Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5140, del 22-11-2005 (2005/12933)

DECRET 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les condicions dels tancaments en el medi natural i dels tancaments cinegètics.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2005/11/18/178/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5140

Data del DOGV
:   22-11-2005

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2005/12933

CVE


Data del document
:   18-11-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [legislació](javascript:void(0))
    * [regulació de la caça](javascript:void(0))
    * [protecció de la fauna](javascript:void(0))
    * [fauna](javascript:void(0))
    * [caça](javascript:void(0))

DECRET 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les condicions dels tancaments en el medi natural i dels tancaments cinegètics. [2005/X12933]
  
La necessitat de protecció de la fauna silvestre requereix assegurar els naturals desplaçaments dels animals a fi que puguen colonitzar nous territoris i puga produir-se l'intercanvi d'exemplars entre espais veïns en benefici d'una major biodiversitat. De manera més concreta, l'obligació d'assegurar els desplaçaments naturals de la fauna terrestre no cinegètica es desprén de l'article 26.1 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació d'Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestre.
  
Fins ara, enfront del legítim dret que tot propietari té per a envoltar o tancar la seua heretat, reconegut per l'article 388 del Codi Civil, expressament només s'han establit condicionants que s'han de complir en benefici de la permeabilitat de la fauna en el cas de tancaments cinegètics o de vedats de caça, en virtut de l'article 34.f) de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació d'Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres; article 17.1 del Reglament de la Llei 1/1970, de Caça; article 22 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana, i la Resolució de 29 de març de 1993, de la Direcció General de Conservació del Medi Natural per la qual s'estableixen les condicions que han de complir els tancaments cinegètics. D'altra banda, en compliment de la legislació d'impacte ambiental, puntualment també s'han establit determinades condicions a les tanques que tenen el caràcter d'actuació complementària de grans obres o infraestructures. En este segon cas, les condicions que s'han de complir han vingut imposades mitjançant les corresponents declaracions d'impacte.
  
En esta situació, no és possible afirmar amb rotunditat que l'existència de tanques en el medi natural és compatible amb els requeriments de mobilitat de la fauna per a assegurar la seua conservació i biodiversitat.
  
Atesa l'elevada casuística, i per raó de l'article 26.1 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació d'Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, es fa necessari establir condicions semblants a aquells tipus de tanques que no tenen en l'actualitat condicionament i que puguen construir-se. Les condicions que s'han d'imposar, encara que simples, són necessàries, i han de tenir com a fi fer compatibles els objectius de la seua instal·lació amb la circulació de la fauna silvestre.
  
També, per raó de l'article mencionat anteriorment i l'article 2.1.a) de l'esmentada Llei 4/1989, es fa necessari establir noves condicions en els tancaments cinegètics, a fi d'assegurar que en els terrenys així tancats es desenrotllen amb normalitat els processos ecològics propis dels espais naturals i que contribuïsquen positivament a la conservació de la biodiversitat.
  
Així mateix, davant de la gran varietat de tipus de terrenys tancats o envoltats, cal assegurar, en tots estos, que l'activitat cinegètica es desenrotlla en les condicions d'avantatges de les peces de caça exigides pel caçador modern, això d'acord amb l'establert als articles 12.1.j) i 22 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana.
  
D'altra banda, els terrenys tancats poden tenir una important funció en matèria de conservació de la fauna, això pel que fa a la seua utilització com a tanques d'aclimatació d'espècies de fauna destinades al posterior alliberament d'exemplars en el medi circumdant, o com a barreres davant de la propagació de malalties en la fauna terrestre. Això no obstant, per al desenrotllament d'estes possibilitats, cal precisar les condicions o els casos en què escauen estes instal·lacions perquè, en efecte, es tracte d'una mesura de foment i conservació de les poblacions silvestres de fauna, objectiu que han de perseguir les administracions públiques per raó de l'article 26.1 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació d'Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestre, i no es convertisquen en reclusions indefinides de grups animals, pròpies dels nuclis zoològics i faltats dels requisits biològics per a tenir la consideració de població silvestre.
  
D'altra banda, l'article 11 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana, ordena el foment de les races de gossos de caça tradicionals de la Comunitat Valenciana, com és el cas de la raça conillera, i considera la constitució de tanques o tancaments com una ferramenta que permet, en qualsevol època de l'any, l'ensinistrament i la conservació de l'estat de forma dels gossos. Per això cal establir els requisits d'instal·lació i condicions d'ús, a fi d'evitar instal·lacions innecessàries o usos no compatibles amb la conservació de la fauna silvestre.
  
Per tot això, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 49 bis de la Llei de Govern Valencià, a proposta del conseller de Territori i Habitatge, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, amb la deliberació prèvia del Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 18 de novembre de 2005,
  
DECRETE
  
CAPÍTOL I
  
OBJECTE DEL DECRET
  
Article 1. Objecte
  
És objecte d'este decret regular en l'àmbit de la Comunitat Valenciana les matèries següents:
  
1. Les característiques elementals de les tanques, a terrenys no urbanitzables, a fi de compatibilitzar els objectius de la seua instal·lació amb la circulació de la fauna silvestre.
  
2. Els tancaments cinegètics a fi d'assegurar que en els terrenys així tancats es desenrotllen amb normalitat els processos ecològics propis dels espais naturals i que contribuïsquen positivament a la conservació de la biodiversitat.
  
3. Els tancaments cinegètics que tinguen com a objecte el foment de la caça amb gossos de races tradicionals de la Comunitat Valenciana.
  
4. Els tancaments cinegètics a fi d'assegurar el control de malalties en la fauna cinegètica.
  
5. L'activitat cinegètica en tot tipus de terreny tancat a fi d'assegurar una oferta de caça als caçadors en condicions d'avantatge, per part de les peces de caça, semblants als dels espais oberts.
  
6. La utilització dels tancats d'aclimatació d'espècies cinegètiques destinats al posterior alliberament d'exemplars en el medi circumdant.
  
CAPÍTOL II
  
CONDICIONS DE LES TANQUES I TANCAMENTS A L'EFECTE
  
DE PERMEABILITAT AL TRÀNSIT DE LA FAUNA SILVESTRE
  
Article 2. De la tanca i del tancament
  
1. Té la consideració de tanca la instal·lació contínua de murs, tanques, malles, filats, palissades, bardisses o qualsevol altra obra o dispositiu sobre el sòl, a fi d'impedir o prohibir el pas de les persones o animals en un sentit o en un altre.
  
2. S'entén per terreny tancat aquell envoltat de tanques i els elements complementaris d'accés o eixida, ja estiguen estos oberts o tancats. La condició de terreny tancat no es perd quan se substituïsca la funcionalitat parcial o total de les tanques en alguns trams per l'existència d'accidents naturals com ara precipicis, canyons o tallats, o bé per tanques construïdes pel titular dels terrenys confrontants.
  
Article 3. Condicions de les tanques
  
1. Tota tanca existent o de nova construcció, no inclosa en una zona urbana o urbanitzable, ha de ser compatible el seu objecte amb la lliure circulació de la fauna silvestre.
  
2. Queden exceptuats de la regla anterior, sense perjudici de les condicions que s'hagen establit en la corresponent avaluació d'impacte ambiental:
  
a) Les tanques de protecció d'infraestructures, explotacions industrials o instal·lacions esportives o recreatives no relacionades amb l'activitat cinegètica que travessen o que s'instal·len en el medi agrícola o forestal, com són vies de comunicació, canals, basses, recintes industrials, mines, pedreres, circuits de carreres, parcs, etc.
  
b) Els propis de granges cinegètiques i altres explotacions o unitats ramaderes en règim intensiu.
  
c) Els propis de nuclis zoològics i annexos a quadres o estables.
  
d) Els de tancats ramaders i els de protecció, davant de la caça major, de cultius o de trufers, quan l'alçada d'estos, inclosos els fils superiors, no supere 1,60 metres d'altura sobre el nivell del sòl.
  
e) Els de tancats ramaders de qualsevol alçada que, sense interrompre, de manera contínua, la rasant del sòl mitjançant plaques o obra diferent de la tradicional de maçoneria en sec, tinguen un màxim de 5 fils horitzontals i tinguen una separació mínima entre pals, fils o tirants verticals d'1 metre.
  
f) Els tancats establits, per un termini inferior a 8 anys, per a la protecció de repoblacions arbòries o arbustives, sempre que la instal·lació es mantinga d'acord amb el projecte de repoblació corresponent i dispose de punts o mecanismes que permeten o faciliten l'eixida de caça major de forma natural.
  
g) Els tancats de protecció d'àrees agrícoles enclavades entre zones urbanes o urbanitzables i altres zones de seguretat.
  
h) Els destinats a l'aclimatació i la repoblació de fauna no cinegètica, d'acord amb el pla o projecte aprovat per l'òrgan competent en matèria de protecció de fauna.
  
3. Les tanques i els tancaments que s'indiquen a continuació han de complir les condicions relatives a la lliure circulació de la fauna no cinegètica i de la caça menor establides per als tancaments cinegètics de caça major en l'article 9, apartat 2, del present decret.
  
a) Tancats de protecció de cultius davant de la caça major d'alçada superior a 1,60 metres sobre el nivell del sòl.
  
b) Tancats ramaders de malla, en extensiu, quan l'alçada de la tanca supere 1,60 metres.
  
c) Els tancats més grans d'una hectàrea que tinguen com a objecte la protecció d'edificacions aïllades i el seu entorn.
  
d) Els promoguts o realitzats pel titular d'un vedat de caça quan, de facto, permeten la introducció en este de peces de caça major sense possibilitat de fuga i no estiguen expressament inclosos en l'apartat 2 d'este article.
  
e) Les divisions interiors entre diferents propietats dels tancats de l'apartat 2.g) d'este article.
  
SECCIÓ 1a.
  
Definició i classificació dels tancaments
  
Article 4. Definició
  
Té la consideració de tancament cinegètic el tancament d'un espai a fi d'evitar, de forma permanent o temporal, l'entrada o l'eixida de les espècies cinegètiques amb la finalitat de gestionar les seues poblacions al seu interior o a l'àrea circumdant.
  
Article 5. Classificació
  
Els tancaments cinegètics es classifiquen en:
  
a) Tancaments de caça major.
  
b) Tancaments d'aclimatació.
  
c) Tancaments d'ensinistrament de gossos de caça menor.
  
SECCIÓ 2a.
  
Tancaments cinegètics de caça major
  
Article 6. Tancaments cinegètics de caça major
  
1. Els tancaments cinegètics de caça major podran ser d'introducció o de retenció.
  
2. Tenen la consideració de tancaments de caça major d'introducció els tancaments permanents en què han sigut introduïdes espècies de caça major o tinguen com a objecte introduir-les quan no les hi haguera.
  
3. Els tancaments de caça major de retenció són aquells de caràcter permanent en què preexistien espècies d'aqueixes característiques i es construeixen amb la pretensió de retindre-les en el seu interior. Estos tancaments mantenen la dita condició encara que estos s'introduïsquen exemplars de les espècies retingudes.
  
4. Simultàniament un mateix tancament de caça major pot tindre la condició de tancament d'introducció per a una espècie de caça major i de retenció per a una altra.
  
Article 7. Tancaments interiors
  
En els tancaments de caça major es poden establir altres tancats interiors amb la finalitat de facilitar-ne l'adequada gestió. Així, tindran la condició de tancats interiors els construïts per a l'aclimatació d'exemplars per a la repoblació, els destinats a quarantena d'animals previ embarcament per a trasllat, els capturadors, les parcel·les testimoni o de control de la vegetació natural, els recintes per a la protecció temporal o permanent de sembres, de plantacions, de punts d'aigua o alimentació, com també els tancats de cria destinats a la producció selecta d'animals per a la solta i la caça en el tancat principal.
  
Article 8. Principis de gestió dels tancaments cinegètics de caça major
  
1. La gestió d'un tancament de caça major i dels seus tancats interiors estarà dirigida a l'optimització de l'aprofitament de les poblacions cinegètiques assentades, de manera compatible amb la conservació i el desenrotllament adequat de la vegetació del lloc.
  
A l'efecte, la càrrega de caps o població base d'herbívors d'un tancament o tancat interior de caça major no podrà superar més d'un 20% la càrrega possible calculada per raó de la producció de past disponible a dent en els mesos de març a juny, ambdós inclusivament.
  
S'entén per població base d'un any el total d'exemplars existents amb anterioritat a l'inici del període de cria.
  
A fi de vigilar la compatibilitat de la càrrega existent amb l'estat de conservació de la vegetació natural, es delimitaran, amb tanca que impedisca l'accés dels caps, parcel·les testimoni de 500 metres quadrats com a mínim, en la quantia mínima cada una de 500 hectàrees o fracció de superfície.
  
2. Les poblacions de caça major seran gestionades a fi que es garantisquen els processos de selecció natural propis dels espais oberts amb aprofitament cinegètic.
  
3. La gestió que s'ha de realitzar anirà dirigida a assegurar el comportament salvatge propi de les espècies en terrenys oberts amb activitat cinegètica.
  
4. Els aprofitaments que s'han de realitzar aniran dirigits a garantir l'exercici de la caça de manera que es prime les possibilitats de defensa de les peces objecte d'aprofitament.
  
5. La vigilància en els tancaments cinegètics de caça major vetlarà especialment per la salut dels exemplars en el seu interior; a l'efecte, s'hi seguirà un programa preventiu i de vigilància sanitària prescrit per facultatius competents.
  
6. Els anteriors principis, quant a la gestió dels tancaments cinegètics de caça major, figuraran expressament com a objectius en els plans tècnics d'aprofitament cinegètic.
  
Article 9. Requisits i condicions dels tancaments cinegètics de caça major
  
1. La superfície mínima necessària i contínua perquè puga instal·lar-se un tancament de caça major és de 1.000 hectàrees.
  
La superfície que s'ha de tancar pot pertànyer a un o a distints espais cinegètics.
  
2. Els tancaments cinegètics de caça major permetran el pas de totes les espècies cinegètiques de caça menor i de totes les espècies no cinegètiques.
  
A l'efecte, amb caràcter general, les tanques no tindran una altura superior a 2 metres i el nombre de fils horitzontals serà, com a màxim, el sencer que resulte de dividir l'altura total de la tanca en centímetres per 10. Els fils verticals estaran separats un mínim de 30 cm i els trams dels fils inferiors entre pals no tindran ancoratges al sòl. Així mateix no tindran fil d'aram d'arç i, quant a la separació dels dos fils horitzontals inferiors, esta serà com a mínim de 10 cm.
  
3. Els tancaments cinegètics han de respectar totes les servituds de pas existents, i no impediran el pas per camins públics o camins ramaders, d'acord amb el que establix la legislació vigent.
  
S'entén que una tanca no impedeix el pas per camins públics o camins ramaders quan, en la intersecció amb estos, el tancament s'interromp o se substitueix per passos canadencs o portes desproveïdes de cadenats i panys. En estos passos, el titular de l'aprofitament cinegètic instal·larà cartells que anuncien el caràcter públic del camí.
  
4. En aquells casos en què el tancament intercepte l'eix o la banda central d'àrees tallafocs de primer o segon ordre, a zones declarades pel Consell de la Generalitat d'actuació urgent per a la seua defensa enfront del risc d'incendis forestals, s'assegurarà el trànsit per la dita banda o eix als possibles mitjans terrestres d'extinció.
  
5. Quan els trams de tanca afecten el domini públic hidràulic, ha de comptar-se amb l'autorització del corresponent organisme de conca.
  
Article 10. Espècies cinegètiques de caça major, susceptibles d'introducció o retenció
  
Les úniques espècies de caça major susceptibles d'introducció en un tancament cinegètic de caça major són la cabra salvatge (Capra pyrenaica), el cérvol (Cervus elaphus), el porc senglar (Sus scrofa), el cabirol (Capreolus capreolus) i el mufló (Ovis musimon).
  
Quan la nova execució d'un tancament puga recloure altres espècies de caça major diferents de les anteriors, el pla tècnic d'ordenació cinegètica establirà les mesures necessàries per a l'abatiment dels exemplars existents.
  
Article 11. Repoblacions de millora i de reforç de caceres
  
La introducció de nous exemplars d'una espècie ja existent en un tancament cinegètic de caça major tindrà només per finalitat:
  
a) La millora de la qualitat de la població existent per a evitar la seua endogàmia.
  
b) Soltes d'exemplars d'espècies introduïdes per al reforç de caceres previstes en el pla d'aprofitament cinegètic. Estos animals no tindran marcatges que puguen diferenciar-los dels restants en l'exercici de les caceres; això sense perjudici de l'ús de tatuatges o marques que permeta diferenciar-los una vegada abatuts.
  
c) La reposició de baixes extraordinàries no relacionades amb malalties encara no controlades, excessos de càrrega pastant i la minva constant en el percentatge de naixements.
  
En el cas de l'apartat a) d'este article, els exemplars aniran marcats amb cròtals o senyals que permeten la seua identificació a fi d'evitar el seu abatiment en les caceres.
  
En el cas de l'apartat b) d'este article, els exemplars que s'han de soltar per sexe d'una espècie no podrà sobrepassar anualment el 15% de la població preexistent del mateix sexe, i procediran exclusivament de:
  
- Tancats o cercats interiors de superfície superior a 300 hectàrees.
  
- Tancats interiors ubicats a la Comunitat Valenciana inferiors a 300 hectàrees, preexistents a l'1 de gener de 2005, que formaren part de granges cinegètiques autoritzades o tancats de caça en el pla tècnic del qual s'inclouen.
  
- Tancats interiors de cria de la mateixa explotació amb destinació al tancament principal.
  
Així mateix, en el cas de l'apartat b) d'este article, ha de transcórrer un temps mínim d'1 mes entre la solta i la primera cacera que puga afectar els animals de la mateixa condició als soltats.
  
En els casos dels apartats a) i b) d'este article, les soltes que s'han de realitzar estaran previstes en els corresponents plans tècnics d'ordenació cinegètica.
  
Article 12. Captura d'espècies o exemplars per a la comercialització o el trasllat a altres tancats o tancaments cinegètics
  
La captura de caps d'un tancament de caça major per a la seua venda o trasllat en viu a un altre tancat o envoltat exigirà la comunicació prèvia, amb una anticipació mínima de 15 dies, als serveis territorials del lloc d'origen de la conselleria competent en matèria de caça.
  
Article 13. Modalitats de caça i comercialització de caceres
  
En l'exercici de les modalitats esportives de caça major, els caçadors no podran apostar-se o transitar amb armes de foc carregades a menys de 100 metres de les tanques.
  
En els tancats interiors, quan la superfície cercada siga inferior de 500 hectàrees, queda prohibit l'exercici de la caça esportiva sobre les espècies de caça major; en conseqüència, per a la caça menor només poden portar escopetes i cartutxos de perdigó com a munició.
  
Quan per defecte de gestió les poblacions en un tancament de caça major superen les previsions previstes en els plans cinegètics i siga necessari un aprofitament extraordinari, es prohibeix la comercialització de la cacera.
  
Article 14. Ensinistrament de gossos de caça
  
L'ensinistrament físic de gossos de dula o de rastreig pot habilitar-se sempre que s'incloga en el pla cinegètic. Este pla regularà el límit de gossos per períodes, així com l'ús de suports o altres mitjans per a evitar danys a les espècies animals en els temps de cria. Durant l'ensinistrament només podrà emprar-se arma blanca.
  
Article 15. Captures en viu
  
Quan es capturen animals en viu, els animals no podran romandre atrapats en trampes o en capturaders més de 12 hores.
  
Article 16. D'altres usos o activitats en els tancaments de caça major
  
L'entrada de bestiar domèstic solt dins d'un tancament de caça major en més d'un cap d'oví o equivalent cada 20 hectàrees, quan això no estiga previst en el seu pla cinegètic, o bé l'increment del nombre de caps en tal quantia sobre la prevista en el pla cinegètic, quedarà supeditada a la presentació d'un nou pla.
  
Qualsevol altra alteració dels usos o aprofitaments dels terrenys tancats promoguda pels titulars dels espais cinegètics i que supose la mateixa pèrdua del past disponible que el cas anterior quedarà supeditada a la presentació d'un nou pla cinegètic.
  
SECCIÓ 3a.
  
Tancats d'aclimatació
  
Article 17. Tancats d'aclimatació. Definició i classificació
  
1. Els tancats d'aclimatació són els que tenen com a objecte l'aclimatació, a les característiques de l'entorn, d'exemplars d'espècies cinegètiques introduïdes en estos per al seu posterior alliberament i colonització de l'àrea circumdant; això bé quan l'espècie no estiga present en esta, o bé quan estant-ho requerixen mesures puntuals de foment o d'aportació de nova sang.
  
2. Els tancats d'aclimatació, segons l'espècie per a la qual es destinen, poden ser:
  
a) Tancats d'aclimatació de caça major.
  
b) Tancats d'aclimatació de caça menor.
  
3. També tenen la consideració de tancats d'aclimatació de caça menor els tancats de vedrunes o de refugis de conills, ja siguen estos artificials o naturals.
  
Article 18. Tancats d'aclimatació de caça major
  
1. Els tancats d'aclimatació de caça major, tant aquells la destinació dels quals siga la solta en espais oberts o els situats en tancaments cinegètics de caça major, no podran superar la superfície de 50 hectàrees. En el cas que en un mateix tancat desitge aclimatar diverses espècies de caça major, separades entre si per una o diverses tanques, la superfície total no podrà superar les 80 hectàrees.
  
2. En un mateix tancat o terreny cinegètic de caça major, ja siga este obert o tancat, la superfície màxima que es destine a l'aclimatació d'espècies de caça major entre diversos tancats no podrà superar les 100 hectàrees.
  
3. Es prohibeix la instal·lació de tancats d'aclimatació per a la repoblació d'espais oberts amb arruí, mufló, daina i porc senglar. Com a excepció a esta prohibició, la direcció general competent en matèria de caça pot autoritzar extraordinàriament els tancats d'aclimatació de porc senglar en espais oberts quan per les autoritats sanitàries hagen ordenat, prèviament, la reducció temporal de la seua població en una determinada zona a fi d'evitar la propagació de malalties en el ramat porcí.
  
4. Per a l'establiment de tancats d'aclimatació per a la repoblació d'espais oberts amb espècies de caça major cinegètiques de la Comunitat Valenciana diferents de les mencionades en l'apartat anterior, açò és, amb cérvol, cabirol, cabra salvatge i excepcionalment porc senglar, serà necessari comptar amb l'aprovació d'un projecte de repoblació subscrit per tècnic o tècnics competents. En este projecte s'analitzaran i valoraran els efectes o riscos de la introducció, tant per als animals que s'han d'introduir com per a la fauna i la flora preexistents en l'àrea de solta.
  
5. Els projectes de repoblació d'espais oberts amb caça major tindran també per objecte la compatibilització de l'assentament de les poblacions de les espècies que s'han d'introduir amb els interessos de l'agricultura. A l'efecte, en el projecte determinaran les necessitats de protecció dels cultius i establiran les inversions necessàries o actuacions realitzades per a protegir de forma eficaç els interessos dels agricultors.
  
6. Els tancats d'aclimatació de caça major destinats a la solta en espais oberts han de ser buidats al complet als 5 anys de la introducció dels primers animals. Transcorregut este termini, no podrà novament utilitzar-se per al reforç de la població introduïda, o la introducció d'una nova espècie, fins transcorreguts 20 mesos, com a mínim.
  
7. Quan es tracte de l'aclimatació per a solta a tancaments cinegètics, l'aclimatació i la solta s'inclouran en el pla d'aprofitament cinegètic.
  
Article 19. Tancats d'aclimatació de caça menor
  
1. La introducció, el maneig i la solta d'espècies de caça menor en els tancats d'aclimatació estaran expressament previstes en els plans d'ordenació tècnica de l'espai cinegètic.
  
2. Quan, en altres espais, es pretenga la realització de tancats per a aclimatar i soltar espècies de caça menor, es requerirà comptar amb l'autorització dels serveis territorials de la conselleria competent en matèria de caça.
  
Article 20. Limitacions d'ús dels tancats d'aclimatació
  
1. L'alliberament d'exemplars de tancats d'aclimatació s'efectuarà només mitjançant l'obertura dels accessos a l'exterior. S'exceptua d'esta obligació l'alliberament de conills, previ trasllat, d'un tancat d'una vedruna a una altra vedruna de les mateixes característiques, tancat o sense tancar, dins d'un mateix espai cinegètic.
  
2. Els exemplars que s'han introduir en un tancat d'aclimatació de conills només podran procedir de la captura d'exemplars salvatges dins del mateix espai o d'una distància màxima de 10 quilòmetres en línia recta.
  
3. La caça esportiva, tant de menor com de major, queda prohibida en els tancats d'aclimatació.
  
4. En els tancats d'aclimatació queda prohibida la solta o la retenció de qualsevol animal diferent dels autoritzats.
  
5. Els tancats d'aclimatació podran impedir el pas, a través de la tanca, de raboses o fauna terrestre de semblant grandària a fi d'evitar que puguen depredar els animals introduïts en estos. En este cas, això s'inclourà expressament en la resolució d'autorització o en la del pla tècnic de caça corresponent. En cas contrari, la tanca complirà les condicions establides en l'article 9.2 d'este decret.
  
6. Els tancats d'aclimatació no podran afectar servituds, camins o camins ramaders.
  
SECCIÓ 4a.
  
Tancats d'ensinistrament de gossos de caça menor
  
Article 21. Tancats d'ensinistrament de gossos de caça menor
  
1. Els tancats d'ensinistrament de gossos de caça menor són aquells que tanquen les zones d'ensinistrament cinegètic destinades a l'ensinistrament físic i l'educació de gossos emprats en la caça menor.
  
2. La seua instal·lació tindrà com a objecte assegurar la retenció dels gossos dins de l'espai a fi d'evitar-ne l'eixida i el trànsit, bé per cultius susceptibles de patir danys, o bé per vies de comunicació. Així mateix, en el cas de vedats intensius, quan no es cace amb armes i a fi d'afavorir l'ensinistrament de gossos conillers, d'acord amb l'article 22.3 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana, estos tancats podran impedir el trànsit d'espècies cinegètiques de caça menor.
  
3. Els requisits per a tancar una zona d'ensinistrament cinegètic de gossos són:
  
a) Comptar amb l'autorització de zona d'ensinistrament cinegètic conforme a la normativa vigent.
  
b) Inexistència d'edificis habitables al seu interior.
  
c) No tindre camins públics, camins ramaders o servituds de pas que els travessen.
  
4. Els tancats d'ensinistrament de gossos de caça menor no podran superar la superfície de 20 hectàrees i l'altura de la tanca sobre el nivell del sòl no podrà sobrepassar 1,50 metres.
  
5. En els tancats d'ensinistrament de gossos de caça menor queda prohibit l'ús d'armes de caça o el trànsit amb estes, excepte el cas que s'ubiquen en tancats o zones de caça controlada i, expressament, haja sigut autoritzat l'ensinistrament de gossos de mostra amb armes de caça abans de la solta de guatles. L'ús del tancat d'ensinistrament de gossos per a eixe fi exclourà la possibilitat de practicar, simultàniament, altres modalitats d'ensinistrament. El nombre de caçadors amb arma no podrà superar el nombre de gossos.
  
6. A l'efecte de l'ensinistrament de gossos, abans de la solta de peces de caça, només pot autoritzar-se la solta d'exemplars de guatla o conill.
  
SECCIÓ 5a.
  
De la utilització de tancaments cinegètics davant
  
malalties o epizoòties
  
Article 22. De la utilització de tancaments cinegètics davant de malalties o epizoòties
  
1. A fi d'evitar la propagació de malalties dels animals declarades en l'interior d'un tancament cinegètic de caça major, o de protegir les seues poblacions davant de malalties declarades a l'exterior, la conselleria competent en sanitat animal, mitjançant una ordre, pot establir mesures temporals d'obligat compliment que tendisquen a evitar, amb plenes garanties, la fuga o l'entrada dels animals terrestres que la propaguen.
  
2. A més de l'anterior, a l'efecte de garantir la supervivència d'exemplars de caça major davant d'episodis greus d'epizoòties, la conselleria competent en matèria de fauna o caça podrà construir per si tancaments, de qualsevol superfície, que tinguen com a objecte la reclusió d'exemplars salvatges amb les màximes garanties sanitàries.
  
CAPÍTOL III
  
DE LA SOL·LICITUD, AUTORITZACIÓ I MODIFICACIÓ
  
DELS TANCAMENTS CINEGÈTICS I ALTRES TANQUES
  
Article 23. Sol·licitud de tancaments cinegètics
  
1. Poden sol·licitar l'autorització de tancaments cinegètics o la modificació dels existents:
  
a) Per al cas de tancaments de caça major, el titular o els titulars dels vedats de caça o altres espais cinegètics declarats que es pretenguen tancar. En este cas, s'unirà a la sol·licitud un projecte tècnic d'obra de tancament cinegètic, i tancats interiors si és el cas, que contindrà una previsió de l'impacte que produïsca en el medi i les mesures correctores previstes.
  
b) Per al cas de tancats temporals d'aclimatació, els titulars d'espais cinegètics com també les administracions públiques o organitzacions que tinguen com a objecte el foment de les espècies cinegètiques o de la fauna en general.
  
c) Per al cas de tancats d'ensinistrament de gossos, el titular d'un tancat de caça, adjudicatari d'una zona de caça controlada, o qui com a arrendatari puga presentar el pla tècnic d'ordenació cinegètica corresponent. En el cas de zones comunes de caça, la sol·licitud correspon a l'ajuntament o ajuntaments dels termes municipals on s'ubique.
  
2. La sol·licitud que han d'efectuar els titulars de tancats de caça, bé de tancats d'aclimatació o bé d'una zona d'ensinistrament de gossos sense armes, s'inclourà en els plans tècnics d'aprofitament cinegètic o les seues revisions corresponents, formant juntament amb este pla o revisió un únic expedient que donarà lloc a una única resolució. Qualsevol altre tancat d'aclimatació per a la repoblació d'espais oberts o tancat d'ensinistrament de gossos requerirà la sol·licitud del seu promotor, esta pot estar prevista en un projecte de repoblació.
  
3. En tots els casos, la sol·licitud que s'ha de dirigir als serveis territorials de la conselleria competent en matèria de caça, detallarà l'objecte del tancament, la superfície que s'ha de tancar, la indicació de parcel·les cadastrals afectades i propietaris, el perímetre de tancat, la qualificació cinegètica dels terrenys, els tipus i l'altura de la malla o la tanca, solucions previstes per a previndre els danys en terrenys agrícoles enclavats, solucions complementàries que, si és el cas, han de preveure's per a garantir la circulació de la fauna no cinegètica, com també aquelles altres solucions necessàries per a garantir les servituds de pas o de qualsevol altra naturalesa, ja siguen estes públiques o privades. La sol·licitud anirà acompanyada dels plànols necessaris: plànol topogràfic en què s'indique el traçat de la tanca i accessos, i plànols de la tanca que s'ha d'instal·lar amb els seus elements complementaris.
  
Article 24. Autorització de tancaments cinegètics
  
1. L'autorització, si és el cas, es concedirà pels serveis territorials de la conselleria competent en matèria de caça, deixant fora de perill drets de tercers, i contindrà el condicionat aplicable a l'execució i manteniment de la tanca. El termini per a dictar i notificar la resolució és de 6 mesos, d'acord amb el que establix la disposició addicional quarta de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana.
  
La resolució d'autorització de tancament cinegètic contindrà les mesures necessàries per a garantir la compatibilitat de la seua existència amb la circulació de la fauna no cinegètica.
  
L'autorització d'instal·lació del tancament o envoltat caducarà en el termini d'un any des de la data de la seua concessió, sense perjudici de la sol·licitud de pròrrogues sempre que s'hagen iniciat els treballs i no s'haja produït canvi en la titularitat del vedat o en la propietat dels terrenys sense que els nous titulars hagen assumit per escrit les condicions de l'autorització.
  
2. En el procediment d'autorització d'un tancament cinegètic de caça major se sol·licitarà informe de l'ajuntament en el terme municipal del qual es pretenga tancar, sobre l'afecció de l'esmentat tancament a camins públics i sobre les condicions del tancat a l'efecte de facilitar els accessos i el trànsit per estos camins. Este informe serà vinculant per a la conselleria competent en matèria de caça.
  
Les entitats locals han d'emetre el corresponent informe en el termini de dos mesos i la seua no-emissió s'entendrà com a favorable a la sol·licitud de l'interessat.
  
3. Quant a la modificació de l'autorització, quan es comprova, en l'expedient a l'efecte, iniciat i resolt pels serveis territorials la possibilitat d'introduir millores en un tancament legalment instal·lat, a fi d'assegurar una major compatibilitat d'este amb les necessitats de protecció de les poblacions silvestres de fauna, o amb les tasques de prevenció d'incendis forestals, la direcció general competent en matèria de caça, a proposta dels serveis territorials, podrà ordenar la modificació de la tanca i el pagament de les indemnitzacions a què hi haguera lloc.
  
4. No podran autoritzar-se:
  
a) Tancaments cinegètics diferents dels mencionats en l'article 5 del present decret.
  
b) Nous tancats interiors a tancaments de caça major diferents dels mencionats en l'article 7 d'este decret.
  
Article 25. Autorització de tanques en altres casos
  
Qualsevol altra classe de tanca en el medi natural no prevista en l'article 3, en els seus apartats 2 i 3 del present decret, requerirà l'autorització de la conselleria competent en matèria de caça. L'autorització i la notificació de la resolució de la sol·licitud s'emetrà i notificarà, pels serveis territorials de la conselleria competent en matèria de caça, en el termini de sis mesos.
  
CAPÍTOL IV
  
SUPRESSIÓ DE TANQUES
  
Article 26. Supressió de tanques a tancaments de caça major per conversió de l'explotació
  
En el cas que un tancament cinegètic de caça major es destine a un nou fi per al qual no siga necessari impedir el pas dels animals de caça major presents en el lloc, el titular de l'aprofitament cinegètic dels terrenys presentarà un pla d'aprofitament cinegètic de caràcter extraordinari, que tindrà per objectiu reduir les existències de les espècies presents en este a densitats equivalents a les de l'exterior, i eliminar aquelles espècies que no es troben a l'exterior. El pla inclourà bé l'eliminació de la tanca o bé la reconversió de la tanca a un altre compatible amb la lliure circulació de les espècies de caça major existents en l'exterior.
  
Article 27. Supressió de tanques entre tancaments confrontants
  
Procedirà la supressió de línies de tanques compartides entre dos tancaments de caça major en els casos següents:
  
a) Quan ambdós tancats siguen de la mateixa titularitat cinegètica i retinguen poblacions que puguen compartir el mateix espai sense incompatibilitats manifestes.
  
b) Quan siguen de distinta titularitat i s'establisquen sobre terrenys d'una mateixa propietat i es done el cas anterior.
  
c) Quan siguen de distinta titularitat i propietat i puguen formar una mateixa unitat bioecològica i s'inicie i resolga l'expedient a l'efecte per la direcció general competent en matèria de caça.
  
les entre tancaments de caça major confrontants sempre que no siguen necessàries per al manteniment de corredors naturals d'amplària mínima de 100 metres o per a la protecció d'infraestructures viàries.
  
Article 28. Supressió de tanques interiors
  
Procedirà la supressió de línies de tanca que constituïsquen tancats interiors dins d'un tancament cinegètic de caça major en els casos següents:
  
a) Desaparició de les raons que van motivar la seua construcció.
  
b) Quan es tracte de tancats interiors en què no puga practicar-se la caça esportiva per no posseir 500 hectàrees i no s'empren per a una altra destinació cinegètica autoritzada.
  
c) Quan existisquen dos tancats interiors per a idèntic fi i no es tracte de capturaders, tancats de protecció o parcel·les testimoni.
  
CAPÍTOL V
  
DE LA CAÇA EN ALTRES TERRENYS TANCATS I
  
TINENÇA D'ESPÈCIES DE CAÇA MAJOR
  
Article 29. Condicions per a la pràctica de la caça en tancaments no cinegètics
  
1. De la caça major.
  
A l'interior de tancats instal·lats amb fins no cinegètics i no permeables al trànsit d'espècies de caça major, només podrà practicar-se la caça sobre les dites espècies per motius de control, es requerirà l'autorització expressa de la conselleria competent en matèria de caça. Si el terreny fóra una zona comuna de caça, la reiteració de controls sobre espècies de caça major o la comercialització dels permisos de caça comportarà, en el cas de prèvia petició dels titulars dels espais cinegètics confrontants, l'inici d'expedient de declaració de zona de caça controlada. A l'efecte, es considerarà que hi ha reiteració de control quan el titular del predi sol·licite, o celebre, bé un nombre de ganxos, o batudes, superior a un cada dues temporades, o bé caceres en la modalitat d'espera o a l'aguait.
  
2. De la caça menor.
  
Quan no existisquen raons de control, per a poder practicar la caça menor en l'interior d'estos tancats serà requisit que la tanca siga permanentment permeable a les espècies objecte de caça. No obstant l'anterior, les modalitats esportives de caça menor estaran prohibides en tot tipus de tancats instal·lats a zones comunes de caça.
  
Article 30. De la tinença d'espècies de caça major
  
Queda expressament prohibida la tinença en captivitat o la retenció de peces de caça major fora de tancaments cinegètics, granges cinegètiques autoritzades a l'efecte, nuclis zoològics, centres d'investigació, clíniques veterinàries o centres de recuperació dependents o convenits amb les administracions públiques.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
Totes les prohibicions establides en este decret es recolliran sense excepció en els plans d'aprofitament cinegètic dels tancats que compten amb tancaments cinegètics, i el seu incompliment podrà ser constitutiu d'infracció pel titular del tancat d'acord amb la vigent llei de caça.
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA
  
Les reparacions o les substitucions de trams de tanca en aquells tancaments cinegètics autoritzats i instal·lats a l'entrada en vigor d'este decret s'adaptaran al que disposa en este, sense perjudici que els tancaments cinegètics autoritzats amb anterioritat puguen continuar constituïts.
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
  
Queda derogada la Resolució de 29 de març de 1993, de la Direcció General de Conservació del Medi Natural, per la qual es regulen les condicions que s'han de complir en els tancaments cinegètics.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
Es faculta el conseller de Territori i Habitatge per a dictar totes les normes que siguen necessàries que per al desenrotllament d'este decret, com també per a reduir el llistat d'espècies de caça major del seu article 10.
  
Segona
  
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 18 de novembre de 2005
  
El president de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territori i Habitatge,



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5140, del 22-11-2005 (2005/12933)

DECRETO 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2005/11/18/178/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   5140

Fecha DOGV
:   22-11-2005

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2005/12933

CVE


Fecha del documento
:   18-11-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [legislación](javascript:void(0))
    * [regulación de la caza](javascript:void(0))
    * [protección de la fauna](javascript:void(0))
    * [fauna](javascript:void(0))
    * [caza](javascript:void(0))

DECRETO 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos. [2005/X12933]
  
La necesidad de protección de la fauna silvestre requiere asegurar los naturales desplazamientos de los animales a fin de que puedan colonizar nuevos territorios y pueda producirse el intercambio de ejemplares entre espacios vecinos en beneficio de una mayor biodiversidad. De manera más concreta, la obligación de asegurar los naturales desplazamientos de la fauna terrestre no cinegética se desprende del artículo 26.1 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres.
  
Hasta ahora, frente al legítimo derecho que todo propietario tiene para cercar o vallar su heredad, reconocido por el artículo 388 del Código Civil, expresamente sólo se han establecido condicionantes que se deben cumplir en beneficio de la permeabilidad de la fauna, en el caso de cerramientos cinegéticos o de cotos de caza, en virtud del artículo 34.f) de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres; artículo 17.1 del Reglamento de la Ley 1/1970, de 4 de abril, de Caza; artículo 22 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunidad Valenciana; y la Resolución de 29 de marzo de 1993, de la Dirección General de Conservación del Medio Natural, por la que se establecen las condiciones a cumplir en los cerramientos cinegéticos. Por otra parte, en cumplimiento de la legislación de impacto ambiental, puntualmente también han sido establecidas ciertas condiciones a los vallados que tienen el carácter de actuación complementaria de grandes obras o infraestructuras. En este segundo caso, las condiciones a cumplir han venido impuestas a través de las correspondientes declaraciones de impacto.
  
En esta situación, no es posible afirmar con rotundidad que la existencia de vallados en el medio natural es compatible con los requerimientos de movilidad de la fauna para asegurar su conservación y biodiversidad.
  
Dada la elevada casuística, en virtud del artículo 26.1 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, se hace necesario establecer condiciones semejantes a aquellos tipos de vallados carentes en la actualidad de condicionado y que puedan construirse. Las condiciones a imponer, aunque simples, son necesarias, y han de tener como fin el compatibilizar los objetivos de su instalación con la circulación de la fauna silvestre.
  
También, en virtud del artículo mencionado anteriormente y el artículo 2.1.a) de la citada Ley 4/1989, se hace necesario establecer nuevas condiciones en los cerramientos cinegéticos, con el fin de asegurar que en los terrenos así cercados se desarrollen con normalidad los procesos ecológicos propios de los espacios naturales y que contribuyan positivamente a la conservación de la biodiversidad.
  
Asimismo, ante la gran variedad de tipos de terrenos cercados o vallados es preciso asegurar, en todos ellos, que la actividad cinegética se desarrolle en las condiciones de ventajas de las piezas de caza exigidas por el cazador moderno, ello de acuerdo con lo establecido en los artículos 12.1.j) y 22 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunidad Valenciana.
  
Por otro lado, los terrenos cercados pueden tener una importante función en materia de conservación de la fauna, en cuanto se refiere a su utilización como cercados de aclimatación de especies de fauna destinados a la posterior liberación de ejemplares en el medio circundante, o como barreras ante la propagación de enfermedades en la fauna terrestre. No obstante, para el desarrollo de tales posibilidades, se requiere precisar las condiciones o los casos en los que proceden tales instalaciones para que, en efecto, se trate de una medida de fomento y conservación de las poblaciones silvestres de fauna, objetivo a perseguir por las Administraciones Públicas en virtud artículo 26.1 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, y no se conviertan en reclusiones indefinidas de grupos animales, propias de los núcleos zoológicos y carentes de los requisitos biológicos para tener la consideración de población silvestre.
  
Por otra parte, el artículo 11 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunidad Valenciana, ordena el fomento de las razas de perros de caza tradicionales de la Comunidad Valenciana, caso de la raza podenca, y considera la constitución de vallados o cerramientos como una herramienta que permite, en cualquier época del año, el adiestramiento y conservación del estado de forma de los perros. Por eso se hace preciso establecer los requisitos de instalación y condiciones de uso, al objeto de evitar instalaciones innecesarias o usos no compatibles con la conservación de la fauna silvestre.
  
Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 49 bis dela Ley de Gobierno Valenciano, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, y previa deliberación del Consell de la Generalitat, en la reunión del 18 de noviembre de 2005,
  
DECRETO
  
CAPÍTULO I
  
OBJETO DEL DECRETO
  
Artículo 1. Objeto
  
Es objeto de este decreto regular en el ámbito de la Comunidad Valenciana las siguientes materias:
  
1. Las características elementales de los vallados, en terrenos no urbanizables, al objeto de compatibilizar los objetivos de su instalación con la circulación de la fauna silvestre.
  
2. Los cerramientos cinegéticos con el fin de asegurar que en los terrenos así cercados se desarrollen con normalidad los procesos ecológicos propios de los espacios naturales y que contribuyan positivamente a la conservación de la biodiversidad.
  
3. Los cerramientos cinegéticos que tengan por objeto el fomento de la caza con perros de razas tradicionales de la Comunidad Valenciana.
  
4. Los cerramientos cinegéticos con el fin de asegurar el control de enfermedades en la fauna cinegética.
  
5. La actividad cinegética en todo tipo de terreno cercado, al objeto de asegurar una oferta de caza a los cazadores en condiciones de ventaja, por parte de las piezas de caza, similares a los de los espacios abiertos.
  
6. La utilización de los cercados de aclimatación de especies cinegéticas destinados a la posterior liberación de ejemplares en el medio circundante.
  
CAPÍTULO II
  
CONDICIONES DE LOS VALLADOS Y CERCADOS A LOS EFECTOS DE LA PERMEABILIDAD AL TRÁNSITO DE LA FAUNA SILVESTRE
  
Artículo 2. Del vallado y del cercado
  
1. Tiene la consideración de vallado la instalación continua de muros, vallas, mallas, alambradas, empalizadas, setos o cualquier otra obra o dispositivo sobre el suelo, con el fin de impedir o prohibir el paso de las personas o animales en un sentido o en otro.
  
2. Se entiende por terreno cercado el rodeado por vallados y sus elementos complementarios de acceso o salida, ya estén éstos abiertos o cerrados. La condición de terreno cercado no se pierde cuando se sustituya la funcionalidad parcial o total de los vallados en algunos tramos, por la existencia de accidentes naturales tales como precipicios, cañones o cortados, o bien por vallados construidos por el titular de los terrenos colindantes.
  
Artículo 3. Condiciones de los vallados
  
1. Todo vallado existente o de nueva construcción, no incluido en una zona urbana o urbanizable, compatibilizará su objeto con la libre circulación de la fauna silvestre.
  
2. Quedan exceptuados de la regla anterior, sin perjuicio de las condiciones que se hubieran establecido en la correspondiente evaluación de impacto ambiental:
  
a) Los vallados de protección de infraestructuras, explotaciones industriales o instalaciones deportivas o recreativas no relacionadas con la actividad cinegética que atraviesen o que se instalen en el medio agrícola o forestal, tales como vías de comunicación, canales, balsas, recintos industriales, minas, canteras, circuitos de carreras, parques, etc.
  
b) Los propios de granjas cinegéticas y otras explotaciones o unidades ganaderas en régimen intensivo.
  
c) Los propios de núcleos zoológicos y anexos a cuadras o establos.
  
d) Los de cercados ganaderos y los de protección, ante la caza mayor, de cultivos o de truferos, cuando la altura de los mismos, incluido hilos superiores, no supere 1,60 metros de altura sobre el nivel del suelo.
  
e) Los de cercados ganaderos de cualquier altura que, sin interrumpir, de manera continua, la rasante del suelo mediante placas u obra distinta a la tradicional de mampostería en seco, cuenten con un máximo de 5 hilos horizontales y tengan una separación mínima entre postes, hilos o tirantes verticales de 1 metro.
  
f) Los cercados establecidos, por un plazo inferior a 8 años, para la protección de repoblaciones arbóreas u arbustivas, siempre que su instalación se mantenga de acuerdo con el proyecto de repoblación correspondiente y cuente con puntos o mecanismos que permitan o faciliten la salida de caza mayor de forma natural.
  
g) Los cercados de protección de áreas agrícolas enclavadas entre zonas urbanas o urbanizables y otras zonas de seguridad.
  
h) Los destinados a la aclimatación y repoblación de fauna no cinegética, de acuerdo con el plan o proyecto aprobado por el órgano competente en materia de protección de fauna.
  
3. Los vallados y cercados que se listan a continuación deberán cumplir las condiciones relativas a la libre circulación de la fauna no cinegética y de la caza menor establecidas para los cerramientos cinegéticos de caza mayor en el artículo 9, apartado 2, del presente Decreto:
  
a) Cercados de protección de cultivos ante la caza mayor de altura superior a 1,60 metros sobre el nivel del suelo.
  
b) Cercados ganaderos de malla, en extensivo, cuando la altura del vallado supere 1,60 metros.
  
c) Los cercados superiores a una hectárea que tengan por objeto la protección de edificaciones aisladas y su entorno.
  
d) Los promovidos o realizados por el titular de un coto de caza cuando, de facto, permitan la introducción en él de piezas de caza mayor sin posibilidad de escape y no estén expresamente incluidos en el apartado 2 de este artículo.
  
e) Las divisiones interiores entre diferentes propiedades de los cercados del apartado 2.g) de este artículo.
  
SECCIÓN 1ª
  
Definición y clasificación de los cerramientos
  
Artículo 4. Definición
  
Tiene la consideración de cerramiento cinegético el cercado de un espacio al objeto de evitar, de forma permanente o temporal, la entrada o salida de las especies cinegéticas con la finalidad de gestionar sus poblaciones en su interior o en el área circundante.
  
Artículo 5. Clasificación
  
Los cerramientos cinegéticos se clasifican en:
  
a) Cerramientos de caza mayor.
  
b) Cercados de aclimatación.
  
c) Cercados de adiestramiento de perros de caza menor.
  
SECCIÓN 2ª
  
Cerramientos cinegéticos de caza mayor
  
Artículo 6. Cerramientos cinegéticos de caza mayor
  
1. Los cerramientos cinegéticos de caza mayor podrán ser de introducción o de retención.
  
2. Tienen la consideración de cerramientos de caza mayor de introducción los cercados permanentes en los que han sido introducidas especies de caza mayor o tengan por objeto introducirlas cuando no las hubiera.
  
3. Los cerramientos de caza mayor de retención son aquellos de carácter permanente en los que preexistían especies de esas características y se construyen con la pretensión de retenerlas en su interior. Estos cercados mantienen dicha condición aunque en los mismos se introduzcan ejemplares de las especies retenidas.
  
4. Simultáneamente un mismo cerramiento de caza mayor puede tener la condición de cerramiento de introducción para una especie de caza mayor y de retención para otra.
  
Artículo 7. Cercados interiores
  
En los cerramientos de caza mayor se podrán establecer otros cercados interiores con la finalidad de facilitar su adecuada gestión. Así, tendrán la condición de cercados interiores los construidos para la aclimatación de ejemplares para la repoblación, los destinados a cuarentena de animales previo embarque para traslado, los capturaderos, las parcelas testigo o de control de la vegetación natural, los recintos para la protección temporal o permanente de siembras, de plantaciones, de puntos de agua o alimentación, así como los cercados de cría destinados a la producción selecta de animales para la suelta y caza en el cercado principal.
  
Artículo 8. Principios de gestión de los cerramientos cinegéticos de caza mayor
  
1. La gestión de un cerramiento de caza mayor y de sus cercados interiores irá dirigida a la optimización del aprovechamiento de las poblaciones cinegéticas asentadas, de manera compatible con la conservación y desarrollo adecuado de la vegetación del lugar.
  
A estos efectos, la carga de reses o población base de herbívoros de un cerramiento o cercado interior de caza mayor no podrá superar más de un 20% la carga posible calculada en virtud de la producción de pasto disponible a diente en los meses de marzo a junio, ambos inclusive.
  
Se entiende por población base de un año el total de ejemplares existentes con anterioridad al inicio del periodo de cría.
  
Al objeto de vigilar la compatibilidad de la carga existente con el estado de conservación de la vegetación natural, se delimitarán, con valla que impida el acceso de las reses, parcelas testigo de 500 metros cuadrados como mínimo, en la cuantía mínima de una cada 500 hectáreas o fracción de superficie.
  
2. Las poblaciones de caza mayor serán gestionadas al objeto de que se garanticen los procesos de selección natural propios de los espacios abiertos con aprovechamiento cinegético.
  
3. La gestión a realizar irá dirigida a asegurar el comportamiento salvaje propio de las especies en terrenos abiertos con actividad cinegética.
  
4. Los aprovechamientos a realizar irán dirigidos a garantizar el ejercicio de la caza de manera que se prime las posibilidades de defensa de las piezas objeto de aprovechamiento.
  
5. La vigilancia en los cerramientos cinegéticos de caza mayor velará especialmente por la salud de los ejemplares en su interior; a tal efecto, en ellos se seguirá un programa preventivo y de vigilancia sanitaria prescrito por facultativos competentes.
  
6. Los anteriores principios, en cuanto a la gestión de los cerramientos cinegéticos de caza mayor, figurarán expresamente como objetivos en los planes técnicos de aprovechamiento cinegético.
  
Artículo 9. Requisitos y condiciones de los cerramientos cinegéticos de caza mayor
  
1. La superficie mínima necesaria y continua para que pueda instalarse un cerramiento de caza mayor es de 1.000 hectáreas.
  
La superficie a cercar puede pertenecer a uno o a distintos espacios cinegéticos.
  
2. Los cerramientos cinegéticos de caza mayor permitirán el paso de todas las especies cinegéticas de caza menor y de todas las especies no cinegéticas.
  
A estos efectos, con carácter general, las cercas no tendrán una altura superior a 2 metros y el número de hilos horizontales será, como máximo, el entero que resulte de dividir la altura total de la cerca en centímetros por 10. Los hilos verticales estarán separados un mínimo de 30 cm. y los vanos de los hilos inferiores entre postes carecerán de anclajes al suelo. Asimismo, carecerán de alambre de espino y, en cuanto a la separación de los dos hilos horizontales inferiores, ésta será como mínimo de 10 cm.
  
3. Los cerramientos cinegéticos deberán respetar todas las servidumbres de paso existentes, y no impedirán el paso por caminos públicos o vías pecuarias, de acuerdo con lo establecido en la legislación vigente.
  
Se entiende que una valla no impide el paso por caminos públicos o vías pecuarias cuando, en su intersección con ellos, el cerramiento se interrumpe o sustituye por pasos canadienses y/o puertas desprovistas de candados y cerraduras. En estos pasos, el titular del aprovechamiento cinegético instalará carteles que anuncien el carácter público del camino.
  
4. En aquellos casos en que el cerramiento intercepte el eje o banda central de áreas cortafuegos de primer o segundo orden, en Zonas declaradas por el Consell de la Generalitat como de Actuación Urgente para su defensa frente al riesgo de incendios forestales, se asegurará la transitabilidad por dicha banda o eje a los posibles medios terrestres de extinción.
  
5. Cuando los tramos de vallado afecten al dominio público hidráulico, deberá contarse con la autorización del correspondiente organismo de cuenca.
  
Artículo 10. Especies cinegéticas de caza mayor, susceptibles de introducción o retención
  
Las únicas especies de caza mayor susceptibles de introducción en un cerramiento cinegético de caza mayor son la cabra montés (Capra pyrenaica), el ciervo (Cervus elaphus), el jabalí (Sus scrofa), el corzo (Capreolus capreolus) y el muflón (Ovis musimon).
  
Cuando la nueva ejecución de un cerramiento pudiera recluir a otras especies de caza mayor distintas a las anteriores, el plan técnico de ordenación cinegética establecerá las medidas necesarias para el abatimiento de los ejemplares existentes.
  
Artículo 11. Repoblaciones de mejora y de refuerzo de cacerías
  
La introducción de nuevos ejemplares de una especie ya existente en un cerramiento cinegético de caza mayor tendrá sólo por finalidad:
  
a) La mejora de la calidad de la población existente para evitar su endogamia.
  
b) Sueltas de ejemplares de especies introducidas para el refuerzo de cacerías contempladas en el plan de aprovechamiento cinegético. Estos animales carecerán de marcajes que pudieran diferenciarlos de los restantes en el ejercicio de las cacerías; ello sin perjuicio del empleo de tatuajes o marcas que permita diferenciarlos una vez abatidos.
  
c) La reposición de bajas extraordinarias no relacionadas con enfermedades aún no controladas, excesos de carga pastante y la merma constante en el porcentaje de nacimientos.
  
En el caso del apartado a) de este artículo, los ejemplares irán marcados con crotales o señales que permitan su identificación al objeto de evitar su abatimiento en las cacerías.
  
En el caso del apartado b) del presente artículo, los ejemplares a soltar por sexo de una especie no podrá rebasar anualmente el 15% de la población preexistente del mismo sexo, y procederán exclusivamente de:
  
- Cercados o cercados interiores de superficie superior a 300 hectáreas.
  
- Cercados interiores ubicados en la Comunidad Valenciana inferiores a 300 hectáreas, preexistentes al 1 de enero de 2005, que formaran parte de granjas cinegéticas autorizadas o acotados de caza en cuyo plan técnico se contemplaran.
  
- Cercados interiores de cría de la misma explotación con destino al cerramiento principal.
  
Asimismo, en el caso del apartado b) de este artículo, deberá transcurrir un tiempo mínimo de 1 mes entre la suelta y la primera cacería que pudiera afectar a los animales de igual condición a los soltados.
  
En los casos de los apartados a) y b) de este artículo, las sueltas a realizar estarán previstas en los correspondientes planes técnicos de ordenación cinegética.
  
Artículo 12. Captura de especies o ejemplares para su comercialización o traslado a otros cercados o cerramientos cinegéticos
  
La captura de reses de un cerramiento de caza mayor para su venta o traslado en vivo a otro acotado o cercado exigirá la comunicación previa, con una anticipación mínima de 15 días, a los servicios territoriales del lugar de origen, de la Conselleria competente en materia de caza.
  
Artículo 13. Modalidades de caza y comercialización de cacerías
  
En el ejercicio de las modalidades deportivas de caza mayor, los cazadores no podrán apostarse o transitar con armas de fuego cargadas a menos de 100 metros de las vallas.
  
En los cercados interiores, cuando la superficie cercada sea inferior de 500 hectáreas, queda prohibido el ejercicio de la caza deportiva sobre las especies de caza mayor; en consecuencia, para la caza menor sólo podrá portarse escopetas y cartuchos de perdigón como munición.
  
Cuando por defecto de gestión las poblaciones en un cerramiento de caza mayor superen las previsiones contempladas en los planes cinegéticos y sea necesario un aprovechamiento extraordinario, se prohíbe la comercialización de la cacería.
  
Artículo 14. Entrene de perros de caza
  
El entrene físico de perros de rehala o de rastro podrá habilitarse siempre y cuando se contemple en el plan cinegético. Dicho plan regulará el límite de perros por períodos, así como el empleo de tanganillos u otros medios para evitar daños a las especies animales en tiempos de cría. Durante el entrene sólo podrá emplearse arma blanca.
  
Artículo 15. Capturas en vivo
  
Cuando se capturen animales en vivo, los animales no podrán permanecer atrapados en trampas o en capturaderos más de 12 horas.
  
Artículo 16. De otros usos o actividades en los cerramientos de caza mayor
  
La entrada de ganado doméstico suelto dentro de un cerramiento de caza mayor en más de una cabeza de ovino o equivalente cada 20/hectáreas, cuando ello no estuviera contemplado en su plan cinegético, o bien el incremento del número de cabezas en tal cuantía sobre la prevista en el plan cinegético, quedará supeditada a la presentación de un nuevo plan.
  
Cualquier otra alteración de los usos o aprovechamientos de los terrenos cercados, promovida por los titulares de los espacios cinegéticos y que suponga igual pérdida del pasto disponible que el caso anterior, quedará supeditada a la presentación de un nuevo plan cinegético.
  
SECCIÓN 3ª
  
Cercados de aclimatación
  
Artículo 17. Cercados de aclimatación. Definición y clasificación
  
1. Los cercados de aclimatación son los que tienen por objeto la aclimatación, a las características del entorno, de ejemplares de especies cinegéticas introducidas en ellas para su posterior liberación y colonización del área circundante; ello bien cuando la especie no estuviera presente en ella, o bien cuando estándolo requirieran medidas puntuales de fomento o de aportación de nueva sangre.
  
2. Los cercados de aclimatación, en función de la especie para la que se destinan, pueden ser:
  
a) Cercados de aclimatación de caza mayor.
  
b) Cercados de aclimatación de caza menor.
  
3. También tienen la consideración de cercados de aclimatación de caza menor los cercados de majanos o de refugios de conejos, ya sean éstos artificiales o naturales.
  
Artículo 18. Cercados de aclimatación de caza mayor
  
1. Los cercados de aclimatación de caza mayor, tanto aquellos cuyo destino sea la suelta en espacios abiertos o los situados en cerramientos cinegéticos de caza mayor, no podrán superar la superficie de 50 hectáreas. En el caso de que en un mismo cercado se desee aclimatar varias especies de caza mayor, separadas entre sí por uno o varios vallados, la superficie total no podrá superar las 80 hectáreas.
  
2. En un mismo acotado o terreno cinegético de caza mayor, ya sea éste abierto o cercado, la superficie máxima destinable a la aclimatación de especies de caza mayor entre varios cercados no podrá superar las 100 hectáreas.
  
3. Se prohíbe la instalación de cercados de aclimatación para la repoblación de espacios abiertos con arruí, muflón, gamo y jabalí. Como excepción a esta prohibición, la Dirección General competente en materia de caza podrá autorizar extraordinariamente los cercados de aclimatación de jabalí en espacios abiertos cuando las autoridades sanitarias hubieran ordenado, previamente, la reducción temporal de su población en una determinada zona con el fin de evitar la propagación de enfermedades en el ganado porcino.
  
4. Para el establecimiento de cercados de aclimatación para la repoblación de espacios abiertos con especies de caza mayor cinegéticas de la Comunidad Valenciana distintas a las mencionadas en el apartado anterior, esto es, con ciervo, corzo, cabra montés y excepcionalmente jabalí, será preciso contar con la aprobación de un proyecto de repoblación suscrito por técnico o técnicos competentes. En dicho proyecto se analizarán y valorarán los efectos o riesgos de la introducción, tanto para los animales a introducir como para la fauna y flora preexistentes en el área de suelta.
  
5. Los proyectos de repoblación de espacios abiertos con caza mayor tendrán también por objeto la compatibilización del asentamiento de las poblaciones de las especies a introducir con los intereses de la agricultura. A estos efectos, en el proyecto determinarán las necesidades de protección de los cultivos y establecerán las inversiones necesarias o actuaciones realizadas para proteger de forma eficaz los intereses de los agricultores.
  
6. Los cercados de aclimatación de caza mayor destinados a la suelta en espacios abiertos deberán de ser vaciados al completo a los 5 años de la introducción de los primeros animales. Transcurrido dicho plazo, no podrá nuevamente utilizarse para el refuerzo de la población introducida, o la introducción de una nueva especie, hasta transcurridos 20 meses, como mínimo.
  
7. Cuando se trate de la aclimatación para suelta en cerramientos cinegéticos, la aclimatación y suelta se contemplarán en el plan de aprovechamiento cinegético.
  
Artículo 19. Cercados de aclimatación de caza menor
  
1. La introducción, manejo y suelta de especies de caza menor en los cercados de aclimatación vendrán expresamente contempladas en los planes de ordenación técnica del espacio cinegético.
  
2. Cuando, en otros espacios, se pretenda la realización de cercados para aclimatar y soltar especies de caza menor, se requerirá contar con la autorización de los servicios territoriales de la Conselleria competente en materia de caza.
  
Artículo 20. Limitaciones de uso de los cercados de aclimatación
  
1. La liberación de ejemplares de cercados de aclimatación se efectuará sólo mediante la apertura de los accesos al exterior. Se exceptúa de esta obligación la liberación de conejos, previo su traslado de un cercado de un majano a otro majano de las mismas características, cercado o sin cercar, dentro de un mismo espacio cinegético.
  
2. Los ejemplares a introducir en un cercado de aclimatación de conejos sólo podrán proceder de la captura de ejemplares salvajes dentro del mismo espacio o de una distancia máxima de 10 kilómetros en línea recta.
  
3. La caza deportiva, tanto de menor como de mayor, queda prohibida en los cercados de aclimatación.
  
4. En los cercados de aclimatación queda prohibida la suelta o retención de cualquier animal distinto a los autorizados.
  
5. Los cercados de aclimatación podrán impedir el paso, a través de la valla, de zorros o fauna terrestre de similar tamaño al objeto de evitar que puedan depredar sobre los animales introducidos en ellos. En dicho caso, ello se contemplará expresamente en la resolución de autorización o en la del plan técnico de caza correspondiente. En caso contrario, la valla cumplirá las condiciones establecidas en el artículo 9.2 de este decreto.
  
6. Los cercados de aclimatación no podrán afectar a servidumbres, caminos o vías pecuarias.
  
SECCIÓN 4ª
  
Cercados de adiestramiento de perros de caza menor
  
Artículo 21. Cercados de adiestramiento de perros de caza menor
  
1. Los cercados de adiestramiento de perros de caza menor son aquellos que cercan las zonas de adiestramiento cinegético destinadas al entrene físico y educación de perros empleados en la caza menor.
  
2. Su instalación tendrá por objeto asegurar la retención de los perros dentro del espacio al objeto de evitar su salida y su tránsito, bien por cultivos susceptibles de sufrir daños, o bien por vías de comunicación. Asimismo, en el caso de cotos intensivos, cuando no se cace con armas y a fin de favorecer el adiestramiento de perros podencos, de acuerdo con el artículo 22.3 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunidad Valenciana, estos cercados podrán impedir el tránsito de especies cinegéticas de caza menor.
  
3. Los requisitos para cercar una zona de adiestramiento cinegético de perros son:
  
a) Contar con la autorización de zona de adiestramiento cinegético conforme a la normativa vigente.
  
b) Inexistencia de edificios habitables en su interior.
  
c) Carecer de caminos públicos, vías pecuarias o servidumbres de paso que las atraviesen.
  
4. Los cercados de adiestramiento de perros de caza menor no podrán superar la superficie de 20 hectáreas y la altura del vallado sobre el nivel del suelo no podrá rebasar 1,50 metros.
  
5. En los cercados de adiestramiento de perros de caza menor queda prohibido el empleo de armas de caza o el tránsito con ellas, salvo el caso de que se ubiquen en acotados o zonas de caza controlada y, expresamente, haya sido autorizado el adiestramiento de perros de muestra con armas de caza previa suelta de codornices. El uso del cercado de adiestramiento de perros para ese fin excluirá la posibilidad de practicar, simultáneamente, otras modalidades de entrene. El número de cazadores con arma no podrá superar el número de perros.
  
6. A los efectos del adiestramiento de perros, previa suelta de piezas de caza, sólo podrá autorizarse la suelta de ejemplares de codorniz o conejo.
  
SECCIÓN 5ª
  
De la utilización de cerramientos cinegéticos ante
  
enfermedades o epizootias
  
Artículo 22. De la utilización de cerramientos cinegéticos ante enfermedades o epizootias
  
1. Al objeto de evitar la propagación de enfermedades de los animales declaradas en el interior de un cerramiento cinegético de caza mayor, o de proteger sus poblaciones ante enfermedades declaradas en el exterior, la Conselleria competente en sanidad animal, mediante Orden, podrá establecer medidas temporales de obligado cumplimiento tendentes a evitar, con plenas garantías, la fuga o entrada de los animales terrestres que la propaguen.
  
2. Además de lo anterior, a los efectos de garantizar la supervivencia de ejemplares de caza mayor ante episodios graves de epizootias, la Conselleria competente en materia de fauna o caza podrá construir por sí cerramientos, de cualquier superficie, que tengan por objeto la reclusión de ejemplares salvajes con las máximas garantías sanitarias.
  
CAPÍTULO III
  
DE LA SOLICITUD, AUTORIZACIÓN Y MODIFICACIÓN
  
DE LOS CERRAMIENTOS CINEGÉTICOS Y OTROS VALLADOS
  
Artículo 23. Solicitud de cerramientos cinegéticos
  
1. Pueden solicitar la autorización de cerramientos cinegéticos o la modificación de los existentes:
  
a) Para el caso de cerramientos de caza mayor, el titular o los titulares de los cotos de caza u otros espacios cinegéticos declarados que se pretendan cercar. En este caso, se unirá a la solicitud un proyecto técnico de obra de cerramiento cinegético, y cercados interiores en su caso, que contendrá una previsión del impacto que produzca en el medio y las medidas correctoras previstas.
  
b) Para el caso de cercados temporales de aclimatación, los titulares de espacios cinegéticos, así como las Administraciones Públicas u organizaciones que tengan por objeto el fomento de las especies cinegéticas o de la fauna en general.
  
c) Para el caso de cercados de adiestramiento de perros, el titular de un acotado de caza, adjudicatario de una zona de caza controlada, o quien como arrendatario pueda presentar el plan técnico de ordenación cinegética correspondiente. En el caso de zonas comunes de caza, la solicitud corresponde al Ayuntamiento o Ayuntamientos de los términos municipales donde se ubique.
  
2. La solicitud a efectuar por titulares de acotados de caza, bien de cercados de aclimatación o bien de una zona de adiestramiento de perros sin armas, se incluirá en los planes técnicos de aprovechamiento cinegético o sus revisiones correspondientes, formando junto a dicho plan o revisión un único expediente que dará lugar a una única resolución. Cualquier otro cercado de aclimatación para la repoblación de espacios abiertos o el cercado de adiestramiento de perros requerirá la solicitud de su promotor, pudiendo ésta estar contemplada en un proyecto de repoblación.
  
3. En todos los casos, la solicitud, a dirigir a los servicios territoriales de la Conselleria competente en materia de caza, detallará el objeto del cerramiento, superficie a vallar, indicación de parcelas catastrales afectadas y propietarios, perímetro de cercado, calificación cinegética de los terrenos, tipo y altura de malla o cerca, soluciones previstas para prevenir los daños en terrenos agrícolas enclavados, soluciones complementarias que, en su caso, deban preverse para garantizar la circulación de la fauna no cinegética, así como aquellas otras soluciones necesarias para garantizar las servidumbres de paso o de cualquier otra naturaleza, ya sean éstas públicas o privadas. La solicitud irá acompañada de los planos necesarios: plano topográfico en el que se indique el trazado del vallado y accesos, y planos del vallado a instalar con sus elementos complementarios.
  
Artículo 24. Autorización de cerramientos cinegéticos
  
1. La autorización, en su caso, se concederá por los servicios territoriales de la Conselleria competente en materia de caza, dejando a salvo derechos de terceros, y contendrá el condicionado aplicable a la ejecución y mantenimiento de la cerca. El plazo para dictar y notificar la resolución es de 6 meses, de acuerdo con lo establecido en la disposición adicional cuarta de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunidad Valenciana.
  
La resolución de autorización de cerramiento cinegético contendrá las medidas necesarias para garantizar la compatibilidad de su existencia con la circulación de la fauna no cinegética.
  
La autorización de instalación de cercado o cerramiento caducará en el plazo de un año desde la fecha de su concesión, sin perjuicio de la solicitud de prórrogas siempre y cuando se hayan iniciado los trabajos y no se haya producido cambio en la titularidad del coto o en la propiedad de los terrenos sin que los nuevos titulares hayan asumido por escrito las condiciones de la autorización.
  
2. En el procedimiento de autorización de un cerramiento cinegético de caza mayor se solicitará informe del Ayuntamiento en cuyo término municipal se pretenda cercar, sobre la afección de dicho cerramiento a caminos públicos y sobre las condiciones del vallado a los efectos de facilitar los accesos y tránsito por dichos caminos. Este informe será vinculante para la Conselleria competente en materia de caza.
  
Las Entidades Locales deberán emitir el correspondiente informe en el plazo de dos meses y su no emisión se entenderá como favorable a la solicitud del interesado.
  
3. En cuanto a la modificación de la autorización, cuando se comprobase, en expediente al efecto, iniciado y resuelto por los servicios territoriales la posibilidad de introducir mejoras en un cerramiento legalmente instalado, a fin de asegurar una mayor compatibilidad del mismo con las necesidades de protección de las poblaciones silvestres de fauna, o con las labores de prevención de incendios forestales, la Dirección General competente en materia de caza, a propuesta de los servicios territoriales, podrá ordenar la modificación del vallado y el pago de las indemnizaciones a que hubiera lugar.
  
4. No podrán autorizarse:
  
a) Cerramientos cinegéticos distintos a los mencionados en el artículo 5 del presente Decreto.
  
b) Nuevos cercados interiores en cerramientos de caza mayor distintos a los mencionados en el artículo 7 de este decreto.
  
Artículo 25. Autorización de vallados en otros casos
  
Cualquier otra clase de vallado en el medio natural no contemplado en el artículo 3, en sus apartados 2 y 3, del presente Decreto, requerirá la autorización de la Conselleria competente en materia de caza. La autorización y notificación de la resolución de la solicitud se emitirá y notificará, por los servicios territoriales de la Conselleria competente en materia de caza, en el plazo de seis meses.
  
CAPÍTULO IV
  
SUPRESIÓN DE VALLADOS
  
Artículo 26. Supresión de vallados en cerramientos de caza mayor por conversión de la explotación
  
En el caso de que un cerramiento cinegético de caza mayor se destine a un nuevo fin para el que no sea preciso impedir el paso de los animales de caza mayor presentes en el lugar, el titular del aprovechamiento cinegético de los terrenos presentará un plan de aprovechamiento cinegético de carácter extraordinario, que tendrá por objetivo reducir las existencias de las especies presentes en él a densidades equivalentes a las del exterior, y eliminar aquellas especies que no se encontraran en el exterior. El plan incluirá bien la eliminación del vallado, o bien la reconversión del vallado a otro compatible con la libre circulación de las especies de caza mayor existentes en el exterior.
  
Artículo 27. Supresión de vallados entre cerramientos colindantes
  
Procederá la supresión de líneas de vallas compartidas entre dos cerramientos de caza mayor en los siguientes casos:
  
a) Cuando ambos cercados sean de la misma titularidad cinegética y retengan poblaciones que puedan compartir el mismo espacio sin incompatibilidades manifiestas.
  
b) Cuando siendo de distinta titularidad se establezcan sobre terrenos de una misma propiedad y se dé el caso anterior.
  
c) Cuando siendo de distinta titularidad y propiedad puedan formar una misma unidad bioecológica y se inicie y resuelva expediente al efecto por la Dirección General competente en materia de caza.
  
Por idénticas razones, procederá la supresión de vallas paralelas entre cerramientos de caza mayor colindantes siempre y cuando no sean necesarias para el mantenimiento de corredores naturales de anchura mínima de 100 metros o para la protección de infraestructuras viarias.
  
Artículo 28. Supresión de vallados interiores
  
Procederá la supresión de líneas de valla que constituyan cercados interiores dentro de un cerramiento cinegético de caza mayor en los siguientes casos:
  
a) Desaparición de las razones que motivaron su construcción.
  
b) Cuando se trate de cercados interiores en los que no pueda practicarse la caza deportiva por no poseer 500 hectáreas y no se empleen para otro destino cinegético autorizado.
  
c) Cuando existan dos cercados interiores para idéntico fin y no se trate de capturaderos, cercados de protección o parcelas testigo.
  
CAPÍTULO V
  
DE LA CAZA EN OTROS TERRENOS CERCADOS Y
  
TENENCIA DE ESPECIES DE CAZA MAYOR
  
Artículo 29. Condiciones para la práctica de la caza en cerramientos no cinegéticos
  
1. De la caza mayor.
  
En el interior de cercados instalados con fines no cinegéticos y no permeables al tránsito de especies de caza mayor, sólo podrá practicarse la caza sobre dichas especies por motivos de control, requiriéndose la autorización expresa de la Conselleria competente en materia de caza. Si el terreno fuera una zona común de caza, la reiteración de controles sobre especies de caza mayor o la comercialización de los permisos de caza comportará, en el caso de previa petición de los titulares de los espacios cinegéticos colindantes, el inicio del expediente de declaración de zona de caza controlada. A estos efectos, se considerará que existe reiteración de control cuando el titular del predio solicite, o celebre, bien un número de ganchos, o batidas, superior a uno cada dos temporadas, o bien cacerías en la modalidad de espera o rececho.
  
2. De la caza menor.
  
Cuando no existan razones de control, para poder practicar la caza menor en el interior de estos cercados será requisito que la cerca sea permanentemente permeable a las especies objeto de caza. No obstante lo anterior, las modalidades deportivas de caza menor estarán prohibidas en todo tipo de cercados instalados en zonas comunes de caza.
  
Artículo 30. De la tenencia de especies de caza mayor
  
Queda expresamente prohibida la tenencia en cautividad o retención de piezas de caza mayor fuera de cerramientos cinegéticos, granjas cinegéticas autorizadas al efecto, núcleos zoológicos, centros de investigación, clínicas veterinarias o centros de recuperación dependientes o convenidos con las Administraciones Públicas.
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL
  
Todas las prohibiciones establecidas en este decreto se recogerán sin excepción en los planes de aprovechamiento cinegético de los acotados que cuenten con cerramientos cinegéticos, y su incumplimiento podrá ser constitutivo de infracción por el titular del acotado de acuerdo con la vigente ley de caza.
  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA
  
Las reparaciones o sustituciones de tramos de valla en aquellos cerramientos cinegéticos autorizados e instalados a la entrada en vigor de este decreto se adaptarán a lo dispuesto en éste, sin perjuicio de que los cerramientos cinegéticos autorizados con anterioridad puedan continuar constituidos.
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA
  
Queda derogada la Resolución de 29 de marzo de 1993, de la Dirección General de Conservación del Medio Natural, por la cual se regulan las condiciones a cumplir en los cerramientos cinegéticos.
  
DISPOSICIONES FINALES
  
Primera
  
Se faculta al conseller de Territorio y Vivienda para dictar cuantas normas sean necesarias para el desarrollo de este decreto, así como para reducir el listado de especies de caza mayor de su artículo 10.
  
Segunda
  
Este decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 18 de noviembre de 2005.
  
El presidente de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territorio y Vivienda,



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI