Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6758, del 20-04-2012 (2012/3640)

Informació pública de la proposta de segona rectificació de la modificació puntual de les normes urbanístiques del Pla General d'Ordenació Urbana. Normativa hotelera.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6758

Data del DOGV
:   20-04-2012

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2012/3640

CVE


Data del document
:   03-04-2012

Organisme emissor
:   Ajuntament d'Oliva

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Oliva](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))

Informació pública de la proposta de segona rectificació de la modificació puntual de les normes urbanístiques del Pla General d'Ordenació Urbana. Normativa hotelera.  
  
 [2012/3640]  
El Ple de l'Ajuntament, en sessió ordinària celebrada el dia 29 de març de 2012, ha disposat sotmetre a informació pública la segona proposta de rectificació de la modificació puntual del Pla General d'Ordenació Urbana d'Oliva, consistent a addicionar una normativa específica per a l'ús hoteler, per fer-se necessària la distinció de la tipologia entremitgeres en funció de com es concrete l'aprofitament sobre les parcel·les i admetre la seua aplicabilitat en la franja de 200 metres terra endins a partir de la línia maritimoterrestre; es proposa la redacció següent:  
  
  
Títol VI. Règims especials  
  
Article 367. Definició i àmbit d'aplicació  
1. Aquesta normativa addicional, modificativa de la normativa del vigent Pla General, serà aplicable, únicament i exclusivament, a l'ús hoteler, i s'entén com a tal:  
a) Aquelles construccions i instal·lacions afectades expressament per aquest ús i que es destinen exclusivament a l'allotjament turístic temporal.  
b) Les construccions indicades constituiran l'objecte d'una explotació mercantil autoritzada administrativament i emparada per les corresponents llicències per al seu funcionament.  
c) Amb caràcter general, serà aplicable a aquelles edificacions i instal·lacions previstes en l'article 2 del Decret 153/1993, de 17 d'agost, de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme i en l'article 2 del Decret 91/2009, de 3 de juliol, sempre que es tracte de bloc d'habitatges turístics que comprenga la totalitat d'un edifici integrat per apartaments o que complint amb els requisits i serveis addicionals regulats per tal norma puguen qualificar-se com a aparthotel, amb exclusió expressa de la resta de modalitats de blocs d'habitatges turístics i els conjunts turístics.  
  
Les edificacions i instal·lacions destinades a allotjament turístic rural interior, campaments de turisme, motels, pensions, residències d'estudiants, colònies de vacacions, residències de tercera edat i geriàtrics, residències de naturalesa sanitària, balnearis, etc. es regularan per la normativa general del Pla General i la normativa autonòmica o estatal que els resulte aplicable, i quedaran excloses de l'aplicació d'aquesta normativa, sense perjudici que tals edificacions i usos, o algunes d'aquestes, puguen ser objecte d'algun tipus de mesura de benefici de caràcter tributari sempre que s'indique amb tal caràcter en la corresponent ordenança fiscal municipal, en allò que afecta al règim de l'obtenció de llicències per a obres i l'activitat.   
Aquesta normativa és aplicable en sòl urbà, per a cada una de les tipologies d'edificació, en qualsevol àmbit on així ho permeta l'ordenació urbanística, amb caràcter preferent i obligatori quan ja existisca normativa específica per a l'ús hoteler i amb caràcter potestatiu quan no; amb independència de les normatives sectorials que també s'hi apliquen.   
2. Aquesta norma específica per a l'ús hoteler no serà aplicable en les zones urbanes delimitades com a «nucli històric» (que coincideix amb la delimitació del nucli antic aprovada pel Ple de l'Ajuntament, en sessió de 28 de setembre de 1995), «ampliació de nucli» i «articulació eixamplament» segons classificació/qualificació urbanística proposada en la revisió del Pla General (en fase de gestió).  
  
Article 368. Ús hoteler en tipologia aïllada  
1. Les condicions de les edificacions acollides a aquesta norma addicional s'ajustaran a les condicions generals de l'ús dominant de la zona urbanística, unitat d'actuació o sector on es troben, amb les excepcions següents:  
a) Les edificacions (excepte les que es troben en una franja de 200 metres terra endins a partir de la línia maritimoterrestre) podran incrementar el nombre màxim de plantes autoritzat en una planta més, quan el nombre d'aquestes autoritzat per la normativa general siga de fins a tres plantes (planta baixa més dos) i en dos plantes més, quan el cas general permeta més plantes. L'altura màxima de cornisa podrà incrementar-se sobre la màxima autoritzada amb caràcter general en (N x 3.10) m (on N és el nombre de plantes afegides sobre el nombre màxim de plantes autoritzades amb caràcter general).   
b) La distància a límits que hagen de guardar les plantes autoritzades per la normativa amb caràcter general, s'incrementarà en 3 metres sobre la qual haja de guardar-se amb caràcter general; excepte la planta semisoterrani, que haurà de guardar almenys la distància a límits exigits amb caràcter general. Cada planta afegida sobre el màxim autoritzat amb caràcter general es permetrà de manera que (sense comptar baranes de protecció enfront de la caiguda des de terrasses de coberta) no invadisquen el pla imaginari ideal de 45 graus que passe per la línia d'intersecció del pla vertical que defineix la distància a límits exigits a l'edificació fins al número de planta autoritzat amb caràcter general i del pla horitzontal que defineix l'últim forjat en funció de l'altura de cornisa màxima autoritzable.  
c) L'ocupació màxima de parcel·la serà l'exigida per la normativa de la zona urbanística, unitat d'actuació o sector on es trobe l'edificació; però l'ocupació de parcel·la, en zones d'ús dominant residencial, no serà en cap cas superior al 50%.   
d) El nivell de la rasant que es prenga com a referència per a la consideració de l'altura de cornisa, així com per a la definició de planta semisoterrani i de planta baixa, se situarà a cota 3,25 m sobre el nivell de la rasant de la vorera existent. Excepte en una franja de 200 metres terra endins a partir de la línia maritimoterrestre, on la dita cota se situarà a 1,50 m.   
La solera de la planta semisoterrani haurà de situar-se sempre per damunt de la rasant de la vorera en tots els casos, i l'altura lliure d'aquesta serà com a mínim de 3,50 metres, almenys en el 70% d'ocupació real d'aquesta (excepte en una franja de 200 metres terra endins a partir de la línia maritimoterrestre).   
2. Quant al còmput de l'edificabilitat neta sobre parcel·la caldrà ajustar-se al que disposa l'article 70 de les normes urbanístiques del PGOU d'Oliva «edificabilitat neta sobre parcel·la», amb les particularitats següents:  
a) En la planta semisoterrani podran ubicar-se les zones destinades a ús comú pròpies del servei d'hotel, com ara menjadors, cuines, salons, establiments comercials, vestíbul general d'accés, habitacions de planxa, habitacions de maquinària, instal·lacions i semblants, així com les escales i corredors d'accés exclusiu a aquestes i no serà computable a l'efecte d'edificabilitat. Ara bé, computaran a l'efecte d'edificabilitat les zones comercials dels hotels que siguen un servei afegit i no exclusiu de l'hotel.  
b) Les terrasses cobertes i sense tancament perimetral no computaran a l'efecte d'edificabilitat fins una superfície màxima equivalent al trenta per cent (30%) de l'edificabilitat computable total, realment consumida.  
3. Aparcaments:  
Les reserves obligatòries d'aparcaments en parcel·la privada seran:   
  
Per cada habitació dormitori, una plaça, si en l'hotel es construeixen menys de 10 unitats. Si es construeixen més unitats, es reservarà una plaça més, addicional, per cada conjunt complet de quatre habitacions dormitori.  
Per a altres usos compatibles caldrà ajustar-se al que disposa el vigent Pla General d'Ordenació Urbana.  
  
Article 369. Ús hoteler en tipologia entremitgeres  
a) Cas de l'aprofitament determinat pel nombre de plantes i la profunditat edificable.   
1. Les condicions de les edificacions acollides a esta norma addicional s'ajustaran a les condicions generals de l'ús dominant de la zona urbanística, unitat d'actuació o sector on es troben, amb les excepcions següents:  
A partir de la màxima altura edificable, en les edificacions acollides a l'ús hoteler exclusiu, es permetran plantes escalonades, de manera que no invadisquen el pla ideal de 45 graus que passa per la línia d'intersecció del pla de fatxada i del pla de l'últim forjat permés amb caràcter general. En concret, es podrà incrementar una planta més, quan el nombre d'aquestes autoritzat per la normativa general siga d' almenys, tres (planta baixa més dos) i en dos plantes més, quan el cas general permeta més plantes. Cada planta afegida, sobre l'altura de cornisa, presentarà una altura màxima total buit/ple de 3.10 m.   
La superfície ampliable sobre la màxima altura edificable, segons al paràgraf anterior del present apartat, no podrà superar la superfície dedicada a zones destinades a ús comú pròpies del servei d'hotel, com ara menjadors, cuines, salons, vestíbul general d'accés, habitacions de planxa, habitacions de maquinària, instal·lacions i semblants, així com les escales i corredors d'accés exclusiu a aquestes, siga quina siga la planta on s'ubiquen.   
b) Cas de l'aprofitament determinat per l'edificabilitat.   
2. Les condicions de les edificacions acollides a aquesta norma addicional s'ajustaran a les condicions generals de l'ús dominant de la zona urbanística, unitat d'actuació o sector on es troben, amb les excepcions següents:  
a) A partir de la màxima altura edificable, en les edificacions acollides a l'ús hoteler exclusiu (excepte les situades en la franja de 200 metres terra endins a partir de la línia maritimoterrestre), es permetran plantes escalonades, de manera que no invadisquen el pla ideal de 45 graus que passa per la línia d'intersecció del pla de fatxada i del pla de l'últim forjat permés amb caràcter general. En concret, es podrà incrementar una planta més, quan el nombre d'aquestes autoritzat per la normativa general siga d'almenys, tres (planta baixa més dos) i en dos plantes més, quan el cas general permeta més plantes. Cada planta afegida, sobre l'altura de cornisa, presentarà una altura màxima total buit/ple de 3.10 m.   
b) El nivell de la rasant que es prenga com a referència per a la consideració de l'altura de cornisa, així com per a la definició de planta semisoterrani i de planta baixa, se situarà a cota 3,25m sobre el nivell de la rasant de la vorera existent. Excepte en una franja de 200 metres terra endins a partir de la línia maritimoterrestre, on la dita cota se situarà a 1,50 m.   
La solera de la planta semisoterrani haurà de situar-se sempre per damunt de la rasant de la vorera en tots els casos, i l'altura lliure d'aquesta serà com a mínim de 3,50 metres, almenys en el 70% d'ocupació real d'aquesta (excepte en una franja de 200 metres terra endins a partir de la línia maritimoterrestre).   
3. Quant al còmput de l'edificabilitat neta sobre parcel·la caldrà ajustar-se al que disposa l'article 70 de les normes urbanístiques del PGOU d'Oliva «edificabilitat neta sobre parcel·la», amb les particularitats següents:  
a) En la planta semisoterrani podran ubicar-se les zones destinades a ús comú pròpies del servei d'hotel, com ara menjadors, cuines, salons, establiments comercials, vestíbul general d'accés, habitacions de planxa, habitacions de maquinària, instal·lacions i semblants, així com les escales i corredors d'accés exclusiu a aquestes, i no serà computable a l'efecte d'edificabilitat. Ara bé, computaran a l'efecte d'edificabilitat les zones comercials dels hotels que siguen un servei afegit i no exclusiu de l'hotel.  
b) Quan siga possible la seua construcció, les terrasses cobertes i sense tancament perimetral no computaran a l'efecte d'edificabilitat fins a una superfície màxima equivalent al trenta per cent (30%) de l'edificabilitat computable total, realment consumida.  
c) En ambdós casos.  
4. Aparcaments:  
Les reserves obligatòries d'aparcaments en parcel·la privada seran:   
  
Per cada habitació dormitori, una plaça, si en l'hotel es construeixen menys de 10 unitats. Si es construeixen més unitats, es reservarà una plaça més, addicional, per cada conjunt complet de 10 habitacions dormitori.  
Per a altres usos compatibles caldrà ajustar-se al que disposa el vigent Pla General d'Ordenació Urbana.  
  
Article 370. Normes comunes  
1. De les llicències que atorgue l'Ajuntament, acollides a aquesta normativa específica per a ús hoteler, quedarà constància en el Registre de la Propietat, mitjançant anotació en els fulls registrals corresponents a la finca afectada. S'hi deixarà constància que les construccions i instal·lacions destinades a l'ús hoteler quedaran necessàriament afectades a tal ús per la totalitat del període d'amortització de l'immoble, i es farà extensiva aquesta afectació i vinculació a la total superfície de la parcel·la en què s'emplace l'edificació, sense que la resta de la parcel·la puga ser objecte de posteriors segregacions ni destinada a usos distints de l'hoteler.   
2. En tals casos, transcorreguts més de 20 anys, des de la data de concessió de la llicència d'activitat, i amb caràcter excepcional, les construccions i instal·lacions afectades l'ús hoteler podran destinar-se a altres usos d'interés social, com ara residències d'ancians, centres de rehabilitació sanitària i altres de similars, compatibles amb l'estructura tipològica de l'immoble, sempre que es justifique el canvi d'ús i aquest es considere convenient per part de l'Ajuntament. En cap cas podran destinar-se a ús residencial habitatge.   
3. L'Ajuntament d'Oliva, a través de la modificació de les corresponents ordenances fiscals, podrà aprovar un règim especial de bonificació de tributs sobre l'activitat hotelera exclusiva, sobre el concepte de béns immobles i sobre taxes per l'expedició de les llicències.  
  
Aquesta modificació se sotmet a informació pública per període d'un mes, comptat a partir de l'endemà de la publicació d'aquest anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, en la forma prevista en l'article 94 en relació amb l'article 83.2.a de la Llei 16/2005, de 30 de desembre.  
L'expedient i la documentació estan exposats al Departament d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Oliva perquè els interessats els examinen i consulten.  
  
Oliva, 3 d'abril de 2012.- L'alcaldessa: María Consuelo Escrivá Herráiz.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6758, del 20-04-2012 (2012/3640)

Información pública de la propuesta de segunda rectificación de la modificación puntual de las normas urbanísticas del Plan General de Ordenación Urbana. Normativa hotelera.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6758

Fecha DOGV
:   20-04-2012

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2012/3640

CVE


Fecha del documento
:   03-04-2012

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Oliva

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Oliva](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))

Información pública de la propuesta de segunda rectificación de la modificación puntual de las normas urbanísticas del Plan General de Ordenación Urbana. Normativa hotelera.  
 [2012/3640]  
Por el Pleno del Ayuntamiento, en sesión ordinaria celebrada el día 29 de marzo de 2012, se ha dispuesto someter a información pública la segunda propuesta de rectificación de la modificación puntual del Plan General de Ordenación Urbana de Oliva, consistente en adicionar una normativa específica para el uso hotelero, al hacerse necesaria la distinción de la tipología entremedianeras en función de cómo se concrete el aprovechamiento sobre las parcelas y admitir su aplicabilidad en la franja de 200 metros tierra adentro a partir de la línea marítimo-terrestre, proponiéndose la siguiente redacción:  
  
Título VI. Regímenes especiales  
  
Artículo 367. Definición y ámbito de aplicación  
1. La presente normativa adicional, modificativa de la normativa del vigente Plan General, será de aplicación, única y exclusivamente, al uso hotelero, entendiendo por tal:  
a) Aquellas construcciones e instalaciones afectadas expresamente a dicho uso y que se destinen exclusivamente al alojamiento turístico temporal.  
b) Dichas construcciones constituirán el objeto de una explotación mercantil autorizada administrativamente y amparada por las correspondientes licencias para su funcionamiento.  
c) Con carácter general, será de aplicación a aquellas edificaciones e instalaciones contempladas en el artículo 2 del Decreto 153/1993, de 17 de agosto, de la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo y en el artículo 2 del Decreto 91/2009, de 3 de julio, siempre que se trate de bloque de viviendas turísticas que comprenda la totalidad de un edificio integrado por apartamentos o que cumpliendo con los requisitos y servicios adicionales regulados por tal norma puedan calificarse como apartotel, con exclusión expresa de las restantes modalidades de bloques de viviendas turísticas y los conjuntos turísticos.  
Las edificaciones e instalaciones destinadas a alojamiento turístico rural interior, campamentos de turismo, moteles, pensiones, residencias de estudiantes, colonias de vacaciones, residencias de tercera edad y geriátricos, residencias de naturaleza sanitaria, balnearios, etc. se regularán por la normativa general del Plan General y la normativa autonómica o estatal que les resulte aplicable, quedando excluidas de la aplicación de la presente normativa, sin perjuicio de que tales edificaciones y usos, o algunas de ellas, puedan ser objeto de algún tipo de medida de beneficio de carácter tributario siempre que se contemple con tal carácter en la correspondiente ordenanza fiscal municipal, en lo que afecta al régimen de la obtención de licencias para obras y la actividad.   
La presente normativa es aplicable en suelo urbano, para cada una de las tipologías edificatorias, en cualquier ámbito donde así lo permita la ordenación urbanística, con carácter preferente y obligatorio cuando ya exista normativa específica para el uso hotelero y con carácter potestativo cuando no; con independencia de las normativas sectoriales que también sean de aplicación.   
2. Esta norma específica para el uso hotelero no será aplicable en las zonas urbanas delimitadas como «núcleo histórico» (que coincide con la delimitación del casco antiguo aprobada por el Pleno del Ayuntamiento, en sesión de 28 de septiembre de 1995), «ampliación de casco» y «articulación ensanche» según clasificación/calificación urbanística propuesta en la revisión del Plan General (en fase de gestión).  
  
Artículo 368. Uso hotelero en tipología aislada  
1. Las condiciones de las edificaciones acogidas a esta norma adicional se ajustarán a las condiciones generales del uso dominante de la zona urbanística, unidad de actuación o sector donde se encuentren, con las siguientes excepciones:  
a) Las edificaciones (excepto las que se encuentren en una franja de 200 metros tierra adentro a partir de la línea marítimo-terrestre) podrán incrementar el número máximo de plantas autorizado en una planta más, cuando el número de éstas autorizado por la normativa general sea de hasta tres plantas (planta baja más dos) y en dos plantas más, cuando el caso general permita más plantas. La altura máxima de cornisa podrá incrementarse sobre la máxima autorizada con carácter general en (N x 3.10) m. (siendo N el número de plantas añadidas sobre el número máximo de plantas autorizadas con carácter general).   
b) La distancia a lindes que deban guardar las plantas autorizadas por la normativa con carácter general, se verá incrementada en 3 metros sobre la que deba guardarse con carácter general; excepto la planta semisótano, que deberá guardar al menos la distancia a lindes exigida con carácter general. Cada planta añadida sobre el máximo autorizado con carácter general se permitirá de forma que (sin contar antepechos de protección frente a la caída desde terrazas de cubierta) no invadan el plano imaginario ideal de 45 grados que pase por la línea de intersección del plano vertical que define la distancia a lindes exigida a la edificación hasta el número de planta autorizado con carácter general y del plano horizontal que define el último forjado en función de la altura de cornisa máxima autorizable.  
c) La ocupación máxima de parcela será la exigida por la normativa de la zona urbanística, unidad de actuación o sector donde se encuentre la edificación; pero, la ocupación de parcela, en zonas de uso dominante residencial, no será en ningún caso superior al 50%.   
d) El nivel de la rasante que se tome como referencia para la consideración de la altura de cornisa, así como para la definición de planta semisótano y de planta baja, se situará a cota 3,25 m sobre el nivel de la rasante de la acera existente. Excepto en una franja de 200 metros tierra adentro a partir de la línea marítimo-terrestre, donde dicha cota se situará a 1,50 m.   
La solera de la planta semisótano deberá situarse siempre por encima de la rasante de la acera en todos los casos, y la altura libre de la misma será como mínimo de 3,50 metros, al menos en el 70% de ocupación real de la misma (excepto en una franja de 200 metros tierra adentro a partir de la línea marítimo-terrestre).   
2. En cuanto al cómputo de la edificabilidad neta sobre parcela se estará a lo dispuesto en el artículo 70 de las normas urbanísticas del PGOU de Oliva «edificabilidad neta sobre parcela», con las particularidades siguientes:  
a) En la planta semisótano podrán ubicarse las zonas destinadas a uso común propias del servicio de hotel, tales como comedores, cocinas, salones, establecimientos comerciales, vestíbulo general de acceso, cuartos de plancha, cuartos de maquinaria, instalaciones y similares, así como las escaleras y pasillos de acceso exclusivo a las mismas, no siendo computable a efectos de edificabilidad. Ahora bien, computarán a efectos de edificabilidad las zonas comerciales de los hoteles que sean un servicio añadido y no exclusivo del hotel.  
b) Las terrazas cubiertas y sin cerramiento perimetral no computarán a efectos de edificabilidad hasta una superficie máxima equivalente al treinta por ciento (30%) de la edificabilidad computable total, realmente consumida.  
3. Aparcamientos:  
Las reservas obligatorias de aparcamientos en parcela privada serán:   
Por cada habitación-dormitorio, una plaza, si en el hotel se construyen menos de 10 unidades. Si se construyen más unidades, se reservará una plaza más, adicional, por cada conjunto completo de cuatro habitaciones-dormitorio.  
Para otros usos compatibles se estará a lo dispuesto el vigente Plan General de Ordenación Urbana.  
  
Artículo 369. Uso hotelero en tipología entremedianeras  
a) Caso del aprovechamiento determinado por el número de plantas y la profundidad edificable.   
1. Las condiciones de las edificaciones acogidas a esta norma adicional, se ajustarán a las condiciones generales del uso dominante de la zona urbanística, unidad de actuación o sector donde se encuentren, con las siguientes excepciones:  
A partir de la máxima altura edificable, en las edificaciones acogidas al uso hotelero exclusivo, se permitirán plantas escalonadas, de forma que no invadan el plano ideal de 45 grados que pasa por la línea de intersección del plano de fachada y del plano del último forjado permitido con carácter general. En concreto, se podrá incrementar una planta más, cuando el número de éstas autorizado por la normativa general sea de, al menos, tres (planta baja más dos) y en dos plantas más, cuando el caso general permita más plantas. Cada planta añadida, sobre la altura de cornisa, presentará una altura máxima total vacío/lleno de 3.10 m.   
La superficie ampliable sobre la máxima altura edificable, según al párrafo anterior del presente apartado, no podrá superar la superficie dedicada a zonas destinadas a uso común propias del servicio de hotel, tales como comedores, cocinas, salones, vestíbulo general de acceso, cuartos de plancha, cuartos de maquinaria, instalaciones y similares, así como las escaleras y pasillos de acceso exclusivo a las mismas, cualquiera que sea la planta donde se ubiquen.   
b) Caso del aprovechamiento determinado por la edificabilidad.   
2. Las condiciones de las edificaciones acogidas a esta norma adicional, se ajustarán a las condiciones generales del uso dominante de la zona urbanística, unidad de actuación o sector donde se encuentren, con las siguientes excepciones:  
a) A partir de la máxima altura edificable, en las edificaciones acogidas al uso hotelero exclusivo (excepto las situadas en la franja de 200 metros tierra adentro a partir de la línea marítimo-terrestre), se permitirán plantas escalonadas, de forma que no invadan el plano ideal de 45 grados que pasa por la línea de intersección del plano de fachada y del plano del último forjado permitido con carácter general. En concreto, se podrá incrementar una planta más, cuando el número de éstas autorizado por la normativa general sea de, al menos, tres (planta baja más dos) y en dos plantas más, cuando el caso general permita más plantas. Cada planta añadida, sobre la altura de cornisa, presentará una altura máxima total vacío/lleno de 3.10 m.   
b) El nivel de la rasante que se tome como referencia para la consideración de la altura de cornisa, así como para la definición de planta semisótano y de planta baja, se situará a cota 3,25m sobre el nivel de la rasante de la acera existente. Excepto en una franja de 200 metros tierra adentro a partir de la línea marítimo-terrestre, donde dicha cota se situará a 1,50 m.   
La solera de la planta semisótano deberá situarse siempre por encima de la rasante de la acera en todos los casos, y la altura libre de la misma será como mínimo de 3,50 metros, al menos en el 70% de ocupación real de la misma (excepto en una franja de 200 metros tierra adentro a partir de la línea marítimo-terrestre).   
3. En cuanto al cómputo de la edificabilidad neta sobre parcela se estará a lo dispuesto en el artículo 70 de las normas urbanísticas del PGOU de Oliva «edificabilidad neta sobre parcela», con las particularidades siguientes:  
a) En la planta semisótano podrán ubicarse las zonas destinadas a uso común propias del servicio de hotel, tales como comedores, cocinas, salones, establecimientos comerciales, vestíbulo general de acceso, cuartos de plancha, cuartos de maquinaria, instalaciones y similares, así como las escaleras y pasillos de acceso exclusivo a las mismas, no siendo computable a efectos de edificabilidad. Ahora bien, computarán a efectos de edificabilidad las zonas comerciales de los hoteles que sean un servicio añadido y no exclusivo del hotel.  
b) Cuando sea posible su construcción, las terrazas cubiertas y sin cerramiento perimetral no computarán a efectos de edificabilidad hasta una superficie máxima equivalente al treinta por ciento (30%) de la edificabilidad computable total, realmente consumida.  
c) En ambos casos.  
4. Aparcamientos:  
Las reservas obligatorias de aparcamientos en parcela privada serán:   
Por cada habitación-dormitorio, una plaza, si en el hotel se construyen menos de 10 unidades. Si se construyen más unidades, se reservará una plaza más, adicional, por cada conjunto completo de 10 habitaciones-dormitorio.  
Para otros usos compatibles se estará a lo dispuesto el vigente Plan General de Ordenación Urbana.  
  
Artículo 370. Normas comunes  
1. De las licencias que otorgue el Ayuntamiento, acogidas a esta normativa específica para uso hotelero, quedará constancia en el Registro de la Propiedad, mediante anotación en las hojas registrales correspondientes a la finca afectada. En la misma se dejará constancia de que las construcciones e instalaciones destinadas al uso hotelero quedarán necesariamente afectadas a tal uso por la totalidad del periodo de amortización del inmueble, haciéndose extensiva esta afectación y vinculación a la total superficie de la parcela en que se emplace la edificación, sin que el resto de la parcela pueda ser objeto de posteriores segregaciones ni destinada a usos distintos del hotelero.   
2. En tales casos, transcurridos más de 20 años, desde la fecha de concesión de la licencia de actividad, y con carácter excepcional, las construcciones e instalaciones afectadas al uso hotelero, podrán destinarse a otros usos de interés social, tales como residencias de ancianos, centros de rehabilitación sanitaria y otros similares, compatibles con la estructura tipológica del inmueble, siempre que se justifique el cambio de uso y el mismo se considere conveniente por parte del Ayuntamiento. En ningún caso podrán destinarse a uso residencial vivienda.   
3. El Ayuntamiento de Oliva, a través de la modificación de las correspondientes ordenanzas fiscales, podrá aprobar un régimen especial de bonificación de tributos sobre la actividad hotelera exclusiva, sobre el concepto de bienes inmuebles y sobre tasas por la expedición de las licencias.  
La presente modificación se somete a información pública por periodo de un mes, contado a partir del día siguiente al de la publicación del presente anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, en la forma prevista en el artículo 94 en relación con el artículo 83.2.a de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre.  
El expediente y documentación se hallan expuestos en el Departamento de Urbanismo del Ayuntamiento de Oliva para su examen y consulta por los interesados.  
  
Oliva, 3 de abril de 2012.- La alcaldesa: María Consuelo Escrivá Herráiz.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML