Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8896, del 02-09-2020 (2020/6878)

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 79/2019-EAE el Campello.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8896

Data del DOGV
:   02-09-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6878

CVE


Data del document
:   20-08-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 79/2019-EAE el Campello. [2020/6878]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 79/2019-EAE el Campello  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament del Campello  
Autoritat substantiva: Ajuntament del Campello  
Localització: el Campello (Alacant)  
Expedient: 79/2019-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 12 de desembre de 2019, va adoptar aquest acord:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) del Campello, en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada  
En data 27 d'agost de 2019 ha tingut entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament del Campello per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) del Campello, acompanyada del Document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del PMUS.   
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), i es formalitza en un arxiu PDF ?fraccionat en 6 parts- que inclou l'esborrany del Pla (apartat A) i el DIE (apartat B).  
  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi és el Pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant el 30 de juliol de 1986, per al qual es va aprovar un document refós la normativa urbanística del qual es va publicar en el BOP núm. 27 de 3 de febrer de 1988, atesos els recursos interposats i algunes rectificacions-modificacions puntuals. No hi consta que el Pla fora objecte d'avaluació ambiental.  
El pla indicat recupera la vigència després de la sentència de 31 de març de 2016, del Tribunal Suprem, que anul·la l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme, d'1 d'abril de 2011, d'aprovació del Pla general del Campello, i declara nul l'instrument corresponent.  
  
  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com es recull en la documentació aportada, el Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) del Campello està motivat pel creixement urbanístic que hi ha hagut en el municipi en els últims anys i per l'obligatorietat establida en la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, i altres estratègies d'àmbit regional associades, entre altres.  
El PMUS es concep com un estudi integral de la mobilitat municipal, en el qual s'inclouen mesures i estratègies necessàries per a promoure un canvi modal cap a sistemes de transport menys consumidors d'energia, i que té com a prioritat la millora de la mobilitat per als vianants i l'increment del transport públic amb un ús coordinat i eficient dels diversos mitjans de transport. E  
ls problemes detectats deriven de les característiques territorials, de creixement i poblacionals del municipi, indicades en D1 (àmbit i abast de la proposta).  
En el PMUS s'indiquen els 12 objectius generals següents:  
1. El desenvolupament i la millora de l'oferta de les diverses formes de transport públic.  
2. L'ordenació i explotació de la xarxa principal del viari en relació amb les diverses formes de transport.  
3. El foment de la mobilitat a peu i amb bicicleta, mitjançant la construcció i/o reserva d'espais i la supressió de barreres arquitectòniques per al vianant i la bicicleta, en un entorn adequat, segur i agradable per als usuaris.  
4. La regulació de la càrrega, la descàrrega i el repartiment de mercaderies a la ciutat.  
5. Millora de la seguretat viària als carrers del municipi.  
6. Gestió i limitació de l'aparcament per al vehicle privat.  
7. Mesures específiques de gestió de la mobilitat.  
8. Millorar la mobilitat a persones de mobilitat reduïda i la inclusió social.  
9. Integració de la mobilitat en les polítiques urbanístiques.  
10. Millorar la mobilitat sota el concepte de mobilitat i gènere.  
11. La gestió de la mobilitat en aspectes relatius a grans centres atractors.  
12. Promoure les noves tecnologies aplicades a la mobilitat.  
  
Aquests objectius es plantegen d'acord amb els objectius del Pla de mobilitat metropolitana sostenible d'Alacant-Elx (PmoMe), i s'hi assenyala que dels 19 objectius detallats del PmoMe, 16 estarien englobats en els del PMUS del Campello (els altres 3 corresponen a objectius de caràcter més metropolità i vinculats al transport públic interurbà).   
En les propostes d'actuació (se'n plantegen 46), agrupades en diverses línies, s'especifiquen objectius concrets.  
  
D) Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit i abast de la proposta  
En el PMUS es consideren dos àmbit d'actuació. L'estricte, que correspon al terme municipal del Campello, i l'àmbit metropolità, en el qual està inclòs juntament amb altres set municipis (Alacant, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Elx, Santa Pola i Crevillent) i respecte del qual s'està elaborant el Pla de mobilitat metropolitana sostenible d'Alacant-Elx (PmoMe). L'abast de les mesures adoptades afectarà els municipis més pròxims de l'àrea metropolitana i les poblacions contigües per la seua part nord.  
  
El Campello es troba situat a la comarca de l'Alacantí, a la província d'Alacant, a 10 km de la capital de província (constituïa, fins a la segregació, una partida rural d'aquesta) i a 30 km de Benidorm, nucli turístic principal de la Costa Blanca. Forma part de l'aglomeració d'Alacant i està inclòs en la comarca històrica de l'Horta d'Alacant.   
  
Té una superfície de 55,27 km², 23 km de costa i limita amb la Vila Joiosa, Orxeta, Aigües, Busot, Alacant, Mutxamel i Sant Joan d'Alacant. L'orografia és plana en la part sud, i la zona nord està condicionada pels contraforts del Cabeçó d'Or, amb accidents geogràfics que no superen els 310 m d'altitud.  
Travessen el municipi de nord a sud diverses infraestructures de transport, com la línia de ferrocarril del TRAM, l'autopista AP-7 i la N-332. Enllaçar aquesta carretera nacional amb la A7 va permetre descongestionar el trànsit del nucli urbà, encara que la N-332, per les característiques que té, continua sent un element que dificulta la permeabilitat transversal entre la zona alta del nucli urbà i la zona centre.   
L'orografia (amb diversos pujols i barrancs en el TM) i les característiques de les infraestructures provoquen punts on el trànsit d'accés es veu limitat per les característiques de les vies, i no hi ha alternatives.  
  
Una part important de la població es troba dispersa per les urbanitzacions situades en una àmplia zona costanera, i destaca el creixement de l'edificació de baixa densitat al nord del nucli urbà (Venta Lanuza, Coveta Fumà, Pueblo Español?).  
 L'organització de l'estructura territorial del municipi, condicionada per la franja costanera (creixement en primera línia) i les infraestructures del transport, redunda en un ús massiu del vehicle privat des de nuclis residencials dispersos.  
Simplificant, s'hi poden diferenciar tres zones: nucli urbà, zona de la platja de Muchavista (al sud) i les urbanitzacions de la costa amb habitatges unifamiliars (al nord).   
La població (27.893 habitants en 2018, segons INE) s'ha mantingut bastant estable en els últims anys. L'envelliment d'aquesta (semblant a valors provincials i autonòmics) comporta focalitzar les actuacions en l'accessibilitat universal, millorant la infraestructura per als vianants i el transport públic, principals formes de transport utilitzades per aquest col·lectiu (> 64 anys).  
Al voltant del 16 % dels empadronats són estrangers, i hi ha un nombre elevat de segones residències de ciutadans europeus (residents no censats). Segons dades de l'INE de 2011, de la població total vinculada (49.252 habitants), 26.372 n'eren residents.   
És rellevant la població flotant, que pernocta en el municipi, incloent-hi residents, segones residències i turistes. El Campello disposa de 5 hotels i 2 hostals, amb 490 places hoteleres, nombre que s'eleva a 5.369 places si es consideren apartaments i càmpings.  
En el PMUS es té en compte la zonificació del PmoMe (8 zones), a la qual se n'afig una de nova (zona 5), corresponent al barri i les infraestructures situades al nord de la N-332. S'hi recullen el PGOU i els plans territorials, com el PAT Alacant-Elx (PATAE), com a documents encarregats d'establir reserves de sòl, en cas de requerir-se'n, que milloren les comunicacions entre els municipis de l'àrea, i s'hi assenyala que la normativa de coordinació serà la que s'establisca en el PATAE (instrument que ha d'establir les reserves de sòl en aquest àmbit territorial i proposar normativa de coordinació en diversos àmbits, entre altres, la implantació de les infraestructures que, en el seu cas, es proposen, especialment quant a reserves de sòl i integració en la morfologia del territori).  
  
D.2. Estudi d'alternatives  
S'indiquen en el DIE les alternatives següents, relacionades amb la planificació urbanística i la planificació del transport i la mobilitat en l'àmbit local/metropolità:  
- Alternativa 0: Absència de creixement i de planificació metropolitana  
Correspon a la situació actual, resultat del manteniment de les tendències demogràfiques i de mobilitat que hi ha hagut fins a hui, així com de no dur a terme cap actuació addicional de millora i promoció de la mobilitat sostenible en el municipi del Campello.  
- Alternativa 1: Absència de planificació metropolitana i desenvolupament del PGOU de 1986.   
Correspon al desenvolupament complet del PGOU vigent, juntament amb la implantació dels plans d'acció i mesures proposades en el PMUS per a millorar i fomentar la mobilitat sostenible en el municipi.  
- Alternativa 2: Creixement nodal i desenvolupament del PGOU de 1986  
Correspon al desenvolupament complet del PGOU vigent la implantació dels plans i mesures del PMUS i la consideració de la pertinença del Campello a l'àrea metropolitana d'Alacant-Elx. Es valora que es produïsca un creixement nodal en l'àrea metropolitana seguint un model policèntric (alternativa 2 PmoMe basada en el desenvolupament de nodes ja existents de manera relativament radial) i que es produïsquen els creixements nous per extensió dels nuclis consolidats.   
  
En aquesta alternativa es tenen en compte la implantació de les mesures previstes en el PmoMe en el seu escenari innovador per a la planificació del transport i el foment de la mobilitat sostenible.   
S'incrementaran els desplaçaments entre els municipis de l'àrea metropolitana, i en el cas del Campello, amb Alacant i Sant Joan d'Alacant.  
- Alternativa 3: Creixement nodal i desenvolupament natural del municipis  
Correspon, a més dels supòsits de l'alternativa 2, considerar el desenvolupament natural del municipi entre la costa i l'AP-7.  
Els creixements tendiran a compactar la ciutat i omplir els espais buits entre l'autovia i la mar.   
Com en l'alternativa 2, una atracció més gran incrementarà els desplaçaments entre els barris del municipi i de l'àrea metropolitana.  
D.3. Característiques de la proposta  
Després d'estudiar i analitzar la situació en la qual es troba la mobilitat urbana del Campello, es preveuen les línies d'actuació següents:  
  
Línia 1. Foment de les formes no motoritzades, amb els objectius específics següents:  
- Incrementar la quota de les formes no motoritzades en el repartiment modal de la mobilitat urbana.  
- Augmentar l'atractiu de l'espai per als vianants.  
- Desenvolupar una infraestructura de connexió no motoritzada de tots els nuclis i barris entre si.  
- Desenvolupar una política integral de la bicicleta.  
Es plantegen, per a aquesta línia, dues àrees d'intervenció:  
- mobilitat per als vianants  
- mobilitat ciclista  
  
Línia 2. Millora del transport públic i intermodalitat, amb tres àrees d'intervenció:  
- promoció del transport públic  
- estratègia d'ordenació del trànsit  
- foment de la intermodalitat i creació d'infraestructures  
  
Línia 3. Ordenació de la circulació i seguretat viària, s'hi destaquen les àrees:  
- programes per a la recuperació de l'espai públic per al ciutadà no motoritzat (àrees de prioritat per als vianants)  
- modificació de les seccions transversals  
- zones de limitació d'usos motoritzats  
- millores en la seguretat viària  
- àrees de coexistència  
  
Línia 4. Programa d'aparcament i gestió de la distribució urbana de mercaderies (DUM), es basen en programes de:  
- aparcaments en superfície  
- aparcaments dissuasius i intermodals  
- aparcaments de vehicles pesats a curt termini  
I en la generació de propostes per a millorar el transport de mercaderies en l'àmbit urbà.  
  
Línia 5. Incidir sobre la conducta de mobilitat, amb les àrees d'intervenció següents:  
- mesures de gestió de la mobilitat sobre col·lectius específics. Itineraris accessibles i assegurances  
- plans de formació i educació  
- comunicació, divulgació i màrqueting  
  
Línia 6. Contribuir al desenvolupament urbà  
Establir mecanismes de desenvolupament dels nous sòls i de les infraestructures de transport que siguen sostenibles i eficients ambientalment i energèticament.   
No és política del PMUS, però sí que és política urbanística, buscar un tipus d'urbanització que facilite la mobilitat per als vianants i els ciclistes i cree les condicions per a ser servida en transport públic, en contrast amb la planificació de poblacions basada en una especialització dels espais per a diversos usos. Es desenvolupa en dues àrees temàtiques:  
- política de sòl  
- política d'infraestructures  
  
Línia 7. Mobilitat elèctrica, amb les àrees temàtiques següents:  
- Estudi del nou escenari que presenta la mobilitat elèctrica, especialment vehicles elèctrics de mobilitat personal. Proposta per a modificar les ordenances municipals.  
- Planificació de la infraestructura i tipologia dels punts de recàrrega de vehicles elèctrics.  
- Planificació de l'actualització de la flota municipal de vehicles a vehicles nets, estudi de possibles subvencions.  
El conjunt de plans i mesures que conformen les línies d'actuació exposades es resumeixen en el quadre:  
  
  
  
Línies d'actuació Plans d'acció  
L.1. Foment de les formes no motoritzades  
  
L.2. Millora del transport públic i intermodalitat  
  
L.3. Ordenació de la circulació i la seguretat viària 1.1. Pla de conversió en zona de vianants i defensa del vianant  
1.2. Pla d'accessibilitat universal  
1.3. Pla d'infraestructura ciclista  
 2.1. Pla de transport públic  
 3.1. Pla de seguretat viària  
3.2. Pla de senyalització  
L.4. Programa d'aparcament i gestió de la dum 4.1. Pla d'estacionament  
L.5. Incidir sobre la conducta de mobilitat 5.1. Pla de formació integral en mobilitat sostenible  
L.6. Contribuir al desenvolupament urbà 6.1. Pla de revisió del planejament  
L.7. Mobilitat elèctrica 7.1. Pla de mobilitat elèctrica  
  
  
Les propostes, agrupades per àrees d'actuació, que es concretaran i s'ajustaran en fases posteriors del pla, juntament amb els processos de participació ciutadana, són:  
1. Prioritat per als vianants, diferenciant: conversió en zona de vianants, accessibilitat per als vianants i àrees de coexistència.  
2. Foment de la bicicleta, abordant el traçat de rutes ciclistes, condicionament d'encreuaments amb vies de vehicles motoritzats i zones d'aparcament específics (foment de la intermodalitat).  
3. Eficiència en el transport públic i intermodalitat.  
4. Vehicle privat, diferenciant: ordenació de la circulació, programa d'aparcament i vehicles eficients i menys contaminants.  
  
5. Distribució urbana de mercaderies.  
6. Mobilitat elèctrica.  
Les 46 mesures d'actuació previstes per a desenvolupar les propostes, que es concreten en fitxes en el PMUS, són:  
  
Objectius Mesures  
1. El desenvolupament i la millora de l'oferta de les diverses formes de transport públic. 1. Millora de la freqüència de l'autobús interurbà  
2. Generació d'un abonament familiar per a residents  
3. Millora d'accessibilitat a parades del TRAM  
2. L'ordenació i explotació de la xarxa principal del viari en relació amb les diverses formes de transport. 4. Ordenació de la circulació en nucli urbà  
5. Generació de zona 30 al carrer Sant Bartomeu  
6. Pla d'inversió per a renovació del parc mòbil municipal, amb vehicles existents i menys contaminants  
7. Modificació de la glorieta de la Mar Mediterrània  
8. Millora de la seguretat viària de la glorieta de CV-775 i N-332  
9. Reordenació de la intersecció semaforitzada av. Generalitat, c. Fleming i c. València.  
3. El foment de la mobilitat a peu i amb bicicleta, mitjançant la construcció i/o reserva d'espais i la supressió de barreres arquitectòniques per al vianant i la bicicleta, en un entorn adequat, segur i agradable a l'usuari. 10. Concurs d'idees per a la renovació del passeig marítim i carrers annexos  
11. Concurs d'idees per a la renovació del carrer Sant Ramón, antiga travessia N-332  
12. Reforma de l'avinguda de la Generalitat, amb ampliació de voreres i reordenació d'aparcament  
13. Zona 20, compatible amb l'ús ciclista, dels carrers entre Sant Bartomeu i Sant Pere  
14. Estudiar itineraris per als vianants per a centres educatius  
15. Generar senyalització Metrominut  
16. Zona 20, compatible amb ús ciclista en carrer Major, Trinitat i Pal  
17. Ampliació de voreres per a carrers amb voreres mínimes del nucli urbà oest  
18. Ampliació de voreres per a carrers amb voreres mínimes del nucli urbà est  
19. Ampliació de voreres al barri La Creu  
20. Ampliació de vorera per a carrers amb voreres mínimes en El Vincle  
21. Ampliació de voreres per a carrers amb voreres mínimes en La Zenia (Muchavista)  
22. Ampliació de voreres en carrer Sant Pere  
23. Pla de mobilitat ciclista  
4. La regulació de la càrrega, la descàrrega i el repartiment de mercaderies a la ciutat. 24. Reordenació de càrrega i descàrrega en carrer Sant Bartomeu  
25. Ordenança específica de càrrega i descàrrega  
5. Millora de la seguretat viària als carrers del municipi. 26. Pla de seguretat viària 2020  
27. Monitoratge i aforament de la intersecció del carrer Sant Ramón i l'av. Ausiàs March  
28. Formació en seguretat viària i conducció eficient  
6. Gestió i limitació de l'aparcament per al vehicle privat. 29. Aparcament dissuasiu en mercat  
30. Aparcament dissuasiu en estacions intermodals  
31. Aparcament ORA en nucli urbà  
32. Aparcament ORA en av. Germanies  
33. Aparcament ORA en platges (amb zona residents)  
7. Mesures específiques de gestió de la mobilitat. 34. Constitució de la Mesa de la Mobilitat  
35. Mòduls de formació per al seguiment del PMUS  
36. Pla d'implantació de Smart City  
8. Millorar la mobilitat a persones de mobilitat reduïda i la inclusió social. 37. Fer un PAU 2020  
38. Pla d'accessibilitat a edificis públics  
9. Integració de la mobilitat en les polítiques urbanístiques. 39. plec per a la redacció de les noves ordenances de mobilitat i gestió de guals  
  
40. Projecte d'implementació de mobilitat elèctrica  
10. Millorar la mobilitat sota el concepte de mobilitat i gènere. 41. Estudi d'il·luminació i itineraris segurs a parades del TRAM i Bus  
42. Pla d'il·luminació en àrees de trànsit de vianants  
11. La gestió de la mobilitat en aspectes relatius a grans centres atractors. 43. Estudi de l'accessibilitat multimodal a centres educatius  
44. Pla de transport al centre de treball per a tots els centres educatius públics del Campello  
12. Promoure les noves tecnologies aplicades a la mobilitat. 45. Aplicació mòbil per a la promoció del camí escolar  
46. Aplicació mòbil per a la promoció de la mobilitat per als vianants  
  
  
  
En cada fitxa s'especifica, juntament amb la descripció i l'objectiu principal d'aquests, accions concretes, recursos, agents implicats i tipologia (segons si són mesures de planificació, de modificació ?d'infraestructura o servei existent- o d'obra nova ?per a la implantació de serveis nous o modificacions substancials d'una infraestructura). S'hi inclou una valoració general que considera els criteris marcats pels manuals del projecte CIVITAS SUMPs-Up (projecte europeu per a ajudar les ciutats a implementar solucions de mobilitat més netes i sostenibles) i una avaluació segons els 10 indicadors del pla. S'hi inclou pressupost i programació per anys (pla quinquennal), i en algunes mesures, un pla per a concretar l'àmbit afectat.  
  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat B.5 del document inicial estratègic es realitza el diagnòstic mediambiental (apartat B.5.1), territorial i de mobilitat (apartat B.5.2) abans de l'aplicació del PMUS del Campello.  
S'hi assenyala que el desenvolupament urbanístic dels últims anys ha generat un augment desproporcionat del sòl urbà discontinu, i fins i tot l'ocupació de zones de pendents elevades?, que porta aparellada la construcció d'infraestructures de transport atenent demandes puntuals, la fragmentació del territori, la perduda progressiva de sòl agrícola i forestal?, fet que afavoreix el desenvolupament de processos d'erosió, l'augment del risc de desertificació (en una zona amb escassetat hídrica) i l'increment progressiu d'altres riscos (inundació, incendis, propagació de plagues...), increment d'emissions, perduda de connexió entre espais naturals (falta de permeabilitat de la infraestructura verda) i deterioració ambiental i paisatgística.  
S'estima que l'empremta ecològica del model territorial desenvolupat és superior al llindar de sostenibilitat (situat entorn d'1,8 ha/habitant).   
La falta de coordinació genera un model insostenible en termes de mobilitat i ambientals, agreuja les conseqüències del canvi climàtic i no afavoreix la recuperació davant d'aquestes conseqüències, i també té una incidència rellevant en la franja litoral, recurs multifuncional i escàs que convé preservar.  
En l'apartat B.6.1 del DIE s'analitzen els efectes previsibles sobre el medi ambient, i en el B.6.2, els efectes territorials i de mobilitat. En absència de planificació de mobilitat sostenible, els efectes negatius indicats no faran més que agreujar-se. Amb planificació, es preveuen reduccions en la contaminació atmosfèrica, acústica i del consum energètic.  
Indicadors ambientals: es fa referència als indicadors desenvolupats per la WBCSD (The Word Business Council for Sustainable Development) i l'OCDE, i se'n seleccionen els 5 següents dels 19 que n'hi ha:  
- Indicador 12: Ús de l'espai de la mobilitat  
- Indicador 13: Emissions de gasos d'efecte d'hivernacle  
- Indicador 14: Congestió i retards  
- Indicador 15: Eficiència energètica  
- Indicador 16: Oportunitat de la mobilitat activa  
  
Indicadors de mobilitat: es recullen, juntament amb el 14, 15 i 16, els següents:  
- Indicador 1: Transport públic assequible per als més pobres  
  
- Indicador 2: Accessibilitat per a grups amb problemes de mobilitat  
  
- Indicador 17: Integració intermodal  
- Indicador 18: Confort  
- Indicador 19: Seguretat  
  
En el B.7 s'indica la incardinació d'aquesta en l'ETCV i la relació que té amb altres instruments de planificació territorial o sectorial, i s'hi indica que s'hauran de preveure principis i criteris dels plans i l'estratègia a escala metropolitana, autonòmica i estatal.   
S'hi destaquen l'ETCV, l'EVLCC, l'Estratègia espanyola de mobilitat sostenible (EEMS), el PmoMe Alacant-Elx i el PATAE.   
S'hi esmenten el PATRICOVA, el PATIVEL, el PATFOR, el Pla d'infraestructura verda i paisatge (pendent d'aprovació) i el Projecte per a la redacció de propostes d'ordenació del mapa concessional i projectes de servei de transport interubà de viatgers per a la província d'Alacant, a escala autonòmica. El Pla hidrològic de la demarcació del Xúquer, el Pla de gestió del risc d'inundació de la demarcació del Xúquer i el Pla d'infraestructures, transport i habitatge 2014-2024, a escala estatal. El Pla general d'ordenació urbana de 1986, el Pla d'acció d'energia sostenible (PAES) i el Pla acústic municipal (PAM), a escala local.  
  
  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
C. de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Servei de Mobilitat Urbana  
Servei de Planificació 19.09.2019 02.10.2019  
27.11.2019  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. Direcció General del Canvi Climàtic  
Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prot. Atm. 19.09.2019 16.10.2019  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. Subdirecció General de Medi Natural  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (v. pecuàries) 19.09.2019 €  
Diputació d'Alacant. Àrea d'Infraestructures 19.09.2019 11.10.2019  
Ministeri de Foment. SD Gov. Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana 19.09.2019 15.11.2019  
C. de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Subdirecció Gral. Ports, Aeroports  
 i Costes 19.09.2019 €  
C. de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Subdirecció Gral. Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servei d'Ordenació Territorial (PATRICOVA) 19.09.2019  
  
  
   
  
09.12.2019  
04.11.2019  
C. de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Servei Territorial d'Urbanisme 19.09.2019 21.10.2019  
Ajuntament d'Alacant 19.09.2019 €  
Ajuntament de la Vila Joiosa 19.09.2019 €  
Ajuntament de Mutxamel 19.09.2019 €  
Ajuntament de Sant Joan d'Alacant 19.09.2019 €  
  
  
Els informes rebuts es publicaran en el web http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients, juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri de les formes de transport que aposta, fonamentalment, per les que tenen més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho, s'ha d'actuar tant sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diverses formes de transport).  
  
- La planificació urbana i el model de ciutat per a disminuir la necessitat de mobilitat urbana, tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, a la reducció de la necessitat de desplaçaments, tant en nombre com en distància, que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) i que contribuïsca, al mateix temps, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les que es refereixen a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'ha d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el repartiment modal que tenen, així com dels nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, amb la particularització de les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a reduir-se progressivament d'acord amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els anteriors criteris, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS del Campello en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (sense afecció al sòl no urbanitzable), i sense perjudici de la incardinació ulterior del PMUS del Campello amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal, com puga ser el Pla de mobilitat metropolitana sostenible Alacant-Elx (PmoMe), les previsions i les actuacions del qual no són objecte del PMUS del Campello i, per tant, tampoc d'aquesta avaluació ambiental, el PATAE o el PATIVEL.  
  
El PMUS del Campello atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS del Campello es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
S'indiquen, a continuació, les consideracions contingudes en les consultes realitzades:  
El 2 d'octubre de 2019, el Servei de Mobilitat Urbana (Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible) informa que l'àmbit i contingut del PMUS del Campello es consideren adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, i que, amb l'elaboració d'aquest, el municipi atén l'obligació establida en la Llei de mobilitat (article 10) per als municipis amb població superior a 20.000 habitants.  
Hi assenyala, no obstant això, diversos aspectes que han de ser completats en el PMUS abans de la remissió d'aquest al Servei de Mobilitat, com a òrgan competent en aquesta matèria dins de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament del Campello, conforme al que s'estableix en la Llei 6/2011 de mobilitat de la Comunitat Valenciana (article 10). Es requereix completar-hi uns certs ítems (accessibilitat universal, sinistralitat, estat de la xarxa ciclista i per als vianants, punts de càrrega/descàrrega i estacionament) i incloure-hi, entre altres, una estimació de percentatges modals després de la implantació de les mesures, indicadors de seguiment d'aquestes.  
Interessa concretar-hi una xarxa bàsica d'itineraris ciclistes (que en tot cas no haurà de discórrer per sòl no urbanitzable) que el Pla ciclista proposat podria completar, abordar els punts amb més problemes d'accessibilitat universal, situar punts de càrrega i descàrrega, electrogasolineres?, abordar la mobilitat del Liceu Francés i reflexionar sobre l'horitzó temporal del Pla i el pressupost anual assignat.  
En l'informe de 27 de novembre de 2019, del Servei de Planificació (Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible), s'indiquen les infraestructures localitzades en el terme i la titularitat d'aquestes, i el PMUS del Campello es considera compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent.  
No obstant això, s'hi assenyalen continguts que s'han de revisar (identificació i catalogació d'algunes infraestructures, els agents i recursos implicats?) i diversos aspectes a considerar en les mesures plantejades, entre altres: analitzar la incidència en el trànsit global del nucli d'algunes mesures (millores en la glorieta), recollir les previsions de la Xarxa d'Itineraris No Motoritzats de la Comunitat Valenciana (XINM), considerar la delimitació competencial de la Subdirecció General de Mobilitat en relació amb la redacció dels projectes i execució de les obres d'infraestructures de transport de titularitat autonòmica (sense cap compromís econòmic amb la proposta de finançament del PMUS del Campello), la coordinació de qualsevol actuació que supere l'àmbit municipal amb les actuacions del PmoMe, els projectes de servei públic de transport amb parades en el municipi aprovats i la necessitat d'obtindre un informe d'administracions/entitats competents respecte d'algunes mesures que podrien suposar afecció (FGV, Servei de Gestió de Transport de Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible).  
En l'informe de 9 de desembre, de la Subdirecció General de Política Territorial i Paisatge, es recorden els espais que conformen la infraestructura verda segons la LOTUP, i les funcions que aquesta els atribueix (s'hi cita la Muntanya Catalogada les Puntes de Gosàlvez, esmentat en la documentació, la localització de la qual afecta el terme).   
S'hi assenyala que els objectius indicats en el pla coincideixen plenament amb funcions de la infraestructura verda i que intervindre en la xarxa de comunicacions del municipi per a afavorir la mobilitat incidirà sobre aquesta, i s'haurà de tindre en compte aquesta per al desenvolupament de les actuacions que s'hi plantegen.   
S'hi apunta, a més, que els plantejaments de mobilitat sostenible no poden deixar d'abordar qüestions com la mobilitat entre el nucli urbà i la resta del terme, i s'hi indiquen els continguts que haurien d'abordar-se en el capítol específic que, dedicat a la infraestructura verda, ha d'incloure el PMUS.  
En l'informe es fa referència també a l'ETCV (que estableix els principis directors en matèria de mobilitat en la Directriu 118) i al PATIVEL, que requereix que la planificació territorial i urbanística integre en la seua ordenació i gestió la Via del Litoral (segons el que es preveu en l'article 17 del PAT i la Directriu 137 de l'ETCV), i s'hi assenyala que el municipi està inclòs en l'àmbit del PAT d'Alacant i Elx (PATAE), en tramitació.  
L'11 d'octubre de 2019, la Diputació d'Alacant (Departament de Medi Ambient i Energia) aprecia que les accions definides en la proposta no comporten efectes negatius per al medi ambient i que tendeixen, en general, a la conservació d'aquest, ja que intenten reduir la contaminació atmosfèrica i acústica i el consum d'energia, entre altres.  
  
En l'Informe rebut el 15 de novembre de 2019, de la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana (Direcció General de Carreteres del Ministeri de Foment), s'identifiquen els trams de l'AP-7 i de la N-332 que discorren pel municipi i que podrien veure's afectats, i s'hi indica que les mesures específiques no presenten, en principi, afecció a carreteres de titularitat estatal.   
Recorda que, no obstant això, correspon al Ministeri de Foment atorgar les autoritzacions o informes favorables sobre qualsevol obra, instal·lació, actuació, activitat, execució de connexions o modificació de les existents (inclosos els accessos) que es pretenguen executar en les zones de protecció de les carreteres de titularitat estatal, o fora d'aquestes amb afecció a aquestes; per la qual cosa, respecte de desenvolupament del PMUS, s'hi assenyala que les actuacions, obres i instal·lacions a executar sobre elements funcionals o estructurals de les carreteres de l'Estat indicades i les que es desenvolupen en les zones d'ús i defensa d'aquestes carreteres o les afecten, hauran de ser autoritzades o informades prèviament per la Direcció General de Carreteres als efectes establits en la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, i, per a fer-ho, s'ha de presentar la documentació tècnica de cada una de les actuacions, amb descripció precisa, subscrita per un tècnic competent.  
  
En l'Informe de 16 d'octubre de 2019, del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, s'assenyalen aspectes normatius i mesures que s'han de tindre en compte en el desenvolupament del PMUS del Campello en relació amb el canvi climàtic, la contaminació acústica i la qualitat de l'aire, i que els objectius principals del PMUS estan d'acord amb els objectius del Pla de mobilitat metropolitana sostenible de l'àrea Alacant-Elx, en el qual està inclòs el Campello (dins de l'àmbit estricte).  
Es fa referència a l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, la revisió de la qual (EVLCC 2030), pendent d'aprovació, inclou l'energia, i s'hi indiquen algunes mesures recollides en aquest document: fomentar els usos mixtos i les densitats mínimes en els plans generals, restricció dels vehicles més contaminants en els centres urbans, fomentar la instal·lació de taquilles per a la recollida de compres en línia?, i altres, com ara caracteritzar la infraestructura verda i minimitzar els riscos d'inundació, amb les quals el PMUS haurà de ser coherent.  
En relació amb la contaminació acústica, s'hi indiquen les exigències de la regulació, que exigeix per als municipis amb més de 20.000 habitants l'elaboració d'un pla acústic municipal (PAM), que està en fase d'exposició pública.   
En relació amb la qualitat de l'aire, s'hi indica que el Campello està inclòs en la zona ES1013: Segura-Vinalopó (A. Costanera), i s'hi assenyalen superacions dels valors registrats en unes certes estacions en els últims anys i una tendència creixent en relació amb el valor de l'ozó, que s'oposa a les restriccions que, encara que sense terminis de compliment establits, preveu la regulació (RD 102/2001). Per tant, la disminució del trànsit terrestre en la zona contribuirà a la disminució dels contaminants.  
En l'informe de 21 d'octubre de 2019, el Servei Territorial d'Urbanisme assenyala que no competeix a la Comissió Territorial d'Urbanisme l'aprovació del PMUS, perquè aquest no és un document que acompanye la formulació o revisió del Pla general, i que, des del punt de vista de les competències que té, seria convenient incorporar a l'anàlisi i a les mesures proposades les consideracions relatives a la modalitat sostenible en el planejament urbà.  
El Servei d'Ordenació del Territori indica, en el seu Informe de 5 de novembre de 2019, els àmbits afectats per risc d'inundació en el terme i assenyala aspectes (i en el seu cas, mesures) que les actuacions que puguen veure's afectades han de preveure perquè puguen considerar-se compatibles amb el PATRICOVA. Hi fa referència expressa a l'aplicació de l'article 21 de la normativa del PAT.  
  
Valoració  
Espais naturals protegits, zones forestals i vies pecuàries  
Es considera que l'abast i àmbit de les actuacions del PMUS es limita al sòl urbà/urbanitzable, i en el no urbanitzable no va més enllà dels elements de connexió existents: viaris i altres infraestructures de transport, camins o vies pecuàries. No es plantegen en el PMUS mesures que, a priori, puguen afectar espais naturals.  
L'ús de les vies pecuàries es pot considerar compatible amb les formes no motoritzades, i s'han de sotmetre les actuacions específiques (identificació de trams de camins i la senyalització d'aquests, condicionament?) que puguen afectar aquestes, a informe de l'òrgan competent en la matèria en fase de projecte.  
  
Observacions relatives a la planificació supramunicipal  
En relació amb les alternatives plantejades, cal indicar que l'abast d'aquestes sembla que supere les possibilitats decisòries que corresponen a l'Administració local en la redacció d'un PMUS en alguna d'aquestes.  
- No s'hi concreta que s'entén per desenvolupament natural del municipi, indicat en l'alternativa 3, però, a priori, queda fora de l'objecte/abast del PMUS.  
- L'aplicació o no de la planificació metropolitana en les alternatives (alternatives 0 i 1) cal plantejar-la en la mesura en què aquests plans estiguen pendents d'aprovació.  
En relació amb el PATIVEL, cal assenyalar que en el document no es concreta la Via Litoral i que les actuacions corresponents requeriran els instruments previstos per a fer-ho en la regulació.  
En relació amb el PATRICOVA, cal assenyalar que entre les localitzacions esbossades per a disposar aparcaments dissuasius hi ha àmbits afectats per risc d'inundació, per la qual cosa resulten d'aplicació les previsions del PAT.  
Tenint en compte el que s'ha dit amb anterioritat, i analitzades les propostes del PMUS del Campello, s'entén que, en conjunt, les mesures plantejades:  
1. Col·laboren a un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a tipus de transport més sostenibles: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció de consum energètic consegüent.  
3. Desincentiven l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreixen, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als vehicles motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promouen la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
El PMUS proposa diversos tipus d'indicadors en el diagnòstic i per al seguiment del Pla: indicadors globals i de la mobilitat, indicadors mediambientals i indicadors de les actuacions o mesures.   
  
Els indicadors mediambientals estan recollits en el DIE (apartat B6.1.4). Cal indicar, no obstant això, les consideracions següents:  
  
1. S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
2. Haurien d'incorporar-se indicadors ambientals per a l'avaluació del nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diverses localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
3. Haurien d'incorporar-se indicadors ambientals que permeteren calcular l'empremta de carboni de la mobilitat i les emissions vinculades al sector transport, i especificar-hi les metodologies de càlcul proposades i la periodicitat d'aquestes.  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments que estableix la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible del Campello, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.   
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i per considerar que, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible del Campello no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi del Campello, no afecta espais protegits ni forestals, les propostes d'aquesta proposta se circumscriuen al sòl urbà i urbanitzable o a viaris/infraestructures existents, i no és marc de projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, i havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible del Campello no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible del Campello, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient; per la qual cosa, correspon continuar la tramitació del programa segons la normativa sectorial d'aquest, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. La redacció definitiva del PMUS del Campello haurà de concretar els aspectes següents:  
1) Incorporar la metodologia i el càlcul de l'empremta de carboni derivada del model de mobilitat proposat, així com els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats; en concret, emissions CO2 equivalent i consum d'energia (Tep).  
2) Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat, així com l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3) Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
2. El PMUS s'haurà de completar amb la documentació requerida pel Servei de Mobilitat Urbana (Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible) en el seu Informe de data 2 d'octubre de 2019, i se sol·licitarà l'informe prèviament a l'aprovació definitiva per l'Ajuntament; a més, s'hi hauran d'incorporar, en el seu cas, les determinacions que s'indiquen en aquest.  
3. El PMUS haurà d'especificar que en les actuacions que es projecten s'hauran d'incorporar les condicions d'actuació de l'article 21 del PATRICOVA.  
4. El PMUS haurà de contindre un apartat relatiu a la infraestructura verda, amb els continguts assenyalats per la Subdirecció General de Política Territorial i Paisatge en l'Informe de 9 de desembre de 2019.  
5. El PMUS haurà d'atendre les consideracions realitzades per l'Informe del Servei de Planificació (Subdirecció General de Mobilitat) de data 27 de novembre de 2019.  
6. El PMUS haurà de prendre en consideració les qüestions assenyalades en l'informe del Ministeri (Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana) en relació amb possibles actuacions que afecten viaris la titularitat dels quals correspon a aquestes administracions.  
7. S'hauran de prendre en consideració els aspectes assenyalats en l'Informe del Servei Territorial d'Urbanisme de 21 d'octubre de 2019.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible del Campello en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
En vista de tot el que s'ha dit anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible del Campello, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, consideren pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
I se certifica abans d'aprovar l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
  
València, 20 de desembre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8896, del 02-09-2020 (2020/6878)

RESOLUCIÓN de 20 de agosto de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 79/2019 EAE El Campello.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8896

Fecha DOGV
:   02-09-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/6878

CVE


Fecha del documento
:   20-08-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de agosto de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 79/2019 EAE El Campello. [2020/6878]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 79/2019 EAE El Campello  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
  
Trámite: Evaluación ambiental del Plan de movilidad urbana sostenible  
Promotor: Ayuntamiento de El Campello  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de El Campello  
Localización: El Campello (Alicante)  
Expediente: 79/2019-EAE  
  
La comisión de evaluación ambiental, en sesión celebrada el 12 de diciembre de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de El Campello, en los siguientes términos:  
  
A) Documentación aportada  
En fecha 27 de agosto de 2019 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental la solicitud del Ayuntamiento de El Campello para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de El Campello, acompañada del Documento Inicial Estratégico (DIE) y del borrador del PMUS.  
La documentación aportada es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP) y se formaliza en un archivo PDF -fraccionado en 6 partes- que incluye el borrador del plan (apartado A) y el DIE (apartado B).  
  
B) Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente en el municipio es el Plan general aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante el 30 de julio de 1986, para el que se aprobó un documento refundido cuya normativa urbanística se publica en el BOP número 27 de 3 de febrero de 1988, atendidos los recursos interpuestos y algunas rectificaciones-modificaciones puntuales. No consta que el plan fuera objeto de evaluación ambiental.  
El plan indicado recupera su vigencia tras la sentencia de 31 de marzo de 2016, del Tribunal Supremo que anula el acuerdo de la Comisión Territorial del Urbanismo el 1 de abril de 2011 de aprobación del Plan general de El Campello y declara nulo el instrumento correspondiente.  
  
C) Plan de movilidad urbana sostenible: objeto y justificación  
Tal como se recoge en la documentación aportada, el Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de El Campello viene motivado por el crecimiento urbanístico habido en el municipio en los últimos años y por la obligatoriedad establecida en la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de movilidad de la Comunidad Valenciana y otras estrategias de ámbito regional asociadas, entre otras.  
El PMUS se concibe como un estudio integral de la movilidad municipal en el que se incluyen medidas y estrategias necesarias para promover un cambio modal hacia sistemas de transporte menos consumidores de energía, teniendo como prioridad la mejora de la movilidad peatonal y el incremento del transporte público con un uso coordinado y eficiente de los distintos medios de transporte.  
Los problemas detectados derivan de las características territoriales, de crecimiento y poblacionales del municipio, indicadas en D1(ámbito y alcance de la propuesta).  
En el PMUS se indican los siguientes 12 objetivos generales:  
1. El desarrollo y mejora de la oferta de los diferentes modos de transporte público  
2. La ordenación y explotación de la red principal del viario en relación con los diferentes modos de transporte  
3. El fomento de la movilidad a pie y en bicicleta, mediante la construcción y/o reserva de espacios y la supresión de barreras arquitectónicas para el peatón y la bicicleta, en un entorno adecuado, seguro y agradable para los usuarios  
4. La regulación de la carga/descarta y reparto de mercancías en la ciudad  
5. Mejora de la seguridad vial en las calles del municipio  
6. Gestión y limitación del aparcamiento para vehículo privado  
7. Medidas específicas de gestión de la movilidad  
8. Mejorar la movilidad a personas de movilidad reducida y la inclusión social  
9. Integración de la movilidad en las políticas urbanísticas  
10. Mejorar la movilidad bajo el concepto de movilidad y género  
11. La gestión de la movilidad en aspectos relativos a grandes centros atractores  
12. Promover las nuevas tecnologías aplicadas a la movilidad  
Estos objetivos se plantean en consonancia con los objetivos del Plan de movilidad metropolitana sostenible de Alicante-Elche (PmoMe) Alicante-Elche, señalándose que de los 19 objetivos pormenorizados del PmoMe, 16 estarían englobados en los del PMUS de El Campello (los otros 3 corresponden a objetivos de carácter más metropolitano y vinculados al transporte público interurbano).  
En las propuestas de actuación (se plantean 46), agrupadas en distintas líneas, se especifican objetivos concretos.  
  
D) Características del plan de movilidad urbana sostenible  
D.1. Ámbito y alcance de la propuesta  
En el PMUS se consideran dos ámbitos de actuación. El estricto, que corresponde al término municipal de El Campello, y el ámbito metropolitano en el que está incluido junto a otros 7 municipios (Alicante, Mutxamel, San Joan d'Alacant, San Vicente del Raspeig, Elche, Santa Pola y Crevillent) y respecto del que se está elaborando el Plan de movilidad metropolitana sostenible de Alicante-Elche (PmoMe). El alcance de las medidas adoptadas afectará a los municipios más próximos del área metropolitana y a las poblaciones contiguas por su parte norte.  
El Campello se encuentra situado en la comarca de l'Alacantí en la provincia de Alicante, a 10 km de la capital de provincia (constituía hasta su segregación una partida rural de esta) y a 30 kilómetros de Benidorm, núcleo turístico principal de la Costa Blanca. Forma parte de la aglomeración de Alicante y está incluido en la comarca histórica de la Huerta de Alicante.  
Tiene una superficie de 55,27 km², 23 km de costa y limita con Villajoyosa, Orxeta, Aigües, Busot, Alicante, Mutxamel y Sant Joan d'Alacant. La orografía es llana en su parte sur y la zona norte está condicionada por las estribaciones del Cabeçó d'Or, con accidentes geográficos que no superan los 310 m de altitud.  
Atraviesan el municipio de norte a sur varias infraestructuras de transporte, como la línea de ferrocarril del TRAM, la autopista AP-7 y la N-332. Enlazar esta carretera nacional con la A7 permitió descongestionar el tráfico del casco urbano, aunque la N-332, por sus características, sigue siendo un elemento que dificulta la permeabilidad transversal entre la zona alta del casco urbano con la zona centro.  
La orografía (con varias colinas y barrancos en el TM) y las características de las infraestructuras provocan puntos donde el tráfico de acceso se ve limitado por las características de las vías sin existir alternativas.  
Una parte importante de la población se encuentra dispersa por las urbanizaciones situadas en una amplia zona costera, destacando el crecimiento de la edificación de baja densidad al norte del casco urbano (Venta Lanuza, Coveta Fumà, Pueblo Español?)  
La organización de la estructura territorial del municipio, condicionada por la franja costera (crecimiento en primera línea) y las infraestructuras del transporte, redunda en un uso masivo del vehículo privado desde núcleos residenciales dispersos.  
Simplificando pueden diferenciarse tres zonas: casco urbano, zona de la playa de Muchavista (al sur) y las urbanizaciones de la costa con viviendas unifamiliares (al norte).  
La población (27.893 habitantes en 2018 según INE) se ha mantenido bastante estable en los últimos años. El envejecimiento de esta (semejante a valores provinciales y autonómicos) conlleva focalizar las actuaciones en la accesibilidad universal, mejorando la infraestructura peatonal y el transporte público, principales modos utilizados por este colectivo (> 64 años).  
En torno al 16 % de los empadronados son extranjeros y hay un elevado número de segundas residencias de ciudadanos europeos (residentes no censados). Según datos del INE de 2011 de la población total vinculada (49.252 habitantes) eran residentes 26.372.  
Es relevante la población flotante, que pernocta en el municipio, incluyendo residentes, segundas residencias y turistas. El Campello dispone de 5 hoteles y 2 hostales con 490 plazas hoteleras, número que se eleva a 5369 plazas si se consideran apartamentos y campings.  
En el PMUS se tiene en cuenta la zonificación del PmoMe (8 zonas), a la que se añade una nueva (zona 5), correspondiente al barrio y las infraestructuras situadas al norte de la N-332.  
Se contemplan el PGOU y los planes territoriales, como el PAT Alicante-Elche (PATAE), como documentos encargados de establecer reservas de suelo, en caso de requerirse, que mejoren las comunicaciones entre los municipios del área y se señala que la normativa de coordinación será la que se establezca en el PATAE, (instrumento que debe establecer las reservas de suelo en este ámbito territorial y proponer normativa de coordinación en distintos ámbitos, entre otros la implantación de las infraestructuras que, en su caso, se propongan, especialmente en cuanto a reservas de suelo e integración en la morfología del territorio)  
D.2. Estudio de alternativas.  
Se indican en el DIE las siguientes alternativas, relacionadas con la planificación urbanística y la planificación del transporte y la movilidad en el ámbito local/metropolitano:  
- Alternativa 0: Ausencia de crecimiento y de planificación metropolitana  
Corresponde a la situación actual, resultado del mantenimiento de las tendencias demográficas y de movilidad habidas hasta la fecha y de no realizar ninguna actuación adicional de mejora y promoción de la movilidad sostenible en el municipio de El Campello.  
- Alternativa 1: Ausencia de planificación metropolitana y desarrollo del PGOU de 1986  
Corresponde al desarrollo completo del PGOU vigente junto a la implantación de los planes de acción y medidas propuestas en el PMUS para mejorar y fomentar la movilidad sostenible en el municipio.  
- Alternativa 2: Crecimiento nodal y desarrollo del PGOU de 1986  
  
Corresponde al desarrollo completo del PGOU vigente, la implantación de los planes y medidas del PMUS y la consideración de la pertenencia de El Campello al área metropolitana de Alicante-Elche.  
Se valora que se produzca un crecimiento nodal en el área metropolitana siguiendo un modelo policéntrico (Alternativa 2 PmoMe) basada en el desarrollo de nodos ya existentes de manera relativamente radial, produciéndose los crecimientos nuevos por extensión de los núcleos consolidados.  
En esta alternativa se tienen en cuenta la implantación de las medidas previstas en el PmoMe en su escenario innovador para la planificación del transporte y el fomento de la movilidad sostenible.  
Se incrementarán los desplazamientos entre los municipios del área metropolitana y, en el caso de El Campello, con Alicante y Sant Joan d'Alacant.  
- Alternativa 3: Crecimiento nodal y desarrollo natural del municipios  
Corresponde, además de los supuestos de la alternativa 2, a considerar el desarrollo natural del municipio, entre la costa y la AP-7  
Los crecimientos tenderán a compactar la ciudad y rellenar los espacios vacíos entre la autovía y el mar.  
Como en alternativa 2, la mayor atracción incrementará los desplazamientos entre los barrios del municipio y del área metropolitana.  
D.3. Características de la propuesta.  
Tras estudiar y analizar la situación en la que se encuentra la movilidad urbana de El Campello se contemplan las siguientes líneas de actuación:  
Línea 1. Fomento de los modos no motorizados, con los siguientes objetivos específicos:  
- Incrementar la cuota de los modos no motorizados en el reparto modal de la movilidad urbana  
- Aumentar el atractivo del espacio peatonal  
- Desarrollar una infraestructura de conexión no motorizada de todos los núcleos y barrios entre sí  
- Desarrollar una política integral de la bicicleta  
Se plantean para esta línea dos áreas de intervención:  
- movilidad peatonal  
- movilidad ciclista  
  
Línea 2. Mejora del transporte público e intermodalidad, con tres áreas de intervención:  
- promoción del transporte público  
- estrategia de ordenación del tráfico  
- fomento de la intermodalidad y creación de infraestructuras  
  
Línea 3. Ordenación de la circulación y seguridad vial, se destacan las áreas:  
- programas para la recuperación del espacio público para el ciudadano no motorizado (áreas de prioridad peatonal)  
- modificación de las secciones transversales  
- zonas de limitación de usos motorizados  
- mejoras en la seguridad vial  
- áreas de coexistencia  
  
Línea 4. Programa de aparcamiento y gestión de la Distribución Urbana de Mercancías (DUM), se basan en programas de:  
- aparcamientos en superficie  
- aparcamientos disuasorios e intermodales  
- aparcamientos de vehículos pesados a corto plazo  
Y en la generación de propuestas para mejorar el transporte de mercancías en el ámbito urbano.  
  
Línea 5. Incidir sobre la conducta de movilidad, con las siguientes áreas de intervención:  
- medidas de gestión de la movilidad sobre colectivos específicos. Itinerarios accesibles y seguros  
- planes de formación y educación  
- comunicación, divulgación y marketing  
  
Línea 6. Contribuir al desarrollo urbano  
Establecer mecanismos de desarrollo de los nuevos suelos y de las infraestructuras de transporte que sean sostenibles y ambiental y energéticamente eficientes.  
No es política del PMUS, pero sí política urbanística, buscar un tipo de urbanización que facilite la movilidad peatonal, ciclista y cree las condiciones para ser servida en transporte público) frente a la planificación de poblaciones basada en una especialización de los espacios para distintos usos. Se desarrolla en dos áreas temáticas:  
  
- política de suelo  
- política de infraestructuras  
  
Línea 7. Movilidad eléctrica, con las siguientes áreas temáticas:  
- Estudio del nuevo escenario que presenta la movilidad eléctrica, en especial vehículos eléctricos de movilidad personal. Propuesta para modificar las ordenanzas municipales  
- Planificación de la infraestructura y tipología de los puntos de recarga de vehículos eléctricos  
- Planificación de la actualización de la flota municipal de vehículos a vehículos limpios, estudio de posibles subvenciones.  
El conjunto de planes y medidas que conforman las líneas de actuación expuestas se resumen en el cuadro:  
  
  
Líneas de actuación Planes de acción  
L.1. Fomento de los modos no motorizados  
  
L.2. Mejora del transporte público e intermodalidad  
  
L.3. Ordenación de la circulación y la seguridad vial 1.1. Plan de peatonalización y defensa del peatón  
1.2. Plan de accesibilidad universal  
1.3. Plan de infraestructura ciclista  
 2.1. Plan de transporte público  
 3.1. Plan de seguridad vial  
3.2. Plan de señalización  
L.4. Programa de aparcamiento y gestión de la dum 4.1. Plan de estacionamiento  
L.5. Incidir sobre la conducta de movilidad 5.1. Plan de formación integral en movilidad sostenible  
L.6. Contribuir al desarrollo urbano 6.1. Plan revisión planeamiento  
L.7. Movilidad eléctrica 7.1. Plan de movilidad eléctrica  
  
  
Las propuestas, agrupadas por áreas de actuación, que se concretarán y ajustarán en fases posteriores del plan, junto con los procesos de participación ciudadana, son:  
1. Prioridad peatonal, diferenciando: peatonalización, accesibilidad peatonal y áreas de coexistencia  
2. Fomento de la bicicleta, abordando el trazado de rutas ciclistas, acondicionamiento de cruces con vías de vehículos motorizados y zonas de aparcamiento específicos (fomento intermodalidad).  
3. Eficiencia en el transporte público e intermodalidad  
4. Vehículo privado, diferenciando: ordenación de la circulación, programa de aparcamiento y vehículos eficientes y menos contaminantes  
5. Distribución urbana de mercancías  
6. Movilidad eléctrica  
Las 46 medidas de actuación previstas para desarrollar las propuestas, que se concretan en fichas en el PMUS, son:  
  
Objetivos Medidas  
1. El desarrollo y mejora de la oferta de los diferentes modos de transporte público 1. Mejora de la frecuencia del autobús interurbano  
2. Generación de un abono familiar para residentes  
3. Mejora de accesibilidad a paradas del TRAM  
2. La ordenación y explotación de la red principal del viario en relación con los diferentes modos de transporte 4. Ordenación de la circulación en casco ubano  
5. Generación de zona 30 en la calle San Bartolomé  
6. Plan de inversión para renovación del parque móvil municipal con vehículos existentes y menos contaminantes  
7. Modificación de la glorieta dela Mar Mediterránea  
8. Mejora de la Seguridad Vial de la glorieta de CV-775 y N-332  
9. Reordenación de la intersección semaforizada av. Generalitat C. Fleming y C. Valencia.  
3. El fomento de la movilidad a pie y en bicicleta, mediante la construcción y/o reserva de espacios y la supresión de barreras arquitectónicas para el peatón y la bicicleta, en un entorno adecuado, seguro y agradable al usuario 10. Concurso de ideas para la renovación del paseo marítimo y calles anexas  
11. Concurso de ideas para la renovación de la calle San Ramón, antigua travesía N-332  
12. Reforma de la avenida de la Ganeralitat con ampliación de aceras y reordenación de aparcamiento  
13. Zona 20, compatible con el uso ciclista, de las calles entre San Bartolmé y San Pedro  
14. Estudiar itinerarios peatonales para centros educativos  
15. Generar señalización metrominuto  
16. Zona 20, compatible con uso ciclista en calle Mayor, Trinitat y Pal  
17. Ampliación de aceras para calles con aceras mínimas del casco urbano oeste  
18. Ampliación de aceras para calles con aceras mínimas del casco urbano este  
19. Ampliación de aceras barrio La Creu  
20. Ampliación de acera para calles con aceras mínimas en El Vincle  
21. Ampliación de aceras para calles con aceras mínimas en La Zenia (Muchavista)  
22. Ampliación de aceras en calle San Pedro  
23. Plan de Movilidad Ciclista  
4. La regulación de la carga/descarta y reparto de mercancías en la ciudad 24. Reordenación de carga y descarga en calle San Bartolomé  
25. Ordenanza específica de carga y descarga  
5. Mejora de la seguridad vial en las calles del municipio 26. Plan de Seguridad Vial 2020  
27. Monitorización y aforo de la intersección de calle San Ramón y av. Ausiàs March  
28. Formación en Seguridad Vial y conducción eficiente  
6. Gestión y limitación del aparcamiento para vehículo privado 29. Aparcamiento disuasorio en mercado  
30. Aparcamiento disuasorio en estaciones intermodales  
31. Aparcamiento ORA en casco urbano  
32. Aparcamiento ORA en av. Germanías  
33. Aparcamiento ORA en playas (con Zona Residentes)  
7. Medidas específicas de gestión de la movilidad 34. Constitución de la Mesa de la Movilidad  
35. Módulos de formación para el seguimiento del PMUS  
36. Plan de Implantación de Smart City  
8. Mejorar la movilidad a personas de movilidad reducida y la inclusión social 37. Hacer un PAU 2020  
38. Plan de accesibilidad a edificios públicos  
9. Integración de la movilidad en las políticas urbanísticas 39. pliego para la redacción de las nuevas ordenanzas de movilidad y gestión de vados  
40. Proyecto de implementación de movilidad eléctrica  
10. Mejorar la movilidad bajo el concepto de movilidad y género 41. Estudio de iluminación e itinerarios seguros a paradas del TRAM y Bus  
42. Plan de iluminación en áreas de tránsito peatonal  
11. La gestión de la movilidad en aspectos relativos a grandes centros atractores 43. Estudio de la accesibilidad multimodal a centros educativos  
44. Plan de transporte al centro de trabajo para todos los centro educativos públicos de El Campello  
12. Promover las nuevas tecnologías aplicadas a la movilidad 45. Aplicación móvil para la promoción del camino escolar  
46. Aplicación móvil para la promoción de la movilidad peatonal  
  
  
  
En cada ficha se especifica, junto a su descripción y objetivo principal, acciones concretas, recursos, agentes implicados y tipología (según sean medidas de planificación, de modificación -de infraestructura o servicio existente- o de obra nueva -para implantación de servicios nuevos o modificaciones sustanciales de una infraestructura-). Se incluye una valoración general, que considera los criterios marcados por los manuales del proyecto CIVITAS SUMPs-Up (proyecto europeo para ayudar a las ciudades a implementar soluciones de movilidad más limpias y sostenibles) y una evaluación según los 10 indicadores del plan. Se incluye presupuesto y programación por años (plan quinquenal) y en algunas medidas un plano para concretar el ámbito afectado.  
  
D.4. Efectos previsibles del PMUS en el medio ambiente.  
En el apartado B.5 del Documento Inicial Estratégico se realiza el diagnóstico medioambiental (apdo B.5.1), territorial y de movilidad (apdo B.5.2) antes de la aplicación del PMUS de El Campello.  
Se señala que el desarrollo urbanístico de los últimos años ha generado un aumento desproporcionado del suelo urbano discontinuo, e incluso la ocupación de zonas de elevadas pendientes llevando aparejada la construcción de infraestructuras de transporte atendiendo a demandas puntuales, la fragmentación del territorio, la perdida progresiva de suelo agrícola y forestal lo que favorece el desarrollo de procesos de erosión, el aumento del riesgo de desertificación (en una zona con escasez hídrica) y el incremento progresivo de otros riesgos (inundación, incendios, propagación de plagas...), incremento de emisiones, perdida de conexión entre espacios naturales (falta de permeabilidad de la infraestructura verde), deterioro ambiental y paisajístico.  
Se estima que la huella ecológica del modelo territorial desarrollado es superior al umbral de sostenibilidad (situado en torno a 1,8 ha/habitante).  
La falta de coordinación genera un modelo insostenible en términos de movilidad y ambientales, agrava las consecuencias del cambio climático y no favorece la recuperación frente a sus consecuencias, teniendo incidencia también relevante en la franja litoral, recurso multifuncional y escaso, que conviene preservar.  
En el apartado B.6.1 del DIE se analizan los efectos previsibles sobre el medio ambiente y en el B.6.2 los efectos territoriales y de movilidad. En ausencia de planificación de movilidad sostenible los efectos negativos indicados no harán sino agravarse. Con planificación se prevén reducciones en la contaminación atmosférica, acústica y del consumo energético.  
Indicadores ambientales: Se hace referencia a los indicadores desarrollados por la WBCSD (The Word Business Council for Sustainable Development) y la OCDE, seleccionando de los 19 los 5 siguientes:  
- Indicador 12: Uso del espacio de la movilidad  
- Indicador 13: Emisiones de gases de efecto invernadero  
- Indicador 14: Congestión y retrasos  
- Indicador 15: Eficiencia energética  
- Indicador 16: Oportunidad de la movilidad activa  
  
Indicadores de movilidad: Se contemplan, junto al 14, 15 y 16, los siguientes:  
- Indicador 1: Asequibilidad del transporte público para los más pobres  
- Indicador 2: Accesibilidad para grupos con problemas de movilidad  
- Indicador 17: Integración Intermodal  
- Indicador 18: Confort  
- Indicador 19: Seguridad  
  
En el B.7 se indica su incardinación en la ETCV y su relación con otros instrumentos de planificación territorial o sectorial, indicando que se contemplarán principios y criterios de los planes y estrategia a nivel metropolitano, autonómico y estatal.  
Se destacan la ETCV, la EVLCC, la Estrategia Española de Movilidad Sostenible (EEMS), el PmoMe Alicante-Elche, el PATAE.  
Se mencionan el PATRICOVA, el PATIVEL, el PATFOR, el Plan de infraestructura verde y paisaje (pendiente de aprobación) y el Proyecto para la redacción de propuestas de ordenación del mapa concesional y proyectos de servicio de transporte interubano de viajeros para la provincia de Alicante, a nivel autonómico. El Plan hidrológico de la demarcación del Júcar, el Plan de gestión del riesgo de inundación de la demarcación del Júcar y el Plan de infraestructuras, transporte y vivienda 2014-2024, a nivel estatal. El Plan general de ordenación urbana de 1986, el Plan de acción de energía sostenible (PAES) y el Plan acústico municipal (PAM) a nivel local.  
  
E) Consultas  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
Administración pública consultada Consulta Informe  
C. de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad. Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible  
Servicio de Movilidad Urbana  
Servicio de Planificación 19.09.2019 02.10.2019  
27.11.2019  
C. de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica. Dirección General del Cambio Climático  
Servicio de Lucha contra Cambio Climático y Prot.Atm. 19.09.2019 16.10.2019  
C. de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica. Subdirección General de Medio Natural.  
Servicio de Ordenación y Gestión Forestal (vpecuarias) 19.09.2019 €  
Diputación de Alicante. Área de Infraestructuras 19.09.2019 11.10.2019  
Ministerio de Fomento. SD Gob. Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunidad Valenciana 19.09.2019 15.11.2019  
C. de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
Subdirección Gen. Puertos, Aeropuertos y Costas 19.09.2019 €  
C. de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
Subdirección Gen. Ordenación del Territorio y Paisaje  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
Servicio de Ordenación Territorial (PATRICOVA) 19.09.2019  
  
  
   
  
09.12.2019  
04.11.2019  
C. de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
Servicio Territorial de Urbanismo 19.09.2019 21.10.2019  
Ayuntamiento de Alicante 19.09.2019 €  
Ayuntamiento de Villajoyosa 19.09.2019 €  
Ayuntamiento de Mutxamel 19.09.2019 €  
Ayuntamiento de Sant Joan d'Alacant 19.09.2019 €  
  
  
Los informes recibidos se publicarán en la web http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients junto con el informe ambiental y territorial estratégico.  
  
F) Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualmente los planes de movilidad urbana sostenible constituyen el instrumento adecuado para conseguir dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el ámbito urbano y reducir las repercusiones negativas del sistema de transporte sobre la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible ha de perseguir, igualmente, la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a los bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, sobre dos ámbitos:  
- Un nuevo equilibrio de los modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos de mayor eficacia ambiental y social: transporte público frente al privado y modos de transporte no motorizado. Alcanzar este objetivo requiere tanto de medidas de estímulo hacia los nuevos modos de transporte como de medidas disuasorias. Para ello deberá actuarse sobre aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología edificatoria, relación espacios públicos/privados, estándares de aparcamientos para distintos modos de transporte).  
- La planificación urbana y modelo de ciudad, disminuyendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en longitud de desplazamientos.  
Desde el punto de vista ambiental, los PMUS han de contribuir a un uso racional del suelo para atender las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando los modos más sostenibles y la reducción de la necesidad de desplazamientos (motorizados) tanto en número como en distancia que propicie la adquisición de hábitos saludables (caminar y desplazarse en bicicleta) que contribuya, a su vez, a la disminución de las emisiones originadas por el sector transporte como son las referidas a emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otras dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM) y las emisiones acústicas originadas por el tráfico.  
En ese sentido se expresa el artículo 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de movilidad de la Comunitat Valenciana, cuando indica que «2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, particularizando las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales».  
Atendiendo a los anteriores criterios se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de El Campello en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, de que todas las propuestas se plantean en suelo urbano y urbanizable del municipio (sin afección al suelo no urbanizable), y sin perjuicio de la ulterior incardinación del PMUS de El Campello con otros instrumentos de movilidad de carácter supramunicipal como pueda ser el Plan de movilidad metropolitana sostenible Alicante-Elche (PmoMe) cuyas previsiones y actuaciones, no son objeto del PMUS de El Campello y, por tanto, tampoco de la presente evaluación ambiental, el PATAE o el PATIVEL.  
El PMUS de El Campello atiende a lo que al respecto de competencias administrativas establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011, de movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que la evaluación ambiental estratégica del PMUS de El Campello se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
Se indican, a continuación, las consideraciones contenidas en las consultas realizadas:  
El 2 de octubre de 2019 el Servicio de Movilidad Urbana (Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible) informa que el ámbito y contenido del PMUS de El Campello se estiman adecuados en relación con las determinaciones de la Ley 6/2011, de movilidad de la Comunitat Valenciana, y que con su elaboración el municipio atiende la obligación establecida en la Ley de movilidad (art 10) para los municipios con población superior a 20.000 habitantes.  
Señala, no obstante, distintos aspectos que deben ser completados en el PMUS antes de su remisión al Servicio de Movilidad, como órgano competente en esta materia dentro de la Generalitat, para la emisión del informe previo a la aprobación del Plan por el Ayuntamiento de El Campello, conforme a lo establecido en la Ley 6/2011, de movilidad de la Comunitat Valenciana (art 10). Se requiere completar ciertos ítems (accesibilidad universal, siniestralidad, estado de la red ciclista y peatonal, puntos de carta/descarga y estacionamiento) e incluir, entre otros, una estimación de porcentajes modales tras la implantación de las medidas, indicadores de seguimiento de las estas.   
Interesa concretar una red básica de itinerarios ciclistas (que en todo caso no deberá discurrir por suelo no urbanizable) que el Plan ciclista propuesto podría completar, abordar los puntos con más problemas de accesibilidad universal, ubicar puntos de carga y descarga, electrogasolineras?, abordar la movilidad del Liceo Francés y reflexionar sobre el horizonte temporal del plan y el presupuesto anual asignado.  
En el informe de 27 de noviembre de 2019, del Servicio de Planificación (Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible) se indican las infraestructuras localizadas en el término y su titularidad y se considera el PMUS de El Campello compatible con la legislación sectorial de carreteras vigente.  
No obstante, se señalan contenidos que se han de revisar (identificación y catalogación de algunas infraestructuras, los agentes y recursos implicados, ?) y distintos aspectos a considerar en las medidas planteadas, entre otros, analizar la incidencia en el tráfico global del núcleo de algunas medidas (mejoras glorieta), contemplar las previsiones de la Red de Itinerarios No Motorizados de la Comunitat Valenciana (XINM), considerar la delimitación competencial de la Subdirección General de Movilidad en relación con la redacción de los proyectos y ejecución de las obras de infraestructuras de transporte de titularidad autonómica (sin compromiso económico alguno con la propuesta de financiación del PMUS de El Campello), la coordinación de cualquier actuación que supere el ámbito municipal con las actuaciones del PmoMe, los proyectos de servicio público de transporte con paradas en el municipio aprobados y la necesidad de obtener informe de administraciones/entidades competentes respecto de algunas medidas que podrían suponer afección (FGV, Servicio de Gestión de Trasporte de Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible)  
En el informe de 9 de diciembre del Subdirección de General de Política Territorial y Paisaje se recuerdan los espacios que conforman la infraestructura verde según la LOTUP y las funciones que esta les atribuye (se cita el monte catalogado Les Puntes de Gosàlvez, mencionado en la documentación, cuya localización afecta al término).  
Se señala que los objetivos indicados en el plan coinciden plenamente con funciones de la infraestructura verde y que intervenir en la red de comunicaciones del municipio para favorecer la movilidad incidirá sobre esta, debiendo tenerse en cuenta la misma para el desarrollo de las actuaciones que se planteen.  
Se apunta además que los planteamientos de movilidad sostenible no pueden dejar de abordar cuestiones como la movilidad entre el casco urbano y el resto del término, y se indican los contenidos que deberían abordarse en el capítulo específico que, dedicado a la infraestructura verde, debe incluir el PMUS.  
En el informe se hace referencia también a la ETCV (que establece los principios directores en materia de movilidad en la Directriz 118) y al PATIVEL que requiere que la planificación territorial y urbanística integre en su ordenación y gestión la Vía del Litoral (según lo previsto en el art 17 del PAT y la Directriz 137 de la ETCV) y se señala que el municipio está incluido en el ámbito del PAT de Alicante y Elche (PATAE), en tramitación.  
El 11 de octubre de 2019 la Diputación de Alicante (departamento de Medio Ambiente y Energía) aprecia que las acciones definidas en la propuesta no conllevan efectos negativos para el medio ambiente y que son tendentes, en general, a la conservación de este, al intentar reducir la contaminación atmosférica, acústica y el consumo de energía, entre otros.  
En el informe recibido el 15 de noviembre de 2019 de la Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunidad Valenciana (Dirección General de Carreteras del Ministerio de Fomento) se identifican los tramos de la AP-7 y de la N-332 que discurren por el municipio y que podrían verse afectados y se indica que las medidas específicas no presentan, en principio, afección a carreteras de titularidad estatal.  
Recuerda, no obstante, que corresponde al Ministerio de Fomento otorgar las autorizaciones o informes favorables sobre cualquier obra, instalación, actuación, actividad, ejecución de conexiones o modificación de las existentes (incluidos accesos) que se pretendan ejecutar en las zonas de protección de las carreteras de titularidad estatal o fuera de ellas con afección a las mismas, por lo que respecto al desarrollo del PMUS, se señala que las actuaciones obras e instalaciones a ejecutar sobre elementos funcionales o estructurales de las carreteras del Estado indicadas y aquellas que se desarrollen en las zonas de uso y defensa de dichas carreteras o afecten a las mismas, deberán ser autorizadas o informadas previamente por la Dirección General de Carreteras a los efectos establecidos en la Ley 37/2015, de 29 de septiembre, de carreteras, debiendo para ello presentarse la documentación técnica de cada una de las actuaciones, con descripción precisa, suscrita por técnico competente.  
En el informe del 16 de octubre de 2019 del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera se señalan aspectos normativos y medidas que se han de tener en cuenta en el desarrollo del PMUS de El Campello en relación con el cambio climático, la contaminación acústica y la calidad del aire y que los objetivos principales del PMUS están en consonancia con los objetivos del Plan de movilidad metropolitana sostenible del área Alicante-Elche, en el que está incluido El Campello (dentro del ámbito estricto).  
Se hace referencia a la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020, aprobada por el Consell de la Generalitat el 22 de febrero de 2013, cuya revisión (EVLCC 2030) pendiente de aprobación incluye la energía y se indican algunas medidas contempladas en este documento (fomentar los usos mixtos y densidades mínimas en los planes generales, restricción de los vehículos más contaminantes en los centros urbanos, fomentar la instalación de taquillas para recogida de compras en línea?) y otras como caracterizar la infraestructura verde y minimizar los riesgos de inundación con las que el PMUS deberá ser coherente.  
En relación con la contaminación acústica se indican las exigencias de la regulación, que exige para los municipios con más de 20.000 habitantes la elaboración de un Plan Acústico Municipal (PAM), que está en fase de exposición pública.  
En relación con la calidad del aire se indica que El Campello está incluido en la zona ES1013: Segura-Vinalopó (A.Costera) y se señalan superaciones de los valores registrados en ciertas estaciones en los últimos años y una tendencia creciente en relación con el valor del ozono, que se opone a las restricciones que, aunque sin plazos de cumplimiento establecidos, prevé la regulación (RD 102/2001). Por tanto, la disminución del tráfico terrestre en la zona contribuirá a la disminución de los contaminantes.  
En el informe de 21 de octubre de 2019 el Servicio Territorial de Urbanismo señala que no compete a la Comisión Territorial de Urbanismo su aprobación por no ser el PMUS un documento que acompañe a la formulación o revisión del Plan general y que, desde el punto de vista de sus competencias, sería conveniente incorporar al análisis y a las medidas propuestas las consideraciones relativas a la modalidad sostenible en el planeamiento urbano.  
El Servicio de Ordenación del Territorio indica en su informe de 5 de noviembre de 2019 los ámbitos afectados por riesgo de inundación en el término y señala aspectos (y en su caso medidas) que las actuaciones que puedan verse afectadas han de contemplar para que puedan considerarse compatibles con el PATRICOVA. Hace referencia expresa a la aplicación del artículo 21 de la Normativa del PAT.  
  
Valoración  
Espacios naturales protegidos, zonas forestales y vías pecuarias  
Se considera que el alcance y ámbito de las actuaciones del PMUS se limita al suelo urbano/urbanizable y en el no urbanizable no va más allá de los elementos de conexión existentes: viarios y otras infraestructuras de transporte, caminos o vías pecuarias. No se plantean en el PMUS medidas que, a priori, puedan afectar a espacios naturales.  
El uso de las vías pecuarias se puede considerar compatible con los modos no motorizados, debiendo someterse las actuaciones específicas (identificación de tramos de caminos y su señalización, acondicionamiento?) que puedan afectar a estas a informe del órgano competente en la materia en fase de proyecto.  
  
Observaciones relativas a la planificación supramunicipal  
En relación con las alternativas planteadas cabe indicar que su alcance parece que supere las posibilidades decisorias que corresponden a la administración local en la redacción de un PMUS en alguna de ellas.  
- No se concreta que se entiende por desarrollo natural del municipio indicado en la alternativa 3, pero a priori queda fuera del objeto/alcance del PMUS.  
- La aplicación o no de la planificación metropolitana en las alternativas (alternativas 0 y 1) cabe plantearla en la medida en que estos planes estén pendientes de aprobación.  
En relación con el PATIVEL, cabe señalar que en el documento no se concreta la Vía Litoral y que las correspondientes actuaciones requerirán los instrumentos previstos para ello en la regulación.  
En relación con el PATRICOVA, cabe señalar que entre las localizaciones esbozadas para disponer aparcamientos disuasorios hay ámbitos afectados por riesgo de inundación, por lo que resultan de aplicación las previsiones del PAT.  
Teniendo en cuenta lo anterior y analizadas las propuestas del PMUS de El Campello, se entienden que, en su conjunto, las medidas planteadas:  
1. Colaboran a un mejor uso racional del espacio público y de las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Propician el cambio modal hacia modos de transporte más sostenible: el desplazamiento a pie y en bicicleta, con la consiguiente reducción de consumo energético.  
3. Desincentivan el uso del vehículo privado en favor del público y/o colectivo.  
4. Favorecen, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
5. Promueven la descarbonización del sistema de transporte del municipio.  
El PMUS propone distintos tipos de indicadores en el diagnóstico y para el seguimiento del plan: indicadores globales, de la movilidad, indicadores medioambientales e indicadores de las actuaciones o medidas.  
Los indicadores medioambientales vienen recogidos en el DIE (apartado B6.1.4). Cabe, no obstante, indicar las siguientes consideraciones:  
1. Se debe concretar el valor inicial de los indicadores y cuantificar el objetivo a alcanzar.  
2. Deberían incorporarse indicadores ambientales para la evaluación del nivel sonoro de recepción externo (dB) producido por el tráfico en diferentes localizaciones municipales que sean representativas del modelo de movilidad propuesto.  
3. Deberían incorporarse indicadores ambientales que permitan calcular la huella de carbono de la movilidad y las emisiones vinculadas al sector transporte, especificando las metodologías de cálculo propuestas y su periodicidad.  
  
G) Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental. En concordancia, el artículo 46 de la LOTUP especifica los planes y programas que serán objeto de la evaluación ambiental y territorial estratégica. En este contexto, la evaluación ambiental estratégica es de aplicación a los planes de movilidad.  
  
H) Propuesta de acuerdo  
Analizada la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de El Campello, cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3 de la LOTUP por considerar que se trata de una modificación menor del planeamiento.  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, y considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de dicha ley, que la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de El Campello no tiene incidencia significativa negativa en el modelo territorial del municipio de El Campello, no afecta a espacios protegidos ni forestales, sus propuestas se circunscriben al suelo urbano y urbanizable o a viarios/infraestructuras existentes y no es marco de proyectos sometidos a evaluación de impacto ambiental, y, habiendo tenido en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de El Campello no presentará efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de El Campello, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación del programa conforme a su normativa sectorial, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
1. La redacción definitiva del PMUS de El Campello concretará los siguientes aspectos:  
1) Incorporará la metodología y cálculo de la huella de carbono derivada del modelo de movilidad propuesto y los indicadores de seguimiento de carácter medioambiental que se estimen adecuados, en concreto, emisiones CO2 equivalente y consumo de energía (Tep).  
2) Incorporará procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
3) Completará la propuesta de indicadores de seguimiento con los valores iniciales y los valores objetivos a alcanzar.  
2. El PMUS se completará con la documentación requerida por el Servicio de Movilidad Urbana (Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible) en su informe de fecha 2 de octubre de 2019, y se solicitará informe previo a la aprobación definitiva por el Ayuntamiento, incorporando, en su caso, las determinaciones que el mismo se indiquen.  
3. El PMUS deberá especificar que en las actuaciones que se proyecten se deberán incorporar las condiciones de actuación de del art 21 del PATRICOVA.  
4. El PMUS deberá contener un apartado relativo a la infraestructura verde con los contenidos señalados por la Subdirección de General de Política Territorial y Paisaje en el informe de 9 de diciembre de 2019.  
5. El PMUS deberá atender las consideraciones realizadas por el informe del Servicio de Planificación (Subdirección General de Movilidad) de fecha 27 de noviembre de 2019.  
6. El PMUS deberá tomar en consideración las cuestiones señaladas en el informe del Ministerio (Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana), en relación con posibles actuaciones que afecten a viarios cuya titularidad corresponde a estas administraciones.  
7. Se deberán tomar en consideración los aspectos señalados en el informe del Servicio Territorial de Urbanismo de 21 de octubre de 2019.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan de movilidad urbana sostenible de El Campello en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
  
Órgano competente  
La comisión de evaluación ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
  
A la vista de cuanto antecede, la comisión de evaluación ambiental, acuerda emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de El Campello, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 20 de diciembre de 2019.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de agosto de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML