteriorment, el registre EEG es pot correlacionar amb determinats comportaments de l'animal i desaparició de reflexos físics per a la seua utilització en condicions comercials.  
No obstant això, el registre d'EEG durant l'atordiment elèctric presenta una sèrie de dificultats. La primera d'aquestes és el soroll que pot generar en el senyal els moviments musculars del mateix animal, especialment durant la fase tònica i clònica. El senyal també es pot veure contaminat pels equips elèctrics pròxims que estiguen funcionant al voltant de l'àrea en la qual s'estiga realitzant l'estudi. El tercer problema que ens podem trobar és la immersió del cap en aigua i el pas del mateix corrent elèctric per tot el cos de l'animal que pot afectar el funcionament de l'equip electroencefalogràfic.  
  
L'estudi avaluarà les 6 combinacions de freqüència i intensitat que hagen obtingut millors resultats en relació a la qualitat de la carn en els estudis anteriors.  
Per a cada tractament s'utilitzaran 16 pollastres d'engreix si els registres es poden realitzar amb EEG (96 en total) i 8 si s'han de realitzar amb ECOG (48 en total). L'estudi es realitzarà en un escorxador comercial però fora de l'horari de sacrifici, per evitar que haja d'estar supeditat a la velocitat de la línia.  
El corrent s'aplicarà a cada animal de manera individual. Durant l'aplicació del corrent, es registrarà el tipus, l'ona i la intensitat del corrent, el voltatge utilitzat i exposat, la freqüència i la durada de l'exposició.  
Després de l'atordiment elèctric, la meitat dels animals de cada tractament no seran dessagnats per avaluar si els paràmetres elèctrics utilitzats provoquen, a més de la inconsciència, fibril·lació cardíaca i la mort de l'animal. Si l'atordiment és simple, sense fibril·lació cardíaca, en aquests animals s'avaluarà la durada de la inconsciència. Un cop recuperin la consciència, els animals seran reatordits i dessagnats.  
  
En l'altra meitat d'animals de cada tractament, els animals es dessagnessin després de l'atordiment, i s'avaluarà si l'interval atordiment-dessagnat utilitzat per l'escorxador és suficient per evitar la recuperació de l'animal fins a la mort cerebral. S'avaluarà la qualitat del dessagnat mitjançant la comprovació de la secció completa de les dues artèries caròtides.  
L'EEG es registrarà 1 min previ a l'atordiment, durant l'aplicació del corrent elèctric i 5 min després de l'atordiment elèctric o l'aparició d'un registre isoelèctric, indicador de mort cerebral.  
El registre EEG s'ha de correlacionar amb el comportament de l'animal i desaparició de reflexos fisiològics.  
3.3. Efecte sobre la qualitat del dessagnat i de la carn  
En les visites corresponents a la valoració de la qualitat del dessagnat i de la canal i de la carn; es prendran mostres, una vegada que els animals hagen estat correctament atordits. A partir d'aquest moment, es registraran les següents determinacions:  
- Pes de la sagnia durant 10 segons post degollament  
- Pes de la canal al final de la cadena  
- Presència i localització d'hemorràgies al final de la cadena. Especial anotació en les ubicades en pectoralis major i musculus iliofibularis.  
- Conductivitat elèctrica i pH en pectoralis major i musculus iliofibularis a 24 hores de la mort de l'animal.  
- Anàlisi colorimètric en pectoralis major i musculus iliofibularis.  
  
Aquestes mostres seran processades en el Laboratori de Qualitat de Carn del Departament de Ciència Animal de la Universitat Politècnica de València.  
3.4. Elaboració d'informes de resultats  
De forma puntual s'elaboraran informes parcials al final de cada fase experimental. Un cop finalitzades totes les experiències es presentarà un informe complet de resultats en el qual s'inclouran totes les conclusions parcials obtingudes prèviament.  
  
4. Temps d'execució i durada dels experiments  
El termini d'execució del present estudi serà de sis mesos, termini que començarà a comptar a partir del dia de la signatura del conveni.  
S'ha d'incloure una possibilitat que l'activitat de l'escorxador es veja alentida per aquestes experiències, cosa que implicarà una ampliació en el període de durada de la prova per evitar repercussions econòmiques en l'empresa col·laboradora.  
  
5. Transferència de resultats  
Totes les proves experimentals realitzades, i amb l'autorització prèvia per escrit de PROPOLLO, es presentaran a l'opinió de la comunitat científica, tant en l'àmbit nacional com internacional, per a la seua contrastació i aprovació acadèmica.  
Així mateix, i en cas de ser sol·licitat per les parts, es participarà en cursos relatius a Protecció i Benestar dels Animals en escorxadors industrials de pollastres.  
  
6. Equip participant  
Dr. Ernesto A. Gómez Blasco (IVIA)  
Dra. M.ª de los Desamparados Pascual Amorós (IVIA)  
Dr. Antonio Velarde (IRTA)  
Dr. Antoni Dalmau (IRTA)  
Marta García López (INIA)



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7808, del 17-06-2016 (2016/4568)

RESOLUCIÓN de 15 de junio de 2016, del director general de Relaciones con Les Corts, por la que se dispone la publicación del convenio entre el Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria (INIA), el Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA), el Instituto de Investigación y Tecnología Agroalimentarias de Cataluña (IRTA) y la Organización Interprofesional de la Avicultura de Carne de Pollo del Reino de España (PROPOLLO), para la realización de estudios sobre protección de los animales en el sacrificio.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7808

Fecha DOGV
:   17-06-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/4568

CVE


Fecha del documento
:   15-06-2016

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 15 de junio de 2016, del director general de Relaciones con Les Corts, por la que se dispone la publicación del convenio entre el Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria (INIA), el Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA), el Instituto de Investigación y Tecnología Agroalimentarias de Cataluña (IRTA) y la Organización Interprofesional de la Avicultura de Carne de Pollo del Reino de España (PROPOLLO), para la realización de estudios sobre protección de los animales en el sacrificio. [2016/4568]  
El Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria (INIA), el Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA), el Instituto de Investigación y Tecnología Agroalimentarias de Cataluña (IRTA) y la Organización Interprofesional de la Avicultura de Carne de Pollo del Reino de España (PROPOLLO) han suscrito, previa tramitación reglamentaria, el día 13 de junio de 2016, el convenio para la realización de estudios sobre protección de los animales en el sacrificio.  
En cumplimiento de lo establecido en el artículo 8.2 de la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, procede la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de dicho convenio, que ha quedado inscrito en el Registro de Convenios de la Generalitat con el número 374/2016 y que figura como anexo de esta resolución.  
  
Valencia, 15 de junio de 2016.- El director general de Relaciones con Les Corts: Antonio Torres Salvador.  
  
  
Convenio de colaboración entre el Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria (INIA), el Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA), el Instituto de Investigación y Tecnología Agroalimentarias de Cataluña (IRTA) y la Organización Interprofesional de la Avicultura de carne de Pollo del Reino de España (PROPOLLO), para la realización de estudios sobre protección de los animales en el sacrificio  
  
Madrid, 13 de junio de 2016  
  
Reunidos  
De una parte, Manuel Lainez Andrés, director del Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria (en lo sucesivo INIA), con CIF Q2821013-F, con sede en Madrid, carretera de La Coruña, km 7,5, en representación del mismo en virtud de la Orden ECC/1392/2012, de 8 de junio, por la que se dispone su nombramiento, actuando conforme a las atribuciones que le confiere el artículo 12.2.d del Estatuto del INIA, aprobado por Real Decreto 1951/2000, de 1 de diciembre, modificado por Real Decreto 718/2010, de 28 de mayo.  
De otra, Elena Cebrián Calvo, consellera de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural; y presidenta del Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias, entidad autónoma de la Generalitat, con domicilio en carretera Moncada'Náquera, km. 45, en Moncada, 46113 Valencia, que actúa en nombre y representación del mismo en virtud del Decreto 8/2015, de 29 de junio, del presidente de la Generalitat, por el que se dispone su nombramiento (DOCV 7560, 30.06.2015), y en base a las atribuciones contenidas en la Ley 4/1991, de la Generalitat de 13 de marzo, de creación como entidad autónoma del IVIA (DOCV 1506, 18.03.1991); y en el artículo 8, apartado 2, del Decreto 233/1991, de 9 de diciembre, del Consell por el que se aprueba su reglamento (DOCV 1700, 10.01.1992) y facultada para la suscripción del presente convenio en virtud del Acuerdo del Consell de fecha 22 de abril de 2016.  
De otra parte, Josep María Monfort i Bolívar, director general del Instituto de Investigación y Tecnología Agroalimentarias (en lo sucesivo IRTA), empresa pública de la Generalidad de Cataluña creada por Ley 23/1985, de 28 de noviembre, del Parlamento de Cataluña, con CIF Q5855049-B, con sede en Barcelona, Paseo de Gracia, 44, en representación del mismo en virtud del Decreto 186/2008, de 16 de septiembre, por el que se dispone su nombramiento (DOGC 18.09.2009), actuando conforme a las atribuciones conferidas por el Consejo de Administración del IRTA.  
Y de otra parte, Ángel Martín Ruiz, mayor de edad, con NIF número 50141977E, en representación de la Organización Interprofesional de la Avicultura de Carne de Pollo del Reino de España (en lo sucesivo PROPOLLO), con CIF número G82062225, domiciliada en calle Diego de León, número 33, 28006 Madrid, inscrita en el Registro de Asociaciones del Ministerio del Interior, el 9 de febrero de 1998, con el número 163.294, con poder otorgado por escritura ante el notario José Manuel de La Cruz Lagunero, de fecha 16 de abril de 2007 y número de protocolo 1.356.  
  
Actuando todos en razón de sus respectivas competencias y reconociéndose poderes y facultades suficientes para formalizar el presente convenio,  
  
Exponen  
Primero. Que el INIA, organismo autónomo adscrito al Ministerio de Economía y Competitividad por el Real Decreto 345/2012, de 10 de febrero, por el que se desarrolla su estructura orgánica básica, actúa conforme a lo establecido en el Real Decreto 1951/2000, de 1 de diciembre, por el que se aprueba el Estatuto del Organismo, modificado por el Real Decreto 718/2010, de 28 de mayo, y de acuerdo con el artículo 34 de la Ley 14/2011, de 1 de junio, de la Ciencia, la Tecnología y la Innovación.  
Segundo. Que el IVIA es una entidad autónoma de la Generalitat Valenciana y tiene a su cargo funciones de investigación científica y desarrollo tecnológico en los sectores agrario y agroalimentario valencianos y que su ley de creación como entidad autónoma establece entre las funciones del Instituto la realización de programas de investigación propios o concertados y le faculta para establecer relaciones cooperativas con entidades públicas o privadas.  
Tercero. Que el IRTA es una empresa pública de la Generalidad de Cataluña, creada por del Parlamento de Cataluña, que centra su actividad en la investigación científica y la transferencia tecnológica en el ámbito de la agricultura y la industria agroalimentarias y que ajusta su funcionamiento al ordenamiento jurídico privado, y cuyos objetivos generales son los de impulsar la investigación y el desarrollo tecnológico dentro del ámbito agroalimentario, facilitar la transferencia de los avances científicos y valorar los avances tecnológicos propios buscando la máxima coordinación y colaboración con el sector público y privado.  
Cuarto. Que PROPOLLO es una entidad sin ánimo de lucro, teniendo como uno de sus fines fundamentales mejorar la calidad de los pollos y de todos los procesos que intervienen en la producción del pollo, efectuando el seguimiento desde la fase de producción hasta su llegada al consumidor final, así como promover estudios sobre la situación del sector y de sus instalaciones productivas.  
Quinto. Que las partes están interesadas en colaborar en un estudio sobre el efecto de distintos grados de intensidad eléctrica como método para aturdimiento en pollos para la fase previa al sacrificio, con el objetivo de alcanzar un mejor cumplimiento del Reglamento CE 1099/2009 sobre Protección y Bienestar de los Animales.  
Por todo ello, las partes acuerdan suscribir el presente convenio de colaboración, que se regirá conforme a las siguientes:  
  
Cláusulas  
  
Primera. Objeto del convenio  
El objeto del presente convenio es la colaboración entre las partes para desarrollar distintas actividades relativas al estudio del aturdimiento previo al sacrificio en pollos de carne. Este estudio constará de una parte en la que se refleje la bibliografía actualizada de la normativa europea sobre la protección y el bienestar de los animales en el momento del sacrificio; otra parte consistirá en la realización de pruebas en mataderos industriales, especialmente para conocer el efecto de las descargas eléctricas sobre la inducción a la inconsciencia en el animal previa al sacrificio y los efectos apreciables macroscópicos sobre la canal del pollo, así como un estudio electroencefalográfico para evaluar la actividad cerebral con diferentes intensidades y frecuencia de corriente durante el aturdimiento eléctrico, de acuerdo con la memoria técnica que se adjunta como anexo.  
  
Segunda. Actuaciones de las partes  
El INIA asumirá la coordinación del estudio, proporcionará asesoramiento científico-técnico y colaborará en la recopilación de bibliografía de la normativa europea sobre protección y bienestar de los animales en el momento del sacrificio. Además realizará la evaluación de los resultados y elaborará una propuesta sobre la adecuación de los distintos tratamientos y sobre los controles de calidad a implementar, tanto desde el punto de vista de la protección y bienestar del animal, recogidos en la normativa europea como desde el punto de vista de la calidad de la canal. Asimismo colaborará con una aportación dineraria de 44.000 - para contribuir en la financiación del desarrollo experimental que llevarán a cabo los equipos científico-técnicos del IVIA y del IRTA.  
La responsable del convenio en el INIA será la doctora Marta García López.  
El IVIA coordinará la recopilación bibliográfica y llevará a cabo el desarrollo experimental de las actividades relacionadas con el estudio de la efectividad del aturdimiento de acuerdo a diferentes parámetros y la comprobación del efecto de esas variables de la corriente eléctrica sobre la calidad del desangrado y la canal (objetivos 1 y 2 de la memoria técnica).  
El responsable del convenio en el IVIA será el doctor Ernesto A. Gómez.  
El IRTA participará en la recopilación bibliográfica y llevará a cabo el desarrollo experimental de los encefalogramas a las aves durante la descarga eléctrica y realizará el análisis de aturdimiento logrado con los diferentes tipos de descarga establecidos (objetivo 3 de la memoria técnica).  
El responsable del convenio en el IRTA será el doctor Antonio Velarde.  
PROPOLLO permitirá el desarrollo de los experimentos y las tomas de muestras necesarias en los mataderos de sus asociados que se designen y colaborará con una aportación dineraria de 30.000 - para contribuir en la financiación del desarrollo experimental que llevarán a cabo los equipos científico-técnicos del IVIA y del IRTA.  
El responsable del convenio en PROPOLLO será Angel Martín Ruiz.  
  
Tercera. Evaluación económica  
La evaluación económica total para el periodo de duración del convenio es de noventa y tres mil euros (93.000 ?).  
La valoración de la aportación que realiza el INIA es de cuarenta y ocho mil euros (48.000 ?), de los que 4.000 - corresponden a personal propio y 44.000 - a la aportación dineraria al IVIA y al IRTA para contribuir al desarrollo de las actividades del convenio.  
La valoración de la aportación que realiza el IVIA en personal y medios propios se estima en (seis mil euros) 6.000 euros.  
La valoración de la aportación que realiza el IRTA en personal y medios propios se estima en (seis mil euros) 6.000 euros.  
La valoración de la aportación que realiza PROPOLLO es de treinta y tres mil euros (33.000 ?), de los que 3.000 - corresponden al uso de las instalaciones de sus asociados y 30.000 - a la aportación dineraria al IVIA y al IRTA para contribuir al desarrollo de las actividades del convenio.  
La aportaciones dinerarias del INIA y PROPOLLO al IVIA y al IRTA se realizarán a la finalización del convenio, en el caso del INIA con cargo a su partida presupuestaria 27.202.467D.640, previo informe que habrá de emitir la comisión del seguimiento acerca de las actividades realizadas y de la justificación del gasto realizado, de acuerdo con la nueva redacción del artículo 21 de la Ley 47/2003, General Presupuestaria, establecida en la Ley de Presupuestos del Estado de 2013 (BOE 312, 28.12.2012). A los efectos de dicho informe la justificación de gastos se verificará mediante un certificado que habrá de emitirse por la Gerencia o Servicio de Contabilidad del IVIA y del IRTA en el que se especifiquen, detallados por conceptos, los gastos efectuados, junto con una copia compulsada de las facturas o documentos que justifiquen estos gastos.  
Las aportaciones al IVIA, de 22.595 - en el caso del INIA y de 15.405 - en el caso de PROPOLLO, se transferirán a la cuenta corriente número 30821121133075934228 de la Caja Rural de Valencia, calle 25 de abril, 20, 46113 Moncada (Valencia), a nombre de IVIA.  
Las aportaciones al IRTA, de 21.405 - en el caso del INIA y de 14.595 - en el caso de PROPOLLO, se transferirán a la cuenta corriente número 00815172820001052013 del Banco de Sabadell, Diagonal, 407 bis, 2a planta, 08008 Barcelona, a nombre de IRTA.  
  
Cuarta. Comisión de seguimiento  
Se establecerá una comisión de seguimiento con objeto de examinar la marcha de los trabajos, revisar su programación, si es necesario, y resolver las discrepancias, dudas o conflictos que se presente en la ejecución de las actividades del convenio.  
La comisión de seguimiento se reunirá siempre que cualquiera de las partes lo estime oportuno y en un plazo máximo de 15 días tras la solicitud de convocatoria de cualquiera de las partes. Esta comisión estará formada por Paloma Melgarejo y Marta García por parte del INIA, por Ángel Martín por parte de PROPOLLO, por Ernesto A. Gómez y Arantxa Villagrá por parte del IVIA y por Antonio Velarde y Antoni Dalmau por parte del IRTA.  
Asimismo, y en representación de la Administración General del Estado, tal y como establece el artículo 27.1.b de la Ley 6/1997, de 14 de abril, de Organización y Funcionamiento de la Administración General del Estado, formarán parte de la Comisión de Seguimiento un representante de la Delegación del Gobierno en la Comunidad Autónoma de Valencia y un representante de la Delegación del Gobierno en la Comunidad Autónoma de Cataluña.  
Las decisiones en el seno de la comisión se tomarán por unanimidad, siendo necesaria para su válida constitución la presencia de al menos un representante de cada parte.  
La comisión de seguimiento se regulará por lo dispuesto en el capítulo II de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, sobre órganos colegiados, y por lo previsto en el presente convenio de colaboración  
  
Quinta. Información entre las partes  
Cada parte se compromete a mantener informada a las otras partes firmantes del presente convenio, tanto de los resultados alcanzados en el desarrollo de sus actividades, como de cualquier extremo relevante para la consecución de los objetivos del convenio.  
El IVIA se compromete a remitir a las otras partes un informe sobre los resultados de la búsqueda bibliográfica y de los experimentos realizados en matadero, incorporando los resultados obtenidos mediante electro encefalografía por el IRTA, según el anexo técnico, a los seis meses a contar desde la firma del convenio.  
Será necesario obtener previamente el acuerdo entre las partes para informar a terceros, sobre el contenido y el desarrollo del convenio y haciendo mención expresa a la existencia del mismo.  
  
Sexta. Propiedad de los resultados  
De los posibles derechos de propiedad industrial e intelectual, u otros de análoga naturaleza, así como los beneficios que surjan de las actuaciones del presente convenio, serán cotitulares todas las partes en función de sus respectivas aportaciones.  
  
Séptima. Confidencialidad y difusión de los resultados  
Las partes asumen un compromiso recíproco de confidencialidad respecto a la información puesta en común. A estos efectos se entenderá como información, todos los datos y documentos en cualquier tipo de soporte, tales como planos, archivos, contratos, proyectos, soluciones técnicas, análisis, procesos, diseños, especificaciones etc. Toda la información tendrá el carácter de confidencial a menos que expresamente se especifique lo contrario.  
La confidencialidad implica la obligación de las partes de no revelar a terceros la información científico-técnica que se obtenga o ponga a su disposición como consecuencia de la ejecución del convenio, sin autorización escrita previa de la otra parte, salvo que:  
1. La información fuera conocida por una tercera parte con anterioridad a que le fuera revelada por una de las partes.  
2. Fuera revelada por una tercera parte con derecho para hacerlo  
3. Fuera de dominio público o se hiciera de dominio público, mediante actos no imputables a ninguna de las partes.  
4. Fuera requerida por imperativo legal.  
Esta obligación de confidencialidad pervivirá hasta tres años después de concluido este convenio.  
Cuando una de las partes desee utilizar los resultados parciales o finales, en parte o en su totalidad, para su publicación como artículo, conferencia, etc. deberá solicitar la conformidad de las otras partes por escrito, que deberán responder en un plazo máximo de 15 días, comunicando su autorización, sus reservas o disconformidad, debidamente argumentadas, Transcurrido dicho plazo sin obtener respuesta, se entenderá que el silencio es la tácita autorización para su difusión. Las partes deberán prestar especial atención a la posible pérdida de la «novedad» para la patentabilidad de los resultados.  
Tanto en las publicaciones como en las patentes, se respetará siempre la mención a los autores del trabajo; en estas últimas figurarán en calidad de inventores. En cualquiera de los casos de difusión de resultados se hará siempre referencia especial al presente convenio.  
  
Octava. Régimen de personal  
Cuando el personal de una de las partes desarrolle alguna actividad en una sede perteneciente a la otra, deberá respetar sus normas de funcionamiento interno sin que en ningún caso se altere su relación jurídica ni adquiera derecho alguno frente a ella, quedando, en todo caso, en el ámbito de la organización y dirección de la institución a la que pertenezca.  
Serán de cuenta de cada parte, la cobertura de las obligaciones en materia de seguridad social, mutualidad, seguro de accidentes y todo tipo de cargas y gravámenes relativos al personal que aporten para la realización y desempeño de los trabajos objeto del presente convenio. También serán responsables de la cobertura de la responsabilidad civil en que pudieran incurrir durante el desarrollo de los trabajos previstos en el mismo.  
  
Novena. Extinción del convenio  
La extinción del convenio será por conclusión o cumplimiento del mismo o por resolución de las partes. Son causas de resolución:  
- El incumplimiento de cualquiera de las cláusulas contenidas en el mismo. El incumplimiento deberá ser comunicado a la parte incumplidora, en el plazo máximo de un mes desde que se tenga conocimiento del incumplimiento, mediante escrito fehaciente, concediéndose un plazo de un mes para que la parte incumplidora alegue lo que a su derecho convenga. Transcurrido este plazo, y a la vista de las alegaciones, las partes no incumplidoras podrán resolver el convenio.  
- El acuerdo de las partes.  
En caso de resolución anticipada, se finalizarán las actividades que estuvieran en ejecución, sin perjuicio de las indemnizaciones procedentes por los daños y perjuicios ocasionados en caso de resolución por incumplimiento.  
  
Décima. Comienzo de efectos y duración del convenio  
El presente convenio tendrá una duración de seis meses surtiendo efectos al día de su firma. No obstante podrá ser prorrogado por acuerdo de las partes con anterioridad a la finalización de su plazo de duración, mediante la formalización del oportuno acuerdo de prórroga.  
  
Undécima. Régimen jurídico y resolución de conflictos  
El presente convenio tiene su fundamento en lo establecido en el artículo 34 de la Ley 14/2011, de 1 de junio, de la Ciencia, la Tecnología y la Innovación. Asimismo, se incluye en los previstos en el artículo 4.1.c y d del Texto Refundido de la Ley de Contratos del Sector Público, aprobado por Real Decreto Legislativo 3/2011, de 14 de noviembre, por lo que queda fuera del ámbito de aplicación de la misma, sin perjuicio de la aplicación de sus principios y criterios para resolver las dudas y lagunas que pudieran presentarse.  
Las controversias a que pueda dar lugar la interpretación, modificación, efectos o resolución del presente convenio serán resueltas en el seno de la Comisión de Seguimiento. Si no hubiera acuerdo, las cuestiones litigiosas que surjan serán de competencia de los Juzgados y tribunales del orden jurisdiccional contencioso-administrativo, con arreglo a la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de dicha jurisdicción.  
  
En prueba de conformidad, y para la debida constancia de todo lo convenido, ambas partes firman el presente convenio en cuadruplicado ejemplar y en todas sus hojas, en el lugar y fecha al principio indicados.  
  
El director del Instituto Nacional de Investigación y Tecnología Agraria y Alimentaria: Manuel Lainez Andrés.  
La presidenta del Consejo Rector del Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias: Elena Cebrián Calvo.  
El director general del Instituto de Investigación y Tecnología Agroalimentarias: Josep María Monfort i Bolívar  
El representante de la Organización Interprofesional de la Avicultura de Carne de Pollo del Reino de España: Ángel Martín Ruiz.  
  
  
  
ANEXO TÉCNICO  
Evaluación preliminar de la efectividad del aturdimiento eléctrico en pollos de engorde  
  
1. Antecedentes  
El aturdimiento eléctrico es el método más comúnmente empleado en la industria avícola para llevar a los pollos a un estado de inconsciencia previo al sacrificio. Los pollos se aturden habitualmente en baños electrificados. Es necesario que la corriente eléctrica con una intensidad suficiente pase por el cerebro del animal para inducir el aturdimiento que permita la inconsciencia hasta la muerte, producida bien sea por fallo cardíaco consecuencia del aturdimiento, bien por el propio desangrado.  
El aturdimiento eléctrico tiene como órgano objetivo el cerebro, interrumpiendo su actividad normal e induciendo un estado que persiste más allá de cuando acaba la corriente eléctrica. Es importante que el procedimiento aturda al animal antes de que este sienta algún tipo de operación dolorosa. Este aturdimiento puede ser reversible o irreversible. En el caso del aturdimiento reversible, el animal recupera la consciencia al cabo de un tiempo y por tanto precisa de un método de sacrificio rápido y efectivo. En el aturdimiento irreversible, la corriente eléctrica llega al corazón, provoca fibrilación ventricular y el animal no se puede recuperar a la vida.  
En la actualidad, existe legislación relativa a la protección de los animales en el momento del sacrificio (Reglamento CE 1099/2009, del Consejo), en la que se regulan los momentos que rodean al sacrificio, incluyendo de forma específica el aturdimiento. En el mencionado reglamento se especifica que los baños electrificados deben tener una intensidad de corriente entre 250 y 400mA, en función de la frecuencia de la misma (200 y 1500Hz), lo que depende, directamente del número de animales que están al tiempo en contacto con el baño electrificado.  
Es necesario encontrar un punto en el que, mejorando la protección del animal, puedan evitarse los problemas ligados a la elevada variabilidad en la corriente eléctrica recibida por los pollos. En los de corriente débil puede no llegarse a alcanzar la inconsciencia antes del degüello. La regulación europea exige a partir del 1 de enero de 2013 la aplicación de mayores intensidades, por lo que se incrementarán los daños al despiece visiblemente. Una posibilidad es utilizar un segundo electrodo en la cloaca; otra, modificar la frecuencia y la forma de la onda eléctrica y; aun otra posible, conseguir una mayor homogeneidad en el aturdimiento a menores intensidades.  
Así, en el presente estudio se plantean una serie de experimentos que permitirán comparar la propuesta del citado reglamento con otros juegos de parámetros que se están utilizando en la actualidad para el aturdimiento en pollos, tanto desde el punto de vista de la Protección y bienestar del animal como de la calidad de la canal.  
  
2. Objetivos  
En este contexto, se plantean los siguientes objetivos específicos para este estudio:  
1. Evaluar la efectividad del aturdimiento eléctrico con diferentes frecuencias e intensidades de corriente eléctrica en pollos de peso medio (animales de ciclo completo) y en animales procedentes de aclareo; así como el tiempo necesario para un correcto aturdimiento y el número de pulsos óptimos para el mismo.  
2. Comparar la calidad del desangrado y de la carne en las distintas combinaciones estudiadas.  
3. Evaluar mediante equipo electroencefalográfico la efectividad de la utilización de diferentes combinaciones de intensidad de corriente y frecuencia durante el aturdimiento con baño eléctrico en pollos de engorde.  
4. Difusión de resultados y apoyo a la transferencia del conocimiento.  
3. Plan de trabajo  
El trabajo se desarrollará en cuatro fases. En la primera de ellas se valorarán la efectividad del aturdimiento de acuerdo a diferentes parámetros. En la segunda, se valorará el efecto sobre la actividad cerebral mediante la utilización de electroencefalogramas en los animales aturdidos. En la tercera se comprobará el efecto de esas variables de la corriente eléctrica sobre la calidad del desangrado y la canal. La cuarta fase consistirá en la elaboración de un informe con los resultados obtenidos.  
Los diferentes tratamientos que se evaluarán (parámetros técnicos) son:  
1. 100 mA y 150 Hz  
2. 150 mA y 200Hz  
3. 150 mA y 300 Hz  
4. 150 mA y 400 Hz  
5. 200 mA y 400 Hz  
6. 200 mA y 800 Hz  
7. 200 mA y 1000 Hz  
8. 200 mA y 1500 Hz  
En cada uno de ellos, se valorará el efecto de un único pulso y un tren de pulsos, determinando el número óptimo de pulsos. Como se puede observar, son todos tratamientos que se ajustan al Reglamento CE 1099/2009.  
Este estudio se realizará en un matadero comercial que, a instancias de PROPOLLO, ceda sus instalaciones para las pruebas propuestas. Las pruebas se realizarán en sucesivas visitas a lo largo del periodo de ejecución de la prueba, a fin de no entorpecer el normal funcionamiento y rendimiento económico del matadero.  
Cada visita valorará las canales de los animales aturdidos de acuerdo al diseño planteado. Se realizarán, al menos, cuatro visitas para cada uno de los tratamientos.  
Cada visita debe incorporar 60 animales, de acuerdo con el siguiente esquema:  
- Visita 1: valoración de la efectividad del aturdimiento (150 mA x 200; 300 y 400)  
- Visita 2: Valoración de la calidad del desangrado y de la calidad de la carne (150 mA x 200; 300 y 400)  
- Visita 3: valoración de la efectividad del aturdimiento (200 mA x 400; 800; 1000 y 1500 Hz)  
- Visita 4: valoración de la calidad del desangrado y de la calidad de la carne (200 mA x 400; 800; 1000 y 1500 Hz)  
Además, y antes del comienzo del sacrificio del lote, se registrará la temperatura del baño; composición del líquido del baño; regulaciones eléctricas (potencia, intensidad, frecuencia y tiempo del animal en contacto con el agua) y las dimensiones. También se registrará el nivel de suciedad del agua a lo largo del experimento así como el número de animales que están en contacto con el baño de forma simultánea. Se medirá la conductividad eléctrica del agua antes del inicio de cada uno de los lotes.  
3.1. Efectividad del aturdimiento  
Justo en el momento en que el animal contacte con el agua, se registrará la aparición de batido de alas. Inmediatamente tras la aplicación de la corriente, los animales serán descolgados de la cadena de sacrificio y se evaluará el estado de inconsciencia, acorde con los siguientes parámetros:  
- Convulsiones tónicas/clónicas: definidas como rigidez en el cuello, alas quietas y semiplegadas. Todo ello acompañado de pequeñas y rápidas contracciones musculares.  
- Convulsiones clónicas: definidas como aleteo vigoroso y grandes contracciones de las patas.  
- Aleteo: número y potencia  
- Reflejo corneal: cada 20 segundos  
- Espasmos y jadeos: número y profundidad  
- Parpadeo: número  
- Erección de plumaje: zonas y extensión  
- Ritmo respiratorio  
- Respuesta y sensibilidad al dolor  
- Reflejo podal  
- Recuperación de la tensión y verticalidad de la cabeza.  
- Intentos de incorporación: número e intensidad  
- Electroencefalogramas  
3.2. Efecto sobre la actividad cerebral mediante la utilización de electroencefalogramas en los animales aturdidos  
La encefalografía es una técnica neurológica que mide y registra la actividad eléctrica del cerebro. La EFSA ha publicado para su consulta pública, un borrador sobre Las guías de criterios de evaluación para estudios de efectividad de intervenciones durante el aturdimiento, http://www.efsa.europa.eu/en/consultations/call/130715.htm. Dicho informe concluye que el único indicador que permite una evaluación objetiva de la inconsciencia es la actividad eléctrica del cerebro (EEG), y recomienda utilizarlo en todos los estudios que evalúen la efectividad de un sistema de aturdimiento. Posteriormente, el registro EEG se puede correlacionar con determinados comportamientos del animal y desaparición de reflejos físicos para su utilización en condiciones comerciales.  
No obstante, el registro de EEG durante el aturdimiento eléctrico presenta una serie de dificultades. La primera de ellas es el ruido que puede generar en la señal los movimientos musculares del propio animal, especialmente durante la fase tónica y clónica. La señal también puede verse contaminada por los equipos eléctricos próximos que estén funcionando alrededor del área en la que se esté realizando el estudio. El tercer problema que nos podemos encontrar es la inmersión de la cabeza en agua y el paso de la propia corriente eléctrica por todo el cuerpo del animal que puede afectar al funcionamiento del equipo electroencefalográfico.  
El estudio evaluará las 6 combinaciones de frecuencia e intensidad que hayan obtenido mejores resultados en relación a la calidad de la carne en los estudios anteriores.  
Para cada tratamiento se utilizarán 16 pollos de engorde si los registros se pueden realizar con EEG (96 en total) y 8 si se tienen que realizar con ECoG (48 en total). El estudio se realizará en un matadero comercial pero fuera del horario de sacrificio, para evitar que tenga que estar supeditado a la velocidad de la línea.  
La corriente se aplicará a cada animal de forma individual. Durante la aplicación de la corriente, se registrará el tipo, onda e intensidad de la corriente, el voltaje utilizado y expuesto, la frecuencia y la duración de la exposición.  
Tras el aturdimiento eléctrico, la mitad de los animales de cada tratamiento no serán desangrados para evaluar si los parámetros eléctricos utilizados provocan, además de la inconsciencia, fibrilación cardiaca y la muerte del animal. Si el aturdimiento es simple, sin fibrilación cardíaca, en estos animales se evaluará la duración de la inconsciencia. Una vez recuperen la consciencia, los animales serán re-aturdidos y desangrados.  
En la otra mitad de animales de cada tratamiento, los animales se desangrarán tras el aturdimiento, y se evaluará si el intervalo aturdimiento-desagrado utilizado por el matadero es suficiente para evitar la recuperación del animal hasta la muerte cerebral. Se evaluará la calidad del desangrado mediante la comprobación de la sección completa de las dos arterias carótidas.  
El EEG se registrará 1 min previo al aturdimiento, durante la aplicación de la corriente eléctrica y 5 min tras el aturdimiento eléctrico o la aparición de un registro isoeléctrico, indicador de muerte cerebral.  
El registro EEG se correlacionará con el comportamiento del animal y desaparición de reflejos fisiológicos.  
3.3. Efecto sobre la calidad del desangrado y de la carne  
En las visitas correspondientes a la valoración de la calidad del desangrado y de la canal y de la carne; se tomarán muestras, una vez que los animales hayan sido correctamente aturdidos. A partir de ese momento, se registrarán las siguientes determinaciones:  
- Peso de la sangría durante 10 segundos post degüello  
- Peso de la canal al final de la cadena  
- Presencia y localización de hemorragias al final de la cadena. Especial anotación en las ubicadas en pectoralis major y musculus iliofibularis.  
- Conductividad eléctrica y pH en pectoralis major y musculus iliofibularis a 24 horas de la muerte del animal.  
- Análisis colorimétrico en pectoralis major y musculus iliofibularis.  
Estas muestras serán procesadas en el Laboratorio de Calidad de Carne del Departamento de Ciencia Animal de la Universidad Politécnica de Valencia.  
3.4. Elaboración de informes de resultados  
De forma puntual se elaborarán informes parciales al final de cada fase experimental. Una vez finalizadas todas las experiencias se presentará un informe completo de resultados en el que se incluirán todas las conclusiones parciales obtenidas previamente.  
  
4. Tiempo de ejecución y duración de los experimentos  
El plazo de ejecución del presente estudio será de seis meses, plazo que comenzará a contarse a partir del día de la firma del convenio.  
Debe incluirse una posibilidad de que la actividad del matadero se vea ralentizada por estas experiencias, lo que implicará una ampliación en el periodo de duración de la prueba para evitar repercusiones económicas en la empresa colaboradora.  
  
5. Transferencia de resultados  
Todas las pruebas experimentales realizadas, y previa autorización por escrito de PROPOLLO, se presentaran a la opinión de la comunidad científica, tanto a nivel nacional como internacional, para su contrastación y aprobación académica.  
Asimismo, y en caso de ser solicitado por las partes, se participará en cursos relativos a Protección y Bienestar de los Animales en mataderos industriales de pollos.  
  
6. Equipo participante  
- Dr. Ernesto A. Gómez Blasco (IVIA)  
- Dra. M.ª de los Desamparados Pascual Amorós (IVIA)  
- Dr. Antonio Velarde (IRTA)  
- Dr. Antoni Dalmau (IRTA)  
- Marta García López (INIA)



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML