Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3075, del 10-09-1997 (1997/10029)

DECRET 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/1997/07/30/218/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3075

Data del DOGV
:   10-09-1997

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1997/10029

CVE


Data del document
:   30-07-1997

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

DECRET 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà. [  
La Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, ha configurat, com a instrument fonamental per a un adequat planejament dels recursos naturals, els anomenats plans d'ordenació dels recursos naturals (PORN), i n'estableix, en els articles 32 i següents, el concepte, l'àmbit, el contingut, els efectes i la tramitació.  
En compliment del que s'estableix en la normativa esmentada, s'ha procedit a l'elaboració del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà.  
Començat el procediment d'aprovació del PORN per mitjà de l'Ordre de 2 de desembre de 1994, de la Conselleria de Medi Ambient, se n'ha finalitzat la tramitació, segons el que s'estableix en l'article 36 de la llei citada.  
Com s'estableix en l'article 36.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits a la Comunitat Valenciana, el PORN s'ha sotmés a consulta del Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient.  
En virtut d'això, a proposta del conseller de Medi Ambient i després de la deliberació prèvia del Govern Valencià, en la reunió del dia 30 de juliol de 1997,  
DECRETE  
Article únic  
1. En compliment del que es disposa en l'article 32 i següents de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits a la Comunitat Valenciana, s'aprova definitivament el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà.  
2. Com a annex a aquest decret, es recull la part normativa del pla.  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
Es faculta el conseller de Medi Ambient, en l'àmbit de les seues atribucions, perquè dicte les disposicions i prenga les mesures necessàries per al compliment del que es disposa en aquest decret.  
DISPOSICIÓ FINAL  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 30 de juliol de 1997  
El president de la Generalitat Valenciana,  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO  
El conseller de Medi Ambient,  
JOSÉ MANUEL CASTELLA ALMIÑANA  
ANNEX  
Part normativa del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals  
de la Serra d'Espadà  
TÍTOL I  
Disposicions generals  
Article 1. Naturalesa del pla  
Aquest Pla d'Ordenament dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà es redacta a l'empara de l'article 4 de la Llei 4/1989, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestre i del que es disposa en els articles 30 i 31 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Article 2. Finalitat  
1. Aquest pla té com a finalitat l'ordenament dels recursos naturals de la serra d'Espadà.  
2. Els objectius genèrics d'aquest pla són els que s'indiquen en l'article 32.2 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Aquest pla s'haurà d'ajustar al contingut previst en l'article 34 de la Llei 11/1994.  
Article 3. Àmbit  
1. L'àmbit del Pla d'Ordenament dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà s'estén a la totalitat dels terrenys compresos en els termes municipals d'Aín, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Algímia de Almonacid, Almedíjar, Arañuel, Artana, Ayódar, Azuébar, Betxí, Castellnovo, Caudiel, Chóvar, Cirat, Eslida, Espadilla, Fanzara, Fuente de la Reina, Fuentes de Ayódar, Gaibiel, Higueras, Matet, Montán, Montanejos, Nules, Onda, Pavías, Pina de Montalgrao, Soneja, Sot de Ferrer, Suera, Tales, Toga, Torralba del Pinar, Torrechiva, Vallat, Vall de Almonacid, la Vall d'Uixó, Villamalur, Villanueva de Viver i Villavieja, com apareix delimitat en la cartografia d'ordenament.  
Article 4. Efectes  
1. D'acord amb el que es disposa en l'article 5.2 de la Llei 4/1989, de Conservació de la Natura i de la Flora i la Fauna Silvestres, el pla d'ordenament dels recursos naturals serà obligatori i executiu en les matèries regulades per aquesta llei, i les seues disposicions constituiran un límit per a qualssevol altres instruments d'ordenament territorial o física, les determinacions dels quals no podran alterar o modificar aquestes disposicions.   
2. D'acord amb el que es disposa en l'article 35 de la Llei 11/1994, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits, el pla d'ordenament dels recursos naturals serà obligatori i executiu en tot allò que afecte la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals, i prevaldrà sobre qualssevol altres instruments d'ordenament territorial o física.  
3. El planejament urbanístic i territorial que s'aprove amb posterioritat a l'entrada en vigor d'aquest pla d'ordenament dels recursos naturals s'haurà d'ajustar a les determinacions protectores que s'hi contenen.  
4. Així mateix, tindrà caràcter indicatiu respecte de qualssevol altres actuacions, plans o programes sectorials, i les seues determinacions s'aplicaran subsidiàriament, sense perjudici de la prevalença d'aquest pla en les matèries regulades per la Llei 4/1989.  
5. El pla inclou directrius i criteris per a l'elaboració i execució dels plans rectors d'ús i gestió i els altres instruments que regulen l'ús públic de l'espai, la utilització dels recursos, la investigació, etc., i assenyala, si escau, les activitats que cal regular necessàriament i els objectius concrets que s'han de recollir en aquests instruments.  
6. El pla d'ordenament dels recursos naturals concreta les activitats, obres i instal·lacions que hagen de sotmetre's al règim d'avaluació d'impacte ambiental, i s'hi podran incloure activitats per a les quals la legislació corresponent no preveu aquest requisit; caldrà incloure-hi aquesta exigència sempre que es preveja l'emissió d'informe per part de l'òrgan ambiental. L'exigència del tràmit d'avaluació de l'impacte ambiental podrà realitzar-se per virtut del tipus d'activitat, obra o instal·lació, o en aplicació de criteris territorials, i es podrà estendre la necessitat d'aquest requisit a actuacions expressament assenyalades en el pla que s'hagen de desenvolupar fora del seu àmbit però incidisquen directament sobre els recursos naturals i valors ambientals objecte d'ordenament i protecció.  
7. Per a la realització d'obres, usos o activitats de qualsevol tipus que, d'acord amb les normes d'aquest pla, necessiten d'informe de la Conselleria de Medi Ambient o de qualsevol altre organisme, s'entendrà que aquest informe haurà de ser favorable per a la seua realització, i aquest requisit serà imprescindible per a l'obtenció de la llicència urbanística corresponent.  
Article 5. Tramitació, vigència i revisió  
1. El pla, una vegada tramitat d'acord amb el que es disposa en l'article 36 de la Llei 11/1994, haurà de ser aprovat per mitjà d'un decret del Govern Valencià per a la posterior entrada en vigor.  
2. Les determinacions del pla d'ordenament dels recursos naturals entraran en vigor l'endemà de la publicació de l'aprovació definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i continuaran vigents mentrestant no es revise el pla, per haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació, a proposta de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. No es considerarà revisió del PORN l'alteració dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que puga introduir el planejament urbanístic que s'aprove posteriorment, sempre que aquesta alteració supose un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
4. La revisió o modificació de les determinacions del PORN podrà realitzar-se en qualsevol moment seguint els mateixos tràmits que s'han seguit per a l'aprovació.  
Article 6. Interpretació  
1. En la interpretació d'aquest pla d'ordenament dels recursos naturals caldrà ajustar-se a allò que resulte de la seua consideració com un tot unitari, i s'utilitzarà sempre la memòria informativa i justificativa com a document on es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.  
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols es recolze també en la memòria de tal manera que siga palesa l'existència d'algun error material en les normes.  
3. En l'aplicació d'aquest pla d'ordenament dels recursos naturals, prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals de l'àmbit del PORN.  
4. En qualsevol actuació no prevista en aquest PORN, serà preceptiu l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient, sense perjudici de les competències sectorials que hi puguen existir.  
TÍTOL II  
Normes generals de regulació d'usos i activitats  
i directrius orientadores de la política sectorial  
CAPÍTOL I  
Normes sobre protecció de recursos i del domini públic  
Secció primera  
Protecció de recursos hidrològics  
Article 7. Qualitat de l'aigua  
1. Queden prohibits aquells usos i activitats que contribuïsquen a deteriorar la qualitat de les aigües, com també aquelles actuacions, obres i infraestructures que puguen dificultar el flux hídric o en suposen manifestament un ús no racional, llevat d'aquells específicament autoritzats per l'organisme competent després de l'informe favorable previ de la Conselleria de Medi Ambient.  
2. En aplicació de l'article 15 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, les zones humides, siguen permanents o temporals, estancades o corrents i naturals o artificials, hauran de ser preservades d'activitats susceptibles de provocar-ne la recessió o degradació. Amb aquesta finalitat, la Conselleria de Medi Ambient proposarà al Consell de la Generalitat Valenciana, d'acord amb l'apartat 4 d'aquest article, l'aprovació d'un catàleg de zones humides que inclourà la seua delimitació i les conques sobre les quals caldrà prendre mesures de precaució especials per garantir-ne la conservació i, si escau, la recuperació.  
Article 8. Llits, riberes i marges dels cursos d'aigua  
1. Es mantindran les condicions naturals dels llits, i no se'n podrà realitzar, en cap cas, la canalització o dragatge, llevat dels trams urbans o aquelles obres degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic.  
2. S'instarà a l'organisme de conca a procedir a la iniciació dels tràmits necessaris per a la realització de la delimitació i fitació dels llits públics, i la definició de les zones de servitud i policia i, prioritàriament, als trams d'alt valor ecològic i llits amb règim intermitent de cabals.  
3. A la zona de domini públic hidràulic, com també als marges inclosos a les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, es conservarà la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Es permetran les tasques de neteja i estassada selectives quan existisca risc per a la seguretat de les persones o dels béns en cas de crescuda.  
4. Es prohibeix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, llevat d'aquells degudament autoritzats i justificats pel seu interés públic, com també l'extracció d'àrids, llevat d'aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits.  
5. Es defineixen com a zones d'alt valor ecològic, als efectes previstos en aquest pla i en el Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer, la totalitat dels trams inclosos en l'àmbit del PORN corresponents als rius Millars, Palància, Montant, Sonella i Veo, com també les rambles d'Aiòder i Maimona. En aquests cursos fluvials, el Pla Hidrològic establirà, amb caràcter prioritari, els cabals mediambientals mínims; mentrestant, s'estableix com a tal el natural superat el 95% de l'any.  
6. L'organisme de conca haurà de realitzar un pla d'ordenament per a ús recreatiu dels cursos d'aigua que inclourà, entre altres, els aspectes següents:  
- Delimitació de trams que cal protegir, on es prohibiran els usos recreatius. El seu establiment es realitzarà de manera coordinada amb la Conselleria de Medi Ambient.  
- Definició d'usos compatibles i assignació d'aquests a cada tram on es puguen realitzar.  
- Definició d'accessos i delimitació de zones d'ús recreatiu.  
- Establiment de períodes hàbils en què podran realitzar-se les activitats recreatives previstes.  
- Equipament i infraestructures necessàries per al desenvolupament de les activitats previstes, els quals hauran de comptar amb la corresponent autorització de l'organisme de conca i la Conselleria de Medi Ambient.  
Article 9. Embassaments  
1. S'establirà una franja de protecció dels embassaments que haurà de preveure les necessitats de conservació de l'ecosistema constituït per l'embassament i el seu entorn i el manteniment dels seus processos ecològics essencials. L'organisme de conca realitzarà aquesta delimitació d'acord amb les recomanacions i els criteris que propose la Conselleria de Medi Ambient.  
2. Qualsevol tipus d'instal·lació o infraestructura que es localitze en la franja de protecció de l'embassament haurà de garantir l'eliminació de residus i abocaments, de manera que s'assegure la màxima protecció de la qualitat de les aigües embassades.  
3. La franja de protecció inclourà, almenys, les zones de servitud i policia quan puga afectar terrenys agrícoles. Quan afecte terrenys forestals, la zona de policia s'estendrà fins una amplària de 500 metres, d'acord amb el que es preveu en la legislació d'aigües.  
4. En la franja de protecció es permetran únicament les instal·lacions per a ús públic relacionades amb l'embassament que, després de l'informe favorable previ de la Conselleria de Medi Ambient, autoritze l'organisme de conca, com també totes aquelles actuacions que s'adrecen a millorar les condicions ecològiques d'aquest medi, com ara la plantació d'espècies forestals pròpies d'ambients de ribera, neteja de materials aportats per les aigües, construcció de dics als llits pròxims a l'embassament que contribuïsquen a retenir sòlids o a mantenir zones inundades en la perifèria de l'embassament, etc.  
5. Queden prohibides, amb caràcter general, totes aquelles activitats que, pel seu caràcter, resulten incompatibles amb el manteniment de l'adequat estat limnològic dels embassaments segons la seua destinació.  
6. L'organisme de conca realitzarà un pla d'ordenament per a ús recreatiu dels embassaments que inclourà, entre altres, els aspectes següents:  
- Delimitació de les zones que cal protegir, on es prohibiran els usos recreatius. El seu establiment es realitzarà de manera coordinada amb la Conselleria de Medi Ambient.  
- Definició d'usos compatibles i assignació d'aquests a cada zona on es puguen realitzar.  
- Definició d'accessos i delimitació de zones d'ús recreatiu.  
- Establiment de períodes hàbils en què podran realitzar-se les activitats recreatives previstes.  
- Equipament i infraestructures necessàries per al desenvolupament de les activitats previstes, els quals hauran de comptar amb la corresponent autorització de l'organisme de conca i la Conselleria de Medi Ambient.  
Article 10. Protecció d'aigües subterrànies  
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica la contaminació de les aigües superficials o profundes.  
2. La construcció de fosses sèptiques per al sanejament d'habitatges aïllats només podrà ser autoritzada quan es donen prou garanties del fet que no suposen cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies i existisquen raons justificades que n'impedisquen la connexió a la xarxa de clavegueram.  
3. En l'explotació dels aqüífers es tendirà a ajustar les extraccions totals en l'any mitjà amb els recursos renovables estimats, a fi de mantenir el més estable possible el nivell piezomètric.  
Article 11. Abocaments  
1. En aplicació de l'article 89 de la Llei d'Aigües, de 2 d'agost de 1985, es prohibeix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte en un llit públic, rec o aqüífer subterrani d'aigües residuals la composició química o contaminació bacteriològica de les quals puga impurificar les aigües amb danys per a la salut pública o per als aprofitaments inferiors, tant comuns com especials.  
2. Es prohibeix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals d'origen urbà al domini públic hidràulic, llevat del cas d'habitatges de tipus familiar aïllats al camp, granges avícoles o cuniculicultores de menys de 100 unitats i estabulacions de bestiar major amb menys de 10 caps. En qualsevol cas, l'abocament no es podrà realitzar mai en un radi inferior a 500 metres d'un punt de proveïment d'aigua potable i haurà de ser autoritzat per l'organisme de conca.  
3. En el cas d'explotacions ramaderes aïllades majors que les assenyalades en el paràgraf anterior o d'explotacions menors pròximes entre elles de manera que puga produir-se un efecte acumulatiu de l'abocament i sumen en total un nombre de caps superior al límit establit en el paràgraf anterior, hauran de comptar, necessàriament, amb sistema de depuració de residus prèviament a l'abocament a un llit públic. La Conselleria de Medi Ambient haurà d'autoritzar aquestes explotacions i les instal·lacions de depuració necessàries per garantir-ne la innocuïtat respecte del medi aquàtic, sense perjudici del que es disposa en la legislació d'impacte ambiental.  
4. Es considerarà que dues o més explotacions tenen efecte acumulatiu quan l'abocament a domini públic hidràulic de cadascuna d'elles diste entre si menys de 500 metres.  
5. Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, llevat de les autoritzades per connectar directament amb la xarxa general de clavegueram, s'exigirà la justificació del tractament que s'hi hagen de donar per evitar la contaminació de les aigües superficials o subterrànies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser tal que les aigües resultants no sobrepassen els límits establits en la legislació sectorial.  
6. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada en tot cas a l'obtenció i la validesa posterior de l'autorització d'abocament.  
7. Per a l'expedició de la llicència de primera ocupació o la llicència d'obertura referents a les activitats detallades en el paràgraf 5, caldrà aportar l'autorització d'abocament, expedida per l'organisme de conca, després de l'informe favorable previ de la Conselleria de Medi Ambient.  
8. Els abocaments industrials a les xarxes generals de sanejament s'autoritzaran quan aquests abocaments siguen assimilables als de naturalesa urbana pel que fa a la càrrega contaminant. En cas que l'efluent no siga assimilable pel tractament urbà previst, s'hauran d'adequar les característiques d'aquests efluents als objectius de qualitat establits mitjançant les oportunes ordenances d'abocament. En qualsevol cas, es prohibeix l'abocament directe o indirecte d'efluents industrials sense depuració al domini públic hidràulic.  
9. En el domini públic hidràulic i les seues zones de servitud i policia es prohibeix l'abocament o el dipòsit permanent o temporal de tota mena de residus sòlids, enderrocs o substàncies, de qualsevol naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o de degradació de l'entorn, llevat dels casos de neteja, d'acord amb el que es preveu en l'article 49 del Reglament del Domini Públic Hidràulic. A aquests efectes es procedirà a la clausura i el segellament dels abocadors incontrolats existents a la zona, d'acord amb el Pla de Residus Sòlids elaborat per la Conselleria de Medi Ambient.  
Article 12. Captacions d'aigua  
1. Les obertures de pous o captacions d'aigua dins l'àmbit del PORN tendiran a efectuar-se de forma que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.  
2. Per a l'obtenció de llicència urbanística o d'obertura corresponent a activitats industrials o extractives i per a usos residencials en sòl no urbanitzable, caldrà justificar degudament l'existència de la dotació d'aigua necessària, i també la falta d'impacte quantitatiu negatiu sobre els recursos hídrics de la zona.  
3. Totes les captacions destinades a proveïment públic disposaran del corresponent perímetre de protecció.  
Directrius per a la conservació dels recursos hidrològics  
Es recullen les directrius següents:  
ò En relació amb l'inventari de recursos hídrics  
- Es realitzarà un inventari dels recursos superficials i subterranis que inclourà els estudis necessaris per a millorar el coneixement dels retorns, amb especial atenció als aspectes de qualitat, volum, localització i forma de presentació, com també a la possibilitat de la utilització com a recurs.  
ò En relació amb els usos i demandes existents i previsibles  
- Caldrà determinar els cabals mínims de descàrrega dels aqüífers en punts o zones d'especial interés mediambiental.  
- S'hi inclourà una relació detallada d'aquelles zones on calga emprendre una modificació del sistema de reg, que s'orientarà bàsicament a l'estudi de la substitució del regadiu per gravetat al reg de degoteig en cultius de fruiter i la transformació a reg d'aspersió a les zones de farratgeres i herbàcies.  
- En els punts singulars de la conca s'han de mantenir uns fluxos mínims tendents al manteniment del nivell actual de la vegetació.  
- Per assegurar l'ús recreatiu a determinades zones (punts de bany, pesca, etc.) cal establir uns cabals mínims circulants, que serà un valor concret en percentatge de regulació del sistema d'explotació.  
ò En relació amb la prioritat i compatibilitat d'usos  
- En les normes concessionals s'exigirà el manteniment d'un cabal residual al tram d'aigües avall de la presa, que permetrà, si escau, els usos comuns habituals a la zona d'aigües avall, especialment els cabals mínims de protecció mediambiental.  
- Aquells efluents prohibits o concebuts en cicle tancat, com també les indústries que hi incloguen processos que siguen capaços de provocar abocaments corrents o accidentals de substàncies tòxiques de mesurament no habitual, tindran obstacles físics que impediran l'abocament accidental o intencionat al sistema fluvial o aqüífer.  
ò En relació amb l'assignació i la reserva de recursos  
- Caldrà establir les normes per a una adequada avaluació de les necessitats d'aigua per a usos mediambientals.  
- L'increment de recursos regulats com a conseqüència d'obres com ara la construcció de l'embassament d'Assuévar i el recreixement de l'embassament del Regajo, haurà de servir per a disminuir les extraccions de l'aqüífer, no per a incrementar la superfície regable.  
- Tota concessió administrativa per a ús d'aigua que siga susceptible de generar un abocament de caràcter no difús s'haurà de tramitar de manera conjunta amb l'autorització d'aquest abocament.  
ò En relació amb la qualitat de les aigües  
- El nivell de qualitat mínim per als rius ha de ser tal que en permeta el tractament per a potabilització, i per a la totalitat dels cursos fluvials l'objectiu serà l'obtenció d'una qualitat que permeta el desenvolupament de ciprínids.  
- En el cas dels aqüífers, l'objectiu és el manteniment dels nivells de qualitat en aquells on no s'han detectat problemes de contaminació, i en aquells on existeixen aquests problemes caldrà prendre totes les mesures possibles destinades a eliminar els focus de contaminació.  
- En relació amb la depuració de les aigües residuals, prèviament a l'abocament als llits públics es prendran les mesures previstes en el Pla director de Sanejament.  
ò En relació amb la protecció i recuperació dels recursos hídrics i el seu entorn  
- Es crearà una normativa encaminada a la protecció d'embassaments i llacunes per mitjà de la fixació d'uns nivells de qualitat d'aigua que cal mantenir i l'establiment d'un perímetre de protecció al voltant de la massa d'aigua; així mateix, s'establiran normes d'explotació i mecanismes de vigilància i control necessaris per garantir la recuperació i el desenvolupament natural dels ecosistemes lligats a aquests espais hídrics.  
- Als trams fluvials de protecció especial es mantindrà la qualitat existent i es fixaran actuacions de protecció com ara l'avaluació dels cabals ecològics propis de cada tram i les mesures necessàries per assegurar els cabals ecològics mínims, s'establiran les franges de protecció i es redactaran els reglaments d'ús i explotació, com també els mecanismes per al control i la vigilància d'aquests.  
- Es concretaran els aqüífers o punts específics que hagen de ser objecte de protecció especial, que es durà a terme mitjançant l'establiment de normes d'explotació i perímetre de protecció.  
- Als embassaments amb possibilitat d'ús recreatiu s'establiran zones de protecció, en les quals es determinaran les limitacions d'actuació.  
ò En relació amb la conservació de sòls i la correcció hidrologicoforestal:  
- S'establiran aquelles accions encaminades a la lluita contra l'erosió que presenten un interés específic lligat amb el medi hidràulic.  
- S'identificaran les àrees d'actuació prioritària en matèria de conservació de sòls, com ara el cas de les conques dels tributaris del riu Millars emplaçades sobre materials triàsics.  
- A fi de disposar de massa forestal adequada que minimitze els arrossegaments de sòlids a zones pròximes a embassaments, s'estimularan les mesures agrosilvícoles en aquells terrenys aptes per a la regeneració arbustiva i arbòria.  
Secció segona  
Protecció dels sòls  
Article 13. Moviments de terres  
1. Queden sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental les activitats que ocasionen moviments de terra previstes en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, i en l'article 162 del Reglament 98/1995 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. No tindran consideració de moviments de terres les tasques de preparació i condicionament de terres de conreu, relacionades amb el desenvolupament normal de l'activitat agrícola; sempre que se'n respecte l'estructura tradicional.  
Article 14. Conservació de la coberta vegetal  
1. Es consideren prioritàries, en l'àmbit del PORN, totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.  
2. Es prohibeix, en l'àmbit del PORN, llevat de l'Àrea de Influència Antròpica (AIA), la tala i l'arrancada o desarrelament de conreus llenyosos als camps de cultius, a fi d'evitar la pèrdua de sòl, excepte per raons fitosanitàries, rejoveniment de la plantació, per substitució de l'espècie o varietat cultivada o per a la realització d'obres autoritzades segons la normativa d'aquest PORN. En qualsevol cas, la tala i l'arrancada o desarrelament d'oliveres i garrofers haurà de comptar amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
Article 15. Pràctiques de conservació de sòls  
1. Se'n prohibeix la destrucció de bancals i marges, i també les transformacions agrícoles i les tasques que en posen en perill l'estabilitat o en suposen l'eliminació.  
2. D'acord amb el que es disposa en l'article 28 de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració s'ocuparà de l'estabilització i la regeneració dels terrenys situats a vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles. L'estabilització i la regeneració de terrenys es podrà imposar als propietaris per raons ecològiques o de conservació de sòls, i l'administració actuarà amb caràcter subsidiari i a càrrec d'aquests en cas que no complisquen amb aquesta obligació.  
3. Es prohibeix, amb caràcter general, la rompuda de terrenys forestals per a l'establiment de noves àrees de cultiu, i també la rompuda de terrenys incultes per a repoblació forestal.  
4. Es prohibeixen les adaptacions de sòls a terrasses, llevat dels projectes de correcció de talussos.  
5. L'ampliació o la modificació del traçat, com també la construcció de vies d'accés de qualsevol naturalesa, no podran realitzar-se quan es generen pendents superiors al 7% en sòls molls o al 15% en sòls durs.  
6. Sempre que la realització d'una obra estiga acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplè, serà obligatòria la fixació d'aquests mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi existisquen altres solucions, es podrà permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades per mitjà de tècniques d'integració paisatgística.  
Secció tercera  
Protecció de la vegetació silvestre  
Article 16. Formacions vegetals  
Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'aquest pla totes aquelles no cultivades o resultants de l'activitat agrícola.  
Article 17. Tala i recol·lecció  
1. Es prohibeix la recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a finalitats comercials sense autorització expressa de la Conselleria de Medi Ambient. Prèviament a l'autorització, caldrà presentar una sol·licitud on constarà: l'espècie que es recol·lectarà, la quantitat d'exemplars o l'equivalent en pes, el període i l'àrea de recol·lecció, les parts del vegetal que es recol·lectarà, etc.  
2. Es prohibeix la tala i recol·lecció total o parcial d'espècies singulars en l'àmbit del PORN. Es consideren espècies singulars, entre altres: servers, teixos, grèvols, oms, castanyers, aurons, freixes, roures de fulla petita i rebolls, i també les recollides en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades.  
3. La tala d'arbres amb finalitats d'aprofitament forestal requerirà l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient, com a organisme sectorial competent en matèria forestal. En tot cas, haurà de comptar amb autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient la tala o el desarrelament de les espècies vegetals recollides en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades la qual únicament podrà atorgar-se per raons fitosanitàries o per ser necessari per a la millora de les formacions de l'espècie a què es referisca la sol·licitud.  
4. Es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, castanyes, móres, etc., sempre que existisca consentiment tàcit del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que la Conselleria de Medi Ambient (Ordre de 16 de setembre de 1996, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs a la Comunitat Valenciana) puga establir quan resulte perjudicial per la intensitat o altres causes per a la flora o fauna.  
Article 18. Regeneracions i plantacions  
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran com a objectiu la formació i potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del PORN, en els diferents estadis de desenvolupament.  
2. Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies exòtiques, enteses aquestes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanya o no haja pertanyut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del PORN. Quan aquestes espècies es destinen a jardins públics o àrees cultivades caldrà garantir el control de l'espècie evitant-ne la invasió en l'àmbit del PORN. En qualsevol cas, es prohibeix la plantació d'espècies de reconegut caràcter invasor.  
3. És obligatòria l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient per a realitzar qualsevol modificació substancial de l'estructura vegetal natural d'una finca forestal (artigues, tractaments fitosanitaris massius, repoblacions, introducció d'espècies, tales a mata rasa, etc). És necessària la presentació d'un document on s'especifiquen les accions que es pretén dur a terme i al qual s'hauran d'ajustar els treballs que s'han de realitzar.  
4. La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment a la zona i la manera de realitzar-la requerirà l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient, i quedarà subjecta al procediment d'estimació d'impacte ambiental d'acord amb la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, i segons els continguts i procediment previst en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Secció quarta  
Protecció de la fauna  
Article 19. Destrucció de la fauna silvestre  
1. En aplicació de l'article 26.4 de la Llei de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna silvestre, es prohibeixen, amb caràcter general, les activitats que puguen comportar la destrucció o el deterioració irreversible de la fauna silvestre, com ara la destrucció de nius i caus, i el tràfic, manipulació i comerç de cries, ous i adults.  
2. En aplicació del Decret 265/1994, de 20 de desembre, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna i s'estableixen categories i normes per a la protecció de la fauna, on s'estableixen quatre categories de protecció: espècies catalogades (en perill d'extinció, sensibles, vulnerables i d'interés especial), espècies protegides, espècies tutelades i espècies cinegètiques i piscícoles. Es prohibeix causar la mort o deterioració de la fauna, com també la recol·lecció, alliberament, comerç, exposició per al comerç, naturalització i possessió no autoritzades, captura, persecució, molèsties i alteració dels seus hàbitats respecte dels exemplars, ous, larves, cries o restes de les espècies catalogades i protegides (annexos I i II del Decret 265/1994); així mateix, es prohibeix la mort, recol·lecció o captura no autoritzada dels exemplars, ous, larves, cries o restes de les espècies tutelades (annex III del Decret 265/1994).  
3. Caldrà respectar, en tot cas, la normativa que s'estableix en el Reial Decret 439/1990, de 5 d'abril, el Reial Decret 1095/1989, de 8 de setembre, i el Decret 265/1994, de 20 de desembre, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna i s'estableixen categories i normes per a la protecció de la fauna, com també la resta de legislació per la qual es protegeixen determinades espècies de fauna.  
Article 20. Repoblació o amollada d'animals  
1. Es prohibeix la repoblació i l'amollada de qualsevol espècie animal exòtica, entesa com a tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanya o no haja pertanyut històricament a la fauna de l'àmbit del PORN, excepte la utilització d'espècies per al control biològic de plagues que realitze la Conselleria de Medi Ambient o que aquesta autoritze.  
2. En relació amb les espècies autòctones i d'acord amb el que es disposa en l'article 5 del Reial Decret 1095/1989, de 8 de setembre, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforçament de poblacions i la manera de realitzar-les requerirà l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix, d'acord amb els articles 8 i 9 del Decret 265/1994, es prohibeix alliberament d'espècies catalogades o protegides sense l'autorització expressa de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. D'acord amb la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, la introducció de noves espècies d'animals queda sotmesa al procediment d'estimació d'impacte ambiental, que es realitzarà segons el contingut i procediment previst en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana. L'estudi d'impacte ambiental contindrà, com a mínim, un inventari ambiental de base i una justificació respecte de l'espècie que s'ha d'introduir, on s'establiran les seues característiques, calendari d'introducció, qualificació del personal encarregat de l'execució i un programa de seguiment.  
Article 21. Tanques i closes  
1. La instal·lació de tanques i closes de caràcter cinegètic en l'àmbit del PORN requerirà l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient, i no es permetrà en cap cas les tanques electrificades. Aquesta autorització quedarà supeditada a la presentació d'un pla d'aprofitament cinegètic que en justifique convenientment la necessitat de creació. Tot això, sense perjudici de l'obtenció de la llicència urbanística corresponent en els termes previstos per la llei.  
2. Els criteris que defineixen les condicions que han de complir les tanques cinegètiques s'estableixen en la Resolució de 29 de març de 1993, de la Direcció General del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient.  
Secció cinquena  
Protecció del paisatge  
Article 22. Impacte paisatgístic  
1. Amb caràcter general, es prohibeixen les construccions, els elements de propaganda i els abocadors o dipòsits de materials o ferralla que limiten el camp visual o trenquen l'harmonia del paisatge. La implantació d'usos o activitats que, per les seues característiques, puguen generar un important impacte paisatgístic s'hauran de realitzar de manera que se'n minimitze l'efecte negatiu sobre el paisatge natural o edificat.  
2. Amb aquesta finalitat s'evitarà especialment la seua ubicació a llocs de gran incidència visual, com ara a les proximitats de las vies de comunicació, de monuments o d'edificis i construccions d'interés historicocultural, etc. En qualsevol cas, les instal·lacions i edificacions en el medi rural hauran d'incorporar les mesures de camuflament i mimetització necessàries per a la integració en el paisatge.  
3. Les pistes i els camins forestals i rurals, les àrees tallafocs, i la instal·lació d'infraestructures de qualsevol tipus que s'autoritzen es realitzaran atenent la màxima integració d'aquests en el paisatge i el mínim impacte ambiental.  
4. Es protegirà el paisatge al voltant d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural com ara penyals, arbres exemplars, etc., per a la qual cosa s'establiran perímetres de protecció prenent com a base conques visuals que en garantiran la prominència en l'entorn. Amb aquesta finalitat, la Conselleria de Medi Ambient realitzarà, en el termini de dos anys des de l'aprovació d'aquest PORN, un catàleg de fites i elements singulars i n'assenyalarà el perímetre de protecció. En el cas de les coves, en l'article 16 de la Llei 11/1994 se'n preveu l'adopció de mesures específiques per a la conservació.  
Article 23. Publicitat estàtica  
1. Es prohibeix, amb caràcter general, la col·locació de rètols informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb finalitats publicitàries, inclosa la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori com sobre les edificacions. S'admetran únicament els indicadors de caràcter institucional. S'exceptua d'aquesta norma els que es troben col·locats dins dels límits del sòl urbà i urbanitzable programat de l'àmbit del PORN.  
2. El planejament urbanístic declararà fora d'ordenament els elements de publicitat actualment existents que contravinguen el que es disposa en el paràgraf anterior i, per tant, no podran renovar-se les autoritzacions actualment vigents i caldrà procedir-ne al desmantellament una vegada conclosos els terminis.  
Article 24. Característiques estètiques de les edificacions en medi rural  
1. Sense perjudici del que es disposa en la secció setena del capítol II d'aquestes normes, les edificacions s'efectuaran dins del respecte a les característiques estètiques i de materials tradicionals, s'intentarà la correcta integració en el paisatge d'aquestes evitant-ne el trencament, per mitjà de l'aparició d'edificis o instal·lacions que, por l'alçada, el volum, el caràcter o l'aspecte exterior, siguen discordants amb la resta.  
2. Els elements constructius tradicionals existents, com ara ermites, masies i neveres, seran objecte d'especial protecció a fi de garantir-ne la conservació i la recuperació dels valors arquitectònics i tipologies relacionades amb les activitats tradicionalment desplegades al territori. Per a la restauració, els particulars podran demanar col·laboració tècnica i econòmica de l'administració competent, que l'atorgarà d'acord amb els mitjans humans i materials de què dispose.  
Secció sisena  
Protecció del patrimoni cultural  
Article 25. Patrimoni cultural  
1. Tindran la consideració de béns culturals especialment protegits, amb independència de la localització, els inclosos en el Catàleg de Patrimoni Arquitectònic i en el Catàleg de Jaciments Arqueològics elaborat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, i també els jaciments de restes paleontològiques d'interés científic existents en l'àmbit del PORN.  
2. Tota modificació o actuació sobre un element catalogat com a bé cultural protegit requerirà l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, que serà, a tots els efectes, vinculant.  
3. Els elements catalogats podran acollir usos turisticorecreatius, sempre que aquests usos no impliquen la pèrdua dels valors científics i culturals.  
4. Quan, en el transcurs de qualsevol obra o activitat, sorgisquen vestigis de jaciments de caràcter arqueològic, paleontològic o antropològic, es comunicarà la troballa a la Conselleria de Cultura perquè procedisca a l'avaluació i, si escau, prenga les mesures protectores oportunes.  
5. Als efectes previstos en els paràgrafs anteriors d'aquest article, la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència realitzarà, en el termini de dos anys des de l'aprovació d'aquest PORN, un catàleg d'elements d'interés històric, arquitectònic i cultural.  
Secció setena  
Protecció de les vies pecuàries  
Article 26. Vies pecuàries d'interés natural  
1. La Generalitat Valenciana realitzarà la classificació, delimitació i fitació de les vies pecuàries existents en l'àmbit del PORN, i vetlarà pel seu manteniment com a espais d'ús públic i, especialment, com a corredors de connexió entre zones naturals.  
2. Sense perjudici del que s'estableix en l'article 17 de la Llei 11/1994, i en virtut del que s'indica en la disposició addicional tercera de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, fins l'elaboració i aprovació del catàleg de vies pecuàries d'interés natural a què es fa referència en l'apartat següent d'aquest article, es consideren com a vies pecuàries d'interés natural, als efectes previstos en l'article 17.2 d'aquesta llei, la totalitat de les vies pecuàries de l'àmbit del pla que circulen per sòl diferent del classificat com a urbà o urbanitzable programat.  
3. La Conselleria de Medi Ambient elaborarà un catàleg de vies pecuàries d'interés natural de l'àmbit del PORN en un termini inferior a dos anys des de l'aprovació d'aquest.  
CAPÍTOL II  
Normes sobre regulació d'activitats i infraestructures  
Secció primera  
Activitats extractives i mineres  
Article 27. Activitats extractives i mineres  
1. Es prohibeix l'atorgament de concessions per a explotacions mineres realitzades a cel obert a les forests la titularitat de les quals corresponga a la Generalitat, i les declarades d'utilitat pública o protectores, d'acord amb els termes previstos en la legislació forestal.  
2. Les explotacions mineres abandonades definitivament hauran de ser restaurades pels seus titulars d'acord amb el corresponent projecte de restauració, que haurà de ser aprovat per la Conselleria de Medi Ambient. La restauració s'entendrà com a via per aconseguir que el terreny torne a ser útil per a un ús determinat que pot ser diferent de l'original, com ara l'ús agrícola, forestal, recreatiu, d'abocador controlat o de creació de estanys.  
3. Sense perjudici del que es disposa en la legislació sectorial i mediambiental, l'atorgament de llicència per a la realització d'activitats extractives i mineres se sotmetrà als tràmits i requisits previstos en els articles 8 i 13 de la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable, modificada per la Llei 2/1997, de 13 de juny, de modificació de la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable.  
4. L'inici de qualsevol activitat extractiva o minera que afecte terrenys forestals haurà de comptar, per ser autoritzada, amb la declaració d'interés comunitari, en els termes previstos en els articles 16 i 17 de la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable.  
Article 28. Avaluació d'impacte ambiental  
Amb independència de les autoritzacions exigides per la legislació específica, totes les activitats extractives queden subjectes al procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i el seu reglament, i caldrà presentar el corresponent pla de restauració, redactat d'acord amb el Reial Decret 2994/1982, de 15 d'octubre.  
Secció segona  
Activitats agràries  
Article 29. Concepte  
Es consideraran agràries o agropecuàries les activitats relacionades directament amb l'explotació dels recursos vegetals del sòl i la cria, la reproducció i l'aprofitament d'espècies animals.  
Article 30. Tipus de cultius i incompatibilitats  
1. Es considera compatible, en l'àmbit del PORN, el manteniment de les activitats agràries tradicionals que es produeixen en l'actualitat, tant en règim de secà com en regadiu.  
2. Es prohibeix l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrària, com també de la superfície d'aquestes quan afecten terrenys forestals. El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu només podrà efectuar-se sobre aquestes àrees o a zones on es realitze en el moment de l'aprovació d'aquest PORN.  
3. Als efectes previstos en l'apartat anterior, i d'acord amb el que es preveu en l'article 2 de la Llei 3/1993, no es consideren sotmesos a l'activitat agrària els terrenys el cultiu dels quals haja estat abandonat per un termini superior a 10 anys, o que hagen adquirit signes inequívocs de vocació forestal; casos en els quals es podrà autoritzar la posada en cultiu d'acord amb el que s'estableix en els articles 90 i 162 del Decret 18/1995, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
4. L'autorització per a una nova pràctica agrícola, especialment la transformació de conreus i transformació de secans en regadius, se supeditarà a la justificació tècnica de l'existència de recursos edàfics i hídrics, entre altres, que la facen econòmicament viable, i a la inexistència d'afeccions directes, indirectes i sinergètiques al medi natural i seminatural que contacta amb la pràctica esmentada.  
5. Es prohibeixen, amb caràcter general, les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel, excepte a les àrees agrícoles intensives, regadiu, de la categoria AG i àrea d'influència antròpica AIA.  
Article 31. Reforestació de terrenys agrícoles  
Pel seu valor ecològic, paisatgístic i de protecció davant l'erosió i els incendis forestals, per als terrenys agrícoles enclavats a zones forestals que posseïsquen cultius llenyosos i, en particular, els que el Pla Sectorial de Prevenció d'Incendis Forestals considere que actuen com a àrea tallafoc, la Conselleria de Medi Ambient habilitarà els mecanismes oportuns d'ajuda per afavorir el manteniment d'aquests cultius en aquells casos en què no puguen acollir-se a les ajudes previstes per a la millora i el manteniment de superfícies reforestades.  
Article 32. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries  
1. Les construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.), les instal·lacions de primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.), i les infraestructures de serveis a l'explotació, a les zones on es permeta, mantindran una relació de dependència i proporció adequades a la tipologia dels aprofitaments a què es dedique l'explotació on s'hagen d'instal·lar.  
2. Sense perjudici del que es disposa en els articles 48 i 49 d'aquestes normes, la superfície mínima de parcel·la per a la construcció d'habitatges unifamiliars de nova planta associades inexcusablement a les pràctiques agràries, serà de 10.000 m2. L'ocupació de la parcel·la per les construccions i els elements arquitectònics no podrà superar els 200 m2. Queda prohibida tota construcció que no mantinga relació amb la naturalesa o destinació de la finca.  
3. La superfície per a la construcció de magatzems i instal·lacions destinades a l'explotació agrícola, ramadera o forestal, les quals hauran de ser estrictament indispensables a la seua finalitat, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable, serà de 10.000 m2, i la superfície de parcel·la ocupada per les construccions i els elements arquitectònics no podrà ser superior al dos per cent del total de la parcel·la.  
Article 33. Productes fitosanitaris  
L'ús de productes fitosanitaris s'ajustarà a les normes i els plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, les limitacions i els condicionaments establits pels organismes competents. En qualsevol cas, l'ús de productes fitosanitaris en l'àmbit del PORN es limitarà als inclosos en les categories toxicològiques A o B, com s'assenyala en l'Ordre de 4 de desembre de 1975, del Ministeri d'Agricultura (BOE de 19 de desembre de 1975), per la qual es reglamenta l'ús de productes fitosanitaris per prevenir danys a la fauna.  
Article 34. Ramaderia  
1. S'autoritza, amb caràcter general, per considerar-se compatible amb els objectius de protecció d'aquest PORN, l'activitat ramadera, practicada de forma extensiva, i només se subjecta a les limitacions que s'imposen en les normes particulars d'aquest pla i en la legislació sectorial que hi siga d'aplicació. Queden excloses d'aquesta norma aquelles zones que, en funció d'una especial protecció a causa del fort índex d'erosió, siguen delimitades per la Conselleria de Medi Ambient.  
2. L'ordenament de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals s'haurà de realitzar a través d'un pla d'aprofitament ramader que haurà de redactar i aprovar la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació en un termini inferior a dos anys des de l'aprovació d'aquest PORN. Aquest pla establirà, almenys, les condicions següents:  
- Delimitació d'àrees vedades.  
- Programa de foment d'espècies farratgeres.  
- Definició de la càrrega ramadera aplicable a les diferents zones.  
- Disseny d'un sistema de rotació per evitar el sobrepasturatge.  
- Disseny de les infraestructures i instal·lacions necessàries per a la ramaderia extensiva (abeuradors, instal·lacions per a la guarda del bestiar, etc.).  
3. La implantació d'instal·lacions vinculades als aprofitaments ramaders de caràcter extensiu, com ara recintes per a la guarda de bestiar o tanques pecuàries, requerirà l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
4. La implantació o construcció d'instal·lacions vinculades a explotacions ramaderes de caràcter intensiu quedaran subjectes al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, segons el que s'estableix en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i en el seu reglament. Per a aquelles construccions que per les seues característiques queden excloses d'aquest procediment caldrà, independentment del tipus de règim del sòl on s'hagen d'instal·lar, informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient, a més de les autoritzacions sectorials corresponents, i en particular, els requisits que s'estableixen en els articles 8 i 12 de la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable.  
5. Les instal·lacions ramaderes s'ajustaran també a les determinacions següents:  
- Hauran de comptar amb un sistema de depuració de residus i emissions.  
- Compliran el que s'especifica en la legislació d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
6. D'acord amb l'article 159.2 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, no es podran destinar al pasturatge els terrenys forestals afectats per incendis en un període inferior a cinc anys, llevat d'autorització expressa i motivada de l'administració forestal, després de l'informe previ del Consell Forestal.  
Directrius en relació amb l'activitat agrària  
Agricultura  
i. Orientació de l'agricultura cap a la millora i el manteniment de pastius i plantació d'espècies farratgeres a zones agrícoles marginals com a suport al sector ramader i evitar així la sobrecàrrega d'aquesta activitat a zones amb un risc d'erosió alt.  
ii. Desplegament de programes encaminats a afavorir el manteniment de cultius d'arbres, com ara el cirerer, el nesprer, l'ametler, el garrofer o l'olivera, els dos últims d'alt valor ambiental, a través de la millora de la qualitat dels productes, creació de denominacions d'origen, ajudes al manteniment de cultius, cooperatives de comercialització de productes, etc.  
iii. Incentius al cultiu d'espècies aromàtiques i recerca de canals de comercialització, inclosos la consolidació de les iniciatives existents de creació d'una indústria basada en la destil·lació, la transformació i l'envasament d'aquests productes.  
iv. Realització de programes per a la millora d'infraestructures agrícoles existents, sobretot en relació amb la xarxa viària i amb el reg per al suport al cultiu de fruiters (cirerer i nesprer, fonamentalment).  
v. Realització d'estudis de viabilitat per avaluar les possibilitats de producció i comercialització dels productes anteriorment esmentats.  
vi. A causa de les característiques de dispersió de la propietat i el petit tamany mitjà de les parcel·les, per facilitar l'aplicació en l'àmbit del PORN de la legislació d'ajudes a les inversions forestals en explotacions agràries (Reial Decret 2.086/1994 i Ordre de 22 de novembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, DOGV de 18 de desembre) els ajuntaments i les cooperatives haurien de fomentar l'agrupació de propietaris i terres per a la gestió i tramitació de les ajudes.  
vii. L'establiment de programes de zona, previst en el Reial Decret 2.086/1994, amb la participació dels ajuntaments, permetria una major coordinació de les actuacions i una major integració ecològica i paisatgística d'aquestes.  
Ramaderia  
i. Realització de programes per al foment de la ramaderia ovina i cabruna, mitjançant la creació de pastius i l'ordenament de la pràctica perquè siga compatible amb la conservació de la forest, a més de potenciar l'elaboració de productes de qualitat, tant pel que fa als derivats lactis com carnis.  
ii. Augmentar el grau d'interrelació entre el sector agrari i la indústria agroalimentària. Suport a la subscripció de contractes de subministrament entre productors agraris i empreses agroalimentàries.  
iii. Afavorir la introducció de races autòctones d'orientació càrnia, amb criteris d'adaptació a les condicions físiques del territori, de qualitat i de rendibilitat econòmica en l'elecció de les races.  
iv. Potenciació de l'apicultura com a recurs tradicional de la zona.  
v. Realitzar els estudis necessaris per concloure un pla d'aprofitament ramader que permeta l'ordenament d'aquesta activitat de manera compatible amb el manteniment de la vegetació silvestre i, alhora, contribuïsca al control de la vegetació per reduir els riscos d'incendi forestal.  
Secció tercera  
Aprofitament forestal  
Article 35. Terrenys forestals  
1. Als efectes d'aquest pla, es consideren terrenys forestals els previstos en l'article 1 del reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. En el termini de dos anys des de l'aprovació d'aquest PORN, el Consell de la Generalitat, a proposta de la Conselleria de Medi Ambient, declararà d'utilitat pública, als efectes previstos en la legislació forestal, els terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit d'aquest PORN que no tinguen encara aquesta consideració.  
3. En el termini de dos anys des de l'aprovació d'aquest PORN, el Consell de la Generalitat, a proposta de la Conselleria de Medi Ambient, declararà de domini públic, als efectes previstos en la legislació forestal, els terrenys forestals de propietat pública que es troben inclosos en l'àmbit territorial que siga declarat com a espai natural protegit d'acord amb les previsions d'aquest pla.  
4. En el termini de dos anys des de l'aprovació del Pla Forestal de la Serra d'Espadà, i a proposta d'aquest, el Consell de la Generalitat declararà com a forests protectores, als efectes previstos en la legislació forestal, aquells terrenys forestals de propietat privada que es troben inclosos en l'àmbit territorial que siga declarat com a espai natural protegit d'acord amb les previsions d'aquest pla i complisquen amb els requisits que s'estableixen en l'article 22.1 del reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
5. En el Catàleg de Forests de Domini Públic, Utilitat Pública i Protectores de la Comunitat Valenciana caldrà fer constar l'afecció total o parcial dels terrenys catalogats a l'àmbit d'aquest PORN.  
6. Sense perjudici del que es disposa en el títol III de la Llei 3/1993, la Conselleria de Medi Ambient haurà de realitzar un programa d'adquisició de terrenys forestals de propietat privada per incrementar la superfície de forest per mitjà d'expropiació, compravenda, permuta o qualsevol altre procediment, amb un criteri de prioritat quan concórreguen totes o alguna de les condicions següents:  
- Terrenys sense vocació productiva però d'alt valor ecològic.  
- Terrenys inclosos en zones d'alt risc d'erosió.  
- Terrenys que actualment es troben en estat de degradació per efecte d'incendis o inadequada gestió i compten amb un alt potencial ecològic per a la seua regeneració.  
- Terrenys enclavats o confrontants amb terrenys de propietat de la Generalitat.  
- Terrenys que continguen fauna o flora d'especial valor.  
- Terrenys inclosos en l'àmbit que es declare espai natural protegit d'acord amb el que s'assenyala en aquest pla.  
- Terrenys declarats com a forests protectores d'acord amb la legislació forestal vigent.  
7. D'acord amb l'article 103 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient iniciarà les accions oportunes per incorporar al patrimoni de la Generalitat els terrenys rústics, vacants o erms que no figuren inscrits en el Registre de la Propietat.  
8. En l'àmbit territorial que siga declarat com a espai natural protegit d'acord amb les previsions d'aquest pla, sense perjudici del que es disposa en l'article 19 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits, l'administració autonòmica podrà exercir els drets de tempteig i retracte sobre les transmissions inter vivos de béns immobles situats totalment o parcialment en l'àmbit de l'espai natural protegit.  
9. En un termini inferior a cinc anys des de l'aprovació d'aquest pla, caldrà realitzar la delimitació i fitació dels terrenys forestals de propietat pública existents en l'àmbit d'aquest PORN.  
Article 36. Ordenament de forests  
1. La Conselleria de Medi Ambient realitzarà, en el termini màxim de dos anys des de l'aprovació d'aquest PORN, un Pla Forestal de la Serra d'Espadà que concretarà les determinacions del Pla General d'Ordenament Forestal i delimitarà àrees d'actuació constituïdes per superfícies forestals homogènies susceptibles d'una gestió comuna. Per a cadascuna d'aquestes àrees s'establiran les previsions i determinacions necessàries per potenciar-ne la conservació i, si escau, l'aprofitament, com també la protecció contra incendis, aplicant el criteri de compatibilitat dels diferents usos tradicionals i afavorint aquests usos d'acord amb les vocacions de les diferents superfícies que es defineixen en la zonificació d'aquest pla.  
2. Els aprofitaments forestals es regularan en el Pla Forestal de la Serra d'Espadà i les revisions corresponents, d'acord amb la legislació sectorial competent.  
3. La Conselleria de Medi Ambient promourà, si així ho determina el Pla Forestal de la Serra d'Espadà, la concentració parcel·lària o l'agrupació de propietaris per constituir unitats que en faciliten la gestió i els aprofitaments, amb prioritat a les forests protectores considerades d'acord amb les condicions definides en els articles anteriors.  
Article 37. Repoblació forestal  
1. Sense perjudici del que es disposa en la legislació d'impacte ambiental i en aplicació del que es preveu en l'article 65 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, la repoblació de terrenys forestals no catalogats a iniciativa dels seus titulars haurà de comptar amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
2. En el cas de forests catalogades, d'acord amb l'article 64 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, caldrà realitzar un projecte de repoblació que haurà de ser aprovat per la Conselleria de Medi Ambient, quan no es realitze per iniciativa d'aquesta.  
3. En el cas de forests protectores de propietat privada, el projecte de repoblació podrà ser redactat subsidiàriament per l'administració forestal i a compte d'aquesta, com a ajuda al manteniment del valor protector d'aquests terrenys.  
4. Els projectes de repoblació es redactaran seguint les directrius que s'estableixen en l'Ordre de 3 de maig de 1995, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient.  
Article 38. Aprofitaments forestals  
1. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del PORN hauran d'ajustar-se a allò que es disposa en la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, en el reglament que la desenvolupa i en el Pla Forestal de la Serra d'Espadà.  
2. Sense perjudici del que s'estableix en l'article 30 d'aquest pla, es prohibeix, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.  
3. Es prohibeixen les tales a fet, excepte per raons fitosanitàries, la instal·lació d'infraestructures o la realització d'àrees tallafoc i les bandes de protecció sota línies elèctriques o de comunicacions. S'exclouen d'aquesta prohibició els cultius de xops en ribera i els cultius forestals industrials sobre sòl agrícola inclòs en les categories AIA i AG definides en aquest pla.  
4. L'aprofitament de pastures i recursos cinegètics podrà limitar-se quan se'n puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o existisquen arbres joves, especialment en zones repoblades o en procés de regeneració.  
5. D'acord amb el que es disposa en l'article 82 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'extracció de productes forestals es realitzarà exclusivament a través de vies prèviament autoritzades per l'administració forestal.  
6. D'acord amb l'article 83 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, els aprofitaments en forests públiques hauran de realitzar-se de manera que els beneficis revertisquen en la població local, i es reservarà almenys un 15% per a l'ordenació i la millora de les masses forestals. Aquesta reserva s'incrementarà a un mínim del 30% en l'àmbit territorial que, d'acord amb el que es preveu en el PORN, siga declarat com a espai natural protegit.  
7. L'extracció de suro, com a aprofitament tradicional compatible amb la conservació de la sureda, haurà de ser objecte de tractament prioritari per part de l'administració per a l'atorgament d'ajudes i subvencions destinades a millorar-ne la producció, com ara aclarides, tales de millora, sanejament i recuperació, podes de formació i producció, eliminació de matoll, aclarides i clars i selecció d'arbratge per aconseguir una major producció i qualitat.  
8. L'administració impulsarà la modernització de les empreses de transformació i comercialització de productes forestals potenciant la creació de cooperatives o de qualsevol altre tipus d'entitat associativa entre productors i transformadors, particularment en el cas del suro.  
9. Les restes de tales, podes o qualsevol altre tractament silvícola que supose l'extracció o eliminació de matèria vegetal que puga incrementar el risc d'incendi o de transmissió de malalties i plagues hauran de ser eliminades pel propietari o concessionari en un termini no superior a 30 dies després de realitzades aquestes.   
10. D'acord amb l'article 154 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, les restes procedents de treballs silvícoles o d'aprofitaments forestals no podran dipositar-se en una franja de 10 metres a cada banda dels camins forestals; el propietari quedarà obligat a l'eliminació immediata de qualsevol dipòsit d'aquest tipus.  
Article 39. Incendis forestals  
1. La Conselleria de Medi Ambient redactarà un Pla Sectorial de Prevenció d'Incendis Forestals per a l'àmbit del PORN en un termini inferior a dos anys des de l'aprovació d'aquest pla. El Pla Sectorial de Prevenció d'Incendis Forestals contindrà, almenys, els aspectes següents:  
ò Inventari i planificació dels mitjans de defensa i lluita contra incendis forestals (àrees tallafoc, punts d'aigua, vigilància, xarxa viària, etc.).  
ò Zonificació del territori d'acord amb el risc d'incendi.  
ò Criteris bàsics per als plans locals de cremes.  
ò Assenyalament de les zones agrícoles enclavades o confrontants amb masses forestals el manteniment de les quals afavorisca la diversificació del paisatge rural i actue com a àrea tallafoc, amb indicació de les subvencions necessàries per al manteniment.  
ò Zones i camins en els quals es limita l'accés i el trànsit de vehicles i persones.  
ò Programació de les actuacions previstes i valoració econòmica.  
2. Serà obligatòria la redacció de plans locals de prevenció d'incendis per a totes les entitats locals incloses en l'àmbit del PORN, els quals quedaran elaborats i aprovats en un termini inferior a un any després de l'aprovació del pla sectorial, al qual estan subordinats.  
3. En el Registre de Terrenys Forestals Incendiats previst en l'article 59 de la Llei 3/1993, es farà constar explícitament les superfícies afectades per incendis incloses en l'àmbit del PORN.  
4. A fi de reduir el risc d'incendis forestals, queda prohibida en els terrenys forestals i en els confrontants situats a menys de 500 metres d'aquests, sense l'autorització explícita de la Conselleria de Medi Ambient, la realització de les activitats enumerades en l'article 145 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
5. L'administració promourà la recuperació de la coberta vegetal en els terrenys forestals incendiats mitjançant convenis amb els titulars, subvencions o a iniciativa pròpia, quan no siga previsible la regeneració natural a mitjà termini o existisca alt risc de pèrdua de sòls.  
6. Sense perjudici del que es preveu en la Llei 4/1992 sobre sòl no urbanitzable, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no es podran destinar al pasturatge en els cinc anys següents, ni mantenir activitats extractives o mineres fins que no hagen transcorregut deu anys, excepte autorització expressa i motivada de l'administració forestal després de l'informe previ del Consell Forestal.  
Article 40. Avaluació d'impacte ambiental  
A més dels supòsits previstos en la legislació d'impacte ambiental i en l'article 162 del Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, queden sotmesos al procediment d'estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el Decret 162/1990, les carreteres, camins i pistes forestals o les seues ampliacions quan no estiguen sotmesos al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, fins i tot les necessàries per a la defensa contra incendis forestals.  
Directrius de la política sectorial de forests  
i. El matoll arbustiu es considera com a etapa de desenvolupament de l'ecosistema, i cal orientar-ne la gestió, sempre que siga possible, a la conversió en bosc.  
ii. Fomentar la conversió dels boscos baixos de frondoses a bosc alt, sobretot pel que fa a la sureda.  
iii. Protecció i ampliació de la coberta vegetal en el major nombre d'estrats possible, per millorar la conservació dels sòls.  
iv. Delimitació i potenciació de les àrees de major interés forestal, pel que fa a la capacitat productora, orientació de la seua gestió i de l'aprofitament de manera harmònica amb la conservació de les masses boscoses.  
v. Diversificació del paisatge rural per mitjà de la conservació i recuperació d'enclavaments forestals en zones agrícoles.  
vi. Definició de mecanismes àgils i suficients de subvenció i ajuda a particulars per a la realització de treballs de conservació i millora.  
vii. Promoció per l'administració autonòmica de la formació d'un voluntariat per a la cooperació en prevenció d'incendis forestals en l'àmbit del PORN.  
viii. Els instruments de planificació o gestió forestal previstos, tant en aquestes normes com en la legislació sectorial, incorporaran entre els seus criteris bàsics la consideració del territori des d'una perspectiva global davant els possibles efectes de grans incendis, de manera que s'aconseguisquen estructures amb un alt grau d'autodefensa contra aquests.  
ix. Realització d'un pla de gestió forestal per a l'àmbit del PORN on es preveurà, entre altres, els aspectes següents:  
- Tractaments silvícoles necessaris per a la millora i conservació de la massa forestal i la prevenció d'incendis forestals.  
- Àrees tallafoc i pistes forestals per a la prevenció i l'extinció d'incendis, d'acord amb les directrius que es definiran en aquest pla.  
- Potenciar l'evolució progressiva cap a la vegetació climàtica a les àrees on això siga aconsellable per la localització i la falta d'adequació per a altres usos.  
- Fomentar altres aprofitaments, com ara micològics, apícoles, pratícoles, etc.  
- Ordenament del pasturatge sobre zones forestals.  
- Regulació dels aprofitaments de fusta i llenya i establiment de les directrius per a la realització, pels titulars de forests productores, dels corresponents plans tècnics d'aprofitament i millora.  
- Ordenar i promoure les actuacions necessàries per a millorar la productivitat de la sureda.  
- Control de plagues i malalties mitjançant la realització de tractaments adequats, no perjudicials per a les persones o el Medi Ambient.  
- Assenyalament i delimitació dels terrenys forestals considerats com a forests protectores als efectes d'aquest PORN.  
Secció quarta  
Activitat cinegètica  
Article 41. Normes generals  
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del PORN, i queda subjecta als períodes i les condicions que s'estableixen en la legislació sectorial específica i en els articles següents.  
2. Amb caràcter general, són objecte de caça en l'àmbit del PORN les espècies que es detallen en l'annex IV del Decret 265/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià.  
3. Queden prohibits, en l'àmbit del PORN, els procediments per a la captura d'espècies que es detallen en l'annex III del Reial Decret 1.095/89.  
Article 42. Ordenament cinegètic  
1. D'acord amb l'article 33.3 de la Llei 4/89 i l'article 3 del Decret 50/1994, els titulars dels vedats hauran de presentar un pla tècnic d'aprofitament cinegètic o pla reduït de caça, com a instrument de gestió per a l'aprofitament de la riquesa cinegètica de manera compatible amb la seua capacitat biològica i potenciació de les espècies existents. Aquests plans regularan l'activitat cinegètica en els diferents vedats existents en l'àmbit del PORN, i hauran de presentar-se i ser aprovats en el termini màxim previst en l'article 6 del decret esmentat.  
2. L'ordenament cinegètic en l'àmbit del PORN té com a finalitat el manteniment de l'equilibri biològic de les diferents espècies animals. Per això, i a fi de garantir la consecució d'aquesta finalitat, caldrà establir en cada vedat una zona de reserva en la qual no es practicarà la caça. Aquesta zona quedarà definida en el corresponent pla tècnic d'aprofitament cinegètic o pla reduït de caça, i constituirà una superfície contínua, no inferior al 10% de la superfície total del vedat. Com a criteri general, s'intentarà fer coincidir les zones de reserva de vedats contigus. Aquestes zones hauran de senyalitzar-se convenientment durant els sis mesos següents a l'aprovació del pla tècnic d'aprofitament cinegètic. En el cas de vedats que compten amb plans cinegètics aprovats i que no complisquen aquest requisit, l'hauran de modificar i adaptar-se al compliment d'aquesta norma en un termini inferior a sis mesos des de l'aprovació d'aquest PORN.  
3. En els vedats que no es complisquen en els terminis les determinacions assenyalades en els paràgrafs anteriors d'aquest article o incomplisquen les especificacions del pla d'aprofitament cinegètic aprovat, quedarà suspés qualsevol tipus d'aprofitament cinegètic fins que siguen reparats els defectes trobats.  
4. La Conselleria de Medi Ambient procedirà a establir com a refugi de caça els terrenys cinegètics d'aprofitament comú que no siguen declarats com a vedats en un termini inferior a dos anys des de l'aprovació d'aquest pla. Transcorregut aquest període, l'administració procedirà a senyalitzar aquestes zones de refugi, i quedarà totalment prohibida la pràctica cinegètica.  
5. La declaració de nous vedats de caça o l'ampliació dels existents, una vegada finalitzat el procés de regulació previst en l'apartat anterior, no es podrà realitzar afectant terrenys inclosos en l'àmbit territorial que, en virtut d'aquest PORN, siga declarat com a espai natural protegit.  
6. Sense perjudici del que es preveu en la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient podrà determinar en l'àmbit del PORN, si així ho requereix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies que poden ser fàcilment abatudes i en els períodes hàbils.  
7. Als terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no es permetrà l'aprofitament cinegètic durant els dos anys següents. La Conselleria de Medi Ambient podrà prorrogar aquest període si ho considera necessari per a una adequada protecció de la fauna de la zona o per evitar que es perjudique el procés de regeneració de la forest.  
8. Es realitzarà un estricte control i seguiment sobre les autoritzacions i batudes per a gossos assilvestrats, rabosa i porc senglar, i s'evitarà que la caça no selectiva afecte espècies de major valor ecològic. En l'àmbit territorial per al qual es proposa la declaració d'espai natural protegit, únicament podrà autoritzar-se aquesta pràctica per la Conselleria de Medi Ambient de manera excepcional, quan raons de tipus biològic ho aconsellen, per a la qual cosa caldrà que existisca una supervisió directa per personal d'aquesta conselleria.  
Secció cinquena  
Activitat industrial  
Article 43. Localització  
1. Sense perjudici del que es disposa en l'article 18 de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Sòl no Urbanitzable, la implantació d'activitats industrials en l'àmbit d'aquest PORN s'haurà de realitzar en sòls classificats com a urbans o urbanitzables, llevat del cas en què siga ineludible la localització en sòl no urbanitzable, cosa que caldrà justificar raonadament en el propi projecte.  
2. A l'efecte del que es preveu en el paràgraf anterior, no es consideren activitats industrials les instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes primaris (assecaders, serradores, etc.), vinculats a l'entorn on es localitzen. No obstant això, prèviament a l'obtenció de la llicència urbanística, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient quan no estiguen sotmeses a estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en el Decret 162/1990.  
3. La instal·lació d'indústries incompatibles amb el medi urbà es podrà autoritzar exclusivament a les zones corresponents a les categories AIA, RG i AG, delimitades en el plànol d'ordenament, i únicament quan en el planejament no existisca sòl qualificat per a ús industrial, per a la qual cosa caldrà comptar prèviament amb la declaració d'interés comunitari en els termes previstos en la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable, i sense perjudici del que es preveu en l'article 18.4 d'aquesta llei.  
4. La instal·lació d'indústries en sòl no urbanitzable, en l'àmbit del PORN, haurà de comptar prèviament amb la declaració d'interés comunitari i, a més, caldrà l'estimació d'impacte ambiental segons els continguts i el procediment previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
5. Amb caràcter general, en l'àmbit territorial per al qual es proposa la declaració com a espai natural protegit, d'acord amb les previsions d'aquest pla, es prohibeix la implantació d'activitats industrials de cap mena fora del sòl classificat com a urbà o urbanitzable.  
   
Criteris i directrius sectorials d'activitat industrial  
Cal dur a terme una política de creació de llocs de treball i dinamització socioeconòmica de la zona, a fi de fer front al risc permanent de l'emigració, segons les orientacions següents:  
i. Fomentar la iniciativa de la població local amb vista a la creació de cooperatives de treball o comercialització de productes forestals (suro); el qual sector és el que posseeix majors possibilitats per al desenvolupament.  
ii. Promoure i potenciar l'activitat agroindustrial, com ara plantes embotelladores d'aigua mineral, envasament d'oli d'oliva, embotits, conserves de fruites, destil·lació i envasament de plantes aromàtiques, medicinals i condimentàries, etc., que valoren les produccions de la zona.   
iii. Millorar el comerç detallista existent, amb vista a poder atendre la demanda del turisme de la zona. Aquests comerços poden ser un bon instrument per a la venda de productes artesanals elaborats a la serra d'Espadà.  
iv. Fomentar el desplegament d'activitats artesanals i donar prioritat a les que ja existeixen a la zona, com ara la fabricació de bastons, el treball de l'espart (cistelles, cabassos, alforges, etc.), ceràmica, etc.  
v. Promoció d'una marca comuna per a tots els productes de la serra.  
Secció sisena  
Activitats turístiques i recreatives  
Article 44. Circulació  
1. Es prohibeix, amb caràcter general, circular amb vehicles amb motor o sense fora de les carreteres i camins, inclosos els agrícoles i els forestals.  
2. Es prohibeix, amb caràcter general, la realització de competicions esportives amb vehicles a motor, com ara ral·lis, curses de trial, etc., llevat de les que es desenvolupen a carreteres asfaltades pertanyents tant a la xarxa estatal com a l'autonòmica i la local, en circuits autoritzats a l'efecte, o a les zones incloses en el catàleg esmentat en l'article 7 del Decret 183/1994, d'1 de setembre, pel qual es regula la circulació de vehicles per terrenys forestals.  
3. A l'empara del que es disposa en l'article 38 de la Llei 3/1993 i en l'article 3 del Decret 183/1994, es podrà limitar la circulació en camins i pistes forestals de vehicles particulars i persones que no hagen estat expressament autoritzats per l'administració forestal.  
4. Sense perjudici del que es preveu en el paràgraf anterior, el pla sectorial de prevenció d'incendis indicarà els camins on es prohibeix la circulació de vehicles o persones, tant de manera permanent com temporal.  
Article 45. Acampament  
1. D'acord amb el Decret 233/1994, de 8 de novembre, pel qual es regulen les acampades i l'ús d'instal·lacions recreatives a les forests de la Comunitat Valenciana, queda prohibit l'acampament i l'estada a forests o terrenys forestals, excepte a les zones autoritzades a l'efecte per la Conselleria de Medi Ambient. Els acampaments itinerants hauran de ser autoritzats per aquesta conselleria.  
2. En aplicació dels articles 8 i 9 del Decret 233/1994, les àrees d'acampament requereixen l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient per al funcionament, de la mateixa manera que les àrees recreatives, en les quals queda prohibit pernoctar.  
3. A les zones a què es fa referència en l'apartat anterior queda prohibit fer foc amb cap tipus de combustible, excepte a instal·lacions degudament dissenyades i autoritzades per a aquest ús; així mateix, es prohibeix l'ús d'elements o activitats productores de soroll.  
4. D'acord amb l'article 6 del Decret 233/1994, la recollida de residus sòlids correspon al titular de l'àrea d'acampament o recreativa.  
5. En aplicació de l'article 11 del Decret 233/1994, les zones d'acampament i les àrees recreatives hauran de reunir, com a mínim, les característiques següents:  
- Hauran d'estar delimitades i senyalitzades.  
- No s'utilitzaran tancaments artificials que donen lloc a una pantalla contínua.  
- S'hi incorporaran les mínimes instal·lacions, amb materials i estils d'acord amb el paisatge on se situen.  
- L'emmagatzematge de residus s'efectuarà en recipients de fàcil neteja i proveïts de tapa.  
- Hi haurà una franja perimètrica de seguretat davant el risc d'incendis.  
- Disposaran d'aigua potable i d'instal·lacions sanitàries.  
6. Per a la utilització d'àrees d'acampament caldrà la sol·licitud i l'obtenció d'autorització per la Conselleria de Medi Ambient, d'acord amb els requisits i les condicions assenyalades en els articles 13 a 16 del Decret 233/1994, igualment que per a l'ús de cabanyes i refugis gestionats per aquesta conselleria.  
7. Els acampaments itinerants, amb un màxim de 9 persones i tres tendes, podran pernoctar a llocs no específicament previstos per a aquest ús, tot i que hauran de comptar amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient i no pernoctar més d'una nit al mateix lloc.  
Article 46. Ordenament de l'ús públic  
1. La Conselleria de Medi Ambient redactarà un pla d'ordenament de l'ús públic per a l'àmbit del PORN, en un termini inferior a dos anys des de l'aprovació d'aquest pla. El pla d'ús públic contindrà, almenys, els aspectes següents:  
ò Anàlisi i tipificació de la demanda.  
ò Inventari de recursos turístics, culturals i recreatius.  
ò Inventari d'infraestructures i equipaments existents per a ús públic.  
ò Tipificació i caracterització de les activitats i instal·lacions proposades.  
ò Localització de les instal·lacions i equipaments.  
ò Directrius per a l'elaboració dels projectes.  
ò Programació de les actuacions previstes.  
ò Cost econòmic d'aplicació.  
ò Fórmules de finançament i gestió.  
2. Fins a l'aprovació i entrada en vigor del corresponent pla d'ordenament de l'ús públic, la localització i l'equipament d'àrees destinades a la realització d'activitats recreatives en sòl no urbanitzable comptarà amb autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. El pla d'ordenament de l'ús públic determinarà les instal-lacions i els equipaments recreatius, senderes, etc., actualment existents, que siguen contradictoris amb els seus objectius o suposen un perjudici sobre els elements naturals que cal protegir. Una vegada aprovat el pla, aquestes instal·lacions seran eliminades i restaurada la zona.  
4. El pla d'ordenament de l'ús públic definirà, almenys, dos tipus d'àrees d'ús recreatiu que hauran de ser localitzades i delimitades:  
ò Ús recreatiu naturalístic. Es referiran a zones de les quals, per les seues característiques ecologicoambientals, es recomana la utilització amb finalitats didàctiques, es promocionaran les activitats naturalístiques i l'ús públic basat en els recursos naturals, es fomentarà el respecte cap al medi en què es basen. L'ús recreatiu en aquests espais s'adreçarà a la realització d'activitats de tipus pedagògic i naturalístic, com ara recorreguts per itineraris específics o l'observació d'elements singulars, sense necessitat de la instal·lació d'equipament o serveis que podrien alterar-ne les característiques naturals.  
ò Ús recreatiu extensiu. Inclourà un conjunt d'espais que desenvolupen una important funció social, com ara llocs d'ús recreatiu, que presenten, en l'actualitat, unes condicions òptimes per al desplegament d'activitats recreatives ja que posseeixen una infraestructura mínima com a tals, o bé reuneixen condicions bàsiques per a desenvolupar-les (presència d'aigua, accessibilitat, topografia relativament plana i paisatge d'interés, etc.).  
5. A les zones que es definiran en el pla d'ordenament de l'ús públic com d'ús recreatiu naturalístic es permetran els usos següents:  
ò Instal·lacions per facilitar l'ús naturalístic, com ara observatoris i miradors, creació de senderes, senyalització d'itineraris i informació sobre els valors naturals i paisatgístics de la zona, etc., després de l'informe favorable previ de la Conselleria de Medi Ambient.  
ò Usos turisticorecreatius en edificació existent, d'acord amb els criteris establits en les normes d'aquest pla.  
6. A les zones que es definiran en el pla d'ordenament de l'ús públic com d'ús recreatiu extensiu, a més dels indicats en el paràgraf anterior, es permetran els usos següents:  
ò Adequacions naturalístiques i recreatives i parcs rurals.  
ò Tanques o closes per a delimitació.  
ò Equipament i mobiliari adequat a la realització de les activitats recreatives previstes.  
ò Àrees d'acampament controlat.  
ò Campaments de turisme.  
ò Establiments de restauració.  
7. En aquestes zones es prohibiran tots els usos i activitats que no mantinguen relació amb els usos permesos o els puguen dificultar i, en particular, quan perjudiquen el desenvolupament d'activitats de caràcter recreatiu i naturalístic.  
Article 47. Instal·lacions, adequacions i parcs rurals  
Sense perjudici del que es disposa en l'article 19 de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Sòl no Urbanitzable, les activitats i instal·lacions turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esplai queden subjectes, amb caràcter general i d'acord amb les prohibicions i cauteles assenyalades en les normes particulars d'aquest PORN, a les determinacions següents:  
1. La creació d'instal·lacions esportives en sòl no urbanitzable es podrà realitzar quan el planejament municipal no haja efectuat la qualificació de sòl per a aquest ús, la qual cosa haurà de ser autoritzada per la Comissió Territorial d'Urbanisme, després de l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient. En aquest cas, únicament es podran instal·lar a terrenys inclosos en la categoria AIA, RG o AG, definides en aquest pla. Quan s'ubiquen a distància superior a 500 metres de sòl urbà o urbanitzable, es requerirà l'estimació d'impacte ambiental en els termes previstos en el Decret 162/1990, del Consell de la Generalitat.  
2. La construcció d'instal·lacions o edificacions de qualsevol classe que hagen d'emplaçar-se a l'interior de zones esportives, parcs rurals o adequacions recreatives, estarà, en tot cas, subjecta a l'obtenció prèvia de llicència urbanística, tot i que es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional. En tot cas, les construccions o edificacions seran d'una planta i no podran superar una alçària de quatre metres.  
3. La instal·lació de campaments de turisme estarà subjecta a l'obtenció de la corresponent llicència municipal, després de l'autorització prèvia de la Comissió Territorial d'Urbanisme i l'informe favorable de l'Agència Valenciana de Turisme i de la Conselleria de Medi Ambient. Quan s'instal·len sobre sòl no urbanitzable inclòs en categories diferents d'AIA i AG, requeriran l'estimació d'impacte ambiental en els termes previstos en el Decret 162/1990, del Consell de la Generalitat.  
4. Les instal·lacions recreatives de caràcter extensiu, com ara àrees de picnic, o àrees d'acampament controlat que s'instal·len sobre terrenys forestals o àrees recreatives d'acord amb el que s'estableix en el Decret 233/1994, de 8 de novembre, pel qual es regulen els acampaments i l'ús d'instal·lacions recreatives en les forests de la Comunitat Valenciana, comptaran amb el corresponent projecte, l'execució del qual requerirà l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
5. Tota instal·lació recreativa situada a terrenys forestals, com ara àrees d'acampament controlada, picnic o àrees d'esplai, comptarà amb sistemes de seguretat i prevenció d'incendis, i també garantirà el tractament adequat de residus tant líquids com sòlids, de manera que no suposen un efecte negatiu sobre l'ecosistema o el paisatge.  
6. Als terrenys forestals es prohibeix la instal·lació de paellers o qualsevol altre tipus d'estructura condicionada per encendre foc, i s'hauran de suprimir els existents en el moment de l'aprovació d'aquest PORN. Llevat del cas que s'incloguen en establiments de restauració que formen part de l'equipament d'una àrea recreativa o una zona d'acampament, cas en el qual caldrà garantir que no existeix cap risc d'incendi a causa d'estar convenientment tancats o molt allunyats de la vegetació.  
7. S'autoritza, en l'àmbit del PORN, la instal·lació d'establiments d'allotjament i restauració quan es realitzen per mitjà de la rehabilitació o restauració d'edificis preexistents. Quan es tracte de construccions de nova planta, únicament es podran autoritzar a les zones on així ho permeten les normes particulars. La superfície mínima de parcel·la serà de 10.000 m2 i l'ocupació màxima de la parcel·la no podrà superar el 2%, amb una alçària màxima de 7 m.  
8. La concessió de llicència urbanística per a la implantació d'activitats d'allotjament i restauració a sòl no urbanitzable està subjecta als requisits i procediment que s'estableixen en l'article 19 de la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable. En tot cas, prèviament a l'obtenció de la llicència urbanística, caldrà comptar amb l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
9. L'adaptació o transformació d'edificacions existents en sòl no urbanitzable a l'ús turístic recreatiu serà, en tot cas, prioritària sobre la nova construcció per al mateix tipus d'usos en el mateix entorn.  
Directrius per al desenvolupament d'activitats  
 turístiques i recreatives  
i. Valorar els recursos turístics de la serra d'Espadà i dotar-los de la necessària infraestructura d'acompanyament, a fi d'atraure segments de la demanda de turisme de natura i cultural formatiu.   
ii. Fomentar noves modalitats d'allotjament al medi rural i nous tipus d'oferta turística recreativa que recolzen en les infraestructures naturalístiques i d'ús públic existents o proposades i en els seus recursos ecològics i culturals.  
iii. Orientació turística recreativa tova, o d'escassa edificació, a través de les modalitats que es desenvolupen habitualment (càmping, campaments juvenils, etc.), o mitjançant noves alternatives d'allotjament al medi rural, aprofitant les infraestructures existents als pobles.  
iv. Caldrà coordinar les actuacions que es preveuen en el desplegament del Programa d'Ordenament i Promoció d'Agricultura de Muntanya de les ZAM Alt Millars i Alt Palància i la Iniciativa comunitària Leader II amb les previstes en aquest PORN, a fi d'evitar duplicitat d'actuacions.  
v. El pla d'ordenament de l'ús públic haurà de preveure els criteris generals següents:  
- Com a criteri general, les zones recreatives s'hauran de situar a zones de vora forestal, prop de les vies de comunicació i, sempre que siga possible, de poblacions, atenent de no alterar l'equilibri natural i amb mesures de prevenció d'incendis a les zones i la seua àrea d'influència. En qualsevol cas, les zones d'alta capacitat han de situar-se en la franja perimètrica de la serra i evitar zones d'acollida massives a l'interior. A l'entorn d'aquestes instal·lacions es poden condicionar itineraris o senderes que permeten accedir a llocs d'interés per al visitant (restes històriques, vistes panoràmiques, fonts, etc.).  
- Les zones considerades de major valor ambiental han de quedar restringides a l'ús públic, i s'hi ha d'evitar la instal·lació d'equipaments i limitar l'accés de visitants.  
- Les àrees recreatives, amb les adequacions i equipament necessaris per a l'òptima utilització tant per habitants de la zona com de visitants, s'instal·laran preferentment a àrees atractives (fonts, ermites, zones tradicionals d'esbargiment, etc.).  
- Les zones d'ús públic intensiu han de ser convenientment dotades de l'equipament necessari: estacionament, senyalització, proveïment d'aigua, sanitaris, contenidors de residus, taules i bancs, jocs infantils, etc. El manteniment de les instal·lacions pot realitzar-se a través de concessions que apliquen el cobrament de taxes per a l'ús de determinats serveis (taules, aparcament, etc.).  
- La vegetació de les àrees perimètriques a les zones d'ús públic ha de ser convenientment tractada per evitar el risc d'incendi, reduint-ne la combustibilitat (podes, estassades, etc.). Igualment, cal prendre mesures de prevenció que inclouran informació als visitants i vigilància.  
- La realització i senyalització de senderes i itineraris per a recorreguts a peu, a cavall o amb bicicleta, recolzarà en camins ja existents i vies pecuàries, s'evitarà el pas per zones sensibles i s'articularà aquesta oferta amb les zones d'acampament i centres de restauració i allotjament de pobles (restaurants, hostals i albergs).  
- Les àrees d'ús públic han de ser dotades de vigilància i trobar-se convenientment senyalitzades; igualment, cal senyalitzar convenientment els itineraris i evitar l'accés dels visitants a zones fràgils.  
- El pla d'ordenament de l'ús públic començarà per un estudi de la demanda, basat en l'anàlisi de la utilització de la xarxa viària, la prospecció de les àrees naturals utilitzades, enquestes, etc. Això permetrà adequar l'oferta a la demanda real i potencial existent.  
- El pla establirà la distribució de les diferents àrees d'ús públic i la tipologia: intensives, extensives, àrees d'acampament, etc., i definirà les condicions i característiques que serviran de base a l'elaboració dels corresponents projectes (capacitat, instal·lacions i equipament necessari, itineraris, articulació entre les diferents àrees, vigilància, informació, senyalització, gestió, etc).   
- Per a la planificació dels itineraris i senderes, caldrà començar per un inventari i caracterització de la xarxa viària rural, es prestarà especial consideració a les senderes i itineraris ja emprats (senyalitzats o no) i a les àrees recreatives previstes o existents. A partir d'aquesta informació i dels criteris establits en les primeres fases de la planificació, es realitzarà una tipologia d'itineraris després de considerar la seua finalitat, longitud, dificultat, mitjà que cal utilitzar, com també les actuacions necessàries per posar-los en funcionament, inclosa la senyalització i, si escau, disseny de guies.  
- Els projectes tindran en compte com a elements de partida, a més del que s'assenyala en el pla d'ús públic, l'adequació del disseny a les finalitats proposades pel que fa a la tipologia d'usos com la intensitat, compatible amb el paisatge i els usos de la zona. Els projectes preveuran, com a mínim, els aspectes següents:  
- Tipologia i emplaçament d'edificis i estructures.  
- Circulació: moviment de vehicles, accessos, aparcaments, controls, senyalització, etc.  
- Tractament de superfícies i tancaments.  
- Emplaçament i característiques de les instal·lacions per a les diferents àrees i usos previstos: acampament fix o temporal, picnic, descans, jocs infantils, activitats esportives, etc.  
- Plantacions.  
- Necessitats i previsions econòmiques per al funcionament, manteniment, vigilància, conservació i millora.  
- Pel que fa a l'ús científic i didacticonaturalístic, a més de les instal·lacions i equipament específic per al desenvolupament d'activitats didàctiques i educatives (senderes i itineraris ecològics i d'interpretació), aules de natura, centres d'informació i interpretació, etc., amb què haurà de comptar l'espai natural protegit; sempre que siga possible caldrà aprofitar les instal·lacions d'ús públic (àrees recreatives, senderes, etc.) per a finalitats educatives i ambientals: cartells i fullets informatius sobre els valors naturals i culturals i sobre normes de comportament dels visitants, etc.  
Secció setena  
Urbanisme i activitats residencials  
Article 48. Urbanisme  
1. El sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'Àrees Naturals (AN) i Predomini Forestal (PF) tindrà la qualificació, a efectes urbanístics, de Sòl no Urbanitzable de Protecció Especial.  
2. En el planejament urbanístic es consideraran fora d'ordenament els habitatges dispersos existents en sòl no urbanitzable, segons la classificació del sòl existent en el planejament municipal en el moment d'aprovació d'aquest PORN, excloses les edificacions rurals tradicionals rehabilitades o no, construïdes amb anterioritat a 1960, i els habitatges principals en medi rural associades a l'activitat agrària.  
3. No podrà classificar-se nou sòl urbanitzable en l'àmbit del PORN mentre existisquen al municipi urbanitzacions que no es troben consolidades en, almenys, un 90%, i no siguen convenientment legalitzades i dotades de serveis urbans.  
4. El sòl classificat com a no urbanitzable d'especial protecció pel planejament municipal en el moment d'aprovació d'aquest PORN no podrà perdre aquesta qualificació ni, per tant, ser classificat en el futur com a sòl urbanitzable.  
5. Sense perjudici del que es disposa en la disposició addicional tercera de la Llei 4/1992, les edificacions de nova planta que es construiran en l'àmbit del PORN després de l'aprovació del pla i no s'ajusten a les determinacions del planejament municipal i a les normes d'aquest pla no podran ser legalitzades, i caldrà procedir a la demolició d'acord amb els tràmits i terminis previstos en la legislació vigent en matèria de procediment administratiu i disciplina urbanística.  
6. Als municipis amb un planejament que continga normes i qualificació de sòl que suposen una major protecció dels recursos naturals que la prevista en aquest PORN es mantindran la qualificació i les determinacions fixades en el planejament.  
7. Al sòl classificat com a urbà o urbanitzable pel planejament municipal a l'entrada en vigor d'aquestes normes es podran mantenir els usos i aprofitaments que assenyale el planejament vigent, els quals no es podran incrementar en cap cas. Sense perjudici de poder desclassificar-se en el futur, d'acord amb el que es preveu en la directriu ii de Política Urbanística.  
8. Les futures revisions del planejament, a més de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en la legislació d'impacte ambiental, quan preveuran la classificació de nou sòl urbanitzable, únicament podrà afectar terrenys inclosos en les categories AIA, RG i AG, excepte en cas de reclassificació de terrenys confrontants amb el sòl urbà de la població, sempre que es justifique suficientment la impossibilitat de realitzar-lo sobre sòl pertanyent a les tres categories esmentades.  
9. Pel que fa a les activitats, obres i construccions per a les quals s'exigisca informe previ o autorització per part de la Conselleria de Medi Ambient o de qualsevol altre organisme, s'entendrà que aquest requisit és condició prèvia indispensable per a l'obtenció de la corresponent llicència urbanística.  
Article 49. Edificació en medi rural  
1. Sense perjudici del que s'estableix en la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable, es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta de cap tipus sobre sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'Àrees Naturals (AN) de la Zona d'Amortiment d'Impactes i de Predomini Forestal (PF) a la Zona de Protecció, llevat de les excepcions que explicitament s'assenyalen en les normes d'aquest pla.  
2. En tot cas, la construcció d'edificacions de nova planta sobre sòl no urbanitzable requerirà l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient amb caràcter previ a la concessió de la llicència urbanística.  
3. Amb caràcter general, es permet en l'àmbit del PORN la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, per a la qual cosa caldrà respectar en el disseny i la composició les característiques arquitectòniques tradicionals; es posarà especial cura d'harmonitzar els sistemes de coberta, cornisa, posició de forges, ritmes, dimensions de buits i panys de paret, composició, materials, color i detalls constructius. A fi de garantir l'adequada adaptació paisatgística d'aquestes edificacions a l'entorn, podrà exigir-se l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi on es localitzen, inclosa la utilització de documents gràfics.  
4. Es prohibeix la construcció d'habitatges en sòl no urbanitzable fora de les zones de Predomini Agrícola (AG) i Àrees d'Influència Antròpica (AIA) definides en aquest pla. La construcció d'habitatges unifamiliars de nova planta sobre sòl no urbanitzable anirà lligada, inexcusablement, a les pràctiques agràries, i no es permerà en cap cas la construcció d'habitatges de segona residència. La superfície mínima de parcel·la serà de 10.000 m2. La superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada per les construccions i elements arquitectònics no podrà excedir de 200 m2 i l'alçària màxima serà de 7 metres.  
5. La construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola i forestal, quan aquests siguen estrictament indispensables a la seua finalitat i depenguen de la naturalesa del sòl, requerirà una superfície de 10.000 m2, i la superfície de parcel·la ocupada per les construccions i elements arquitectònics no podrà ser superior al dos per cent del total de la parcel·la. Les destinades a l'explotació ramadera només podran realitzar-se a les zones AIA, RG i AG, definides en aquest pla.  
6. La construcció d'instal·lacions o edificacions relacionades amb les activitats turístiques i recreatives que s'hagen d'emplaçar en sòl no urbanitzable queden sotmeses al que es disposa en els articles 46 i 47 d'aquest pla, sense perjudici del que es preveu en la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Sòl no Urbanitzable. En cas de construccions o edificacions de nova planta i de caràcter permanent per a aquest tipus d'activitats, caldrà realitzar-les sobre sòl qualificat a l'efecte pel planejament municipal o comptar amb l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient, prèviament a l'autorització de la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
7. La construcció d'habitatges unifamiliars aïllats, magatzems i indústries d'emmagatzematge o de primera transformació de productes primaris i edificacions lligades a les activitats turístiques, recreatives i d'oci que, d'acord amb les normes d'aquest pla, i sense perjudici del que es disposa en la Llei 4/1992, puguen emplaçar-se al medi rural, s'hauran de sotmetre a les condicions següents:  
a) Les façanes dels edificis públics o privats, com també les seues parets mitgeres i les parets unides al descobert, es conservaran en les condicions de seguretat, higiene i estètica adequades. Els propietaris estaran obligats a arrebossar-les, pintar-les o emblanquinar-les sempre que ho dispose l'autoritat municipal.  
b) Tots els paràmetres visibles des de l'exterior es tractaran amb els mateixos materials qualitat que les façanes, i se'n prohibeix la impermeabilització amb materials bituminosos de colors foscos o qualssevol altres revestiments no adaptats a les característiques del medi pel que fa a la incidència visual, llevat que siguen recoberts o blanquejats. Les façanes laterals i posteriors es tractaran amb condicions de composició i materials semblants als de la façana principal.  
c) Els cossos construïts sobre la coberta de l'edifici, com ara torrasses d'escala, torres de refrigeració, dipòsits d'aigua, xemeneies, pannells de captació d'energia solar, etc., quedaran integrats en la composició de l'edifici o amagats. S'intentarà especialment la integració amagant-los o encastant-los en el parament. Caldrà evitar, en la mesura que es puga, la visibilitat des de l'exterior de les línies de conducció elèctrica i telefònica, com també les antenes de televisió i ràdio.  
d) Queda prohibit el desmantellament o la demolició d'aquells edificis i instal·lacions tradicionals d'interés historicoarqueològic, per als quals es potenciaran les actuacions que en suposen la millora, restauració i conservació.  
e) Les edificacions actualment existents que resulten incompatibles amb els objectius i determinacions d'aquest pla quedaran qualificades com a fora d'ordenament als efectes previstos en la legislació urbanística.  
Article 50. Construccions i edificacions públiques singulars  
1. Podran ser autoritzables en sòl no urbanitzable les construccions i edificacions públiques singulars, sempre que siga com a edifici aïllat o singular, com ara construccions o edificacions vinculades a la defensa nacional, centres sanitaris especials o centres de ensenyament i culturals lligats al medi. Sense perjudici de les autoritzacions necessàries, d'acord amb la legislació vigent, es requerirà l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient i l'estimació d'impacte ambiental en els termes previstos en el Decret 162/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana, quan s'ubiquen en categories diferents d'AIA, RG i AG.  
2. En les normes particulars d'aquest pla es determinen les zones on aquestes construccions i edificacions públiques queden expressament prohibides.   
   
Directrius de política sectorial d'habitatge  
i. És indispensable l'aplicació d'una disciplina urbanística estricta, per part dels ajuntaments, que evite que l'edificació il·legal en sòl no urbanitzable es mantinga en el futur. L'administració autonòmica ha de preveure mesures subsidiàries de control en cas d'incompliment per part de les entitats locals.  
ii. Caldrà revisar el sòl classificat com a urbanitzable les obres d'urbanització del qual no hagen estat executades i que es trobe situat en una zona d'alt interés ecològic, paisatgístic i cultural, i allunyat del nucli urbà, per a la possible desclassificació. Igualment, en el cas d'urbanitzacions de segona residència classificades com a sòl urbà en les quals, passat el termini previst en la legislació del sòl, no s'hagen edificat els solars, s'exigirà la cessió dels aprofitaments en los termes previstos en la legislació urbanística.  
iii. La política de l'habitatge s'orientarà a la resolució del dèficit de l'oferta d'habitatges per a allotjament turístic als nuclis urbans; i a proporcionar els mitjans tècnics i econòmics per resoldre les dificultats que plantegen els alts costos econòmics per a la rehabilitació d'habitatges, siga per a ús principal o secundari.  
iv. S'establiran condicions financers que permetran l'accés a l'habitatge de la població jove.  
v. La rehabilitació d'habitatges es readequarà a les noves necessitats, sense que per això perden el caràcter tradicional i les característiques constructives.  
vi. Respecte de la rehabilitació d'habitatges, l'assistència tècnica i la dotació financera són dos instruments fonamentales per resoldre el problema existent en l'actualitat. La dotació d'una línia específica de rehabilitació pot ser un instrument important per a dur-la a terme.  
vii. El planejament urbanístic vigent, com també el fet que s'aprove en el futur, incorporarà en les ordenances els criteris i normes assenyalades en aquest pla que hi siguen d'aplicació.  
Secció vuitena  
Infraestructures  
Article 51. Requisits  
La realització d'actuacions infraestructurals autoritzades en aquest pla d'ordenament haurà de preveure, a més de les disposicions que hi siguen pròpies pel que fa a la matèria, els requisits següents:  
a) Els traçats i emplaçaments s'hauran de realitzar tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, evitant la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o de reblum en aquestes, la degradació de la vegetació natural o els impactes paisatgístics.  
b) Durant la realització de les obres, caldrà prendre les precaucions necessàries per evitar la destrucció de la coberta vegetal, i procedir a l'acabament de les obres i a la restauració del terreny i de la coberta vegetal.  
c) Les autoritzacions i els altres requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructurs s'hauran d'obtenir, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència urbanística, en el cas d'actuacions que la requiriran.  
Article 52. Corredors de localització d'infraestructures  
Als efectes de la instal·lació de noves infraestructures, la xarxa viària estatal, autonòmica o local tenen la consideració de «corredor de localització d'infraestructures», en una franja de 100 metres d'amplària a cada banda de la mitjana. La realització, si s'escau, de futures actuacions infraestructurals de caràcter lineal, com ara línies elèctriques i de comunicacions, gasoductes o conduccions, s'ha d'adreçar, amb caràcter prioritari, cap a aquests «corredors».  
Article 53. Xarxa viària  
1. La construcció de noves vies d'accés, modificació de traçat, ampliació, operacions d'explotació i actuacions de seguretat vial en carreteres requerirà la corresponent avaluació o, si escau, estimació d'impacte ambiental, en els termes previstos en la legislació vigent.  
2. La construcció, ampliacions de plataforma i modificacions de traçat de camins rurals i camins o pistes forestals, quan no estiguen sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, requeriran l'estimació d'impacte ambiental sempre que transiten per terrenys forestals.  
Article 54. Proveïment d'aigua  
1. Els nous dipòsits de proveïment d'aigu es construiran semienterrats; en cas que això siga inviable per condicions topogràfiques o característiques físiques del terreny, s'escollirà una ubicació que no provoque impacte paisatgístic.  
2. La construcció de dipòsits d'aigua requerirà l'estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent i sense perjudici d'aquesta, i segons allò que s'estableix en la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, en el Decret 162/1990, reglament que la desplega, i en la Llei 3/1993, Forestal.  
Article 55. Sanejament  
1. Es garantirà, amb caràcter prioritari la depuració de les aigües residuals dels nuclis de població, incloses les urbanitzacions de segona residència. En tot cas, no es podrà atorgar llicència per a la realització d'instal·lacions o edificacions, residencials o no, que no compten amb un sistema de recollida i depuració d'aigües residuals, de manera que la qualitat de les aigües resultants complisca les normes de qualitat exigibles per als usos a què es destinen d'acord amb la legislació d'aigües.  
2. Es resoldrà el problema dels abocaments urbans i industrials d'acord amb el programa d'actuació i les directrius previstes en el Pla director de Sanejament de la Comunitat Valenciana.  
3. Els projectes corresponents a infraestructures de sanejament comptaran amb l'avaluació o estimació d'impacte ambiental, d'acord amb allò que s'estableix en la legislació vigent.  
Article 56. Residus sòlids urbans  
1. Sense perjudici del que es disposa per a terrenys forestals en l'article 155 del reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, els abocadors incontrolats de qualsevol tipus existents en l'àmbit d'aplicació d'aquest pla d'ordenament dels recursos naturals seran clausurats i restaurats els terrenys al seu estat original en un termini màxim de dos anys des de l'aprovació d'aquest pla.  
2. Els projectes corresponents a instal·lacions de tractament i/o eliminació de residus sòlids urbans comptarà amb la corresponent avaluació d'impacte ambiental, de conformitat amb el que s'estableix en la legislació vigent.  
Article 57. Energia elèctrica  
1. S'admetran les noves línies de subministrament d'energia elèctrica que estiguen vinculats a les actuacions que es consideren compatibles en el PORN, a les zones on es permeta explícitament. Sense perjudici del que es disposa en la legislació vigent d'impacte ambiental, quan es tracte de línies que circulen per terrenys forestals requeriran l'estimació d'impacte ambiental.  
2. En cas que siga necessari el pas de línies elèctriques amb una finalitat externa a l'àmbit del PORN, hauran de transitar de manera prioritària pels «corredors d'infraestructures» definits en l'article 52, i en cap cas no podran travessar terrenys inclosos en la categoria de Predomini Forestal (PF) assenyalada en aquest pla.  
3. La instal·lació de línies aèries es realitzarà amb la previsió de dispositius encaminats a impedir la col·lisió o l'electrocució d'aus (dispositius salvaocells, aïllament de conductors, etc.).  
Article 58. Telecomunicacions  
Es permet la instal·lació de sistemes generals de telecomunicacions. Quan coincidiran amb terrenys inclosos en la categoria d'Àrees Naturals (AN), Predomini Forestal (PF) o Regeneració Natural (RG), caldrà justificar la necessitat ineludible de l'emplaçament proposat i sotmetre'ls a estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent.  
Article 59. Aeroports i heliports  
Es podrà permetre la construcció de petit heliports i aeròdroms amb finalitats de protecció contra incendis i lluita contra plagues, i en aquest últim cas s'hauran de localitzar a la zona de Predomini Agrícola (AG) o d'Influència Antròpica (AIA). Requerirà, d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent, d'avaluació d'impacte ambiental.  
Article 60. Nous embassaments  
Es permet la construcció de noves preses o assuts a fi d'embassar aigua o de derivar-la, com també en actuacions de restauració hidrologicoforestal, per a la qual cosa requeriran l'avaluació o estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent.  
Article 61. Avaluació d'impacte ambiental  
1. Sense perjudici del que es disposa en els articles anteriors, caldrà sotmetre al procediment d'avaluació o, si escau, d'estimació d'impacte ambiental, els projectes d'infraestructura a què es fa referència en els annexos I i II del Reglament d'Impacte Ambiental (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana).  
2. Sense perjudici del que es disposa en l'article 162 del reglament de la Llei 3/1993, se sotmetran al procediment d'estimació d'impacte ambiental els projectes que es detallen tot seguit, quan afecten terrenys forestals, com també terrenys agrícoles quan aquests es troben inclosos en l'àmbit territorial per al qual es proposa la declaració d'espai natural protegit.  
ò Xarxes de comunicacions telefòniques i telegràfiques.  
ò Xarxes de proveïment d'aigües i sanejament.  
ò Agrupació de finques forestals i parcel·làries.  
ò Carreteres, camins i pistes forestals i la seua ampliació quan no estiguen sotmeses a declaració d'impacte.  
ò Introducció de noves espècies vegetals o animals, excepte en el cas dels cultius agrícoles.  
ò Rompudes de terrenys forestals quan no s'haja de sotmetre a avaluació d'impacte.  
ò Xarxes i infraestructura de transport d'energia quan no estiguen sotmeses a avaluació d'impacte.  
ò Canalització de barrancs i llits fluvials i regeneració de riberes, com també construcció de preses o dics.  
Directrius referents a infraestructures  
ò Vies d'accés  
i. A més de les actuacions previstes de millora en les carreteres CS?222, CS?223, CS?224 i CS?200, cal procedir a la construcció de la carretera entre Alcudia de Veo i Algimia de Almonacid que permeta configurar un eix interior Vila-real-Onda-Segorbe. Finalment, cal completar l'eix transversal Montanejos-Montán-Caudiel-Jérica, amb el tram entre Montanejos i Montán pendent d'execució.  
ii. La deficient xarxa viària a la serra d'Espadà fa necessari l'aprofitament de camins per millorar les comunicacions entre alguns nuclis de població. En aquest sentit, cal transformar en carreteres els camins que comuniquen poblacions relativament aïllades com ara Villamalur, Torralba del Pinar, Fuentes de Ayódar, Higueras o Pavías, i completar les comunicacions viàries entre Matet-Pavías-Higueras i Matet-Villamalur, Villamalur-Torralba del Pinar i Higueras-Fuentes de Ayódar-Cirat.  
ò Sanejament  
iii. L'execució de les previsions del Pla director de Sanejament, amb plantes de tractament d'aigües residuals a Caudiel, Soneja, Suera, Eslida, Artana, Villavieja, Nules, Onda-Betxí, Alfondeguilla i Montanejos, a més de les ja existents, resol en gran manera el problema del sanejament. No obstant això, cal resoldre a mitjà termini el problema de la depuració d'aigües residuals als nuclis que no tenen instal·lacions o que es troben en mal estat i no han sigut incloses en el programa del pla esmentat, com és el caso de Villanueva de Viver, Montán, Arañuel, Cirat, Villamalur, Ayódar, Torralba del Pinar, Fuentes de Ayódar, Toga, Vallat, Fanzara, Tales, Aín, Pavías, Matet, Vall de Almonacid, Gaibiel, Algimia de Almonacid, Chóvar, Azuébar i Sot de Ferrer. L'objectiu ha de ser que, abans de l'any 2000, tots els municipis compten amb sistemes adequats de tractament d'aigües residuals.  
iv. Les instal·lacions industrials, agroindustrials i agropecuàries de l'àmbit del PORN hauran de tenir resolt el problema de la depuració de les seues aigües residuals.  
ò Residus sòlids urbans  
v. L'administració ha de posar en marxa urgentment el pla de residus sòlids per a la zona, incloure la totalitat de municipis en les instal·lacions existents o previstes de Tales, Cortes de Arenoso, la Vall d'Uixó, Onda i l'Alt Palància, i clausurar els abocadors incontrolats existents, d'acord amb els terminis previstos en les normes d'aquest PORN.  
vi. Mentrestant s'executa el pla de residus sòlids, és prioritari clausurar i restaurar la zona en els abocadors incontrolats que constituïsquen un risc greu de contaminació per a les aigües superficials i subterrànies o puguen suposar risc d'incendi forestal.  
TÍTOL III  
Normes particulars  
CAPÍTOL I  
Concepte i aspectes generals  
Article 62. Concepte  
1. A l'efecte de particularitzar les normes protectores que s'estableixen per mitjà d'aquest pla, s'ha subdividit l'àmbit territorial del PORN en dues grans zones:  
- Zona d'amortiment d'impactes (ZAI): correspon a l'àmbit territorial del PORN per al qual no es proposa la declaració d'espai natural protegit.  
- Zona de protecció (ZP): correspon a l'àrea per a la qual es proposa la declaració d'espai natural protegit.  
2. Per a la descripció dels límits de la zona de protecció, s'ha pres com a origen el punt de contacte entre els límits dels termes municipals de Caudiel, Montán i Higueras, en l'extrem occidental, i seguint en direcció est en el sentit de les busques del rellotge. L'àrea que es proposa declarar com a parc quedaria delimitada com es descriu a continuació; s'ha pres com a base per a la descripció la toponímia de la cartografia militar escala 1:50.000:  
- Límit municipal entre Higueras i Montán.  
- Límit municipal entre Torralba del Pinar i els municipis de Montán i Cirat.  
- Límit municipal entre Fuentes de Ayódar i els municipis de Cirat, Torrechiva, Espadilla i Ayódar, fins la intersecció amb la carretera que uneix Fuentes de Ayódar i Ayódar (C·223).  
- Carretera C·223, des del punt d'intersecció anterior, en direcció a Tales, passant pels termes municipals d'Ayódar, Suera i Tales, fins la intersecció amb el límit de terme municipal entre Tales i Onda.  
- Des del punt d'intersecció anterior, i seguint en direcció SE, límit municipal entre Tales i els municipis d'Onda i Artana.  
- Límit municipal entre Alcudia de Veo i Artana.  
- Límit municipal entre Eslida i Artana fins la intersecció amb la línia de cota de 400 metres.  
- Des del punt d'intersecció anterior, i seguint en direcció E, seguint la cota de 400 metres fins la intersecció amb el límit entre els termes municipals d'Artana i Nules.  
- Des del punt d'intersecció anterior, segueix en direcció SO pel límit municipal entre Artana i els municipis de Nules i la Vall d'Uixó.  
- Límit municipal entre Alfondeguilla i la Vall d'Uixó fins la intersecció amb la carretera C·225, entre Alfondeguilla i la Vall d'Uixó.  
- Des del punt d'intersección anterior, segueix en direcció O, per la carretera C·225, fins la intersecció amb el límit municipal entre Alfondeguilla i Chóvar.  
- Des del punt d'intersecció anterior, segueix en direcció SO pel límit municipal entre Chóvar i els municipis d'Alfondeguilla i Soneja.  
- Límit municipal entre els termes d'Azuébar i Soneja.  
- Límit municipal entre Almedíjar i els termes de Soneja i Castellnovo.  
- Límit municipal entre Vall de Almonacid i els termes de Castellnovo i Navajas fins la intersecció amb la carretera CS-V-2303 (entre Segorbe i Vall de Almonacid).  
- Des del punt d'intersecció anterior, segueix en direcció N per la carretera CS·V·2303 i la seua continuació (CS-V-2304), passant pels municipis de Vall de Almonacid, Algimia de Almonacid i Matet, fins aquesta última població.  
- Des de la localitat de Matet, segueix pel camí rural que uneix aquesta població amb Gaibiel, fins la intersecció amb el límit entre aquests dos termes municipals.  
- Des del punt d'intersecció anterior, segueix en direcció N pel límit municipal entre Matet i Gaibiel.  
- Límit municipal entre Pavías i els termes de Gaibiel i Caudiel.  
- Límit municipal entre Higueras i Caudiel fins coincidir amb el punt d'origen d'aquesta descripció, situat en la confluència dels límits municipals de Higueras, Caudiel i Montán.  
Els municipis inclosos totalment en l'àmbit d'afectació del Parc de la Serra d'Espadà, segons la delimitació anterior, són: Aín, Alcudia de Veo, Almedíjar, Azuébar, Chóvar, Eslida, Fuentes de Ayódar, Higueras, Pavías, Torralba del Pinar i Villamalur.  
Els municipis inclosos parcialment són: Alfondeguilla, Algimia de Almonacid, Artana, Ayódar, Matet, Suera, Tales i Vall de Almonacid.  
3. La zona d'amortiment d'impactes (ZAI) se subdivideix en les següents categories per a assolir els objectius de protecció i millora previstos en aquest pla:  
- Àrees naturals (AN)  
- Àrees d'influència antròpica (AIA)  
4. La zona de protecció (ZP), se subdivideix, al seu torn, en les següents categories per definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora:  
- Àrees de predomini forestal (PF)  
- Àrees de regeneració (RG)  
- Àrees de predomini agrícola (AG)  
Aquesta subdivisió servirà, al seu torn, de referència a l'ordenament que s'efectuarà en el pla rector d'ús i gestió de l'espai protegit.  
Article 63. Interpretació  
1. Les determinacions inherents a cadascuna de les categories de protecció indicades en l'article anterior constitueixen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir-ne els usos i les activitats permeses i prohibides en aquest pla d'ordenament dels recursos naturals.  
2. En tot allò no regulat en aquestes normes particulars seran d'aplicació les disposicions previstes en les Normes Generals de Regulació d'Usos i Activitats.  
3. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.  
CAPÍTOL II  
Zona d'amortiment d'impactes (ZAI)  
Secció primera  
Àrees naturals (AN)  
Article 64. Caracterització  
1. Queden incloses en aquesta unitat totes les masses forestals on predomina l'arbratge i les formacions de matoll amb presència de dosser d'arbres. Aquestes masses presenten un alt valor natural i donen lloc a l'existència d'hàbitats idonis i recer per a espècies faunístiques de gran interés ecològic. Compleixen una important funció protectora i paisatgística, sense oblidar el seu potencial econòmic com a zona de producció forestal (suro, fusta, etc.). Així mateix, s'hi inclouen els cursos i masses d'aigua i llacunes permanents i estacionals, d'alt valor ecològic per la seua riquesa faunística i diversitat vegetal, com també per la seua qualitat paisatgística.  
2. El criteri d'intervenció en els nuclis existents de surera (Quercus suber) en aquesta zona és el de conservació de les masses existents, potenciació d'aquestes i regeneració i repoblació naturals, a fi de mantenir els processos ecològics essencials i la diversitat biològica, com també de millorar tant la qualitat com la quantitat de producció de suro. Cal potenciar una explotació forestal ordenada, tenint en compte la conservació i regeneració dels ecosistemes i del seu potencial, com també les necessitats que requereixen els aprofitaments que s'efectuen en la forest.  
3. El criteri d'intervenció en les masses de pineda, dominants en gran part del territori i on són presents dues espècies, el pi blanc (Pinus halepensis) i el pinastre (Pinus pinaster), és potenciar la producció per a aquelles zones on es puga compaginar aquesta amb una adequada protecció, i que puga significar un element de millora en l'economia rural, tenint com a factors determinants les possibilitats reals del mercat i la necessitat de protecció del sòl. El manteniment de l'ecosistema s'aplicarà amb caràcter prioritari en aquelles masses que resulten especialment valuoses per la seua tasca de protecció. Així mateix, s'afavorirà la introducció progressiva de l'espècie de Quercus més adequada a fi de diversificar i enriquir l'ecosistema.  
4. En aquelles pinedes que han començat a ser envaïdes per espècies frondoses del gènere Quercus, el criteri d'intervenció és aconseguir formacions boscoses on els Quercus siguen l'espècie principal, i permetre la presència d'una massa forestal barrejada.  
5. El criteri d'intervenció per a les formacions boscoses on la carrasca (Quercus rotundifolia) és dominant, és el de la conservació i potenciació de les masses existents i la regeneració i repoblació naturals, amb especial insistència en actuacions adreçades a afavorir-ne la repoblació natural per llavors i la producció de glans; com també el foment del seu ús amb finalitats científiques i didacticonaturalístiques.  
6. El criteri d'intervenció per a les riberes i masses d'aigua, de gran importància pel fet de constituir corredors naturals, continus i intercomunicats que faciliten la mobilitat de la fauna i la migració de tàxons, és el manteniment de les formacions singulars existents i la regeneració i repoblació d'aquests ecosistemes, preservant-ne l'interés científic i ambiental, ja que sustenten espècies i processos ecològics exclusius d'aquest medi, a més de complir una important funció complementària amb els ecosistemes de l'entorn i de diversificació d'hàbitats.  
Article 65. Localització  
S'estén per les zones de bosc, matoll d'arbres i els cursos i masses d'aigua, cas en el qual abasta la franja ocupada per la zona de policia que s'estableix en la legislació d'aigües, i en els casos en què la franja de vegetació silvestre lligada a aquests ambients humits siga de major amplària, també s'inclourà en aquesta categoria d'ordenament. L'àmbit territorial queda delimitat en el plànol d'ordenament.  
Article 66. Usos permesos  
1. Sense perjudici del que es preveu en les normes de regulació d'usos i activitats d'aquest pla, es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats al desenvolupament de l'activitat forestal, ramadera i cinegètica i, en particular, les activitats destinades a la regeneració i potenciació de la sureda i el carrascar o del bosc mixt en el cas de la pineda.  
2. Tractaments de millora i conservació de les masses forestals, com ara seleccions, tallades de millora i sanejament, podes de formació i producció, aclarides, estassades, eliminació selectiva de matoll i, en especial, mesures per aconseguir la regeneració natural, complementades amb programes de repoblació. En tot cas, necessitaran l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. Tala de pins i aprofitament fuster i del suro d'acord amb el que s'estableix en les normes generals d'aquest pla i segons es determine en el plan forestal que es redacte per a la serra d'Espadà. En tot cas, necessitarà l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
4. Obres de captació d'aigua, sempre que s'ajusten a les especificacions assenyalades en les normes generals d'aquest pla. Comptaran amb autorització de l'organisme de conca, després de l'informe favorable previ de la Conselleria de Medi Ambient.  
5. Infraestructura de defensa contra incendis forestals i, si escau, les obres de captació d'aigües que s'hi relacionen. Comptaran amb autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
6. Construcció i condicionament de pistes i camins forestals i rurals destinats a la lluita contra incendis forestals i a l'aprofitament forestal o agrícola. Comptaran amb estimació d'impacte ambiental quan no estiguen sotmeses a avaluació d'impacte ambiental.   
7. Els usos i actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'aquests espais o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreativonaturalístiques, incloses actuacions i adequacions recreativonaturalístiques de caràcter extensiu, com ara el marcatge i la senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visitables, zones de descans que podran incorporar elements de suport sempre que no impliquen edificació, obra de fàbrica o utilització d'elements no naturals. En tot cas, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient. Tot això, sense perjudici de les determinacions que en el futur realitze el pla d'ordenament de l'ús públic previst en l'article 45 de les normes generals.  
8. L'activitat ramadera, amb les condicions assenyalades en les normes generals d'aquest pla o qualssevol altres que puga disposar la Conselleria de Medi Ambient per garantir la conservació i regeneració de la massa forestal. D'acord amb allò que s'assenyala en l'article 34 d'aquestes normes, la Conselleria de Medi Ambient realitzarà, en el termini màxim d'un any des de l'aprovació d'aquest PORN, un pla d'aprofitament d'aquesta activitat per evitar que puga perjudicar la regeneració vegetal.  
9. Les instal·lacions per a la guarda de bestiar en règim extensiu. Sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, comptaran amb l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
10. Les línies elèctriques i de telecomunicacions, amb les condicions i requisits que s'estableixen en les normes generals d'aquest PORN. En qualsevol cas, necessitaran l'estimació d'impacte ambiental quan no es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb el que es preveu en el Decret 162/1990.  
11. Obres, instal·lacions i serveis públics, d'acord amb l'article 7 de la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable.  
12. Construccions de caràcter institucional o lligades a la gestió de l'espai protegit.  
13. L'activitat cinegètica, d'acord amb les condicions i determinacions assenyalades en les normes generals d'aquest pla.  
14. Magatzems i instal·lacions destinades a l'explotació agrícola. Sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
15. Instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes forestals. Sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
16. Acampaments de turisme, sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, queden sotmesos a estimació d'impacte ambiental. Les seues característiques i ubicació s'hauran d'ajustar al que es disposa en el pla d'ordenament de l'ús públic, i no es permetran noves instal·lacions fins que aquest pla haja estat aprovat.  
17. Dipòsits d'aigua d'acord amb les condicions i requisits establits en l'article 54 de les normes generals d'aquest pla.  
18. Heliports o aeròdroms destinats exclusivament a l'extinció i la prevenció d'incendis forestals.  
19. Obres de restauració hidrologicoforestal. Comptaran amb estimació d'impacte ambiental.  
20. Construcció, modificació de traçat, ampliació, operacions d'explotació i actuacions de seguretat vial en carreteres, d'acord amb el que s'assenyala en l'article 53 d'aquestes normes.  
21. Infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals, d'acord amb el que s'indica en l'article 55 d'aquestes normes.  
22. Actuacions de restauració a zones afectades per activitats extractives i mineres, d'acord amb el projecte de restauració aprovat segons el que es preveu en les normes generals.  
23. Abocadors de residus sòlids i instal·lacions annexes, sempre que es justifique la inevitabilitat de la ubicació i es trobe a una distància inferior a 500 metres d'una carretera. Comptarà en qualsevol cas amb avaluació d'impacte ambiental.  
24. Sense perjudici de les limitacions imposades per la legislació d'aigües, a les riberes de rambles i barrancs i en les masses d'aigua, les activitats i els usos no prohibits en aquest pla i que hagen de comptar amb autorització de l'organisme de conca, necessitaran amb caràcter previ a l'autorització l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
Article 67. Usos prohibits  
1. Es consideren usos prohibits amb caràcter general tots els que comporten una degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es prohibeixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, ramadera i cinegètica i d'aprofitaments de la forest o al desenvolupament d'activitats científiques i naturalístiques, i no siguen expressament permesos en l'article anterior.  
2. Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres o l'explotació dels recursos miners.  
3. Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus, llevat de les previstes en l'article anterior.  
4. Actuacions i instal·lacions de caràcter esportiu i turisticorecreatiu, llevat de les adequacions naturalístiques i recreatives previstes en l'article anterior. S'admetran únicament establiments de restauració o allotjament quan es realitzen mitjançant la rehabilitació o restauració d'edificacions preexistents; sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
5. Construccions i edificacions públiques singulars, com ara construccions i edificacions vinculades a la defensa nacional, centres sanitaris especials, centres d'ensenyament i culturals i cementeris. Les existents en el moment d'aprovació d'aquest pla podran mantenir-se, i l'ampliación de la seua superfície o del volum edificat només s'admetrà si és convenientment justificat.  
6. La implantació o construcció d'instal·lacions vinculades a explotacions ramaderes de caràcter intensiu.  
7. Publicitat exterior i imatges i símbols commemoratius, llevat d'indicadors de caràcter institucional.  
8. La tala o l'arrabassament de qualsevol espècie vegetal de port arbori diferent del pi o espècies exòtiques que hagen de ser eliminades, excepte per raons fitosanitàries, o que calga per a la millora, sanejament i recuperació de les formacions de quercus o altres espècies objecte de protecció. En tot cas, aquests tractaments es realitzaran d'acord amb les previsions que s'establiran en el Pla Forestal de la Serra d'Espadà i, si escau, els plans tècnics d'aprofitament forestal.  
9. Tanques i closes cinegètiques.  
10. Obres, magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, i infraestructura de serveis que s'hi relacionen, excepte les expressament permeses en l'article anterior.  
Secció segona  
Àrees d'influència antròpica (AIA)  
Article 68. Caracterització  
Queden incloses en aquesta categoria les zones dominades per formacions de matoll que presenten un estrat arbori escassament desenvolupat, predominen els coscollars, matolls i zones cultivades abandonades; terrenys agrícoles marginals de cultius llenyosos com ara ametler, garrofer i alguns fruiters i les zones d'ús agrícola, tant de secà com de regadiu. El criteri general per a aquestes zones és la potenciació de cultius tradicionals i el manteniment de l'aprofitament agrícola intensiu, i la compatibilització del rendiment econòmic amb el manteniment d'unitats paisatgístiques d'alt valor.  
Article 69. Localització  
Són formacions molt ben representades al territori i se situen en tot l'àmbit del PORN, però fonamentalment a les planes litorals, on es concentra la major part dels cultius de regadiu. La seua distribució es recull en el plànol d'ordenament.  
Article 70. Usos permesos  
Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les categories anteriors i, en general, les activitats compatibles amb el que s'estableix en el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que es disposa en les normes generals d'aquest pla i en la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable.  
Article 71. Usos prohibits  
Amb caràcter general, es prohibeixen els usos considerats no compatibles en el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que es disposa en les normes generals d'aquest pla i en la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable.  
CAPÍTOL III  
Zona de protecció (ZP)  
Àrees de predomini forestal (PF)  
Article 72. Caracterització  
1. Correspon a aquells espais amb un rellevant valor ecològic, geomorfològic i/o paisatgístic i que constitueixen un excel·lent exponent de la singularitat dels diferents subsistemes de la serra d'Espadà. El seu interés mediambiental exigeix una rigorosa limitació dels aprofitaments i la potenciació de la riquesa ecològica.  
2.Queden incloses en aquesta unitat totes les àrees forestals de l'espai protegit, i es destaquen:  
a) Sureda o etapes de substitució en què aquesta espècie és dominant sobre la pineda (Pinus halepensis o Pinus pinaster). Aquesta massa forestal, condicionada per la presència de materials silicis, constitueix una de les formacions més interessants de la Comunitat Valenciana, i representa la vegetació potencial de la zona silícia. Presenten un alt valor natural i dóna lloc a l'existència d'hàbitats idonis i recer per a espècies faunístiques de gran interés ecològic. Compleixen una funció protectora i paisatgística, sense oblidar el seu potencial econòmic com a zona de producció forestal, en particular del suro.  
b) Pinedes, formacions que són dominants en gran part del territori i on es troben presents dues espècies, el pi blanc (Pinus halepensis) i el pinastre (Pinus pinaster). Donen lloc a ecosistemes d'un alt valor natural i permeten l'existència d'hàbitats idonis que donen recer a un ampli espectre d'espècies faunístiques de gran interés ecològic. S'integren ací zones d'importància econòmica des del punt de vista de l'explotació forestal que compleixen, així mateix, una funció protectora i paisatgística. Dins d'aquesta categoria cal diferenciar dues subzones depenent de l'equilibri ecològic assolit per les diferents formacions.  
c) Formacions boscoses constituïdes per la carrasca (Quercus rotundifolia) com a espècie dominant.  
d) Cursos i masses d'aigua i llacunes permanents i estacionals, que presenten un alt valor ecològic per la riquesa faunística i la diversitat vegetal que inclou la presència d'exemplars singulars, com també per la qualitat paisatgística. Aquests llits constitueixen una sèrie de corredors naturals, continus i intercomunicats que faciliten la mobilitat de la fauna i la migració de tàxons.  
e) Singularitats botàniques i formacions boscoses de característiques excepcionals per la diversitat i maduresa que han assolit; com també exemplars aïllats d'espècies vegetals endèmiques, singulars i monumentals. La seua presència és, generalment, de caràcter puntual, i cal protegir-la a causa de l'escassa representació tant a la zona com en el context regional. Caracteritzen aquest subsistema les formacions de roure reboll (Quercus pyrenaica), localitzades als aiguavessants nord del pic de la Ràpita; les formacions de roure de fulla petita (Quercus faginea), localitzades als aiguavessants del pic de la Ràpita, pic d'Espadà; nuclis de teixos (Taxus baccata) i grèvols (Ilex aquifolium), localitzats als obacs de l'Alt del Pinar; bosquets mixtos amb la presència de les espècies anteriors amb pi o surera, a les quals s'uneixen exemplars caducifolis de gran interés, com ara Acer monspesulanum, Acer granatense, Sorbus torminalis, Fraxinus angustifolia, entre altres espècies i nuclis de castanyers (Castanea sativa), localitzats al Jinquer i als aiguavessants nord del pic d'Espadà.  
f) Formacions de matoll, amb major o menor presència d'un dosser d'arbres; es tracta d'etapes de substitució dels boscos de carrasques i sureres que mantenen una cobertura vegetal acceptable i compleixen una important funció com a protectors del sòl.  
3. El criteri d'intervenció per a cadascun dels subsistemes inclosos en aquesta categoria és:  
a) A les suredes és el de conservació i potenciació de les masses existents, i regeneració i repoblació naturals, a fi de mantenir els processos ecològics essencials i la seua diversitat biològica, com també de millorar tant la qualitat com la quantitat de producció de suro. Cal potenciar una explotació forestal ordenada, tenint en compte la conservació i regeneració dels ecosistemes i del seu potencial, com també les necessitats que requereixen els aprofitaments que s'efectuen al bosc.  
b) El criteri d'intervenció en les pinedes serà, preferentment, la producció forestal per a aquelles zones on es puga compaginar amb una adequada protecció i que puga significar un element de millora en l'economia rural; seran factors determinants les possibilitats reals del mercat i la necessitat de protecció del sòl. El manteniment de l'ecosistema s'aplicarà amb caràcter prioritari en aquelles masses que resulten especialment valuoses per la seua tasca de protecció. En formacions boscoss on els quercus siguen l'espècie principal, permetent la presència d'una massa forestal barrejada que, posteriorment i segons les condicions del medi, puga arribar a formar una massa amb una presència escassa de la pineda. Així mateix, caldrà afavorir la introducció progressiva de l'espècie de quercus més adequada a fi de diversificar i enriquir l'ecosistema.  
c) Els criteris d'intervenció per a les formacions de carrascar són el de conservació i potenciació de les masses existents, i regeneració i repoblació naturals, amb especial atenció en actuacions adreçades a afavorir-ne la repoblació natural per llavors i la producció de glans; com també el foment de la utilització amb finalitats científiques i didacticonaturalístiques.  
d) En els cursos d'aigua són criteris d'intervenció el manteniment de les formacions singulars existents i la regeneració i repoblació d'aquests ecosistemes preservant-ne l'interés científic i ambiental, ja que sustenten espècies i processos ecològics exclusius d'aquest medi, a més de complir una important funció complementària amb els ecosistemes de l'entorn i de diversificació d'hàbitats. D'aquesta manera, l'alt interés d'aquestes zones, a més del fet de ser un dels ecosistemes cada vegada més escassos i amenaçats, fan necessària la protecció estricta.  
e) A les masses boscoses singulars, el criteri general és la protecció estricta i la gestió ha de ser orientada cap a la potenciació i el foment, i permetre únicament els usos destinats a finalitats científiques i didàctiques.  
f) El criteri d'intervenció per a les formacions de matoll n'és el manteniment per mitjà d'una actuació adreçada a la conservació i a permetre'n la regeneració natural, com a pas previ per realitzar actuacions encaminades a reforestar aquestes zones amb espècies arbòries característiques de l'estació.  
Article 73. Localització  
S'estén per les zones de bosc i agrupa les formacions forestals esmentades en els articles anteriors o les seues etapes de substitució. L'àmbit territorial queda delimitat en el mapa de zonificació, i coincideix en gran manera amb el nucli de la serra d'Espadà.  
Article 74. Usos permesos  
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats al desenvolupament de l'activitat forestal, ramadera i cinegètica i, en particular, les activitats destinades a la regeneració i potenciació de la sureda, el carrascar, els boscos mixtos i les formacions singulars a fi de mantenir els processos ecològics essencials i la diversitat biològica.  
2. Tractaments de millora i conservació de les masses forestals, com ara seleccions, tallades de millora i sanejament, podes de formació i producció, aclarides, estassades, eliminació selectiva de matoll i, en especial, mesures per aconseguir la regeneració natural, complementades amb programes de repoblació. En tot cas, requeriran l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. Tala de pins i aprofitament fuster i del suro d'acord amb el que s'estableix en les normes generals d'aquest pla i segons es determinarà en el pla forestal que es redactara per a la serra d'Espadà. En tot cas, requeriran l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
4. Obres de captació d'aigua, sempre que s'ajusten a les especificacions assenyalades en les normes generals d'aquest pla. Sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
5. Infraestructura de defensa contra incendis forestals i, si escau, les obres de captació d'aigües que s'hi relacionen. Sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
6. Els usos i les actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'aquests espais o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreativonaturalístiques. S'hi inclouen les actuacions i adequacions recreativonaturalístiques de caràcter extensiu, com ara el marcatge i la senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visitables, zones de descans que podran incorporar elements de suport sempre que no impliquen edificacions. En tot cas, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient. Tot això, sense perjudici de les determinacions que en el futur realitze el pla d'ordenament de l'ús públic previst en l'article 45 de les normes generals.  
7. L'activitat ramadera amb les condicions assenyalades en les normes generals d'aquest pla o qualssevol altres que puga disposar la Conselleria de Medi Ambient per garantir la conservació i regeneració de la massa forestal. D'acord amb el que s'assenyala en l'article 34 d'aquestes normes, la Conselleria de Medi Ambient realitzarà, en el termini màxim d'un any des de l'aprovació d'aquest PORN, un pla d'aprofitament d'aquesta activitat per evitar que puga perjudicar la regeneració d'espècies de frondoses.  
8. Les instal·lacions per a la guarda de bestiar en règim extensiu. Sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
9. Les línies elèctriques i de telecomunicacions, amb les condicions i els requisits que s'estableixen en les normes generals d'aquest PORN. En qualsevol cas, requeriran l'estimació d'impacte ambiental quan no es troben sotmeses a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb el que es preveu en el Decret 162/1990.  
10. Obres, instal·lacions i serveis públics, d'acord amb l'article 7 de la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable.  
11. Construccions de caràcter institucional o lligades a la gestió de l'espai protegit.  
12. Els acampaments de turisme, sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, queden sotmesos a l'estimació d'impacte ambiental. Les característiques i la ubicació s'hauran d'ajustar al que es disposa en el pla d'ordenament de l'ús públic, i no es permetran noves instal·lacions fins que aquest pla haja estat aprovat.  
13. Construcció i condicionament de pistes i camins forestals o rurals destinats a la lluita contra incendis forestals i a l'aprofitament forestal o agrícola. Comptarà amb estimació d'impacte ambiental quando no estiguen sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
14. Obertura de corriols, senderes i camins de desemboscar per a l'extracció de suro o fusta; prèviament a la realització caldrà comptar amb autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
15. Repoblació forestal després de l'aprovació prèvia per la Conselleria de Medi Ambient del corresponent projecte de repoblació.  
16. Obres de restauració hidrologicoforestal. Caldrà comptar amb estimació d'impacte ambiental, sense perjudici del que es disposa en la legislació vigent.  
17. Instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes forestals, sempre que no disten més de 500 metres de sòl urbà o urbanitzable i més de 100 metres d'una carretera; sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
18. Magatzems i instal·lacions destinades a l'explotació agrícola. Sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
19. Establiments de restauració o allotjament quan es realitzen per mitjà de rehabilitació o restauració d'edificacions preexistents; sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
20. Dipòsits d'aigua d'acord amb les condicions i els requisits que s'estableixen en l'article 54 de les normes generals d'aquest pla.  
21. Heliports o aeròdroms destinats exclusivament a l'extinció i la prevenció d'incendis forestals.  
22. Construcció, modificació de traçat, ampliació, operacions d'explotació i actuacions de seguretat vial en carreteres, d'acord amb el que s'assenyala en l'article 53 d'aquestes normes.  
23. Infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals, d'acord amb el que s'assenyala en l'article 55 d'aquestes normes.  
24. Actuacions de restauració a zones afectades per activitats extractives i mineres, d'acord amb el projecte de restauració aprovat segons el que es preveu en les normes generals.  
25. Sense perjudici de les limitacions imposades per la legislació d'aigües, a les riberes de rambles i barrancs i en les masses d'aigua, les activitats i els usos no prohibits en aquest pla i que hagen de comptar amb autorització de l'organisme de conca, necessitaran prèviament a aquesta l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
Article 75. Usos prohibits  
1. Es consideren usos prohibits amb caràcter general tots els que comporten una degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. Especialment, es prohibeixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, ramadera i cinegètica i d'aprofitaments de la forest, o al desenvolupament d'activitats científiques i naturalístiques i no es troben exprexsament permesos en l'article anterior.  
2. Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres o l'explotació dels recursos miners.  
3. Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus, llevat de les previstes en l'article anterior.  
4. Actuacions i instal·lacions de caràcter esportiu i turisticorecreatiu, excepte les adequacions naturalístiques i recreatives previstes en l'article anterior.  
5. Construccions, de caràcter temporal o permanent, lligades a l'activitat cinegètica.  
6. Construccions i edificacions públiques singulars, com ara construccions i edificacions vinculades a la defensa nacional, centres sanitaris especials, centres d'ensenyament i culturals i cementeris. Les existents en el moment d'aprovació d'aquest pla podran mantenir-se, i l'ampliació de la superfície o del volum edificat només s'admetrà si és convenientment justificat.  
7. La implantació o construcció d'instal·lacions vinculades a explotacions ramaderes de caràcter intensiu.  
8. Abocadors de residus sòlids i instal·lacions annexes.  
9. Suport de publicitat exterior i imatges i símbols commemoratius, llevat dels indicadors de caràcter institucional.  
10. La tala o l'arrabassament de qualsevol espècie de port arbori diferent del pi o espècies exòtiques que hagen de ser eliminades, excepte per raons fitosanitàries o per a la millora, sanejament i recuperació de les formacions de quercus o altres espècies objecte de protecció. En tot cas, aquests tractaments es realitzaran d'acord amb les previsions que s'establiran en el pla de gestió forestal i els plans tècnics d'aprofitament forestal.  
11. Tanques i closes cinegètiques.  
12. Conduccions elèctriques i de telecomunicacions amb una finalitat externa a l'àmbit del PORN  
13. Establiments d'allotjament o restauració, quan se'n tracte de nova construcció.  
CAPÍTOL IV  
Àrees de regeneració  
Article 76. Caracterització  
1. Integren aquesta categoria aquelles zones dominades per formacions de matoll que presenten un estrat arbori poc desenvolupat i mantenen una baixa cobertura vegetal, per la qual cosa donen lloc a importants problemes erosius; hi predominen els coscollars, matolls i zones cultivades abandonades, fonamentalment a zones de bancals en pendents forts, i completen aquesta categoria aquells terrenys agrícoles marginals de cultius llenyosos, com ara ametler, garrofer i alguns fruiters situats, generalment, a zones amb pendents forts.  
2. El criteri d'intervenció per a aquesta categoria se centra en la potenciació d'una repoblació i regeneració actives, com també la conservació de la vegetació llenyosa residual del cultiu agrícola com a element fixador del sòl, seguida d'una progressiva introducció d'espècies que, afavorides per les condicions pròpies del terreny agrícola, permeten una cobertura elevada del sòl i el progressiu pas a zones forestals poblades d'arbres.  
Article 77. Localització  
Són formacions molt esteses en l'àmbit del PORN i solen coincidir amb zones que han patit continus incendis forestals i on, generalment, la cobertura vegetal es troba molt degradada, es troben pròximes a zones agrícoles o enclavades a zones forestals. La distribució es recull en el plànol d'ordenament.  
Article 78. Usos permesos  
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats al desenvolupament de l'activitat forestal, ramadera i cinegètica i, en particular, tots aquells destinats a afavorir la regeneració natural d'aquests espais com a pas previ a la realització d'actuacions encaminades a la reforestació.  
2. Tractaments de millora i conservació, com ara seleccions, tallades de millora i sanejament, podes de formació i producció, aclarides, afavoriment de la repoblació de frondoses per afavorir els criteris marcats en els punts precedents, amb autortizació prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. Tala de pins, aprofitament fuster i forestal, d'acord amb els requisits i les condicions assenyalades en les normes generals d'aquest pla.  
4. La ramaderia i les activitats relacionades amb la millora de la capacitat pratícola i la producció ramadera de la zona, sempre que no siga incompatible amb la regeneració de la cobertura vegetal, amb les condicions assenyalades en les normes generals d'aquest pla o qualssevol altres que puga disposar la Conselleria de Medi Ambient per garantir la conservació i regeneració de la massa forestal. D'acord amb el que es preveu en l'article 34 d'aquestes normes, la Conselleria de Agricultura, Pesca i Alimentació realitzarà, en el termini màxim d'un any des de l'aprovació d'aquest PORN, un pla d'aprofitament d'aquesta activitat per evitar que puga perjudicar la regeneració d'espècies de frondoses. L'aprofitament pratícola s'afavorirà per mitjà de la sembra d'espècies farratgeres.  
5. Les instal·lacions per a la guarda de bestiar en règim extensiu. Sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
6. La implantació o construcció d'instal·lacions vinculades a explotacions ramaderes de caràcter intensiu, d'acord amb les normes generals.  
7. Els usos i les actuacions destinats a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'aquests espais o a facilitar la repoblació natural del matoll per colonitzar clarianes i augmentar-ne la densitat, com ara l'afavoriment de la nitrificació en àrees crítiques, sembra d'espècies característiques del matoll en àrees d'escassa cobertura o de difícil regeneració natural i amb problemes d'erosió.  
8. Els usos i les actuacions destinats a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreativonaturalístiques, incloses actuacions i adequacions recreativonaturalístiques de caràcter extensiu, com ara marcatge i senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visitables, zones de descans que podran incorporar elements de suport sempre que no comporten edificació. En tot cas, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
9. Instal·lacions permanents de restauració, allotjament, albergs de caràcter social, d'acord amb els requisits previstos en les normes generals d'aquest pla.  
10. L'activitat cinegètica, d'acord amb les condicions i determinacions assenyalades en les normes generals d'aquest pla.  
11. Les tanques o closes de caràcter pecuari i cinegètic, sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
12. Obres de captació d'aigua, sempre que s'ajusten a les especificacions assenyalades en les normes generals d'aquest pla. Comptaran amb autorització de l'organisme de conca, després de l'informe favorable previ de la Conselleria de Medi Ambient.  
13. Construccions de caràcter institucional o lligades a la gestió de l'espai protegit.  
14. Magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola, ramadera o forestal. Sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
15. Instal·lacions d'emmagatzematge i indústries de primera transformació de productes primaris, sempre que s'ubiquen a una distància inferior a 100 metres d'una carretera o camí rural. Sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
16. Repoblació forestal amb l'aprovació prèvia por la Conselleria de Medi Ambient del corresponent projecte de repoblació.  
17. Infraestructura de defensa contra incendis forestals i, si escau, les obres de captació d'aigües que s'hi relacionen. Comptaran amb autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
18. Els acampaments de turisme, sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, queden sotmesos a estimació d'impacte ambiental. Les característiques i la ubicació s'hauran d'ajustar al que es disposa en el pla d'ordenament de l'ús públic, i no es permetran noves instal·lacions fins que aquest pla haja estat aprovat.  
19. Instal·lacions recreatives de caràcter intensiu i instal·lacions esportives en medi rural, d'acord amb les condicions previstes en les normes generals d'aquest pla.  
20. Usos turisticorecreatius en edificacions existents, d'acord amb les condicions previstes en les normes generals d'aquest pla.  
21. Instal·lacions provisionals per a obres i instal·lacions requerides per les infraestructures i serveis públics. Sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
22. Les instal·lacions de servei de la carretera, sense perjudici dels tràmits urbanístics a què s'hauran d'ajustar segons la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
23. Instal·lacions o construccions d'infraestructura energètica o vinculades al sistema general de telecomunicacions, d'acord amb les condicions previstes en les normes generals d'aquest pla. En qualsevol cas, comptaran amb estimació d'impacte ambiental quan no estiguen sotmeses a avaluació d'impacte ambiental.  
24. Nous embassaments, d'acord amb les condicions previstes en l'article 60 de les normes generals d'aquest pla.  
25. Instal·lacions o construccions de sistemes generals de proveïment o sanejament, d'acord amb les condicions previstes en l'article 54 de les normes generals d'aquest pla.  
26. Abocadors de residus sòlids i instal·lacions annexes, sempre que es justifique la inevitabilitat de la ubicació i es troben a una distància inferior a 500 metres d'una carretera; en qualsevol cas, comptaran amb avaluació d'impacte ambiental.  
27. Viari de caràcter general, inclosos camins rurals i camins o pistes forestals, d'acord amb les condicions previstes en l'article 53 de les normes generals d'aquest pla.  
28. Heliports i aeròdroms, d'acord amb les condicions previstes en l'article 59 de les normes generals d'aquest pla.  
29. Activitats extractives i mineres, d'acord amb el que es disposa en els articles 28 i 29 de les normes generals.  
30. Obres de restauració hidrologicoforestal, que comptaran amb estimació d'impacte ambiental en els termes previstos en el Decret 162/1990.  
31. Indústries incompatibles amb el medi urbà, d'acord amb el que es disposa en l'article 43 de les normes generals d'aquest pla.  
32. Cultiu intensiu d'espècies forestals.  
33. Construccions i edificacions públiques singulars, com ara centres sanitaris especials, centres d'ensenyament i culturals, cementeris; segons les condicions assenyalades en l'article 50 d'aquest pla.  
34. Actuacions de restauració a zones afectades per activitats extractives i mineres, d'acord amb el projecte de restauració aprovat segons el que es preveu en les normes generals.  
35. Abocadors de residus sòlids i instal·lacions annexes, sempre que es justifique la inevitabilitat de la ubicació; en qualsevol cas, comptaran amb avaluació d'impacte ambiental.  
Article 79. Usos prohibits  
1. Es consideren usos prohibits amb caràcter general tots els que comporten una degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. Especialment, es prohibeixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, ramadera i cinegètica i d'aprofitaments del bosc, o al desenvolupament d'activitats científiques i naturalístiques.  
2. Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus, llevat de les expressament autoritzades en l'article anterior.  
3. Construccions i edificacions públiques singulars vinculades a la defensa nacional.  
4. Publicitat exterior i imatges i símbols commemoratius, excepte indicadors de caràcter institucional.  
5. La tala o l'arrabassament d'espècies arbòries, tret d'espècies exòtiques que hagen de ser eliminades, excepte per raons fitosanitàries o que calguen per a la millora, sanejament i recuperació de les formacions de quercus o altres espècies objecte de protecció. En tot cas, aquests tractaments es realitzaran d'acord amb les previsions que establirà el pla de gestió forestal i els plans tècnics d'aprofitament forestal.  
6. La tala o l'arrabassament de cultius llenyosos a les zones agrícoles abandonades d'acord amb el que s'estableix en l'article 14.  
7. Construccions residencials de qualsevol tipus, llevat de les expressament autoritzades en l'article anterior.  
8. Construccions, de caràcter temporal o permanent, lligades a l'activitat cinegètica.  
CAPÍTOL V  
Àrees de predomini agrícola  
Article 80. Caracterització  
S'engloben en aquesta categoria les zones on existeix un ús agrícola restringit, caracteritzat por cultius de secà d'escassa rendibilitat, tot i que localment configuren zones d'indubtable riquesa paisatgística, a més de contribuir a l'economia local. El criteri general per a aquestes zones és la potenciació de cultius tradicionals que oferisquen un rendiment econòmic, com també el manteniment d'unitats paisatgístiques d'alt valor i de cultius agrícoles restringits en unitats on la preservació de bancals és essencial com a pràctica de conservació de sòls amb una erosivitat molt alta i com a àrees tallafoc. Es completa aquesta unitat amb els cultius d'horta, fruiters en regadiu i cítrics.  
Article 81. Localització  
Formen unitats paisatgístiques d'indubtable valor, i cal destacar les formades per les rambls d'Algímia-Almedíjar-Azuébar i pels aiguavessants de valls cultivades de Villamalur-Alcudia de Veo-Aín-Chóvar.  
Article 82. Usos permesos  
Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les categories anteriors i, en general, les activitats compatibles amb el que s'estableix en el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que es disposa en les normes generals d'aquest pla i en la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable.  
Article 83. Usos prohibits  
1. Amb caràcter general, es prohibeixen els usos considerats no compatibles en el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que es disposa en les normes generals d'aquest pla i en la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable.  
2. La tala o l'arrabassament d'oliveres i garrofers, excepte per ser substituïts per rejoveniment de la plantació, raons fitosanitàries o canvi de l'espècie o varietat a cultivar.  
TÍTOL IV  
Disposicions addicionals  
Primera. Declaració d'interés comunitari  
Sense perjudici de la necessitat de declaració d'Interés Comunitari en les actuacions que ho requerisquen, d'acord amb la Llei 4/1992, sobre Sòl no Urbanitzable, les activitats en sòl no urbanitzable per a les quals s'exigeix aquesta declaració respecte de quan es realitzen en sòl no urbanitzable són les següents:  
- Activitats mineres i extractives.  
- Activitats industrials.  
- Albergs de caràcter social.  
- Instal·lacions permanents de restauració.  
- Establiments hotelers i assimilats.  
- Centres esportius, recreatius i d'oci.  
- Acampaments de turism.  
- Tallers de reparació de vehicles.  
- Botigues d'artesania i productes agrícoles.  
- Activitats culturals, beneficoassistencials i religioses sense ànim de lucre.  
- Construcció o edificació vinculada a la defensa nacional.  
- Centres sanitaris i científics.  
- Centres funeraris i cementeris.  
- Dipòsits d'emmagatzematge de residus, sempre que complisquen el que s'estableix en l'article 18.2 de la Llei 4/1992.  
- Obres i instal·lacions pròpies de les xarxes de subministrament i comunicacions de titularitat privada.  
- Activitats terciàries i industrials d'especial importància, d'acord amb el que s'estableix en l'article 20 de la Llei 4/1992.  
- Centres d'ensenyament i culturals lligats al medi.  
La declaració d'interés comunitari, es realitzarà en aplicació de la legislació vigent per declaració formal de la comunitat autònoma.  
Segona. Infraccions i sancions  
D'acord amb el que s'estableix en la Llei 4/89, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestre, i en la Llei 11/1994, d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana, tota infracció del PORN generarà responsabilitat de naturalesa administrativa, sense perjudici de la que es puga exigir en via penal, civil o de qualsevol altre tipus en què es puga incórrer.  
TÍTOL V  
Normes transitòries  
Primera  
Els instruments d'ordenament territorial o físic existents que resulten contradictoris amb aquest PORN s'hi hauran d'adaptar en un termini de dos anys des que siga aprovat. Mentre que l'adaptació no s'efectue, les determinacions del PORN s'aplicaran, en tot cas, amb prevalença sobre els instruments d'ordenament territorial o físic existents sempre que les seues determinacions signifiquen un major nivell de protecció sobre els valors i elements objecte d'aquest pla d'ordenament.  
TÍTOL VI  
Directrius i criteris per a l'elaboració  
del pla rector d'ús i gestió (PRUG)  
El PRUG desenvoluparà les directrius i actuacions que, per a l'àmbit de l'espai protegit, s'estableixen en aquest PORN, especialment pel que fa a la planificació d'activitats d'ús públic i a les activitats d'investigació i conservació de la natura. En el PRUG s'efectuarà un ordenament i regulació d'activitats a fi d'aconseguir-ne un desenvolupament racional i equilibrat, compatible amb els objectius de protecció d'aquest pla, i en prevenció de la possible generació d'impactes sobre els ecosistemes de la serra d'Espadà.  
En el PRUG s'establirà, així mateix, l'òrgan de gestió més adequat per a la gestió del parc natural i la seua zona d'influència. Dins de les funcions que s'hi assignen, es tindrà en compte la possible concentració de competèncias en aquest, per efectuar un seguiment conjunt del PORN i del PRUG, ja que cal tenir en compte que aquest pla constitueix la norma bàsica de regulació d'usos i aprofitaments de l'àmbit de la serra d'Espadà, espai que passarà a ser, en part del seu territori, espai natural protegit, i la resta, zona d'influència socioeconòmica del parc.  
Sense perjudici del que s'assenyala en les normes particulars d'aquest PORN pel que fa a la regulació d'usos i activitats en l'àmbit de la zona de protecció (ZP), les determinacions que establirà el Pla Rector d'Ús i Gestió podran modificar el que es disposa en aquestes normes únicament quan suposen una major protecció dels valors ecològics i paisatgístics. En relació amb la planificació d'activitats d'ús públic i amb les activitats d'investigació i conservació de la natura, es tindran en compte les directrius i els criteris següents:  
1. En relació amb les activitats d'ús públic  
Entre els objectius del PORN, ha quedat plantejada la necessitat d'establir un conjunt integrat i coordinat d'infraestructures i equipaments didàctics, recreatius i d'ús públic en general, que siga capaç d'afrontar eficaçment la creixent demanda social sobre aquesta àrea i servir d'instrument de desenvolupament d'aquesta zona de muntanya.  
Sense perjudici de les determinacions assenyalades en els articles 44 a 47 de les normes generals d'aquest PORN i les directrius per a l'elaboració del pla d'ordenament de l'ús públic. L'ordenament de l'ús públic en l'àmbito d'actuació del PRUG es planteja, a més, a través dels criteris d'actuació següents:  
i. Sobre la base de l'ordenament realitzat en el PORN per al desenvolupament de l'ús públic i dels criteris que, per a ell, s'hi plantegen, el PRUG desenvoluparà la zonificació i l'ordenament de cada una de les àrees proposades de forma detallada, i concretarà l'ordenament de les infraestructures i els equipaments destinats a facilitar el descobriment de la natura i les seues característiques, com també la localització: senderes, centre(s) d'acollida, refugis, àrees d'acampament i càmpings, etc.  
ii. El futur espai natural protegit comptarà, siga al seu interior o a la zona d'influència, almenys amb un centre d'interpretació i acollida i un alberg amb finalitat social.  
iii. S'intentarà que la realització d'edificacions lligada a la gestió de l'espai natural protegit s'efectue sobre edificació existent, i que tinga en consideració que presten un servei a la col·lectivitat dels pobles.  
iv. En cas que es considere convenient incorporar noves àrees d'adequació recreativa a les previstes, es farà seguint els criteris que s'estableixen en el PORN i justificant-ho suficientment.  
v. Desplegar un programa d'activitats per als amants de l'aire lliure i la natura, sempre amb les premisses de protecció i conservació del patrimoni natural.  
vi. A fi d'assolir una major rendibilitat i racionalització dels recursos, caldrà tenir en compte els equipaments ja existents (senderes, àrees recreatives, etc.) i les actuacions d'ús públic previstes (plans o projectes en elaboració o execució), a fi d'evitar duplicitats innecessàries i de buscar-ne la màxima complementarietat.  
vii. Preveure la posada en marxa i el manteniment de les infraestructures i equipaments lligats a l'ús públic, com també el finançament, i les fórmules de gestió més adequades a cada cas (concessió o arrendament d'instal·lacions, necessitats de personal, etc.).  
viii. Realitzar la programació inicial de la informació sobre el parc als visitants, (publicacions, fullets i materials diversos, audiovisuals, etc.).  
ix. Disseny i senyalització d'una xarxa de senderes que intente combinar els usos tradicionals (forestal, ramader, etc.) amb la utilitat als passejants, per descobrir-ne les zones de major interés. Cal preveure el manteniment regular de la xarxa de senderes.  
x. La senyalització de les senderes es limitarà a l'essencial. Els punts principals d'accés s'han d'equipar amb pannells que inclouran un mapa de localització i descripció dels principals punts d'interés on s'explicaran les característiques més destacades dels ecosistemes i els usos tradicionals, com també la reglamentació de l'espai natural protegit.  
2. En relació amb les activitats d'investigació i de conservació d'ecosistemes  
En el PRUG s'inclourà un pla d'investigació l'orientació i els continguts del qual han d'anar determinats per aquelles matèries que requerisquen estudi i aprofundiment, d'acord amb els objectius següents:  
i. Superar llacunes importants de coneixement.  
ii. Complementar al màxim investigació i gestió ambiental i donar prioritat a les matèries que resulten de gran importància per a la presa de decisions i la futura gestió d'aquest espai protegit.  
iii. Independentment de les que posteriorment es puguen establir, es consideren matèries prioritàries d'investigació des d'aquest pla les següents:  
- Situació actual, grau de conservació i perspectives de futur d'espècies endèmiques i formacions vegetals o espècies singulars en l'àmbit de la serra d'Espadà.  
- Situació i problemàtica de les espècies faunístiques que es consideren singulars o especialment vulnerables.  
- Defensa davant incendis forestals i regeneració de les zones afectades per aquests.  
- Investigació sobre millora de pastius.  
- Investigació sobre les possibilitats de millora de l'explotació del suro o altres formes d'aprofitament forestal compatible amb la conservació.  
- Ramaderia extensiva i sistemes de producció silvopratícola.  
Ja que l'àmbit territorial i administratiu d'algunes d'aquestes matèries depassa àmpliament l'àmbit de l'espai natural protegit i de l'administació mediambiental, una gran part de les actuacions d'investigació s'escometrà mitjançant fórmules de col·laboració i convenis amb altres entitats i organismes corresponsables i implicats, i s'evitaran investigacions paral·leles.  
TÍTOL VII  
Directrius generals encaminades al  
desenvolupament de la Serra d'Espadà  
D'acord amb l'article 18.2 de la Llei 4/1989, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, i els articles 21 i 22 de la Llei 11/1994, de la Generalitat Valenciana, en l'article 62 de aquestes normes s'ha establit una àrea d'influència socioeconòmica a fi de contribuir a la protecció del parc natural que es proposa en aquest pla, i s'ha compensat socioeconòmicament les poblacions afectades pel règim especial establit.  
L'estratègia de desenvolupament que s'ha plantejat al llarg del PORN està vinculada fonamentalment a l'aprofitament dels recursos naturals existents, i se sustenta sobre les premisses següents:  
1. Afavorir el manteniment i desplegament de les principals activitats tradicionals, compatibles amb els objectius de conservació, per mitjà de l'adopció de mesures de suport a la innovació tecnològica, transformació i comercialització dels productes, que n'asseguren la rendibilitat.  
2. Desenvolupament autosostingut i manteniment de la pluriactivitat, entesa com a combinació hàbil d'activitats diferents al llarg de cicles diaris i estacionals. La pluriactivitat, especialment en una zona de muntanya rica en recursos com ara la serra d'Espadà, s'ha de mantenir i fomentar. El desenvolupament autosostingut de la zona no s'ha de polaritzar únicament en el turisme, fins i tot cultural i controlat, ni en cap altre únic sector. Sobre aquesta base es planteja:  
- El mantenimento i foment de l'agricultura, la ramaderia i l'activitat forestal de manera ordenada, font d'ingressos municipals i oferta de mà d'obra per a la població local, com a activitat que incideix directament en el manteniment de la població. Això és especialment important en el sector occidental i nord-occidental de l'àmbit del PORN.  
- El desenvolupament compatible de les activitats agràries, industrial i artesanal, comercial i turística, estretament complementàries.  
3. Aquesta diversificació es correspon amb la meta de la «preservació de la diversitat genètica» que planteja la Llei 4/89: preservació de la diversitat i singularitat vegetal i de la riquesa faunística, com també del patrimoni ecocultural.  
4. La diversificació d'activitats es correspon, així mateix, amb un plantejament integrat de la protecció; les activitats d'esbargiment i l'explotació agrària i silvícola, han d'arribar a ajudar-se mútuament.  
5. Afavorir el reconeixement de la diversificació d'activitats i instrumentalitzar polítiques diferenciades, especialment en matèria de formació i ocupació per a aquestes zones, que reculla aquest concepte de pluriactivitat.  
6. Atorgar un reconeixement especial i preferencial als productes derivats dels aprofitaments anteriors, i instrumentalitzar mesures de suport a la comercialització que recolzen en l'alta qualitat d'aquests productes, en la procedència d'un espai natural singular com el de la serra d'Espadà i la important tasca que compleixen per al manteniment dels ecosistemes.  
7. El manteniment, la qualitat i l'accessibilitat als serveis públics als municipis més desfavorits del sector occidental i de l'interior de la serra, a un nivell equiparable al que posseeixen municipis del sector oriental.  
8. Establir per als municipis afectats directament un sistema de dret preferent en l'adjudicació de concessions de prestació de serveis amb què calga dotar l'espai natural protegit i el seu entorn.  
9. D'acord amb l'estratègia de desenvolupament que s'ha perseguit en l'elaboració d'aquest PORN, es plantegen una sèrie de directrius generals complementàries a les de caràcter sectorial, que tenen com a finalidad el suport al desenvolupament integral de la serra. Amb aquesta finalitat es planteja:  
i. Creació d'una oficina d'animació sociocultural i econòmica  
Tot i que existeixen aquest tipus d'iniciatives en l'àmbit comarcal, la necessitat de coordinar activitats tant socioeconòmiques com culturals en l'àmbit de la serra, fan recomanable la creació d'una institució d'aquestes característiques que s'articule amb les ja existents perquè els municipis de la serra tinguen una gestió coherent en aquesta matèria. Això reduiria les dificultats que es generen en dependre'n comarques diferents.  
La modesta dinàmica socioeconòmica i empresarial existent en alguns dels municipis aconsella la posada en marxa d'un instrument de dinamització i captació d'iniciatives locals amb funcions complementàries d'assessorament i gestió en la creació o ampliació d'empreses, explotacions agràries, organització de cursos de formació, animació d'associacions, etc. Aquesta oficina hauria de tenir un àmbit d'acció territorial que abastara el conjunt dels municipis inclosos en l'àmbit del PORN. Aquesta oficina desenvoluparia les funcions següents:  
. Informativa i receptora  
. Avaluadora  
. Gestora  
. Coordinadora  
. Dinamitzadora  
La funció informativa i receptora inclouria les tasques de:  
- Recepció d'iniciatives i projectes i indicació de les dades que cal tenir en compte per a l'estudi posterior.  
- Divulgació de les activitats i serveis prestats per l'Oficina d'Animació Sociocultural i Econòmica.  
- Difusió dels diferents mecanismes d'ajuda i incentius a la inversió i creació d'ocupació.   
- Difusió dels plantejaments financers per a la posada en marxa dels projectes.  
- Assessorament en matèria de normativa reguladora de les diferents activitats econòmiques, sectorials, etc.  
La funció avaluadora inclouria:  
- Completar la informació necessària en relació amb les iniciatives rebudes.  
- Analitzar el mercat potencial dels productes que es tracte.  
- Concretar el plantejament financer i comercial del projecte, i avaluar els suports tècnicos i gerencials.  
- Valorar la viabilitat econòmica i financera de l'operació.  
La funció gestora es traduirà en el paper de l'Oficina com a «finestreta única», la qual s'encarregarà de tota mena de gestions referents a la constitució i posada en marxa de les empreses i associacions de treball en comú, (tramitació d'expedients, llicències, permisos administratius, canalització d'ajudes i crèdits, etc.).  
La funció coordinadora és potser la més important, ja que permetria articular les accions i funcions que despleguen altres entitats supramunicipals que afecten només parcialment l'àmbit del PORN (mancomunitats, oficines d'animació i dinamització, centres culturals i d'estudis, etc.). D'aquesta manera, es podria aprofitar en molts casos la pertinença a un espai natural protegit per aconseguir majors avantatges i s'evitarien accions que puguen repercutir negativament sobre altres municipis de l'àmbit del PORN.  
La finalitat de la funció dinamitzadora serà la difusió dels objectius perseguits en el pla i dels treballs en curs, el desenvolupament d'idees i l'organització de cursos de formació, col·loquis, etc.  
ii. Generació d'ocupació  
Ha de dur-se a terme una política de generació d'ocupació a la zona i, especialment, als municipis més desfavorits o amb saldos migratoris negatius. Aquesta política hauria de preveure, entre altres, les qüestions següents:  
- La situació particular dels pluriactius en els reglaments de coordinació entre règims de protecció social i en els criteris que en defineixen l'activitat principal amb vista a aquests règims.  
- Facilitats per a la introducció en els contractes de caràcter estacional que s'executen a la zona del caràcter de treballadors «fixos discontinus».  
- Creació de llocs de treball en relació amb activitats basades en els recursos naturals, en la gestió de l'espai natural protegit i en el desenvolupament d'activitats d'ús públic: guardes, monitors, concessió de serveis, etc.  
- Posada en marxa d'una política específica d'ocupació femenina, en relació amb el desplegament d'activitats turístiques i artesanals.  
iii. Formació i ensenyament  
La premissa és la formació de recursos humans adaptada a les necessitats de la zona, i amb aquesta finalitat es proposa dotar els habitants de la zona (extensible a altres zones pròximes amb característiques semblants) d'una formació millor adaptada als oficis que exerciran, a través del foment de la formació polivalent i complementària, és a dir, orientada a la pluriactivitat, de manera que els habitants que desitgen quedar-se a la zona puguen tenir major facilitat per a exercir diverses activitats simultàniament o successivament.  
Els aspectes que cal destacar en la seua formació podrien ser:  
- En relació amb l'activitat turística: programació de cursos de formació sobre turisme a la zona (gastronomia, monitors, guies de la natura, gestió d'establiments d'allotjament i restauració, etc.).  
- Forestal: faena de guarda, orientació als aprofitaments del bosc (forestal, protecció de vida silvestre, cinegètica, etc.).  
- Medi ambient.  
- Agrícola i ramadera.  
iv. Investigació i difusió tècnica  
La investigació aplicada serà un instrument clau per resoldre les limitacions tècniques que dificulten l'òptim desenvolupament dels aprofitaments. Cal promoure programes específics d'investigació i de desenvolupament de les produccions i difusió tècnica, amb vista a un millor aprofitament i coneixement dels recursos, que haurien d'incidir en la protecció, avaluació i aprofitament dels recursos naturals, fonamentalment dels més i millor representats a la serra.  
- Medi físic: estudi i aprofundiment del coneixement del medi natural (vegetació singular, fauna, processos ecològics bàsics, etc.).  
- Forestal: millora de la producció i tècniques de gestió dels aprofitaments forestals. Aprofitament i millora de les produccions de bolets i fruits silvestres en el bosc.  
- Ramaderia: millora de les explotacions ramaderes i de pastius. Estudi de la càrrega ramadera i d'ordenament de pastius en polígons i rotacions.  
- Caça: estudi de les poblacions de les espècies cinegètiques. Tècniques de maneig i gestió de l'aprofitament cinegètic.  
APÈNDIX I A LA NORMATIVA.  
RÈGIM D'ACTUACIONS  
APÈNDIX I A LA NORMATIVA.  
RÈGIM D'ACTUACIONS  
A fi de facilitar l'aplicació del règim d'actuacions derivat de la normativa del pla, es recullen a continuació, de manera sintètica, els règims aplicables als diferents usos i activitas que poden desplegar-se en l'àmbit del PORN:  
1. Règim d'estimació d'impacte ambiental  
L'aplicació del règim d'avaluació o estimació, si escau, d'impacte ambiental, d'acord amb els continguts i procediments previstos en la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el seu reglament (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat) i el Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 2 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, serà obligatòria per a aquelles activitats i projectes que puguen incidir negativament sobre els valors ambientals, paisatgístics i ecològics de l'àmbit del PORN, com també sobre alguns dels recursos naturals en els quals se sustenten aquests valors.  
A més de les obres, instal·lacions o activitats previstes en l'annex II del Decret 162/1990, queden sotmeses en l'àmbit del PORN a estimació d'impacte ambiental, quan no requerisquen avaluació d'impacte ambiental, les actuacions següents:  
1.2.1 Actuacions relacionades amb l'explotació dels recursos vius.  
1.2.2 Repoblacions forestals quan s'utilitzen espècies diferents del gènere quercus i afecten una superfície superior a 25 hectàrees.  
ò Introducció de noves espècies vegetals o animals, excepte en el cas dels cultius agrícoles.  
1.2.2 Construccions i edificacions industrials.  
ò Indústries incompatibles amb el medi urbà en sòl no urbanitzable, com també infraestructures de serveis industrials o altres construccions o edificacions industrials quan no es troben sotmeses a avaluació d'impacte ambiental.  
1.2.3 Actuacions de caràcter turisticorecreatiu.  
ò Instal·lacions esportives distants més de 500 metres de sòl urbà o urbanitzable.  
ò Campaments de turisme sobre sòl no urbanitzable, quan s'ubiquen a zones diferents d'AIA i AG.  
1.2.4 Construccions i edificacions públiques singulars.  
ò Quan es realitzen en sòl no urbanitzable.  
1.2.5 Actuacions de caràcter infraestructural.  
ò Instal·lacions vinculades al sistema general de telecomunicacions, quan transiten per categories diferents d'AIA i AG.  
ò Xarxes i infraestructura de transport d'energia quan no estiguen sotmeses a avaluació d'impacte i transiten per terrenys forestals \_àrees naturals (AN), predomini forestal (PF) i àrees de regeneració (RG).  
ò Canalització de barrancs i llits fluvials i regeneració de riberes, com també construcció de preses o dics, incloses les actuacions de restauració hidrologicoforestal.  
ò Agrupació de finques forestals i parcel·làries.  
ò Carreteres, camins i pistes forestals i la seua ampliació quan no estiguen sotmeses a avaluació d'impacte ambiental, llevat de les necessàries per a la defensa contra incendis.  
ò Xarxes de proveïment d'aigües i sanejament.  
ò Dipòsits d'aigua elevats en sòl no urbanitzable quan la capacitat supere els 5.000 m3; i dipòsits en superfície d'igual capacitat mínima, excepte els destinats a extinció d'incendis.  
Criteris d'avaluació d'impacte ambiental  
En la valoració d'impactes i de la viabilitat dels projectes, seran criteris bàsics d'avaluació, entre altres, els següents:  
i. La magnitud del projecte o de la superfície afectada mesurada en relació amb la superfície global de la zona definida en el PORN, o ecosistema sobre el qual es realitza la transformació.  
ii. L'abast que puga tenir l'actuació en l'àmbit del conjunt d'ecosistemes semblants o complementaris i els altres espais naturals de la serra Calderona i el seu entorn amb els quals existeixen interrelacions significatives i que puguen ser afectats.  
iii. El valor ecològic, pel que fa a la diversitat, singularitat o raresa dels biòtops, les espècies florístiques i/o faunístiques i els altres elements i recursos sobre els quals incidisca l'actuació.  
iv. La intensitat dels impactes i la persistència d'aquests una vegada escomesa l'actuació, ja en la fase d'explotació.  
v. La pèrdua de qualitat global, fins i tot tenint en compte l'amortiment de les mesures correctores.  
vi. El grau d'irreversibilitat de l'actuació.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3075, del 10-09-1997 (1997/10029)

DECRETO 218 /1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/1997/07/30/218/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3075

Fecha DOGV
:   10-09-1997

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1997/10029

CVE


Fecha del documento
:   30-07-1997

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

DECRETO 218 /1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán.  
La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, ha configurado como instrumento fundamental para un adecuado planeamiento de los recursos naturales, los denominados planes de ordenación de los recursos naturales (PORN), y establece en los artículos 32 y siguientes su concepto, ámbito, contenido, efectos y tramitación.  
En cumplimiento de lo establecido en la citada normativa, se ha procedido a la elaboración del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán.  
Iniciado el procedimiento de aprobación del PORN por Orden de 2 de diciembre de 1994 de la Conselleria de Medio Ambiente, se ha finalizado la tramitación del mismo según lo establecido en el artículo 36 de la precitada ley.  
Tal y como establece el artículo 36.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos en la Comunidad Valenciana, el PORN se ha sometido a consulta del Consejo Asesor y de Participación del Medio Ambiente  
En su virtud, a propuesta del conseller de Medio Ambiente y previa deliberación del Gobierno Valenciano, en la reunión del día 30 de julio de 1997,  
DISPONGO  
Artículo único  
1. En cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 32 y siguientes de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos en la Comunidad Valenciana, se aprueba definitivamente el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán.  
2. Como anexo al presente decreto se recoge la parte normativa del plan.  
DISPOSICIÓN ADICIONAL  
Se faculta al conseller de Medio Ambiente, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adaptar las medidas precisas para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente decreto.  
DISPOSICIÓN FINAL  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Valencia, 30 de julio de 1997  
El president de la Generalitat Valenciana,  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO  
El conseller de Medio Ambiente,  
JOSÉ MANUEL CASTELLÁ ALMIÑANA  
ANEXO  
parte normativa del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán  
TÍTULO I   
Disposiciones generales  
Artículo 1. Naturaleza del plan  
El presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán se redacta al amparo del artículo 4 de la Ley 4/1989, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestre y de lo dispuesto en los artículos 30 y 31 de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Artículo 2. Finalidad  
1. El presente Plan tiene por finalidad la ordenación de los recursos naturales de la Sierra de Espadán.   
2. Los objetivos genéricos de este Plan son los señalados en el artículo 32.2 de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
3. El contenido a que deberá ajustarse este Plan es el previsto en el artículo 34 de la Ley 11/1994.  
Artículo 3. Ámbito  
1. El ámbito del presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán se extiende a la totalidad de los terrenos comprendidos en los términos municipales de Aín, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Algímia de Almonacid, Almedíjar, Arañuel, Artana, Ayódar, Azuebar, Betxí, Castellnovo, Caudiel, Cirat, Chóvar, Eslida, Espadilla, Fanzara, Fuente de la Reina, Fuentes de Ayódar, Gaibiel, Higueras, Matet, Montán, Montanejos, Nules, Onda, Pavías, Pina de Montalgrao, Soneja, Sot de Ferrer, Sueras, Tales, Toga, Torralba del Pinar, Torrechiva, Vallat, Vall de Almonacid, la Vall d'Uixó, Villamalur, Villanueva de Viver y Villavieja, tal como aparece delimitado en la cartografía de ordenación.  
Artículo 4. Efectos  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 5.2 de la Ley 4/1989, de Conservación de la Naturaleza y de la Flora y la Fauna Silvestres, el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales será obligatorio y ejecutivo en las materias reguladas por dicha ley, constituyendo sus disposiciones un límite para cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial o física, cuyas determinaciones no podrán alterar o modificar dichas disposiciones.  
2. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley 11/1994, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos, el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales será obligatorio y ejecutivo en lo que afecte a la conservación, protección o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales, prevaleciendo sobre cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial o física.   
3. El planeamiento urbanístico y territorial que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo.  
4. Asimismo, tendrá carácter indicativo respecto de cualesquiera otras actuaciones, planes o programas sectoriales y sus determinaciones se aplicarán subsidiariamente, sin perjuicio de la prevalencia de este plan en las materias reguladas por la Ley 4/1989.  
5. El plan incluye directrices y criterios para la elaboración y ejecución de los planes rectores de uso y gestión y demás instrumentos que regulen el uso público del espacio, la utilización de los recursos, la investigación, etc., señalando, en su caso, las actividades a regular necesariamente y los objetivos concretos que deben recogerse en dichos instrumentos.   
6. El Plan de Ordenación de los Recursos Naturales viene a concretar las actividades, obras e instalaciones que deban someterse al régimen de evaluación de impacto ambiental, pudiendo incluirse actividades para las que la legislación correspondiente no prevé este requisito; esta exigencia deberá incluirse siempre que se prevea la emisión de informe por parte del órgano ambiental. La exigencia del trámite de evaluación del impacto ambiental podrá realizarse en virtud del tipo de actividad, obra o instalación o en aplicación de criterios territoriales, pudiéndose extender la necesidad de este requisito a actuaciones expresamente señaladas en el plan que deban desarrollarse fuera de su ámbito pero incidan directamente sobre los recursos naturales y valores ambientales objeto de ordenación y protección.  
7. Para la realización de obras, usos o actividades de cualquier tipo que, de acuerdo con las normas de este plan, precisen de informe de la Conselleria de Medio Ambiente o de cualquier otro organismo, se entenderá que dicho informe deberá ser favorable para su realización, siendo éste requisito imprescindible para la obtención de la correspondiente licencia urbanística.  
Artículo 5. Tramitación, vigencia y revisión  
1. El plan, una vez tramitado de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 36 de la Ley 11/1994, deberá ser aprobado mediante Decreto del Gobierno Valenciano para su posterior entrada en vigor.  
2. Las determinaciones del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales entrarán en vigor al día siguiente de la publicación de su aprobación definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el Plan, por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación, a propuesta de la Conselleria de Medio Ambiente.  
3. No se considerará revisión del PORN la alteración de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pueda introducir el planeamiento urbanístico que se apruebe con posterioridad, siempre que dicha alteración suponga un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.  
4. La revisión o modificación de las determinaciones del PORN podrán realizarse en cualquier momento siguiendo los mismos trámites que se han seguido para su aprobación.  
Artículo 6. Interpretación  
1. En la interpretación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la Memoria Informativa y Justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del Plan.  
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del Plan prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.  
3. En la aplicación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del ámbito del PORN   
4. En cualquier actuación no contemplada en el presente PORN, será preceptivo el informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente, sin perjuicio de las competencias sectoriales que puedan existir.  
TÍTULO II  
Normas generales de regulación de usos y actividades  
y directrices orientadoras de la política sectorial  
CAPÍTULO I  
Normas sobre protección de recursos y del dominio público  
Sección primera   
Protección de Recursos Hidrológicos  
Artículo 7. Calidad del agua  
1. Quedan prohibidos aquellos usos y actividades que contribuyan a deteriorar la calidad de las aguas, así como aquellas actuaciones, obras e infraestructuras que puedan dificultar el flujo hídrico o supongan manifiestamente un manejo no racional del mismo, salvo los específicamente autorizados por el organismo competente previo informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
2. En aplicación del artículo 15 de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, las zonas húmedas, ya sean permanente o temporales, estancadas o corrientes y naturales o artificiales, deberán ser preservadas de actividades susceptibles de provocar su recesión o degradación. Para ello la Conselleria de Medio Ambiente propondrá al Consell de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con el apartado 4 de dicho artículo, la aprobación de un catálogo de zonas húmedas que incluya su delimitación y las cuencas sobre las que deberán adoptarse especiales medidas de precaución para garantizar su conservación y, en su caso, recuperación.  
Artículo 8. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua  
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, no pudiendo realizarse, en ningún caso, su canalización o dragado, a excepción de los tramos urbanos o aquellas obras debidamente autorizadas y justificadas por su interés público.  
2. Se instará al organismo de cuenca a proceder a la iniciación de los trámites precisos para la realización del apeo y deslinde de los cauces públicos, definiéndose las zonas de servidumbre y policía y con prioridad en los tramos de alto valor ecológico y cauces con régimen intermitente de caudales.  
3. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. Se permitirán las labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida.  
4. Se prohíbe la ocupación del dominio público hidráulico y de la zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales, salvo los debidamente autorizados y justificados por su interés público; así como la extracción de áridos, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de los cauces.  
5. Se definen como zonas de alto valor ecológico, a los efectos previstos en este plan y en el Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar, la totalidad de los tramos incluidos en el ámbito del PORN correspondientes a los ríos Mijares, Palancia, Montán, Sonella y Veo, así como las ramblas de Ayódar y Maimona. En estos cursos fluviales se deberá establecer por el plan hidrológico, con carácter prioritario, los caudales medioambientales mínimos; mientras tanto, se establece como tal el natural superado el 95% del año.  
6. Se deberá realizar por el organismo de cuenca un plan de ordenación para uso recreativo de los cursos de agua que incluya, entre otros, los siguientes aspectos:  
- Delimitación de tramos a proteger, donde se prohíban los usos recreativos. Su establecimiento se realizará de manera coordinada con la Conselleria de Medio Ambiente.  
- Definición de usos compatibles y su asignación a cada tramo en que puedan realizarse.  
- Definición de accesos y delimitación de zonas de uso recreativo.  
- Establecimiento de períodos hábiles en que podrán realizarse las actividades recreativas previstas.  
- Equipamiento e infraestructuras necesarias para el desarrollo de las actividades previstas, los cuales deberán contar con la correspondiente autorización del organismo de cuenca y la Conselleria de Medio Ambiente.  
Artículo 9. Embalses  
1. Se establecerá una franja de protección de los embalses, que deberá contemplar las necesidades de conservación del ecosistema constituido por el embalse y su entorno y el mantenimiento de sus procesos ecológicos esenciales. El organismo de cuenca realizará esta delimitación de acuerdo con las recomendaciones y criterios que proponga la Conselleria de Medio Ambiente.   
2. Cualquier tipo de instalación o infraestructura que se localice en la franja de protección del embalse, deberá garantizar la eliminación de residuos y vertidos, de manera que se asegure la máxima protección de la calidad de las aguas embalsadas.  
3. La franja de protección incluirá, al menos, las zonas de servidumbre y policía cuando pueda afectar a terrenos agrícolas. Cuando afecte a terrenos forestales, la zona de policía se extenderá hasta una anchura de 500 metros, de acuerdo con lo previsto en la legislación de aguas.  
4. En la franja de protección se permitirán únicamente las instalaciones para uso público relacionadas con el embalse que, previo informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente, autorice el organismo de cuenca, así como todas aquellas actuaciones que vayan dirigidas a mejorar las condiciones ecológicas de este medio, tales como plantación de especies forestales propias de ambientes de ribera, limpieza de materiales aportados por las aguas, construcción de diques en los cauces próximos al embalse que contribuyan a retener sólidos o a mantener zonas inundadas en la periferia del embalse, etc.  
5. Quedan prohibidas con carácter general todas aquellas actividades que por su carácter resulten incompatibles con el mantenimiento del adecuado estado limnológico de los embalses según su destino.  
6. Se deberá realizar por el organismo de cuenca un plan de ordenación para uso recreativo de los embalses que incluya, entre otros, los siguientes aspectos:  
ò Delimitación de las zonas a proteger, donde se prohíban los usos recreativos. Su establecimiento se realizará de manera coordinada con la Conselleria de Medio Ambiente.  
ò Definición de usos compatibles y su asignación a cada zona en que puedan realizarse.  
ò Definición de accesos y delimitación de zonas de uso recreativo.  
ò Establecimiento de períodos hábiles en que podrán realizarse las actividades recreativas previstas.  
ò Equipamiento e infraestructuras necesarias para el desarrollo de las actividades previstas, los cuales deberán contar con la correspondiente autorización del organismo de cuenca y la Conselleria de Medio Ambiente.  
Artículo 10. Protección de aguas subterráneas  
1. Queda prohibido, el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.  
2. La construcción de fosas sépticas para el saneamiento de viviendas aisladas sólo podrá ser autorizada cuando se den las suficientes garantías de que no suponen riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas y existan razones justificadas que impidan su conexión a la red de alcantarillado.   
3. En la explotación de los acuíferos se tenderá a ajustar las extracciones totales en el año medio con los recursos renovables estimados, con el objetivo de mantener lo más estable posible el nivel piezométrico.  
Artículo 11. Vertidos  
1. En aplicación del artículo 89 de la Ley de Aguas de 2 de agosto de 1985 se prohíbe, con carácter general, el vertido directo o indirecto en un cauce público, canal de riego, o acuífero subterráneo, de aguas residuales cuya composición química o contaminación bacteriológica pueda impurificar las aguas con daños para la salud pública o para los aprovechamientos inferiores, tanto comunes como especiales.   
2. Se prohíbe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales de origen urbano al dominio público hidráulico, salvo en el caso de viviendas de tipo familiar aisladas en el campo, granjas avícolas o cunícolas de menos de 100 unidades y estabulaciones de ganado mayor con menos de 10 cabezas. En cualquier caso, el vertido nunca podrá realizarse en un radio inferior a 500 metros de un punto de abastecimiento de agua potable y deberá ser autorizado por el Organismo de Cuenca.  
3. En el caso de explotaciones ganaderas aisladas mayores que las señaladas en el párrafo anterior, o explotaciones menores próximas entre sí de modo que pueda producirse un efecto acumulativo del vertido y sumen en total un número de cabezas superior al límite establecido en el párrafo anterior, deberán contar, necesariamente, con sistema de depuración de residuos previamente a su vertido a cauce público. La Conselleria de Medio Ambiente deberá autorizar estas explotaciones y las instalaciones de depuración necesarias para garantizar su inocuidad respecto del medio acuático, sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación de impacto ambiental.  
4. Se considerará que dos o más explotaciones tienen efecto acumulativo cuando el vertido a dominio público hidráulico de cada una de ellas diste entre sí menos de 500 metros.  
5. Para la concesión de licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, exceptuando las autorizadas para conectar directamente con la red general de alcantarillado, se exigirá la justificación del tratamiento que hayan de darse a los mismos para evitar la contaminación de las aguas superficiales o subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que las aguas resultantes no sobrepasen los límites establecidos en la legislación sectorial.   
6. La efectividad de la licencia quedará condicionada en todo caso a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.   
7. Para la expedición de licencia de primera ocupación o licencia de apertura relativas a actividades incursas en el párrafo 5, deberá aportarse la autorización de vertido, expedida por el organismo de cuenca, previo informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
8. Los vertidos industriales a las redes generales de saneamiento serán autorizados cuando dichos vertidos sean asimilables a los de naturaleza urbana en lo referido a su carga contaminante. En el caso de que el efluente no sea asimilable por el tratamiento urbano previsto, deberán adecuarse las características de dichos efluentes a los objetivos de calidad establecidos mediante las oportunas ordenanzas de vertido. En cualquier caso, se prohíbe el vertido directo o indirecto de efluentes industriales sin depuración al dominio público hidráulico.  
9. En el dominio público hidráulico y sus zonas de servidumbre y policía, queda prohibido el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o de degradación de su entorno; salvo en los casos de limpieza, de acuerdo con lo previsto en el artículo 49 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico. A estos efectos se procederá a la clausura y sellado de los vertederos incontrolados existentes en la zona, de acuerdo con el Plan de Residuos Sólidos elaborado por la Conselleria de Medio Ambiente.  
Artículo 12. Captaciones de agua  
1. Las aperturas de pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del PORN tenderán a efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos.  
2. Para la obtención de licencia urbanística o de apertura correspondiente a actividades industriales o extractivas y para usos residenciales en suelo no urbanizable, será necesario justificar debidamente la existencia de la dotación de agua necesaria, así como la falta de impacto cuantitativo negativo sobre los recursos hídricos de la zona.  
3. Todas las captaciones destinadas a abastecimiento público deberán disponer de su correspondiente perímetro de protección.  
Directrices para la conservación de los recursos hidrológicos  
Se recogen las directrices siguientes:  
ò En relación con el inventario de recursos hídricos  
- Se realizará un inventario de los recursos superficiales y subterráneos que incluirá los estudios necesarios para mejorar el conocimiento de los retornos, con especial atención a los aspectos de calidad, volumen, localización y forma de presentación, así como a la posibilidad de su utilización como recurso.  
ò En relación con los usos y demandas existentes y previsibles  
- Deberán determinarse los caudales mínimos de descarga de los acuíferos en puntos o zonas de especial interés medioambiental.  
- Se incluirá una relación pormenorizada de aquellas zonas en que deba acometerse una modificación del sistema de riego, que estará orientado básicamente al estudio de la sustitución del regadío por gravedad al riego por goteo en cultivos de frutal y la transformación a riego por aspersión en las zonas de forrajeras y herbáceas.  
- En los puntos singulares de la cuenca deben mantenerse unos flujos mínimos tendentes al mantenimiento del nivel actual de la vegetación.  
- Para asegurar el uso recreativo en determinadas zonas (puntos de baño, pesca,...) debe establecerse unos caudales mínimos circulantes, que será un valor concreto en porcentaje de regulación del Sistema de Explotación.   
ò En relación con la prioridad y compatibilidad de usos  
- Las normas concesionales deberán exigir el mantenimiento de un caudal residual en el tramo de aguas abajo de la toma, que permitiera, en su caso, los usos comunes habituales en la zona de aguas abajo, especialmente los caudales mínimos de protección medioambiental.  
- Aquellos efluentes prohibidos o concebidos en ciclo cerrado, así como las industrias que incluyan procesos que sean capaces de provocar vertidos corrientes o accidentales de sustancias tóxicas de medición no habitual, tendrán obstáculos físicos que impidan su vertido accidental o intencionado al sistema fluvial o acuífero.  
ò En relación con la asignación y reserva de recursos   
- Se deberán establecer las normas para una adecuada evaluación de las necesidades de agua para usos medioambientales.  
- El incremento de recursos regulados como consecuencia de obras tales como la construcción del embalse de Azuébar y el recrecimiento del embalse del Regajo, deberá servir para disminuir las extracciones del acuífero, no para incrementar la superficie regable.  
- Toda concesión administrativa para uso de agua que fuera susceptible de generar un vertido de carácter no difuso, deberá tramitarse de manera conjunta con la autorización de dicho vertido.  
ò En relación con la calidad de las aguas  
- El nivel de calidad mínimo para los ríos debe ser tal que permita su tratamiento para potabilización, y para la totalidad de los cursos fluviales el objetivo será la obtención de una calidad que permita el desarrollo de ciprínidos.  
- En el caso de los acuíferos el objetivo es el mantenimiento de los niveles de calidad en aquellos en los que no se han detectado problemas de contaminación y, en aquellos que existen estos problemas, se deberán adoptar todas las medidas posibles destinadas a eliminar los focos de contaminación.  
- En relación con la depuración de las aguas residuales, previo a su vertido a los cauces públicos, se adoptarán las medidas previstas en el plan director de saneamiento.  
ò En relación con la protección y recuperación de los recursos hídricos y su entorno  
- Se creará una normativa encaminada a la protección de embalses y lagunas mediante la fijación de unos niveles de calidad de agua a mantener, establecimiento de un perímetro de protección alrededor de la masa de agua, asimismo se establecerán normas de explotación y mecanismos de vigilancia y control necesarios para garantizar la recuperación y el desarrollo natural de los ecosistemas ligados a estos espacios hídricos.  
- En los tramos fluviales de protección especial se mantendrá la calidad existente y se fijarán actuaciones de protección como la evaluación de los caudales ecológicos propios de cada tramo y las medidas necesarias para asegurar los caudales ecológicos mínimos, se establecerán las franjas de protección y se redactarán los reglamentos de uso y explotación así como los mecanismos para el control y vigilancia de los mismos.  
- Se concretarán los acuíferos o puntos específicos que deban ser objeto de protección especial, que se llevará a cabo mediante el establecimiento de normas de explotación y perímetro de protección.  
- En los embalses con posibilidad de uso recreativo se establecerán zonas de protección en las que se determinarán las limitaciones de actuación en dichas áreas.  
ò En relación con la conservación de suelos y la corrección hidrológico-forestal  
- Se establecerán aquellas acciones encaminadas a la lucha contra la erosión que presenten un interés específico ligado con el medio hidráulico.  
- Se identificarán las áreas de actuación prioritaria en materia de conservación de suelos, como es el caso de las cuencas de los tributarios del río Mijares emplazadas sobre materiales triásicos.  
- Con objeto de disponer de masa forestal adecuada que minimice los arrastres de sólidos a zonas próximas a embalses, se estimularán las medidas agrosilvícolas en aquellos terrenos aptos para la regeneración arbustiva y arbórea.  
Sección segunda  
Protección de los suelos  
Artículo 13. Movimientos de tierras  
1. Quedan sometidas al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, las actividades que acarreen movimientos de tierra previstas en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, y en el artículo 162 del Reglamento 98/1995, de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
2. No tendrán consideración de movimientos de tierras las labores de preparación y acondicionamiento de tierras de cultivo, relacionadas con el normal desarrollo de la actividad agrícola; siempre que se respete la estructura tradicional de la misma.  
Artículo 14. Conservación de la cubierta vegetal  
1. Se consideran prioritarias, en el ámbito del PORN, todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos.  
2. Se prohíbe en el ámbito del PORN, excepto en el Área de Influencia Antrópica (AIA), la tala y arranque o descuaje de cultivos leñosos en los campos de cultivos a fin de evitar la pérdida de suelo; salvo por razones fitosanitarias, rejuvenecimiento de la plantación o por sustitución de la especie o variedad cultivada o para la realización de obras autorizadas según la normativa del presente PORN En cualquier caso, la tala y arranque o descuaje de olivos y algarrobos, deberá contar con la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
Artículo 15. Prácticas de conservación de suelos  
1. Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de éstos; así como las transformaciones agrícolas y labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación.  
2. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana, la administración cuidará de la estabilización y regeneración de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas. La estabilización y regeneración de terrenos podrá ser impuesta a los propietarios por razones ecológicas o de conservación de suelos, actuando la administración con carácter subsidiario y con cargo a éstos en caso de que no cumplan con esta obligación.  
3. Se prohíbe con carácter general la roturación de terrenos forestales para establecimiento de nuevas áreas de cultivo; así como la roturación de terrenos incultos para repoblación forestal.  
4. Se prohíben los aterrazamientos de suelos, salvo en proyectos de corrección de taludes.  
5. La ampliación o modificación del trazado, así como la construcción de vías de acceso de cualquier naturaleza, no podrá realizarse cuando se generen pendientes superiores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros.  
6. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatoria la fijación de éstos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística.  
Sección tercera  
Protección de la vegetación silvestre  
Artículo 16. Formaciones vegetales  
Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del presente Plan, todas aquellas no cultivadas o resultantes de la actividad agrícola.  
Artículo 17. Tala y recolección  
1. Se prohíbe la recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales sin autorización expresa de la Conselleria de Medio Ambiente. Previa a la autorización deberá presentarse una solicitud en la que conste: especie a recolectar, cantidad de ejemplares o su equivalente en peso, periodo y área de recolección, partes del vegetal a recolectar, etc.  
2. Se prohíbe la tala y recolección total o parcial de especies singulares en el ámbito del PORN Se consideran especies singulares entre otras: servales, tejos, acebos, olmos, castaños, arces, quejigos, rebollos y fresnos; así como las recogidas en los anexos I y II de la Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca, de 20 de diciembre de 1985, sobre protección de especies endémicas y amenazadas.  
3. La tala de árboles con fines de aprovechamiento forestal requerirá la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente, como organismo sectorial competente en materia forestal. En todo caso deberá contar con autorización previa de la Conselleria de Medio Ambiente la tala o descuaje de las especies vegetales recogidas en el anexo III de la Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca, de 20 de diciembre de 1985, sobre protección de especies endémicas y amenazadas; la cual, únicamente se podrá otorgar por razones fitosanitarias o por ser necesario para la mejora de las formaciones de la especie a que se refiera la solicitud.  
4. Se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, castañas, moras, etc., siempre que exista consentimiento tácito del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la Conselleria de Medio Ambiente (Orden de 16 de septiembre de 1996, por la que se regula la recolección de setas y otros hongos en la Comunidad Valenciana) pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o fauna.  
Artículo 18. Regeneraciones y plantaciones  
1. Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán por objetivo la formación y potenciación de las comunidades vegetales naturales características del ámbito del PORN, en sus distintos estadios de desarrollo.  
2. Queda prohibida la introducción y repoblación con especies exóticas, entendiéndose éstas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la vegetación silvestre del ámbito del PORN Cuando estas especies estén destinadas a jardines públicos o áreas cultivadas deberá garantizarse el control de la especie evitando su invasión en el ámbito del PORN; en cualquier caso, se prohíbe la plantación de especies de reconocido carácter invasor.  
3. Es obligatoria la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente para realizar cualquier modificación sustancial de la estructura vegetal natural de una finca forestal (rozas, tratamientos fitosanitarios masivos, repoblaciones, introducción de especies, talas a matarrasa, etc). Siendo necesaria la presentación de un documento en el que se especifiquen las acciones que se pretenden llevar a cabo y al que deberán ajustarse los trabajos a realizar.  
4. La introducción y reintroducción de especies autóctonas que no existan actualmente en la zona y el modo de realizarla requerirá la autorización previa de la Conselleria de Medio Ambiente, quedando sujeta al procedimiento de estimación de Impacto Ambiental de acuerdo con la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana y según los contenidos y procedimiento previsto en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.   
Sección cuarta  
Protección de la fauna  
Artículo 19. Destrucción de la fauna silvestre  
1. En aplicación del artículo 26.4 de la Ley de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna silvestre, se prohíben con carácter general las actividades que puedan comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna silvestre tales como la destrucción de nidos y madrigueras, tráfico, manipulación y comercio de crías, huevos y adultos.  
2. En aplicación del Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna y se establecen categorías y normas para la protección de la fauna, que establece cuatro categorías de protección: especies catalogadas (en peligro de extinción, sensibles, vulnerables y de interés especial), especies protegidas, especies tuteladas y especies cinegéticas y piscícolas. Se prohíbe causar la muerte o deterioro de la fauna, así como la recolección, liberación, comercio, exposición para el comercio, naturalización y tenencia no autorizadas, captura, persecución, molestias y alteración de sus hábitats respecto de los ejemplares, huevos, larvas, crías o restos de las especies catalogadas y protegidas (anexos I y II del Decreto 265/1994); asimismo, se prohíbe la muerte, recolección o captura no autorizada de los ejemplares, huevos, larvas, crías o restos de las especies tuteladas (anexo III del Decreto 265/1994).  
3. Se deberá respetar, en todo caso, la normativa establecida en el Real Decreto 439/1990, de 5 de abril, Real Decreto 1095/1989, de 8 de septiembre, y el Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna y se establecen categorías y normas para la protección de la fauna; así como la demás legislación por la que se protegen determinadas especies de fauna.  
Artículo 20. Repoblación o suelta de animales  
1. Se prohíbe la repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose por tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la fauna del ámbito del PORN, salvo la utilización de especies para el control biológico de plagas que realice la Conselleria de Medio Ambiente o autorice ésta.  
2. En relación con las especies autóctonas y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 5 del Real Decreto 1095/1989, de 8 de septiembre, la introducción y reintroducción de especies o el reforzamiento de poblaciones y el modo de realizarlas, requerirá la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente. Asimismo, de acuerdo con los artículos 8 y 9 del Decreto 265/1994 se prohíbe la liberación de especies catalogadas o protegidas sin la autorización expresa de la Conselleria de Medio Ambiente.  
3. De conformidad con la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana, la introducción de nuevas especies de animales queda sometida al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental, que se realizará según el contenido y procedimiento previsto en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana. El estudio de impacto ambiental deberá contener, como mínimo, un inventario ambiental de base y una justificación respecto a la especie a introducir, en donde se establecerán sus caracterísicas, calendario de introducción, cualificación del personal encargado de su ejecución y un programa de seguimiento.  
Artículo 21. Cercas y vallados  
1. El levantamiento de cercas y vallados de carácter cinegético en el ámbito del PORN requerirá la previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente, no permitiéndose en ningún caso las cercas electrificadas. Dicha autorización quedará supeditada a la presentación de un Plan de Aprovechamiento Cinegético que justifique convenientemente la necesidad de creación de éstos. Todo ello, sin perjuicio de la obtención de la correspondiente licencia urbanística en los términos previstos por la ley.  
2. Los criterios que definen las condiciones que han de cumplir los cerramientos cinegéticos se establecen en la Resolución de 29 de marzo de 1993 de la Dirección General del Medio Natural, Conselleria de Medio Ambiente.  
Sección quinta  
Protección del paisaje  
Artículo 22. Impacto paisajístico  
1. Con carácter general, se prohíben las construcciones, elementos de propaganda, vertederos o depósitos de materiales o chatarra que limiten el campo visual o rompan la armonía del paisaje. La implantación de usos o actividades que por sus características puedan generar un importante impacto paisajístico deberán realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje natural o edificado.   
2. A tal fin se evitará especialmente su ubicación en lugares de gran incidencia visual, tales como la proximidad a las vías de comunicación, vecindad de monumentos o edificios y construcciones de interés histórico-cultural, etc. En cualquier caso, las instalaciones y edificaciones en el medio rural deberán incorporar las medidas de enmascaramiento y mimetización necesarias para su integración en el paisaje.  
3. Las pistas y caminos forestales y rurales, áreas cortafuegos, e instalación de infraestructuras de cualquier tipo que sean autorizadas, se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje y su mínimo impacto ambiental.  
4. Se protegerá el paisaje en torno a aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural como roquedos, árboles ejemplares, etc., para la que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno. Para lo cual, la Conselleria de Medio Ambiente realizará, en el plazo de dos años desde la aprobación de este PORN, un catálogo de hitos y elementos singulares, señalando su perímetro de protección. En el caso de las cuevas, el artículo 16 de la Ley 11/1994 prevé la adopción de medidas específicas para su conservación.  
Artículo 23. Publicidad estática  
1. Se prohíbe con carácter general la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio, como sobre las edificaciones. Se admitirán, únicamente, los indicadores de carácter institucional. Se exceptúan de esta norma los colocados dentro de los límites del suelo urbano y urbanizable programado del ámbito del PORN  
2. El planeamiento urbanístico declarará fuera de ordenación los elementos de publicidad actualmente existentes que contravengan lo dispuesto en el párrafo anterior, por lo que no podrán renovarse las autorizaciones actualmente vigentes y deberá procederse a su desmantelamiento una vez hayan concluido los plazos.  
Artículo 24. Características estéticas de las edificaciones en medio rural  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en la sección séptima del capítulo II de estas normas, las edificaciones se efectuarán dentro del respeto a las características estéticas y de materiales tradicionales, procurando su correcta integración en el paisaje y evitando la ruptura del mismo mediante la aparición de edificios o instalaciones que por su altura, volumen, carácter o aspecto exterior sean discordantes con el resto.  
2. Los elementos constructivos tradicionales existentes, tales como ermitas, masías y neveras, serán objeto de especial protección a fin de garantizar la conservación, y recuperación de los valores arquitectónicos y tipologías relacionadas con las actividades tradicionalmente desarrolladas en el territorio. Para su restauración, los particulares podrán recabar colaboración técnica y económica de la administración competente, que la otorgará en función de los medios humanos y materiales de que disponga.  
Sección sexta  
Protección del patrimonio cultural  
Artículo 25. Patrimonio cultural  
1. Tendrán consideración de bienes culturales especialmente protegidos, con independencia de su localización, los incluidos en el Catálogo de Patrimonio Arquitectónico y en el Catálogo de Yacimientos Arqueológicos elaborado por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia. Así como los yacimientos de restos paleontológicos de interés científico existentes en el ámbito del PORN  
2. Toda modificación o actuación sobre un elemento catalogado como bien cultural protegido requerirá el informe favorable de la Conselleria de Cultura, que será, a todos los efectos, vinculante.  
3. Los elementos catalogados podrán acoger usos turístico-recreativos, siempre que éstos no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales.  
4. Cuando en el transcurso de cualquier obra o actividad surjan vestigios de yacimientos de carácter arqueológico, paleontológico o antropológico, se comunicará dicho hallazgo a la Conselleria de Cultura para que proceda a su evaluación y, en su caso, tome las medidas protectoras oportunas.  
5. A los efectos previstos en los párrafos anteriores de este artículo, la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, realizará en el plazo de dos años desde la aprobación de este PORN un catálogo de elementos de interés histórico, arquitectónico y cultural.  
Sección séptima.   
Protección de las vías pecuarias  
Artículo 26. Vías pecuarias de interés natural  
1. La Generalitat Valenciana realizará la clasificación, deslinde y amojonamiento de las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN, debiendo velar por su mantenimiento como espacios de uso público y, especialmente, como corredores de conexión entre zona naturales.  
2. Sin perjuicio de lo establecido en el artículo 17 de la Ley 11/1994, y en virtud de lo señalado en la disposición adicional tercera de la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias, hasta la elaboración y aprobación del catálogo de vías pecuarias de interés natural a que se refiere el apartado siguiente de este artículo, se consideran como vías pecuarias de interés natural, a los efectos previstos en el artículo 17.2 de dicha ley, la totalidad de las vías pecuarias del ámbito del plan que discurran por suelo distinto del clasificado como urbano o urbanizable programado.  
3. La Conselleria de Medio Ambiente elaborará un catálogo de vías pecuarias de interés natural del ámbito del PORN en un plazo inferior a dos años desde la aprobación de éste.  
CAPÍTULO II   
Normas sobre regulación de actividades e infraestructuras  
Sección primera  
Actividades extractivas y mineras  
Artículo 27. Actividades extractivas y mineras  
1. Se prohíbe el otorgamiento de concesiones para explotaciones mineras realizadas a cielo abierto en los montes públicos cuya titularidad corresponda a la Generalitat y los declarados de utilidad pública o protectores, de acuerdo con los términos previstos en la legislación forestal.   
2. Las explotaciones mineras abandonadas definitivamente deberán ser restauradas por sus titulares de acuerdo con el correspondiente proyecto de restauración que deberá ser aprobado por la Conselleria de Medio Ambiente. Entendiendo la restauración como vía para conseguir que el terreno vuelva a ser útil para un determinado uso que puede ser distinto del original, tales como el uso agrícola, forestal, recreativo, vertedero controlado o creación de estanques.  
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación sectorial y medioambiental, el otorgamiento de licencia para la realización de actividades extractivas y mineras se someterá a los trámites y requisitos previstos en los artículos 8 y 13 de la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable, modificada por la Ley 2/1997 de 13 de junio de modificación de la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable.  
4. El inicio de cualquier actividad extractiva o minera que afecte a terrenos forestales, deberá contar para su autorización con la declaración de interés comunitario en los términos previstos en los artículos 16 y 17 de la Ley 4/1992, sobre Suelo No Urbanizable.  
Artículo 28. Evaluación de impacto ambiental  
Con independencia de las autorizaciones exigidas por su legislación específica, todas las actividades extractivas quedan sujetas al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental previsto en la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, y su reglamento, debiendo presentar el correspondiente Plan de Restauración, redactado con arreglo al Real Decreto 2.994/1982, de 15 de octubre.   
Sección segunda   
Actividades agrarias  
Artículo 29. Concepto  
Se considerarán agrarias o agropecuarias las actividades relacionadas directamente con la explotación de los recursos vegetales del suelo y la cría, reproducción y aprovechamiento de especies animales.   
Artículo 30. Tipos de cultivos e incompatibilidades  
1. Se considera compatible en el ámbito del PORN, el mantenimiento de las actividades agrarias tradicionales que se vienen registrando en la actualidad, tanto en régimen de secano como en regadío.  
2. Se prohíbe la ampliación de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agraria, así como la superficie de las mismas cuando éstas afecten a terrenos forestales. El cultivo de especies forestales de carácter intensivo, únicamente podrá efectuarse sobre estas áreas o en zonas en que se realice en el momento de la aprobación del presente PORN  
3. A los efectos previstos en el apartado anterior, y de acuerdo con lo previsto en el artículo 2 de la Ley 3/1993, no se consideran sometidos a la actividad agraria los terrenos cuyo cultivo haya sido abandonado por un plazo superior a 10 años o que hayan adquirido signos inequívocos de su vocación forestal; en estos casos se podrá autorizar la puesta en cultivo de conformidad con lo establecido en los artículos 90 y 162 del Decreto 18/1995, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
4. La autorización para nueva práctica agrícola, especialmente la transformación de cultivos y transformación de secanos en regadíos estará supeditada a la justificación técnica de la existencia de recursos edáficos e hídricos, entre otros, que la hagan económicamente viable y a la inexistencia de afecciones directas, indirectas y sinérgicas al medio natural y seminatural que contacta con la citada práctica   
5. Se prohíbe con carácter general las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel; salvo en las áreas agrícolas intensivas, regadío, de la categoría AG y área de influencia antrópica AIA.  
Artículo 31. Forestación de terrenos agrícolas  
Por su valor ecológico, paisajístico y de protección frente a la erosión y los incendios forestales, para los terrenos agrícolas enclavados en zonas forestales que contengan cultivos leñosos y, en particular, los que el Plan Sectorial de Prevención de Incendios Forestales considere que actúan como área cortafuegos, la Conselleria de Medio Ambiente habilitará los mecanismos oportunos de ayuda para favorecer el mantenimiento de dichos cultivos en aquellos casos en que no puedan acogerse a las ayudas previstas para la mejora y mantenimiento de superficies forestadas.  
Artículo 32. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agropecuarias  
1. Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.), las instalaciones de primera transformación de productos (secaderos, aserraderos, etc.), y las infraestructuras de servicios a la explotación, en las zonas en las que se permita, guardarán una relación de dependencia y proporción adecuadas a la tipología de los aprovechamientos a los que se dedique la explotación en que hayan de instalarse.   
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en los artículos 48 y 49 de estas normas, la superficie mínima de parcela para la construcción de viviendas unifamiliares de nueva planta asociadas inexcusablemente a las prácticas agrarias, será de 10.000 m2. La ocupación de la parcela por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá exceder de 200 m2. Queda prohibida toda construcción que no guarde relación con la naturaleza o destino de la finca.  
3. La superficie para la construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola, ganadera o forestal, las cuales deberán ser estrictamente indispensables a su fin, de conformidad con el artículo 11 de la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable, será de 10.000 m2 y la superficie de parcela ocupada por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá ser superior al dos por ciento del total de la parcela.  
Artículo 33. Productos fitosanitarios   
El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condicionamientos establecidos por los organismos competentes. En cualquier caso, el uso de productos fitosanitarios en el ámbito del PORN se limitará a los incluidos en las categorías toxicológicas A o B, tal y como señala la Orden del Ministerio de Agricultura, de 4 de diciembre de 1975 (BOE de 19 de diciembre de 1975), por la que se reglamenta el uso de productos fitosanitarios para prevenir daños a la fauna.  
Artículo 34. Ganadería   
1. Se autoriza con carácter general, por considerarse compatible con los objetivos de protección de este PORN, la actividad ganadera, practicada de forma extensiva, estando sujetas sólo a las limitaciones que se impongan en las normas particulares de este plan y en la legislación sectorial que le sea de aplicación. Quedan excluidas de esta norma aquellas zonas que, en orden a una especial protección debido a su fuerte índice de erosión, sean delimitadas por la Conselleria de Medio Ambiente.  
2. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse a través de un Plan de Aprovechamiento Ganadero que deberá redactar y aprobar la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación en un plazo inferior a dos años desde la aprobación de este PORN. Dicho Plan deberá establecer, al menos, las siguientes condiciones:  
- Delimitación de áreas acotadas.  
- Programa de fomento de especies forrajeras.  
- Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.  
- Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.  
- Diseño de las infraestructuras e instalaciones necesarias para la ganadería extensiva (abrevaderos, instalaciones para la guarda del ganado, etc.).  
3. La implantación de instalaciones vinculadas a los aprovechamientos ganaderos de carácter extensivo, tales como recintos para la guarda de ganado o vallados pecuarios, requerirá la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
4. La implantación o construcción de instalaciones vinculadas a explotaciones ganaderas de carácter intensivo quedarán sujetas al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, según lo establecido en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental y su Reglamento. Aquellas construcciones que por sus características queden excluidas de dicho procedimiento, será necesario, independientemente del tipo de régimen del suelo en que hayan de instalarse, informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente, además de las autorizaciones sectoriales correspondientes, en particular los requisitos establecidos en los artículos 8 y 12 de la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable.   
5. Las instalaciones ganaderas se ajustarán también a las siguientes determinaciones:  
- Deberán contar con sistema de depuración de residuos y emisiones.  
- Cumplirán lo especificado en la legislación de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas.  
6. De conformidad con el artículo 159.2 del Reglamento de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana, no se podrán destinar al pastoreo los terrenos forestales afectados por incendios en un periodo inferior a cinco años, salvo autorización expresa y motivada de la administración forestal, previo informe del Consejo Forestal.  
Directrices en relación a la actividad agraria  
Agricultura  
i. Orientación de la agricultura hacia la mejora y mantenimiento de pastizales y plantación de especies forrajeras en zonas agrícolas marginales como apoyo al sector ganadero, evitando así la sobrecarga de esta actividad en zonas con elevado riesgo de erosión.  
ii. Desarrollo de programas encaminados a favorecer el mantenimiento de cultivos arbolados, como el cerezo, níspero, almendro, algarrobo u olivo, éstos dos últimos de alto valor ambiental, a través de la mejora de la calidad de los productos, creación de denominaciones de origen, ayudas al mantenimiento de cultivos, cooperativas de comercialización de productos, etc.  
iii. Incentivación del cultivo de especies aromáticas y la búsqueda de canales de comercialización, incluyendo la consolidación de las iniciativas existentes de creación de una industria basada en la destilación, transformación y envasado de dichos productos.  
iv. Realización de programas para la mejora de infraestructuras agrícolas existentes, sobre todo en relación con la red viaria y con el riego para el apoyo del cultivo de frutales (cerezo y níspero, fundamentalmente)  
v. Realización de estudios de viabilidad para evaluar las posibilidades e producción y comercialización de los productos anteriormente reseñados.  
vi. Dadas las características de dispersión de la propiedad y el pequeño tamaño medio de las parcelas, para facilitar la aplicación en el ámbito del PORN de la legislación de ayudas a las inversiones forestales en explotaciones agrarias (Real Decreto 2086/94 y Orden de 22 de noviembre de 1996 de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente (DOGV de 18 de diciembre) debería fomentarse por los ayuntamientos y cooperativas la agrupación de propietarios y tierras para la gestión y tramitación de las ayudas.  
vii. El establecimiento de programas de zona, previsto en el Real Decreto 2086/94, con la participación de los Ayuntamientos, permitiría una mayor coordinación de las actuaciones y una mayor integración ecológica y paisajística de éstas.  
Ganadería  
i. Realización de programas para el fomento de la ganadería ovina y caprina, mediante la creación de pastizales y ordenación de su práctica para que sea compatible con la conservación del monte y potenciando la elaboración de productos de calidad, tanto en relación con los derivados lácteos como cárnicos.   
ii. Aumentar el grado de interrelación entre el sector agrario y la industria agroalimentaria. Apoyando la suscripción de contratos de suministro entre productores agrarios y empresas agroalimentarias.  
iii. Favorecer la introducción de razas autóctonas de orientación cárnica, con criterios de adaptación a las condiciones físicas del territorio, de calidad y de rentabilidad económica en la elección de las razas.  
iv. Potenciación de la apicultura, como recurso tradicional de la zona.  
v. Realizar los estudios necesarios para concluir un Plan de Aprovechamiento Ganadero que permita la ordenación de esta actividad de manera compatible con el mantenimiento de la vegetación silvestre y, al mismo tiempo, contribuya al control de la vegetación para reducir los riesgos de incendio forestal.  
Sección tercera   
Aprovechamiento forestal  
Artículo 35. Terrenos forestales  
1. A los efectos del presente plan, se consideran terrenos forestales los contemplados en el artículo 1 del Reglamento de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
2. En el plazo de dos años desde la aprobación de este PORN, se declararán de utilidad pública por el Consell de la Generalitat, a propuesta de la Conselleria de Medio Ambiente, a los efectos previstos en la legislación forestal, los terrenos forestales de propiedad pública incluidos en el ámbito de este PORN que no tengan todavía dicha consideración.  
3. En el plazo de dos años desde la aprobación de este PORN, se declararán de dominio público por el Consell de la Generalitat, a propuesta de la Conselleria de Medio Ambiente, a los efectos previstos en la legislación forestal, los terrenos forestales de propiedad pública que se hallen incluidos en el ámbito territorial que sea declarado como espacio natural protegido de acuerdo con las previsiones de este Plan.  
4. En el plazo de dos años desde la aprobación del Plan Forestal de la Sierra de Espadán y a propuesta de éste, se declararán como Montes Protectores por el Consell de la Generalitat, a los efectos previstos en la legislación forestal, aquellos terrenos forestales de propiedad privada que se hallen incluidos en el ámbito territorial que sea declarado como espacio natural protegido de acuerdo con las previsiones de este plan y cumplan con los requisitos establecidos en el artículo 22.1 del Reglamento de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana.  
5. En el Catálogo de Montes de Dominio Público, Utilidad Pública y Protectores de la Comunidad Valenciana se deberá hacer constar la afección total o parcial de los terrenos catalogados al ámbito del presente PORN.  
6. Sin perjuicio de lo dispuesto en el título III de la Ley 3/1993, la Conselleria de Medio Ambiente deberá realizar un programa de adquisición de terrenos forestales de propiedad privada para incrementar la superficie de monte público mediante expropiación, compraventa, permuta o cualquier otro procedimiento, con un criterio de prioridad cuando concurran todas o alguna de las siguientes condiciones:  
- Terrenos sin vocación productiva pero de alto valor ecológico.  
- Terrenos incluidos en zonas de alto riesgo de erosión.  
- Terrenos que actualmente se hallen en estado de degradación por efecto de incendios o inadecuada gestión y cuenten con un elevado potencial ecológico para su regeneración.  
- Terrenos enclavados o colindantes con terrenos de propiedad de la Generalitat.  
- Terrenos que contengan fauna o flora de especial valor.  
- Terrenos incluidos en el ámbito que se declare espacio natural protegido de acuerdo con lo señalado en este Plan.  
- Terrenos declarados como montes protectores de acuerdo a la legislación forestal vigente.  
7. De conformidad con el artículo 103 del reglamento de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana, la Conselleria de Medio Ambiente iniciará las acciones oportunas para incorporar al Patrimonio de la Generalitat los terrenos rústicos, vacantes o baldíos que no figuren inscritos en el Registro de la Propiedad.  
8. En el ámbito territorial que sea declarado como espacio natural protegido de acuerdo con las previsiones de este plan, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 19 de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos, la administración autonómica podrá ejercer los derechos de tanteo y retracto sobre las transmisiones intervivos de bienes inmuebles situados total o parcialmente en el ámbito del espacio natural protegido,   
9. En plazo inferior a cinco años desde la aprobación de este plan deberá realizarse el deslinde y amojonamiento de los terrenos forestales de propiedad pública existentes en el ámbito de este PORN  
Artículo 36. Ordenación de montes  
1. La Conselleria de Medio Ambiente realizará en el plazo máximo de dos años desde la aprobación de este PORN, un Plan Forestal de la Sierra de Espadán que concretará las determinaciones del Plan General de Ordenación Forestal, delimitando áreas de actuación constituidas por superficies forestales homogéneas susceptibles de una gestión común. Para cada una de estas áreas se establecerán las previsiones y determinaciones precisas para potenciar su conservación y, en su caso, aprovechamiento, así como la protección contra incendios; aplicando el criterio de compatibilidad de los distintos usos tradicionales y primando dichos usos en función de las vocaciones de las distintas superficies que se definen en la zonificación de este plan.  
2. Los aprovechamientos forestales se regularán en el Plan Forestal de la Sierra de Espadán y sus correspondientes revisiones, de acuerdo a la legislación sectorial competente.  
3. La Conselleria de Medio Ambiente promoverá, si así lo determina el Plan Forestal de la Sierra de Espadán, la concentración parcelaria o la agrupación de propietarios para constituir unidades que faciliten la gestión y los aprovechamientos, con prioridad en los montes protectores considerados de acuerdo a las condiciones definidas en los artículos anteriores.  
Artículo 37. Repoblación forestal  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación de impacto ambiental y en aplicación de lo dispuesto en el artículo 65 del Reglamento de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana, la repoblación de terrenos forestales no catalogados a iniciativa de sus titulares deberá contar con autorización previa de la Conselleria de Medio Ambiente.  
2. En el caso de montes catalogados, de conformidad con el artículo 64 del Reglamento de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana, será necesario realizar un proyecto de repoblación que deberá ser aprobado por la Conselleria de Medio Ambiente, cuando no se realice por iniciativa de ésta.  
3. En el caso de Montes Protectores de propiedad privada, el proyecto de repoblación podrá ser redactado subsidiariamente por la administración forestal y a expensas de ésta, como ayuda al mantenimiento del valor protector de estos terrenos.  
4. Los proyectos de repoblación se redactarán siguiendo las directrices establecidas en la Orden de 3 de mayo de 1995 de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente.  
Artículo 38. Aprovechamientos forestales.  
1. Los aprovechamientos forestales en el ámbito del PORN deberán ajustarse a lo dispuesto en la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana y Reglamento que la desarrolla y en el Plan Forestal de la Sierra de Espadán.  
2. Sin perjuicio de los establecido en el artículo 30 del presente Plan, se prohíbe, con carácter general, la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.  
3. Se prohíben las cortas a hecho, salvo por razones fitosanitarias, instalación de infraestructuras o realización de áreas cortafuegos y bandas de protección bajo líneas eléctricas o de comunicaciones. Se excluyen de esta prohibición los cultivos de chopos en ribera, así como los cultivos forestales industriales sobre suelo agrícola incluido en las categorías AIA y AG definidas en este Plan.  
4. El aprovechamiento de pastos y recursos cinegéticos podrá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo para la conservación de los suelos o existan árboles jóvenes, especialmente en zonas repobladas o en proceso de regeneración.   
5. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 82 del Reglamento de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana, la extracción de productos forestales se realizará exclusivamente a través de vías previamente autorizadas por la administración forestal.  
6. De conformidad con el artículo 83 del Reglamento de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana, los aprovechamientos en montes públicos deberán realizarse de modo que los beneficios reviertan en la población local, reservando al menos un 15% para la ordenación y mejora de las masas forestales. Esta reserva se incrementará a un mínimo del 30% en el ámbito territorial que de acuerdo con lo previsto en el PORN sea declarado como espacio natural protegido.  
7. La extracción de corcho, como aprovechamiento tradicional compatible con la conservación del alcornocal, deberá ser objeto de tratamiento prioritario por parte de la administración para el otorgamiento de ayudas y subvenciones destinadas a mejorar su producción, tales como entresacas, cortas de mejora, saneamiento y recuperación, podas de formación y producción, eliminación de matorral, aclareos y claras y selección de arbolado para conseguir una mayor producción y calidad.   
8. Se impulsará por la administración, la modernización de las empresas de transformación y comercialización de productos forestales, potenciándose la creación de cooperativas o cualquier otro tipo de entidad asociativa entre productores y transformadores, particularmente en el caso del corcho.  
9. Los restos de talas, podas o cualquier otro tratamiento selvícola que suponga la extracción o eliminación de materia vegetal que pueda incrementar el riesgo de incendio o de transmisión de enfermedades y plagas, deberán ser eliminados por el propietario o concesionario en el plazo no superior a 30 días con posterioridad a éstas.  
10. De conformidad con el artículo 154 del Reglamento de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana, los restos procedentes de trabajos selvícolas o aprovechamientos forestales no podrán depositarse en una franja de 10 metros a cada lado de los caminos forestales, quedando el propietario obligado a la eliminación inmediata de cualquier depósito de este tipo.  
Artículo 39. Incendios forestales.  
1. Se redactará por la Conselleria de Medio Ambiente un Plan Sectorial de Prevención de Incendios Forestales, para el ámbito del PORN, en plazo inferior a dos años desde la aprobación del presente Plan. El Plan Sectorial de Prevención de Incendios Forestales deberá contener, al menos, los siguientes aspectos:  
ò Inventario y planificación de los medios de defensa y lucha contra incendios forestales (áreas cortafuegos, puntos de agua, vigilancia, red viaria, etc.).  
ò Zonificación del territorio en función del riesgo de incendio.  
ò Criterios básicos para los planes locales de quemas.  
ò Señalamiento de las zonas agrícolas enclavadas o colindantes con masas forestales cuyo mantenimiento favorezca la diversificación del paisaje rural y actúe como área cortafuegos, contemplándose las subvenciones necesarias para su mantenimiento.  
ò Zonas y caminos en los que se limita el acceso y tránsito de vehículos y personas.  
ò Programación de las actuaciones previstas y su valoración económica.  
2. Será obligatoria la redacción de Planes Locales de Prevención de Incendios para todas las entidades locales incluidas en el ámbito del PORN, debiendo quedar elaborados y aprobados en un plazo inferior a un año tras la aprobación del Plan Sectorial, al cual están subordinados.  
3. En el Registro de Terrenos Forestales Incendiados previsto en el artículo 59 de la Ley 3/1993 se hará constar explícitamente las superficies afectadas por incendios incluidas en el ámbito del PORN  
4. Con la finalidad de reducir el riesgo de incendios forestales, queda prohibida en los terrenos forestales y en los colindantes situados a menos de 500 metros de éstos, sin la autorización explícita de la Conselleria de Medio Ambiente, la realización de las actividades enumeradas en el artículo 145 del Reglamento de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana.  
5. La Administración promoverá la recuperación de la cubierta vegetal en los terrenos forestales incendiados mediante convenios con los titulares, subvenciones o a iniciativa propia, cuando no sea previsible la regeneración natural a medio plazo o exista alto riesgo de pérdida de suelos.  
6. Sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable, los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no se podrán destinar al pastoreo en los cinco años siguientes, ni sustentar actividades extractivas o mineras hasta transcurridos diez años, salvo autorización expresa y motivada de la administración forestal previo informe del Consejo Forestal.  
Artículo 40. Evaluación de impacto ambiental.  
Además de los supuestos previstos en la legislación de impacto ambiental y en el artículo 162 del Reglamento de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana, quedan sometidos al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo con el Decreto 162/1990, las carreteras, caminos y pistas forestales o sus ampliaciones, cuando no estén sometidas al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, incluso las necesarias para la defensa contra incendios forestales.  
Directrices de la política sectorial de montes  
i. El matorral arbustivo se considera como etapa de desarrollo del ecosistema, orientando su gestión, siempre que sea posible, a su conversión en bosque.  
ii. Fomentar la conversión de los montes bajos de frondosas a monte alto, principalmente en lo que respecta al alcornocal.   
iii. Protección y ampliación de la cubierta vegetal en el mayor número de estratos posible para mejorar la conservación de los suelos.  
iv. Delimitación y potenciación de las áreas de mayor interés forestal, en cuanto a capacidad productora, orientando su gestión y aprovechamiento de manera armónica con la conservación de las masas boscosas.  
v. Diversificación del paisaje rural mediante la conservación y recuperación de enclaves forestales en zonas agrícolas.  
vi. Definición de mecanismos ágiles y suficientes de subvención y ayuda a particulares para la realización de trabajos de conservación y mejora.  
vii. Promoción por la administración autonómica de la formación de un voluntariado para la cooperación en prevención de incendios forestales en el ámbito del PORN  
viii. Los instrumentos de planificación o gestión forestal previstos, tanto en estas normas como en la legislación sectorial, deberán incorporar entre sus criterios básicos la consideración del territorio desde una perspectiva global frente a los posibles efectos de grandes incendios, de modo que se consigan estructuras con una alto grado de autodefensa frente a estos últimos.  
ix. Realización de un Plan de Gestión Forestal para el ámbito del PORN que contemple, entre otros, los siguientes aspectos:  
- Tratamientos selvícolas necesarios para la mejora y conservación de la masa forestal y la prevención de incendios forestales.  
- Áreas cortafuegos y pistas forestales para prevención y extinción de incendios, de acuerdo con las directrices que se definan en este Plan.  
- Potenciar la evolución progresiva hacia la vegetación climácica en las áreas en que ello sea aconsejable por su localización y falta de adecuación para otros usos.  
- Fomentar otros aprovechamientos como micológicos, apícolas, pascícolas, etc.  
- Ordenación del pastoreo sobre zonas forestales.  
- Regulación de los aprovechamientos de madera y leña, estableciendo las directrices para la realización por los titulares de montes productores de los correspondientes Planes Técnicos de Aprovechamiento y Mejora.  
- Ordenar y promover las actuaciones necesarias para mejorar la productividad del alcornocal.  
- Control de plagas y enfermedades mediante la realización de tratamientos adecuados, no perjudiciales para las personas o el medio ambiente.  
- Señalamiento y delimitación de los terrenos forestales considerados como Montes Protectores a los efectos de este PORN.  
Sección cuarta  
Actividad cinegética  
Artículo 41. Normas generales  
1. La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del PORN, quedando sujeta a los periodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica y artículos siguientes.  
2. Con carácter general, son objeto de caza en el ámbito del PORN las especies relacionadas en el Anexo IV del Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, del Gobierno Valenciano.  
3. Quedan prohibidos, en el ámbito del PORN, los procedimientos para la captura de especies que se relacionan en el Anexo III del Real Decreto 1095/89  
Artículo 42. Ordenación cinegética  
1. De acuerdo con el art. 33.3 de la Ley 4/89 y el artículo 3 del Decreto 50/1994, los titulares de los cotos deberán presentar un Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético o Plan Reducido de Caza, como instrumento de gestión para el aprovechamiento de la riqueza cinegética de modo compatible con su capacidad biológica y potenciación de las especies existentes. Estos planes regularán la actividad cinegética en los distintos cotos existentes en el ámbito del PORN y deberán ser presentados y aprobados en el plazo máximo previsto en el artículo 6 del referido Decreto.  
2. La ordenación cinegética en el ámbito del PORN tiene por finalidad el mantenimiento del equilibrio biológico de las diferentes especies animales, por ello y a fin de garantizar la consecución del mismo, se deberá establecer en cada coto una zona de reserva donde no se practicará la caza. Esta zona quedará definida en el correspondiente Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético o Plan Reducido de Caza, debiendo constituir una superficie continua, no inferior al 10% de la superficie total del coto. Como criterio general, se procurará hacer coincidir las zonas de reserva de cotos contiguos. Estas zonas deberán ser convenientemente señalizadas en los seis meses siguientes a la aprobación del Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético. En el caso de cotos que cuenten con planes cinegéticos aprobados y no cumplan este requisito, deberán modificarlo adaptándose al cumplimiento de esta norma en un plazo inferior a seis meses desde la aprobación de este PORN  
3. En aquellos cotos que no cumplan los plazos, las determinaciones señaladas en los párrafos anteriores de este artículo o incumplan las especificaciones del Plan de Aprovechamiento Cinegético aprobado, quedará suspendido cualquier tipo de aprovechamiento cinegético hasta que sean subsanados los defectos encontrados.   
4. La Conselleria de Medio Ambiente procederá a establecer como refugio de caza los terrenos cinegéticos de aprovechamiento común que no sean declarados como cotos en un plazo inferior a dos años desde la aprobación de este Plan; transcurrido este periodo, la administración procederá a señalizar estas zonas de refugio, prohibiéndose totalmente la práctica cinegética.  
5. La declaración de nuevos cotos de caza o la ampliación de los existentes, una vez finalizado el proceso de regulación previsto en el apartado anterior, no se podrá realizar afectando a terrenos incluidos en el ámbito territorial que, en virtud de este PORN, sea declarado como espacio natural protegido.  
6. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre periodos de veda y especies cinegéticas en la Comunidad Valenciana, la Conselleria de Medio Ambiente podrá determinar en el ámbito del PORN, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles.  
7. En los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no se permitirá el aprovechamiento cinegético en los dos años siguientes. La Conselleria de Medio Ambiente podrá prorrogar este período si lo considera necesario para una adecuada protección de la fauna de la zona o para evitar que se vea perjudicado el proceso de regeneración del monte.  
8. Se realizará un estricto control y seguimiento sobre las autorizaciones y batidas para perros asilvestrados, zorro y jabalí, evitando que la caza no selectiva afecte a especies de mayor valor ecológico. En el ámbito territorial para el que se propone la declaración de espacio natural protegido, únicamente podrá autorizarse esta práctica por la Conselleria de Medio Ambiente de manera excepcional, cuando razones de orden biológico lo aconsejen, debiendo existir una supervisión directa por personal de dicha Conselleria.  
Sección quinta  
Actividad industrial  
Artículo 43. Localización  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 18 de la Ley 4/1992 de la Generalitat Valenciana sobre suelo no urbanizable, la implantación de actividades industriales en el ámbito del presente PORN habrá de realizarse en suelos clasificados como urbanos o urbanizables, salvo en el caso de que sea ineludible su localización en suelo no urbanizable, lo que deberá ser justificado razonadamente en el propio Proyecto.  
2. A los efectos de lo dispuesto en el párrafo anterior, no se consideran actividades industriales las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios (secaderos, aserraderos, etc.), vinculados al entorno en que se localicen. No obstante, previamente a la obtención de la Licencia Urbanística requerirán de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente cuando no estén sometidas a Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo con lo dispuesto en el Decreto 162/1990.  
3. La instalación de industrias incompatibles con el medio urbano, se podrán autorizar exclusivamente en las zonas correspondientes a las categorías AIA, RG y AG delimitados en el Plano de Ordenación, y únicamente cuando en el planeamiento no exista suelo calificado para uso industrial, debiendo contar previamente con la declaración de interés comunitario en los términos previstos en la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable y sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 18.4 de esta Ley.  
4. La instalación de industrias en suelo no urbanizable, en el ámbito del PORN, deberá contar previamente con la declaración de interés comunitario, necesitando además de Estimación de Impacto Ambiental según los contenidos y procedimiento previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat.  
5. Con carácter general, en el ámbito territorial para el que se propone la declaración como espacio natural protegido, de acuerdo con las previsiones de este Plan, se prohíbe la implantación de actividades industriales de cualquier tipo fuera del suelo clasificado como urbano o urbanizable.  
Criterios y directrices sectoriales de la actividad industrial  
Debe llevarse a cabo una política de creación de puestos de trabajo y dinamización socio-económica de la zona, con el fin de hacer frente al riesgo permanente de la emigración, según las orientaciones siguientes:  
i. Fomentar la iniciativa de la población local de cara a la creación de cooperativas de trabajos o comercialización de productos forestales (corcho); siendo este sector el que posee mayores posibilidades para su desarrollo.  
ii. Promover y potenciar la actividad agroindustrial, tales como plantas embotelladoras de agua mineral, envasado de aceite de oliva, embutidos, conservas de frutas, destilación y envasado de plantas aromáticas, medicinales y condimentarias, etc., que valoricen las producciones de la zona.   
iii. Mejorar el comercio minorista existente, con vistas a poder atender la demanda del turismo de la zona. Estos comercios pueden ser un buen instrumento para la venta de productos artesanales elaborados en la Sierra de Espadán.   
iv. Fomentar el desarrollo de actividades artesanales dando prioridad a aquellas existentes en la zona, tales como la fabricación de bastones, trabajo del esparto (cestas, capazos, alforjas, etc.), cerámica, etc.  
v. Promoción de una marca común para todos los productos de la sierra.  
Sección sexta  
Actividades turísticas y recreativas  
Artículo 44. Circulación  
1. Se prohíbe, con carácter general, circular con vehículos con o sin motor fuera de las carreteras y caminos, incluidos los agrícolas y forestales.  
2. Se prohíbe, con carácter general, la realización de competiciones deportivas con vehículos a motor, como rallys, carreras de trial, etc., salvo las que se desarrollen en carreteras asfaltadas pertenecientes tanto a la red estatal como autonómica y local, en circuitos autorizados al efecto, o en las zonas incluidas en el catálogo señalado en el artículo 7 del Decreto 183/1994, de 1 de septiembre, por el que se regula la circulación de vehiculos por terrenos forestales.  
3. Al amparo de lo dispuesto en el artículo 38 de la Ley 3/1993 y en el artículo 3 del Decreto 183/1994, se podrá limitar la circulación en caminos y pistas forestales de vehículos particulares y personas, que no hayan sido expresamente autorizados por la administración forestal.  
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en el párrafo anterior, el Plan Sectorial de Prevención de Incendios señalará los caminos en los que se prohíbe la circulación de vehículos o personas, tanto de manera permanente como temporal.  
Artículo 45. Acampada  
1. De acuerdo con el Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, por el que se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en los montes de la Comunidad Valenciana, queda prohibida la acampada y estancia en montes o terrenos forestales, salvo en las zonas autorizadas al efecto por la Conselleria de Medio Ambiente. Las acampadas itinerantes deberán ser autorizadas por esta Conselleria.  
2. En aplicación de los artículos 8 y 9 del Decreto 233/1994, las áreas de acampada precisan de autorización de la Conselleria de Medio Ambiente para su funcionamiento, de igual modo que las áreas recreativas, en las cuales queda prohibida la pernocta.  
3. En las zonas referidas en el apartado anterior queda prohibido hacer fuego con cualquier tipo de combustible, salvo en instalaciones debidamente diseñadas y autorizadas para ese uso; asimismo, se prohíbe el uso de elementos o actividades productoras de ruido.  
4. De acuerdo con el artículo 6 del Decreto 233/1994, la recogida de residuos sólidos corresponde al titular del área de acampada o recreativa.  
5. En aplicación del artículo 11 del Decreto 233/1994, las zonas de acampada y áreas recreativas deberán reunir como mínimo las siguientes características:  
- Deberán estar delimitadas y señalizadas.  
- No se utilizarán cerramientos artificiales que den lugar a una pantalla continua.  
- Incorporarán las mínimas instalaciones, en materiales y estilos acordes al paisaje en que se enclaven.  
- El almancenamiento de residuos se efectuará en recipientes de fácil limpieza y provistos de tapa.  
- Existirá una franja perimetral de seguridad frente al riesgo de incendios.  
- Dispondrán de agua potable y de instalaciones sanitarias.  
6. Para la utilización de áreas de acampada será necesaria la solicitud y obtención de autorización por la Conselleria de Medio Ambiente, de acuerdo a los requisitos y condiciones señaladas en los artículos 13 a 16 del Decreto 233/1994, igualmente que para el uso de cabañas y refugios gestionados por esta Conselleria.  
7. Las acampadas itinerantes, con un máximo de 9 personas y tres tiendas, podrán pernoctar en lugares no específicamente previstos para ese uso, aunque deberán contar con autorización previa de la Conselleria de Medio Ambiente y no pernoctar más de una noche en el mismo lugar.  
Artículo 46. Ordenación del uso público.  
1. Se redactará por la Conselleria de Medio Ambiente un Plan de Ordenación del Uso Público para el ámbito del PORN, en plazo inferior a dos años desde la aprobación del presente Plan. El Plan de Uso Público deberá contener, al menos, los siguientes aspectos:  
ò Análisis y tipificación de la demanda.  
ò Inventario de recursos turísticos, culturales y recreativos.  
ò Inventario de infraestructuras y equipamientos existentes para uso público.  
ò Tipificación y caracterización de las actividades e instalaciones propuestas.  
ò Localización de las instalaciones y equipamientos.  
ò Directrices para la elaboración de los proyectos.  
ò Programación de las actuaciones previstas.  
ò Coste económico de aplicación.  
ò Fórmulas de financiación y gestión.  
2. Hasta la aprobación y entrada en vigor del correspondiente Plan de Ordenación del Uso Público, la localización y equipamiento de áreas destinadas a la realización de actividades recreativas en suelo no urbanizable deberá contar con autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
3. El Plan de Ordenación del Uso Público determinará las instalaciones y equipamientos recreativos, senderos, etc., actualmente existentes, que sean contradictorias con sus objetivos o supongan un perjuicio sobre los elementos naturales que hay que proteger. Una vez aprobado dicho Plan, estas instalaciones deberán ser eliminadas y restaurada la zona.  
4. El Plan de Ordenación del Uso Público definirá, al menos, dos tipos de áreas de uso recreativo que deberán ser localizadas y delimitadas:  
ò Uso Recreativo-Naturalístico. Se referirán a zonas que, por sus características ecológico-ambientales, se recomienda su utilización con fines didácticos, promocionando las actividades naturalísticas y el uso público basado en los recursos naturales, fomentando el respeto hacia el medio en que se basan. El uso recreativo en estos espacios se dirigirá a la realización de actividades de tipo pedagógico y naturalístico, tales como recorridos por itinerarios específicos o la observación de elementos singulares, no precisando de la instalación de equipamiento o servicios que podrían alterar las características naturales de la zona.  
ò Uso Recreativo Extensivo. Incluirá un conjunto de espacios que desempeñan una importante función social como lugares de uso recreativo, presentando, en la actualidad, unas condiciones óptimas para el desarrollo de actividades recreativas por poseer una infraestructura mínima como tales, o bien, reúnen condiciones básicas para desarrollarlas (presencia de agua, accesibilidad, topografía relativamente llana y paisaje de interés, etc.).  
5. En las zonas que se definan en el Plan de Ordenación del Uso Público como de Uso Recreativo-Naturalístico, se permitirán los siguientes usos:  
ò Instalaciones para facilitar el uso naturalístico, tales como observatorios y miradores, creación de senderos, señalización de itinerarios e información sobre los valores naturales y paisajísticos de la zona, etc., previo informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
ò Usos turístico-recreativos en edificación existente, de acuerdo con los criterios establecidos en las Normas de este Plan.  
6. En las zonas que se definan en el Plan de Ordenación del Uso Público como de Uso Recreativo Extensivo, además de los señalados en el párrafo anterior, se permitirán los siguientes usos:  
ò Adecuaciones naturalísticas, recreativas, y parques rurales.  
ò Cercas o vallados para su delimitación.  
ò Equipamiento y mobiliario adecuado a la realización de las actividades recreativas previstas.  
ò Áreas de acampada controlada.  
ò Campamentos de turismo.  
ò Establecimientos de restauración.  
7. En estas zonas se prohibirán todos los usos y actividades que no guarden relación con los usos permitidos o puedan dificultar éstos y, en particular, cuando perjudiquen el desarrollo de actividades de carácter recreativo-naturalístico.  
Artículo 47. Instalaciones, Adecuaciones y Parques Rurales.  
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 19 de la Ley 4/1992 de la Generalitat Valenciana sobre suelo no urbanizable, las actividades e instalaciones turísticas, recreativas, deportivas, de ocio y esparcimiento quedan sujetas, con carácter general y conforme a las prohibiciones y cautelas señaladas en las Normas Particulares del presente PORN, a las siguientes determinaciones:  
1. La creación de instalaciones deportivas en suelo no urbanizable se podrá realizar cuando el planeamiento municipal no haya efectuado calificación de suelo para este uso, debiendo ser objeto de autorización por la Comisión Territorial de Urbanismo, previo informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente. En este caso, únicamente se podrán instalar en terrenos incluidos en la categoría AIA, RG o AG, definidas en este Plan. Cuando se ubiquen a distancia superior a 500 metros de suelo urbano o urbanizable precisarán de Estimación de Impacto Ambiental en los términos previstos por el Decreto 162/1990 del Consell de la Generalitat.  
2. La construcción de instalaciones o edificaciones de cualquier clase que hayan de emplazarse en el interior de zonas deportivas, parques rurales o adecuaciones recreativas, estará, en todo caso, sujeta a la previa obtención de licencia urbanística, aunque se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional. En todo caso, las construcciones o edificaciones serán de una planta y no podrán superar una altura de cuatro metros.  
3. La instalación de Campamentos de Turismo estará sujeta a la obtención de la correspondiente licencia municipal, previa autorización de la Comisión Territorial de Urbanismo e informe favorable de la Agencia Valenciana de Turismo y de la Conselleria de Medio Ambiente. Cuando se instalen sobre suelo no urbanizable incluido en categorías distintas de AIA y AG, precisarán de Estimación de Impacto Ambiental en los términos previstos por el Decreto 162/1990 del Consell de la Generalitat.  
4. Las instalaciones recreativas de carácter extensivo, tales como áreas de pic-nic, o áreas de acampada controlada que se instalen sobre terrenos forestales o áreas recreativas de conformidad con lo establecido en el Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, por el que se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en los montes de la Comunidad Valenciana, deberán contar con el correspondiente proyecto, cuya ejecución precisará de la autorización previa de la Conselleria de Medio Ambiente.  
5. Toda instalación recreativa situada en terrenos forestales, tales como áreas de acampada controlada, pic-nic o áreas de recreo, deberá contar con sistemas de seguridad y prevención de incendios, así como garantizar el tratamiento adecuado de residuos tanto líquidos como sólidos, de modo que no supongan un efecto negativo sobre el ecosistema o el paisaje.  
6. En terrenos forestales se prohíbe la instalación de paelleros o cualquier otro tipo de estructura acondicionada para encender fuego, debiendo suprimirse los existentes en el momento de la aprobación de este PORN salvo en el caso de que se incluyan en establecimientos de restauración que formen parte del equipamiento de un área recreativa o una zona de acampada, en cuyo caso deberá garantizarse que no existe riesgo alguno de incendio por estar convenientemente cerrados o muy alejados de la vegetación.  
7. Se autoriza, en el ámbito del PORN, la instalación de establecimientos de alojamiento y restauración cuando se realicen mediante la rehabilitación o restauración de edificios preexistentes. Cuando se trate de construcciones de nueva planta, únicamente se podrán autorizar en las zonas en que así lo permitan las normas particulares. La superficie mínima de parcela será de 10.000 m2 y la ocupación máxima de la parcela no podrá superar el 2 %, con una altura máxima de 7 m.  
8. La concesión de licencia urbanística para la implantación de actividades de alojamiento y restauración en Suelo No Urbanizable está sujeta a los requisitos y procedimiento establecidos en el artículo 19 de la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable. En todo caso, previamente a la obtención de la licencia urbanística deberá contar con informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
9. La adaptación o transformación de edificaciones existentes en suelo no urbanizable al uso turístico recreativo será en todo caso prioritaria sobre la nueva construcción para el mismo tipo de usos en el mismo entorno.  
Directrices para el desarrollo de actividades  
 turísticas y recreativas  
i. Poner en valor los recursos turísticos de la Sierra de Espadán y dotarlos de la necesaria infraestructuras de acompañamiento, con el fin de atraer a segmentos de la demanda de turismo de naturaleza y cultural formativo.   
ii. Fomentar nuevas modalidades de alojamiento en el medio rural y nuevos tipos de oferta turístico-recreativa que se apoyen en las infraestructuras naturalísticas y de uso público existentes o propuestas y en sus recursos ecológicos y culturales.  
iii. Orientación turístico-recreativa blanda, o de escasa edificación, a través de las modalidades que se vienen desarrollando (camping, campamentos juveniles, etc.), o mediante nuevas alternativas de alojamiento en el medio rural, aprovechando las infraestructuras existentes en los pueblos.  
iv. Deberán coordinarse las actuaciones que se prevén en el desarrollo del Programa de Ordenación y Promoción de Agricultura de Montaña de las Z.A.M. Alto Mijares y Alto Palancia y la Iniciativa Comunitaria LEADER II, con las previstas en el presente PORN, a fin de evitar duplicidad de actuaciones.  
v. El Plan de Ordenación del Uso Público deberá contemplar los siguientes criterios generales:  
- Como criterio general, las zonas recreativas deben situarse en zonas de borde forestal, cerca de las vías de comunicación y, siempre que sea posible, de poblaciones, cuidando de no alterar el equilibrio natural y con medidas de prevención de incendios en las zonas y su área de influencia. En cualquier caso, las zonas de alta capacidad deben situarse en la franja perimetral de la Sierra, evitando zonas de acogida masivas en el interior. En el entorno de estas instalaciones se pueden acondicionar itinerarios o senderos que permitan acceder a lugares de interés para el visitante (restos históricos, vistas panorámicas, fuentes, etc.).  
- Las zonas consideradas de mayor valor ambiental deben quedar restringidas al uso público, evitando la instalación de equipamientos y limitando el acceso de visitantes.  
- Las áreas recreativas, con las adecuaciones y equipamiento necesarios para su óptima utilización tanto por habitantes de la zona como de visitantes, se instalarán preferentemente en áreas atractivas (fuentes, ermitas, zonas tradicionales de esparcimiento y recreo, etc.).  
- Las zonas de uso público intensivo deben estar convenientemente dotadas del equipamiento necesario: Estacionamiento, señalización, abastecimiento de agua, sanitarios, contenedores de residuos, mesas y bancos, juegos infantiles, etc. El mantenimiento de las instalaciones puede realizarse mediante concesiones que apliquen el cobro de tasas para el uso de determinados servicios (mesas, aparcamiento, etc.).  
- La vegetación de las áreas perimetrales a las zonas de uso público debe ser convenientemente tratada para evitar el riesgo de incendio, reduciendo su combustibilidad (podas, limpias, etc.). Igualmente, deben tomarse medidas de prevención que incluyan información a los visitantes y vigilancia.  
- La realización y señalización de senderos e itinerarios para recorridos a pie, a caballo o en bicicleta, se apoyará en caminos ya existentes y vías pecuarias, evitando su paso por zonas sensibles y articulando esta oferta con las zonas de acampada y centros de restauración y alojamiento de pueblos (restaurantes, hostales y albergues).  
- Las áreas de uso público deben ser dotadas de vigilancia y hallarse convenientemente señalizadas, del mismo modo que es necesario señalizar convenientemente los itinerarios, evitando el acceso de los visitantes a zonas frágiles.  
- El Plan de Ordenación del Uso Público deberá comenzar por un estudio de la demanda, basado en el análisis de la utilización de la red viaria, prospección de las áreas naturales utilizadas, encuestas, etc. Ello permitirá adecuar la oferta a la demanda real y potencial existente.  
- El Plan deberá establecer la distribución de las distintas áreas de uso público y la tipología de éstas: intensivas, extensivas, áreas de acampada, etc., definiendo las condiciones y características que servirán de base a la elaboración de los correspondientes proyectos (capacidad, instalaciones y equipamiento necesario, itinerarios, articulación entre las distintas áreas, vigilancia, información, señalización, gestión, etc).   
- Para la planificación de los itinerarios y senderos, deberá comenzarse por un inventario y caracterización de la red viaria rural, considerando especialmente los senderos e itinerarios ya utilizados (señalizados o no) y las áreas recreativas previstas o existentes. A partir de esta información y de los criterios establecidos en las primeras fases de la planificación, se realizará una tipología de itinerarios considerando su finalidad, longitud, dificultad, medio a utilizar, así como las actuaciones necesarias para su puesta en servicio, incluyendo la señalización y, en su caso, diseño de guías.  
- Los Proyectos deberán tener en cuenta como elementos de partida, además de lo señalado en el Plan de Uso Público, la adecuación del diseño a los fines propuestos en cuanto a tipología de usos como a intensidad, siendo compatible con el paisaje y los usos de la zona. Los proyectos deberán considerar, al menos, los siguientes aspectos:  
- Tipología y emplazamiento de edificios y estructuras.  
- Circulación: Movimiento de vehículos, accesos, aparcamientos, controles, señalización, etc.  
- Tratamiento de superficies y cerramientos.  
- Emplazamiento y características de las instalaciones para las distintas áreas y usos previstos: acampada fija o temporal, pic-nic, descanso, juegos infantiles, actividades deportivas, etc.  
- Plantaciones.  
- Necesidades y previsiones económicas para el funcionamiento, mantenimiento, vigilancia, conservación y mejora.  
- En relación con el uso científico y didáctico-naturalístico; además de las instalaciones y equipamiento específico para el desarrollo de actividades didácticas y educativas (senderos e itinerarios ecológicos y de interpretación), aulas de naturaleza, centros de información e interpretación ,etc. con que deberá contar el espacio natural protegido; siempre que sea posible se deberán aprovechar las instalaciones de uso público (áreas recreativas, senderos, etc.) para fines educativo-ambientales: carteles y folletos informativos sobre los valores naturales y culturales y sobre normas de comportamiento de los visitantes, etc.  
Sección séptima  
Urbanismo y actividades residenciales  
Artículo 48. Urbanismo  
1. El Suelo No Urbanizable incluido en las categorías de Áreas Naturales (AN) y Predominio Forestal (PF) tendrá la calificación, a efectos urbanísticos, como Suelo No Urbanizable de Protección Especial.   
2. El planeamiento urbanístico considerará como fuera de ordenación, las viviendas dispersas existentes en suelo no urbanizable según la clasificación del suelo existente en el planeamiento municipal en el momento de aprobación de este PORN, excluyendo las edificaciones rurales tradicionales rehabilitadas o no, construidas con anterioridad a 1960, y las viviendas principales en medio rural asociadas a la actividad agraria.  
3. No se podrá clasificar nuevo suelo urbanizable en el ámbito del P.O.R.N mientras que existan en el municipio urbanizaciones que no se hallen consolidadas en, al menos, un 90% y no estén convenientemente legalizadas y dotadas de servicios urbanos.  
4. El suelo clasificado como no urbanizable de especial protección por el planeamiento municipal en el momento de aprobación de este PORN, no podrá perder esta calificación, ni, por tanto, ser clasificado en el futuro como suelo urbanizable.  
5. Sin perjuicio de lo dispuesto en la Disposición Adicional Tercera de la Ley 4/1992, las edificaciones de nueva planta que se construyan en el ámbito del PORN tras la aprobación de éste y no se ajusten a las determinaciones del planeamiento municipal y a las normas de este Plan, no podrán ser legalizadas, debiendo procederse a su demolición de acuerdo con los trámites y plazos previstos en la legislación vigente en materia de procedimiento administrativo y disciplina urbanística.  
6. En los municipios cuyo planeamiento contenga normas y calificación de suelo que suponga una mayor protección de los recursos naturales que las previsiones de este PORN, se mantendrán la calificación y determinaciones fijadas en el planeamiento.  
7. En el suelo clasificado de urbano o urbanizable por el planeamiento municipal a la entrada en vigor de estas Normas, se podrán mantener los usos y aprovechamientos que señale el planeamiento vigente, no pudiendo incrementarse éstos en ningún caso. Sin perjuicio de poder desclasificarse en el futuro, de acuerdo con lo previsto en la Directriz ii de Política Urbanística.  
8. Las futuras revisiones del planeamiento, además de someterse a Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo con lo previsto en la legislación de Impacto Ambiental, cuando prevean la clasificación de nuevo suelo urbanizable, únicamente podrá afectar a terrenos incluidos en las categorías AIA, RG y AG, salvo en el caso de reclasificación de terrenos colindantes con el suelo urbano de la población, siempre que se justifique suficientemente la imposibilidad de realizarlo sobre suelo perteneciente a las tres categorías citadas.  
9. En relación con las actividades, obras y construcciones para las cuales se exija informe previo o autorización por parte de la Conselleria de Medio Ambiente o de cualquier otro organismo, se entenderá que este requisito es condición previa indispensable para la obtención de la correspondiente Licencia Urbanística.  
Artículo 49. Edificación en medio rural  
1. Sin perjuicio de lo establecido en la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable, se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta de cualquier tipo sobre suelo no urbanizable incluido en la categorías de Áreas Naturales (AN) de la Zona de Amortiguación de Impactos y de Predominio Forestal (PF) en la Zona de Protección, salvo las excepciones que explicitamente se señalen en las Normas de este Plan.  
2. En todo caso, la construcción de edificaciones de nueva planta sobre suelo no urbanizable requerirá del informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente con carácter previo a la concesión de la licencia urbanística.  
3. Con carácter general, se permite en el ámbito del PORN la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, para lo cual se deberá respetar en su diseño y composición las características arquitectónicas tradicionales; poniendo especial cuidado en armonizar los sistemas de cubierta, cornisa, posición de forjados, ritmos, dimensiones de huecos y macizos, composición, materiales, color y detalles constructivos. A los fines de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones a su entorno, podrá exigirse la aportación de los análisis de impacto sobre el medio en que se localicen, incluyendo la utilización de documentos gráficos.  
4. Se prohíbe la construcción de viviendas en suelo no urbanizable fuera de las zonas de Predominio Agrícola (AG) y Áreas de Influencia Antrópica (AIA) definidas en este Plan. La construcción de viviendas unifamiliares de nueva planta sobre suelo no urbanizable deberá ir ligada, inexcusablemente, a las prácticas agrarias, no permitiéndose en ningún caso la construcción de viviendas de segunda residencia. La superficie mínima de parcela será de 10.000 m2. La superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá exceder de 200 m2 y la altura máxima será de 7 metros.  
5. La construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola y forestal, cuando éstos sean estrictamente indispensables a su fin y dependiendo de la naturaleza del suelo, requerirán, de una superficie de 10.000 m2 y la superficie de parcela ocupada por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá ser superior al dos por ciento del total de la parcela. Las destinadas a la explotación ganadera sólo podrán realizarse en las zonas AIA, RG y AG, definidas en este Plan.  
6. La construcción de instalaciones o edificaciones relacionadas con las actividades turísticas y recreativas que deban emplazarse en suelo no urbanizable quedan sometidas a lo dispuesto en los artículos 46 y 47 de este Plan, sin perjuicio de lo previsto en la Ley 4/1992 de la Generalitat Valenciana sobre suelo no urbanizable. En el caso de construcciones o edificaciones de nueva planta y de carácter permanente para este tipo de actividades, deberán realizarse sobre suelo calificado al efecto por el planeamiento municipal o bien deberá contar con informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente previo a la autorización de la Comisión Territorial de Urbanismo.  
7. La construcción de viviendas unifamiliares aisladas, almacenes e industrias de almacenaje o primera transformación de productos primarios y edificaciones ligadas a las actividades turísticas, recreativas y de ocio que de acuerdo con las Normas de este Plan y sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 4/1992, puedan emplazarse en el medio rural, deberán someterse a las siguientes condiciones:   
a. Las fachadas de los edificios públicos o privados, así como sus medianeras y paredes unidas al descubierto, deberán conservarse en las debidas condiciones de seguridad, higiene y estética. Los propietarios estarán obligados a proceder a su revoco, pintura o blanqueo siempre que lo disponga la autoridad municipal.  
b. Todos los parámetros visibles desde el exterior deberán tratarse con iguales materiales y calidad que las fachadas, prohibiéndose la impermeabilización de los mismos con materiales bituminosos de colores oscuros o cualesquiera otros revestimientos no adaptados a las características del medio en cuanto a su incidencia visual, a menos que estos sean recubiertos o blanqueados. Las fachadas laterales y posteriores se tratarán con condiciones de composición y materiales similares a los de la fachada principal.  
c. Los cuerpos construidos sobre la cubierta del edificio: torreones de escalera, torres de refrigeración, depósitos de agua, chimeneas, paneles de captación de energía solar, etc., quedarán integrados en la composición del edificio u ocultos. Se procurará especialmente la integración, ocultándolos o empotrándolos en los paramentos. Deberá evitarse, en la medida de lo posible, la visibilidad desde el exterior de las líneas de conducción eléctrica y telefónica, así como las antenas de televisión y radio.  
d. Queda prohibido el desmantelamiento o demolición de aquellos edificios e instalaciones tradicionales de interés histórico-arqueológico, para los cuales se potenciarán las actuaciones que supongan su mejora, restauración y conservación.  
e. Las edificaciones actualmente existentes que resulten incompatibles con los objetivos y determinaciones de este Plan, quedarán calificadas como fuera de ordenación a los efectos previstos en la legislación urbanística.  
Artículo 50. Construcciones y edificaciones públicas singulares  
1. Podrán ser autorizables en Suelo No Urbanizable las construcciones y edificaciones públicas singulares, siempre que sea como edificio aislado o singular, tales como construcciones o edificaciones vinculadas a la defensa nacional, centros sanitarios especiales, o centros de enseñanza y culturales ligados al medio. Sin perjuicio de las autorizaciones necesarias de acuerdo con la legislación vigente, requerirán informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente y Estimación de Impacto Ambiental en los términos previstos por el Decreto 162/1990 del Consell de la Generalitat Valenciana, cuando se ubiquen en categorías distintas de AIA, RG y AG.  
2. Las Normas Particulares de este Plan determinan las zonas en que estas construcciones y edificaciones públicas quedan expresamente prohibidas.   
Directrices de política sectorial de vivienda  
i. Es indispensable la aplicación de una disciplina urbanística estricta por parte de los ayuntamientos, evitando que la edificación ilegal en suelo no urbanizable se mantenga en el futuro. Debiendo preverse medidas subsidiarias de control por parte de la administración Autonómica en caso de incumplimiento por parte de las entidades locales.  
ii. El suelo clasificado como urbanizable, cuyas obras de urbanización no hayan sido ejecutadas y se halle situado en una zona de alto interés ecológico, paisajístico y cultural, y alejado del núcleo urbano, deberá revisarse para su posible desclasificación. Igualmente, en el caso de urbanizaciones de segunda residencia clasificadas como suelo urbano en que pasado el plazo previsto en la legislación del suelo no se hayan edificado los solares se exigirá la cesión de los aprovechamientos en los términos previstos por la legislación urbanística.  
iii. La política de la vivienda deberá orientarse a resolver el déficit de la oferta de viviendas para alojamiento turístico en los núcleos urbanos; y a proporcionar los medios técnicos y económicos para resolver las dificultades que plantean los elevados costes económicos para la rehabilitación de viviendas, ya sea para uso principal o secundario.  
iv. Se establecerán condiciones financieras, que permitan el acceso a la vivienda de la población jóven.  
v. La rehabilitación de viviendas, se readecuarán a las nuevas necesidades, sin que por ello pierdan su carácter tradicional y sus características constructivas.   
vi. Respecto a la rehabilitación de viviendas, la asistencia técnica, y la dotación financiera son dos instrumentos fundamentales para resolver el problema existente en la actualidad. La dotación de una línea específica de rehabilitación puede ser un instrumento importante para llevarla a cabo.  
vii. El planeamiento urbanístico vigente, así como el que se apruebe en el futuro, incorporará en sus ordenanzas los criterios y normas señalados en este Plan que les sean de aplicación.  
Sección octava  
Infraestructuras  
Artículo 51. Requisitos  
La realización de actuaciones infraestructurales autorizadas por este Plan de Ordenación, deberá contemplar, además de las disposiciones que le sean propias en razón de la materia, los siguientes requisitos:  
a. Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, evitando la creación de obstáculos en la libre circulación de las aguas o rellenos en las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.  
b. Durante la realización de las obras, deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal.   
c. Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de Licencia Urbanística, en el caso de actuaciones que la requieran.  
Artículo 52. Corredores de localización de infraestructuras  
A efectos de instalación de nuevas infraestructuras, la red viaria estatal, autonómica o local tienen la consideración de «corredor de localización de infraestructuras», en una franja de 100 metros de anchura a cada lado de la mediana. La realización, en su caso, de futuras actuaciones infraestructurales de carácter lineal, tales como líneas eléctricas y de comunicaciones, gaseoductos o conducciones, debe dirigirse, con carácter prioritario, hacia estos «corredores».   
Artículo 53. Red viaria  
1. La construcción de nuevas vías de acceso, modificación de trazado, ampliación, operaciones de explotación y actuaciones de seguridad vial en carreteras requerirá de la correspondiente Evaluación, o en su caso Estimación, de Impacto Ambiental en los términos previstos en la legislación vigente.  
2. La construcción de caminos rurales y caminos o pistas forestales o sus ampliaciones de plataforma y modificaciones de trazado, cuando no estén sometidos a Evaluación de Impacto Ambiental, precisarán de Estimación de Impacto Ambiental siempre que discurran por terrenos forestales.   
Artículo 54. Abastecimiento de Agua  
1. Los nuevos depósitos de abastecimiento agua deberán construirse semienterrados; en el caso de que ello sea inviable por condiciones topográficas o características físicas del terreno, se escogerá una ubicación que no provoque impacto paisajístico.   
2. La construcción de depósitos de agua requerirán de Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente y sin perjuicio de ésta, y según lo establecido en la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental y Decreto 162/1990 Reglamento que la desarrolla y Ley 3/1993 Forestal.  
Artículo 55. Saneamiento  
1. Se garantizará con carácter prioritario la depuración de las aguas residuales de los núcleos de población, incluyendo las urbanizaciones de segunda residencia. En todo caso, no se podrá otorgar licencia para la realización de instalaciones o edificaciones, residenciales o no, que no cuenten con sistema de recogida y depuración de aguas residuales, de modo que la calidad de las aguas resultantes cumpla las normas de calidad exigibles para los usos a que se destinen de acuerdo con la legislación de aguas.  
2. Se resolverá el problema de los vertidos urbanos e industriales de acuerdo al programa de actuación y directrices previstos en el Plan director de Saneamiento de la Comunidad Valenciana.  
3. Los proyectos correspondientes a infraestructuras de saneamiento deberán contar con Evaluación o Estimación de Impacto Ambiental de acuerdo con lo establecido en la legislación vigente.  
Artículo 56. Residuos Sólidos Urbanos  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto para terrenos forestales en el artículo 155 del Reglamento de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana, los vertederos incontrolados de cualquier tipo existentes en el ámbito de aplicación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, deberán ser clausurados y restaurados los terrenos a su estado original en un plazo máximo de dos año desde la aprobación de este Plan.  
2. Los proyectos correspondientes a instalaciones de tratamiento y/o eliminación de residuos sólidos urbanos deberán contar con la correspondiente Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo con lo establecido en la legislación vigente.  
Artículo 57. Energía eléctrica  
1. Se admitirán los nuevos tendidos de suministro de energía eléctrica que estén vinculados a las actuaciones que se consideran compatibles en el PORN, en las zonas en que se permita explícitamente. Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación vigente de Impacto Ambiental, cuando se trate de líneas que discurran por terrenos forestales requerirán Estimación de Impacto Ambiental.  
2. En caso de que sea necesario el paso de tendidos eléctricos con una finalidad externa al ámbito del PORN, deberán discurrir de manera prioritaria por los «corredores de infraestructuras» definidos en el artículo 52, no pudiendo en ningún caso atravesar terrenos incluidos en la categoría de Predominio Forestal (PF) señalada en este Plan.  
3. La instalación de tendidos aéreos se realizará con la previsión de dispositivos encaminados a impedir la colisión o electrocución de aves (dispositivos salvapájaros, aislamiento de conductores, etc.).  
Artículo 58. Telecomunicaciones  
Se permite la instalación de sistemas generales de telecomunicaciones. Cuando coincidan con terrenos incluidos en la categoría de Áreas Naturales (AN), Predominio Forestal (PF) o Regeneración Natural (RG), se deberá justificar la necesidad ineludible del emplazamiento propuesto, debiendo someterse a Estimación de Impacto Ambiental de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente.  
Artículo 59. Aeropuertos/helipuertos  
Se podrá permitir la construcción de pequeños helipuertos y aeródromos con fines de protección contra incendios y lucha contra plagas, en este último caso deberán localizarse en la zona de Predomino Agrícola (AG) o de Influencia Antrópica (AIA). Requerirá, de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente, de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Artículo 60. Nuevos embalses  
Se permite la construcción de nuevas presas o azudes con la finalidad de embalsar agua o bien de derivarla, así como en actuaciones de restauración hidrológico-forestal, para lo cual requerirán de Evaluación o Estimación de Impacto Ambiental de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente.  
Artículo 61. Evaluación de Impacto Ambiental  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en los artículos anteriores, deberán someterse al procedimiento de Evaluación o, en su caso, Estimación de Impacto Ambiental los proyectos de infraestructura a que se refieren los anexos I y II del Reglamento de Impacto Ambiental (Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana).  
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 162 del Reglamento de la Ley 3/1993, se someterán al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental los proyectos que se relacionan a continuación, cuando afecten a terrenos forestales, así como a terrenos agrícolas cuando éstos se hallen incluidos en el ámbito territorial para el que se propone la declaración de espacio natural protegido.  
ò Redes de comunicaciones telefónicas y telegráficas.  
ò Redes de abastecimiento de aguas y saneamiento.  
ò Agrupación de fincas forestales y parcelarias.  
ò Carreteras, caminos y pistas forestales y su ampliación cuando no estén sometidas a declaración de impacto.  
ò Introducción de nuevas especies vegetales o animales, salvo en el caso de los cultivos agrícolas.  
ò Roturaciones de terrenos forestales cuando no haya de someterse a evaluación de impacto.  
ò Redes e infraestructura de transporte de energía cuando no estén sometidas a evaluación de impacto.  
ò Encauzamiento de barrancos y cauces fluviales y regeneración de riberas, así como construcción de presas o diques.  
Directrices relativas a infraestructuras  
ò Vías de acceso   
i. Además de las actuaciones previstas de mejora en las carreteras CS?222, CS?223, CS?224 y CS?200, se debe proceder a la construcción de la carretera entre Alcudia de Veo y Algímia de Almonacid que permita configurar un eje interior Villarreal-Onda-Segorbe. Finalmente, es necesario completar el eje transversal Montanejos-Montán-Caudiel-Jérica, cuyo tramo entre Montanejos y Montán se halla pendiente de ejecución.  
ii. La deficiente red viaria en la Sierra de Espadán hace necesario el aprovechamiento de caminos para mejorar las comunicaciones entre algunos núcleos de población. En este sentido, deben transformarse en carreteras los caminos que comunican poblaciones relativamente aisladas como Villamalur, Torralba del Pinar, Fuentes de Ayódar, Higueras o Pavías, completando las comunicaciones viarias entre Matet-Pavias-Higueras y Matet-Villamalur, Villamalur-Torralba del Pinar e Higueras-Fuentes de Ayódar-Cirat.  
ò Saneamiento  
iii. La ejecución de las previsiones del Plan director de Saneamiento, con plantas de tratamiento de aguas residuales en Caudiel, Soneja, Sueras, Eslida, Artana, Villavieja, Nules, Onda-Betxí, Alfondeguilla y Montanejos, además de las ya existentes, resuelve en gran medida el problema del saneamiento. No obstante, es necesarios a medio plazo resolver el problema de la depuración de aguas residuales en los núcleos que carecen de instalaciones o éstas se hallan en mal estado y no han sido incluidas en el programa del referido Plan, como es el caso de Villanueva de Viver, Montán, Arañuel, Cirat, Villamalur, Ayódar, Torralba del Pinar, Fuentes de Ayódar, Toga, Vallat, Fanzara, Tales, Ain, Pavias, Matet, Vall de Almonacid, Gaibiel, Algimia de Almonacid, Chóvar, Azuébar y Sot de Ferrer. El objetivo debe ser que antes del año 2000 todos los municipios cuenten con sistemas adecuados de tratamiento de aguas residuales.  
iv. Las instalaciones industriales, agroindustriales y agropecuarias del ámbito del PORN deberán tener resuelto el problema de la depuración de sus aguas residuales.  
ò Residuos Sólidos Urbanos  
v. La Administración debe poner en marcha urgentemente el Plan de Residuos Sólidos para la zona, incluyendo a la totalidad de municipios en las instalaciones existentes o previstas de Tales, Cortes de Arenoso, Vall d'Uixó, Onda y Alto Palancia, clausurando los vertederos incontrolados existentes de acuerdo con los plazos previstos en las Normas de este PORN.  
vi. Entre tanto se ejecuta el Plan de Residuos Sólidos, es prioritario clausurar y restaurar la zona en los vertederos incontrolados que constituyan grave riesgo de contaminación para las aguas superficiales y subterráneas o puedan suponer riesgo de incendio forestal.   
TÍTULO III  
Normas particulares  
CAPÍTULO I  
Concepto y aspectos generales  
Artículo 62. Concepto  
1. A los efectos de particularizar las Normas Protectoras establecidas mediante este Plan, se ha subdividido el ámbito territorial del PORN en dos grandes zonas:  
n Zona de Amortiguación de Impactos (ZAI): Corresponde al ámbito territorial del PORN para el que no se propone la declaración de espacio natural protegido.  
n Zona de Protección (ZP): Corresponde al área para la que se propone la declaración de espacio natural protegido.  
2. Para la descripción de los límites de la Zona de Protección, se ha tomado como origen el punto de contacto entre los límites de los términos municipales de Caudiel, Montán e Higueras, en el extremo occidental, y siguiendo en dirección este en el sentido de las agujas del reloj. El área que se propone declarar como Parque quedaría delimitada conforme se describe a continuación, habiendo tomado como base para ello la toponimia de la cartografía militar escala 1:50.000:  
- Límite municipal entre Higueras y Montán.  
- Límite municipal entre Torralba del Pinar y los municipios de Montán y Cirat.  
- Límite municipal entre Fuentes de Ayódar y los municipios de Cirat, Torrechiva, Espadilla y Ayódar, hasta su intersección con la carretera que une Fuentes de Ayódar y Ayódar (C·223).  
- Carretera C·223, desde el punto de intersección anterior, en dirección a Tales, pasando por los términos municipales de Ayódar, Sueras y Tales, hasta su intersección con el límite de término municipal entre Tales y Onda.  
- Desde el punto de intersección anterior, y siguiendo en dirección SE, límite municipal entre Tales y los municipios de Onda y Artana.  
- Límite municipal entre Alcudia de Veo y Artana.  
- Límite municipal entre Eslida y Artana hasta su intersección con la línea de cota de 400 metros.  
- Desde el punto de intersección anterior, y siguiendo en dirección E, siguiendo la cota de 400 metros hasta su intersección con el límite entre los términos municipales de Artana y Nules.  
- Desde el punto de intersección anterior, sigue en dirección SW por el límite municipal entre Artana y los municipios de Nules y Vall d'Uixó.  
- Límite municipal entre Alfondeguilla y Vall d'Uixó hasta su intersección con la carretera C·225, entre Alfondeguilla y Vall d'Uixó.  
- Desde el punto de intersección anterior, sigue en dirección W, por la carretera C·225, hasta su intersección con el límite municipal entre Alfondeguilla y Chóvar.  
- Desde el punto de intersección anterior, sigue en dirección SW por el límite municipal entre Chóvar y los municipios de Alfondeguilla y Soneja.  
- Límite municipal entre los términos de Azuébar y Soneja.  
- Límite municipal entre Almedíjar y los términos de Soneja y Castellnovo.  
- Límite municipal entre Vall d'Almonacid y los términos de Castellnovo y Navajas hasta su intersección con la carretera CS·V·2303 (entre Segorbe y Vall d'Almonacid).  
- Desde el punto de intersección anterior, sigue en dirección N por la carretera CS·V·2303 y su continuación (CS·V·2304), pasando por los municipios de Vall d'Almonacid, Algímia de Almonacid y Matet, hasta esta última población.  
- Desde la localidad de Matet, sigue por el camino rural que une esta población con Gaibiel, hasta su intersección con el límite entre estos dos términos municipales.  
- Desde el punto de intersección anterior, sigue en dirección N por el límite municipal entre Matet y Gaibiel.  
- Límite municipal entre Pavías y los términos de Gaibiel y Caudiel.  
- Límite municipal entre Higueras y Caudiel hasta coincidir con el punto de origen de esta descripción, situado en la confluencia de los límites municipales de Higueras, Caudiel y Montán.  
Los municipios incluidos en su totalidad en el ámbito de afección del Parque de la Sierra de Espadán, según la delimitación anterior, son: Alcudia de Veo, Ahín, Almedíjar, Azuébar, Chóvar, Eslida, Fuentes de Ayódar, Higueras, Pavías, Torralba del Pinar y Villamalur.  
Los municipios incluidos parcialmente son: Alfondeguilla, Algímia de Almonacid, Artana, Ayódar, Matet, Sueras, Tales y Vall d'Almonacid.  
3. La Zona de Amortiguación de Impactos (ZAI) se subdivide en las siguientes categorías para alcanzar los objetivos de protección y mejora previstos en este Plan:  
ò Áreas Naturales (AN)  
ò Áreas de Influencia Antrópica (AIA)  
4. La Zona de Protección (ZP), se subdivide, a su vez, en las siguientes categorías para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora:  
ò Áreas de Predominio Forestal (PF)  
ò Áreas de Regeneración (RG)  
ò Áreas de Predominio Agrícola (AG)  
Esta subdivisión servirá, a su vez, de referencia a la ordenación que se efectuará en el Plan Rector de Uso y Gestión del espacio protegido.  
Artículo 63. Interpretación.  
1. Las determinaciones inherentes a cada una de las categorías de protección señaladas en el artículo anterior constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidas y prohibidas por este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales.  
2. En todo lo no regulado en estas Normas Particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades.  
3. En la interpretación de la normativa prevalecerán las Normas Particulares sobre las Generales.  
CAPÍTULO II  
Zona de amortiguación de impactos (ZAI)  
Sección primera.  
Áreas Naturales (AN)  
Artículo 64. Caracterización  
1. Quedan incluidas en esta unidad todas las masas forestales en las que predomina el arbolado y las formaciones de matorral con presencia de dosel arbolado. Estas masas presentan un alto valor natural y dan lugar a la existencia de hábitats idóneos y cobijo para especies faunísticas de gran interés ecológico. Cumplen una importante función protectora y paisajística, sin olvidar su potencial económico como zona de producción forestal (corcho, madera, etc.). Asimismo, se incluyen los cursos y masas de agua y lagunas permanentes y estacionales, de elevado valor ecológico por su riqueza faunística y diversidad vegetal, así como por su calidad paisajística.  
2. El criterio de intervención en los núcleos existentes de alcornoque (Quercus suber) en esta zona es el de conservación de las masas existentes, potenciación de las mismas y regeneración y repoblación naturales, con la finalidad de mantener los procesos ecológicos esenciales y su diversidad biológica, así como de mejorar tanto la calidad como la cantidad de producción de corcho. Debe potenciarse una explotación forestal ordenada, teniendo en consideración la conservación y regeneración de los ecosistemas y de su potencial, así como las necesidades que requieren los aprovechamientos que se efectúan en el monte.   
3. El criterio de intervención en las masas de pinar, dominantes en gran parte del territorio y en las que están presentes dos especies, pino carrasco (Pinus halepensis) y pino rodeno (Pinus pinaster), es potenciar la producción para aquellas zonas en que se pueda compaginar ésta con una adecuada protección y que pueda significar un elemento de mejora en la economía rural, siendo factores determinantes las posibilidades reales del mercado y la necesidad de protección del suelo. El mantenimiento del ecosistema se aplicará con carácter prioritario en aquellas masas que resultan especialmente valiosas por su labor de protección. Asimismo, se deberá favorecer la introducción progresiva de la especie de Quercus más adecuada al objeto de diversificar y enriquecer el ecosistema.  
4. En aquellos pinares que han empezado a ser invadidos por especies frondosas del género Quercus, el criterio de intervención es conseguir formaciones boscosas en que los Quercus sean la especie principal, permitiendo la presencia de una masa forestal mezclada.  
5. El criterio de intervención para las formaciones boscosas en donde la carrasca (Quercus rotundifolia) es dominante, es el de conservación de las masas existentes, potenciación de las mismas y la regeneración y repoblación naturales, con especial hincapié en actuaciones dirigidas a favorecer la repoblación natural por semillas y la producción de bellotas; así como el fomento de su utilización con fines científicos y didácticos-naturalísticos.  
6. El criterio de intervención para las riberas y masas de agua, de gran importancia por constituir corredores naturales, continuos e intercomunicados que facilitan la movilidad de la fauna y la migración de taxones, es el mantenimiento de las formaciones singulares existentes y la regeneración y repoblación de estos ecosistemas, preservando su interés científico y ambiental, ya que sustentan especies y procesos ecológicos exclusivos de este medio, además de cumplir una importante función complementaria con los ecosistemas del entorno y de diversificación de hábitats.  
Artículo 65. Localización  
Se extiende por las zonas de bosque, matorral arbolado y los cursos y masas de agua, en cuyo caso abarca la franja ocupada por la zona de policía establecida en la legislación de Aguas y en los casos en que la franja de vegetación silvestre ligada a estos ambientes húmedos sea de mayor anchura, también se incluirá en esta categoría de ordenación. Su ámbito territorial queda delimitado en el plano de ordenación.  
Artículo 66. Usos permitidos  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en las normas de regulación de usos y actividades de este Plan, se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados al desarrollo de la actividad forestal, ganadera y cinegética, y en particular, las actividades destinadas a la regeneración y potenciación del alcornocal y el carrascal o del bosque mixto en el caso del pinar.   
2. Tratamientos de mejora y conservación de las masas forestales, tales como entresacas, cortas de mejora y saneamiento, podas de formación y producción, aclareos y claras, limpias, eliminación selectiva de matorral y en especial medidas para conseguir la regeneración natural, complementadas con programas de repoblación. En todo caso, precisará de previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
3. Tala de pinos y aprovechamiento maderero y del corcho de acuerdo con lo establecido en las normas generales de este Plan y según se determine en el Plan Forestal que se redacte de la Sierra de Espadán. En todo caso, precisará de previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
4. Obras de captación de agua, siempre que se ajusten a las especificaciones señaladas en las normas generales de este Plan. Deberán contar con autorización del Organismo de Cuenca, previo informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
5. Infraestructura de defensa contra incendios forestales, y, en su caso, las obras de captación de aguas ligadas a la misma. Deberán contar con autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
6. Construcción y acondicionamiento de pistas y caminos forestales y rurales destinados a la lucha contra incendios forestales y al aprovechamiento forestal o agrícola. Deberán contar con Estimación de Impacto Ambiental cuando no estén sometidos a Evaluación de Impacto Ambiental.  
7. Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de estos espacios o a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas. Incluyendo actuaciones y adecuaciones recreativo-naturalísticas de carácter extensivo, tales como marcaje y señalización de itinerarios y enclaves singulares visitables, zonas de descanso que podrán incorporar elementos de apoyo siempre que no conlleven edificación, obra de fábrica o utilización de elementos no naturales. En todo caso, requerirán informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente. Todo ello, sin perjuicio de las determinaciones que en el futuro realice el Plan de Ordenación del Uso Público previsto en el artículo 45 de las Normas Generales.  
8. La actividad ganadera, con las condiciones señaladas en las Normas Generales de este Plan o cualesquiera otras que pueda disponer la Conselleria de Medio Ambiente para garantizar la conservación y regeneración de la masa forestal. De acuerdo con lo señalado en el artículo 34 de estas Normas, la Conselleria de Medio Ambiente deberá realizar en el plazo máximo de un año desde la aprobación de este PORN, un plan de aprovechamiento de esta actividad en orden a evitar que pueda perjudicar la regeneración vegetal.   
9. Las instalaciones para guarda de ganadería en régimen extensivo. Sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, contarán con informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
10. Los tendidos eléctricos y de telecomunicaciones, con las condiciones y requisitos establecidos en las Normas Generales del presente PORN En cualquier caso, precisarán de Estimación de Impacto Ambiental cuando no se hallen sometidos a Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/1990.  
11. Obras, instalaciones y servicios públicos, de acuerdo con el artículo 7 de la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable.  
12. Construcciones de carácter institucional o ligadas a la gestión del espacio protegido.  
13. La actividad cinegética, de acuerdo con las condiciones y determinaciones señaladas en las normas generales de este Plan.  
Almacenes e instalaciones destinadas a la explotación agrícola. Sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
15. Instalaciones de almacenamiento o primera transformación de productos forestales. Sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
16. Campamentos de turismo, sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, quedan sometidos a Estimación de Impacto Ambiental. Sus características y ubicación deberán ajustarse a lo dispuesto en el Plan de Ordenación del Uso Público, no permitiéndose nuevas instalaciones hasta que dicho Plan haya sido aprobado.  
17. Depósitos de agua de acuerdo con las condiciones y requisitos establecidos en el artículo 54 de las Normas Generales de este Plan.  
18. Helipuertos o aeródromos destinados exclusivamente a la extinción y prevención de incendios forestales.  
19. Obras de restauración hidrológico-forestal. Deberá contar con Estimación de Impacto Ambiental.  
20. Construcción, modificación de trazado, ampliación, operaciones de explotación y actuaciones de seguridad vial en carreteras, de acuerdo con lo señalado en el artículo 53 de estas Normas.  
21. Infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales, de acuerdo con lo señalado en el artículo 55 de estas Normas.  
22. Actuaciones de restauración en zonas afectadas por actividades extractivas y mineras, de acuerdo con el proyecto de restauración aprobado según lo previsto en las Normas Generales.  
23. Vertederos de residuos sólidos e instalaciones anejas, siempre que se justifique lo ineludible de su ubicación y se encuentre a distancia inferior a 500 metros de una carretera, debiendo contar en cualquier caso con Evaluación de Impacto Ambiental.  
24. Sin perjuicio de las limitaciones impuestas por la legislación de aguas, en las riberas de ramblas y barrancos y en las masas de agua, las actividades y usos no prohibidos por este Plan y que deban contar con autorización del Organismo de Cuenca, precisarán con carácter previo a ésta de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
Artículo 67. Usos prohibidos  
1. Se consideran usos prohibidos con carácter general todos los que comporten una degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohíben aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la explotación forestal, ganadera y cinegética y de aprovechamientos del monte, o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas y no se hallen expresamente permitidos en el artículo anterior.  
2. Actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de áridos y tierras o la explotación de los recursos mineros.  
3. Construcciones e instalaciones industriales y residenciales de cualquier tipo, excepto las previstas en el artículo anterior.  
4. Actuaciones e instalaciones de carácter deportivo y turístico-recreativo, excepto las adecuaciones naturalísticas y recreativas previstas en el artículo anterior. Se admitirán únicamente establecimientos de restauración o alojamiento cuando se realicen mediante la rehabilitación o restauración de edificación preexistente; sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
5. Construcciones y edificaciones públicas singulares, tales como: construcciones y edificaciones vinculadas a la defensa nacional, centros sanitarios especiales, centros de enseñanza y culturales y cementerios. Las existentes en el momento de aprobación de este Plan, podrán mantenerse y la ampliación de su superficie o del volumen edificado sólo se admitirá si está convenientemente justificado.  
6. La implantación o construcción de instalaciones vinculadas a explotaciones ganaderas de carácter intensivo.  
7. Publicidad exterior e imágenes y símbolos conmemorativos, salvo indicadores de carácter institucional.  
8. La tala o descuaje de cualquier especie vegetal de porte arbóreo distinta del pino o especies exóticas que deban ser eliminadas, salvo por razones fitosanitarias o que sea necesario para la mejora, saneamiento y recuperación de las formaciones de Quercineas u otras especies objeto de protección. En todo caso, dichos tratamientos se realizarán de acuerdo con las previsiones que establezca el Plan Forestal de la Sierra Espadán y, en su caso, los Planes Técnicos de Aprovechamiento Forestal.  
9. Cercas y vallados cinegéticos.  
10. Obras, almacenes e instalaciones relacionadas con la explotación agrícola o ganadera, e infraestructura de servicios ligada a las mismas, excepto las expresamente permitidas en el artículo anterior.  
Sección segunda  
Áreas de Influencia Antrópica (AIA)  
Artículo 68. Caracterización  
Quedan incluidas en esta categoría las zonas dominadas por formaciones de matorral que presentan un estrato arbóreo escasamente desarrollado, predominan los coscojares, matorrales y zonas cultivadas abandonadas; terrenos agrícolas marginales de cultivos leñosos, como almendro, algarrobo y algunos frutales y las zonas de uso agrícola, tanto de secano como de regadío. El criterio general para estas zonas es la potenciación de cultivos tradicionales y el mantenimiento del aprovechamiento agrícola intensivo, compatibilizando el rendimiento económico con el mantenimiento de unidades paisajísticas de alto valor.  
Artículo 69. Localización  
Son formaciones muy bien representadas en el territorio y se sitúan en todo el ámbito del PORN, pero fundamentalmente en las planas litorales en donde se concentra la mayor parte de los cultivos de regadío. Su distribución se recoge en el plano de ordenación.  
Artículo 70. Usos permitidos  
Se consideran compatibles todas las actividades permitidas en las categorías anteriores y, en general, las actividades compatibles con lo establecido en el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de lo dispuesto en las Normas Generales de este Plan y en la Ley 4/1992 sobre el suelo no urbanizable.  
Artículo 71. Usos prohibidos  
Con carácter general, se prohíben los usos considerados no compatibles por el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de lo dispuesto en las Normas Generales de este Plan y en la Ley 4/1992 sobre el suelo no urbanizable.  
CAPÍTULO III  
Zona de Protección (ZP)  
Áreas de Predominio Forestal (PF)  
Artículo 72. Caracterización.  
1. Corresponde a aquellos espacios con un relevante valor ecológico, geomorfológico y/o paisajístico y que constituyen un excelente exponente de la singularidad de los diferentes subsistemas de la Sierra de Espadán. Su interés medioambiental exige una rigurosa limitación de los aprovechamientos y potenciación de la riqueza ecológica.  
2. Quedan incluidas en esta unidad todas las áreas forestales del espacio protegido, destacando:   
a. Alcornocal o etapas de sustitución en que esta especie es dominante sobre el pinar (Pinus halepensis o Pinus pinaster). Esta masa forestal, condicionada por la presencia de materiales silíceos, constituye una de las formaciones más interesantes de la Comunidad Valenciana, representando la vegetación potencial de la zona silícea. Presentan un alto valor natural y da lugar a la existencia de hábitats idóneos y cobijo para especies faunísticas de gran interés ecológico. Cumplen una función protectora y paisajística, sin olvidar su potencial económico como zona de producción forestal, en particular del corcho.  
b. Pinares, formaciones que son dominantes en gran parte del territorio y en las que están presentes dos especies, pino carrasco (Pinus halepensis) y pino rodeno (Pinus pinaster). Dan lugar a ecosistemas de un alto valor natural y permite la existencia de hábitats idóneos que dan cobijo a un amplio espectro de especies faunísticas de gran interés ecológico. Se integran aquí zonas de importancia económica desde el punto de vista de la explotación forestal que cumplen, asimismo, una función protectora y paisajística. Dentro de esta categoría deben diferenciarse dos subzonas dependiendo del equilibrio ecológico alcanzado por las diferentes formaciones.  
c. Formaciones boscosas constituidas por la carrasca (Quercus rotundifolia) como especie dominante.  
d. Cursos y masas de agua y lagunas permanentes y estacionales, que presentan un elevado valor ecológico por su riqueza faunística y diversidad vegetal que incluye la presencia de ejemplares singulares, así como por su calidad paisajística. Estos cauces constituyen una serie de corredores naturales, continuos e intercomunicados que facilitan la movilidad de la fauna y la migración de taxones.  
e. Singularidades botánicas y formaciones boscosas de características excepcionales por la diversidad y madurez que han alcanzado; así como ejemplares aislados de especies vegetales endémicas, singulares y monumentales. Su presencia es, por lo general, de carácter puntual y su protección es necesaria debido a su escasa representación tanto en la zona como en el contexto regional. Caracterizan este subsistema: Las formaciones de rebollo (Quercus pyrenaica) localizadas en las laderas norte del Pico de la Rápita; las formaciones de quejigo (Quercus faginea) localizadas en las laderas del Pico de la Rápita, Pico Espadán; núcleos de tejos (Taxus baccata) y acebos (Ilex aquifolia) localizados en las umbrías del Alto del Pinar; bosquetes mixtos con la presencia de las especies anteriores con pino o alcornoque y a las que se unen ejemplares caducifolios de gran interés, como Acer monspesulanum, Acer granatense, Sorbus torminalis, Fraxinus angustifolia, entre otras especies y núcleos de castaños (Castanea sativa) localizados en el Jinquer y laderas norte del Pico Espadán.  
f. Formaciones de matorral, con mayor o menor presencia de un dosel arbolado; se trata de etapas de sustitución de los bosques de carrascas y alcornoques que mantienen una cobertura vegetal aceptable, cumpliendo una importante función como protectores del suelo.  
3. El criterio de intervención para cada una de los subsistemas incluidos en esta categoría es:  
a. En los alcornocales es el de conservación de las masas existentes, potenciación de las mismas y regeneración y repoblación naturales, con la finalidad de mantener los procesos ecológicos esenciales y su diversidad biológica, así como de mejorar tanto la calidad como la cantidad de producción de corcho. Debe potenciarse una explotación forestal ordenada, teniendo en consideración la conservación y regeneración de los ecosistemas y de su potencial, así como las necesidades que requieren los aprovechamientos que se efectúan en el monte.  
b. El criterio de intervención en los pinares será, preferentemente, la producción forestal para aquellas zonas en que se pueda compaginar con una adecuada protección y que pueda significar un elemento de mejora en la economía rural, siendo factores determinantes las posibilidades reales del mercado y la necesidad de protección del suelo. El mantenimiento del ecosistema se aplicará con carácter prioritario en aquellas masas que resultan especialmente valiosas por su labor de protección. En formaciones boscosas en que los Quercus sean la especie principal, permitiendo la presencia de una masa forestal mezclada que, posteriormente y según las condiciones del medio, pueda llegar a formar una masa con una presencia escasa del pinar. Asimismo, se deberá favorecer la introducción progresiva de la especie de Quercus más adecuada al objeto de diversificar y enriquecer el ecosistema.  
c. Los criterios de intervención para las formaciones de carrascal son el de conservación de las masas existentes, potenciación de las mismas y la regeneración y repoblación naturales, con especial hincapié en actuaciones dirigidas a favorecer la repoblación natural por semillas y la producción de bellotas; así como el fomento de su utilización con fines científicos y didácticos-naturalísticos.  
d. En los cursos de agua son criterios de intervención, el mantenimiento de las formaciones singulares existentes y la regeneración y repoblación de estos ecosistemas, preservando su interés científico y ambiental, ya que sustentan especies y procesos ecológicos exclusivos de este medio, además de cumplir una importante función complementaria con los ecosistemas del entorno y de diversificación de hábitats. De este modo, el elevado interés de estas zonas unido al hecho de ser uno de los ecosistemas cada vez más escasos y amenazados, hacen necesaria su protección estricta.  
e. En las masas boscosas singulares, el criterio general es su protección estricta y la gestión debe estar orientada hacia su potenciación y fomento, permitiendo únicamente usos destinados a fines científicos y didácticos.  
f. El criterio de intervención para las formaciones de matorral es el mantenimiento de éstas mediante una actuación dirigida a su conservación, permitiendo su regeneración natural, como paso previo para realizar actuaciones encaminadas a reforestar estas zonas con especies arbóreas características de la estación.  
Artículo 73. Localización  
Se extiende por las zonas de bosque, agrupando las formaciones forestales citadas en los artículos anteriores o sus etapas de sustitución. Su ámbito territorial queda delimitado en el mapa de zonificación, coincidiendo en gran medida con el núcleo de la Sierra de Espadán.  
Artículo 74. Usos permitidos  
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados al desarrollo de la actividad forestal, ganadera y cinegética, y en particular, las actividades destinadas a la regeneración y potenciación del alcornocal, el carrascal, los bosques mixtos y las formaciones singulares con la finalidad de mantener los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.  
2. Tratamientos de mejora y conservación de las masas forestales, tales como entresacas, cortas de mejora y saneamiento, podas de formación y producción, aclareos y claras, limpias, eliminación selectiva de matorral y en especial medidas para conseguir la regeneración natural, complementadas con programas de repoblación. En todo caso, precisará de previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
3. Tala de pinos y aprovechamiento maderero y del corcho de acuerdo con lo establecido en las normas generales de este Plan y según se determine en el Plan Forestal que se redacte de la Sierra de Espadán. En todo caso, precisará de previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
4. Obras de captación de agua, siempre que se ajusten a las especificaciones señaladas en las normas generales de este Plan. Sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
5. Infraestructura de defensa contra incendios forestales, y, en su caso, las obras de captación de aguas ligadas a la misma. Sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
6. Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de estos espacios o a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas. Incluyendo actuaciones y adecuaciones recreativo-naturalísticas de carácter extensivo, tales como marcaje y señalización de itinerarios y enclaves singulares visitables, zonas de descanso que podrán incorporar elementos de apoyo siempre que no conlleven edificación. En todo caso, requerirán informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente. Todo ello, sin perjuicio de las determinaciones que en el futuro realice el Plan de Ordenación del Uso Público previsto en el artículo 45 de las Normas Generales.  
7. La actividad ganadera con las condiciones señaladas en las Normas Generales de este Plan o cualesquiera otras que pueda disponer la Conselleria de Medio Ambiente para garantizar la conservación y regeneración de la masa forestal. De acuerdo con lo señalado en el artículo 34 de estas Normas, la Conselleria de Medio Ambiente deberá realizar en el plazo máximo de un año desde la aprobación de este PORN, un plan de aprovechamiento de esta actividad en orden a evitar que pueda perjudicar la regeneración de especies de frondosas.  
8. Las instalaciones para guarda de ganadería en régimen extensivo. Sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
9. Los tendidos eléctricos y de telecomunicaciones, con las condiciones y requisitos establecidos en las Normas Generales del presente PORN en cualquier caso, precisarán de Estimación de Impacto Ambiental cuando no se hallen sometidos a Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/1990.  
10. Obras, instalaciones y servicios públicos, de acuerdo con el artículo 7 de la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable.  
11. Construcciones de carácter institucional o ligadas a la gestión del espacio protegido.  
12. Campamentos de turismo, sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, quedan sometidos a Estimación de Impacto Ambiental. Sus características y ubicación deberán ajustarse a lo dispuesto en el Plan de Ordenación del Uso Público, no permitiéndose nuevas instalaciones hasta que dicho Plan haya sido aprobado.  
13. Construcción y acondicionamiento de pistas y caminos forestales o rurales destinados a la lucha contra incendios forestales y al aprovechamiento forestal o agrícola. Deberá contar con Estimación de Impacto Ambiental cuando no estén sometidos a Evaluación de Impacto Ambiental.  
14. Apertura de ruedos, veredas y vías de saca para la extracción de corcho o madera, previamente a su realización deberá contar con autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
15. Repoblación forestal previa aprobación por la Conselleria de Medio Ambiente del correspondiente proyecto de repoblación.  
16. Obras de restauración hidrológico-forestal. Deberá contar con Estimación de Impacto Ambiental, sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación vigente.  
17. Instalaciones de almacenamiento o primera transformación de productos forestales, siempre que no disten más de 500 metros de suelo urbano o urbanizable y más de 100 metros de una carretera; sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
18. Almacenes e instalaciones destinadas a la explotación agrícola. Sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
19. Establecimientos de restauración o alojamiento cuando se realicen mediante rehabilitación o restauración de edificación preexistente; sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
20. Depósitos de agua de acuerdo con las condiciones y requisitos establecidos en el artículo 54 de las Normas Generales de este Plan.  
21. Helipuertos o aeródromos destinados exclusivamente a la extinción y prevención de incendios forestales.  
22. Construcción, modificación de trazado, ampliación, operaciones de explotación y actuaciones de seguridad vial en carreteras, de acuerdo con lo señalado en el artículo 53 de estas Normas.  
23. Infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales, de acuerdo con lo señalado en el artículo 55 de estas Normas.  
24. Actuaciones de restauración en zonas afectadas por actividades extractivas y mineras, de acuerdo con el proyecto de restauración aprobado según lo previsto en las Normas Generales.  
25. Sin perjuicio de las limitaciones impuestas por la legislación de aguas, en las riberas de ramblas y barrancos y en las masas de agua, las actividades y usos no prohibidos por este Plan y que deban contar con autorización del Organismo de Cuenca, precisarán con carácter previo a ésta de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
Artículo 75. Usos prohibidos  
1. Se consideran usos prohibidos con carácter general todos los que comporten una degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohíben aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la explotación forestal, ganadera y cinegética y de aprovechamientos del monte, o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas y no se hallen expresamente permitidos en el artículo anterior.  
2. Actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de áridos y tierras o la explotación de los recursos mineros.  
3. Construcciones e instalaciones industriales y residenciales de cualquier tipo, excepto las previstas en el artículo anterior.  
4. Actuaciones e instalaciones de carácter deportivo y turístico-recreativo, excepto las adecuaciones naturalísticas y recreativas previstas en el artículo anterior.  
5. Construcciones, de carácter temporal o permanente, ligadas a la actividad cinegética.  
6. Construcciones y edificaciones públicas singulares, tales como: construcciones y edificaciones vinculadas a la defensa nacional, centros sanitarios especiales, centros de enseñanza y culturales y cementerios. Las existentes en el momento de aprobación de este Plan, podrán mantenerse y la ampliación de su superficie o del volumen edificado solo se admitirá si está convenientemente justificado.  
7. La implantación o construcción de instalaciones vinculadas a explotaciones ganaderas de carácter intensivo.  
8. Vertederos de residuos sólidos e instalaciones anejas.  
9. Soporte de publicidad exterior e imágenes y símbolos conmemorativos, salvo indicadores de carácter institucional.  
10. La tala o descuaje de cualquier especie de porte arbóreo distinta del pino o especies exóticas que deban ser eliminadas, salvo por razones fitosanitarias o para la mejora, saneamiento y recuperación de las formaciones de Quercineas u otras especies objeto de protección. En todo caso, estos tratamientos se realizarán de acuerdo con las previsiones que establezca el Plan de Gestión Forestal y los Planes Técnicos de Aprovechamiento Forestal.  
11. Cercas y vallados cinegéticos.  
12. Conducciones eléctricas y de telecomunicaciones cuya finalidad sea externa al ámbito del PORN  
13. Establecimientos de alojamiento o restauración, cuando se traten de nueva construcción.  
CAPÍTULO IV  
Áreas de regeneración  
Artículo 76. Caracterización  
1. Integran esta categoría aquellas zonas dominadas por formaciones de matorral que presentan un estrato arbóreo poco desarrollado y mantienen una baja cobertura vegetal dando lugar a importantes problemas erosivos, predominan los coscojares, matorrales y zonas cultivadas abandonadas, fundamentalmente en zonas de bancales en fuertes pendientes; completan esta categoría aquellos terrenos agrícolas marginales de cultivos leñosos, como almendro, algarrobo y algunos frutales, situados, por lo general, en zonas con fuertes pendientes.  
2. El criterio de intervención para esta categoría, queda centrado en potenciar una repoblación y regeneración activa , así como el de conservar la vegetación leñosa residual del cultivo agrícola, como elemento fijador del suelo, seguida de una progresiva introducción de especies que, favorecidas por las condiciones propias del terreno agrícola, permitan una cobertura elevada del suelo y su progresivo paso a zonas forestales arboladas.   
Artículo 77. Localización  
Son formaciones muy extendidas en el ámbito del PORN y suelen coincidir con zonas que han sufrido continuados incendios forestales y donde, en general, la cobertura vegetal se encuentra muy degradada, quedan próximas a zonas agrícolas o enclavadas en zonas forestales. Su distribución se recoge en el plano de ordenación.  
Artículo 78. Usos permitidos  
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados al desarrollo de la actividad forestal, ganadera y cinegética y, en particular, todos aquellos destinados a favorecer la regeneración natural de estos espacios como paso previo para realizar actuaciones encaminadas a la reforestación.  
2. Tratamientos de mejora y conservación, tales como entresacas, cortes de mejora y saneamiento, podas de formación y producción, aclareos y claras, favorecimiento de la repoblación de frondosas para favorecer los criterios marcados en los puntos precedentes, previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
3. Tala de pinos, aprovechamiento maderero y forestal, de acuerdo con los requisitos y condiciones señalados en las Normas Generales de este Plan.  
4. La ganadería y actividades relacionadas con la mejora de la capacidad pascícola y producción ganadera de la zona, siempre que no sea incompatible con la regeneración de la cobertura vegetal, con las condiciones señaladas en las Normas Generales de este Plan o cualesquiera otras que pueda disponer la Conselleria de Medio Ambiente para garantizar la conservación y regeneración de la masa forestal. De acuerdo con lo señalado en el artículo 34 de estas Normas, la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación deberá realizar en el plazo máximo de un año desde la aprobación de este PORN, un plan de aprovechamiento de esta actividad en orden a evitar que pueda perjudicar la regeneración de especies de frondosas. El aprovechamiento pascícola se favorecerá mediante la siembra de especies forrajeras.  
5. Las instalaciones para guarda de ganadería en régimen extensivo. Sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
6. La implantación o construcción de instalaciones vinculadas a explotaciones ganaderas de carácter intensivo, de conformidad con las normas generales.  
7. Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de estos espacios o a facilitar la repoblación natural del matorral en orden a colonizar claros y aumentar su densidad, tales como favorecimiento de la nitrificación en áreas críticas, siembra de especies características del matorral en áreas de escasa cobertura o de difícil regeneración natural y con problemas de erosión.  
8. Los usos y actuaciones destinadas a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas. Incluyendo actuaciones y adecuaciones recreativo-naturalísticas de carácter extensivo, tales como marcaje y señalización de itinerarios y enclaves singulares visitables, zonas de descanso que podrán incorporar elementos de apoyo siempre que no conlleven edificación. En todo caso, requerirán informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
9. Instalaciones permanentes de restauración, hospedaje, albergues de carácter social, de acuerdo con los requisitos previstos en las Normas Generales de este Plan.   
10. La actividad cinegética, de acuerdo con las condiciones y determinaciones señaladas en las normas generales de este Plan.  
11. Las cercas o vallados de carácter pecuario y cinegético, sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
12. Obras de captación de agua, siempre que se ajusten a las especificaciones señaladas en las normas generales de este Plan. Deberán contar con autorización del Organismo de Cuenca, previo informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
13. Construcciones de carácter institucional o ligadas a la gestión del espacio protegido.  
14. Almacenes e instalaciones destinadas a la explotación agrícola, ganadera o forestal. Sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
15. Instalaciones de almacenamiento e industrias de primera transformación de productos primarios, siempre que se ubiquen a una distancia inferior a 100 metros de una carretera o camino rural. Sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
16. Repoblación forestal previa aprobación por la Conselleria de Medio Ambiente del correspondiente proyecto de repoblación.  
17. Infraestructura de defensa contra incendios forestales, y, en su caso, las obras de captación de aguas ligadas a la misma. Deberán contar con autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
18. Campamentos de turismo, sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, quedan sometidos a Estimación de Impacto Ambiental. Sus características y ubicación deberán ajustarse a lo dispuesto en el Plan de Ordenación del Uso Público, no permitiéndose nuevas instalaciones hasta que dicho Plan haya sido aprobado.  
19. Instalaciones recreativas de carácter intensivo e instalaciones deportivas en medio rural, de acuerdo con las condiciones previstas en las Normas Generales de este Plan.   
20. Usos turístico-recreativos en edificación existente, de acuerdo con las condiciones previstas en las Normas Generales de este Plan.  
21. Instalaciones provisionales para obras e instalaciones requeridas por las infraestructuras y servicios públicos. Sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
22. Instalaciones de servicio de la carretera, sin perjuicio de los trámites urbanísticos a los que deberán ajustarse según la legislación sectorial, requerirá de informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
23. Instalaciones o construcciones de infraestructura energética o vinculadas al sistema general de telecomunicaciones, de acuerdo con las condiciones previstas en las Normas Generales de este Plan. En cualquier caso, deberán contar con Estimación de Impacto Ambiental cuando no estén sometidos a Evaluación de Impacto Ambiental.  
24. Nuevos embalses, de acuerdo con las condiciones previstas en el artículo 60 de las Normas Generales de este Plan.  
25. Instalaciones o construcciones de sistemas generales de abastecimiento o saneamiento, de acuerdo con las condiciones previstas en el artículo 54 de las Normas Generales de este Plan.  
26. Vertederos de residuos sólidos e instalaciones anejas, siempre que se justifique lo ineludible de su ubicación y se encuentre a distancia inferior a 500 metros de una carretera, debiendo contar en cualquier caso con Evaluación de Impacto Ambiental.  
27. Viario de carácter general, incluyendo caminos rurales y caminos o pistas forestales, de acuerdo con las condiciones previstas en el artículo 53 de las Normas Generales de este Plan.   
28. Helipuertos y aeródromos, de acuerdo con las condiciones previstas en el artículo 59 de las Normas Generales de este Plan.  
29. Actividades extractivas y mineras, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 28 y 29 de las Normas Generales.  
30. Obras de restauración hidrológico-forestal, deberán contar con Estimación de Impacto Ambiental en los términos previstos en el Decreto 162/1990.  
31. Industrias incompatibles con el medio urbano, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 43 de las Normas Generales de este Plan.  
32. Cultivo intensivo de especies forestales.  
33. Construcciones y edificaciones públicas singulares, tales como: centros sanitarios especiales, centros de enseñanza y culturales, cementerios; según las condiciones señaladas en el artículo 50 de este Plan.  
34. Actuaciones de restauración en zonas afectadas por actividades extractivas y mineras, de acuerdo con el proyecto de restauración aprobado según lo previsto en las Normas Generales.  
35. Vertederos de residuos sólidos e instalaciones anejas, siempre que se justifique lo ineludible de su ubicación, debiendo contar en cualquier caso con Evaluación de Impacto Ambiental.  
Artículo 79. Usos prohibidos  
1. Se consideran usos prohibidos con carácter general todos los que comporten una degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohiben aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la explotación forestal, ganadera y cinegética y de aprovechamientos del monte, o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas.  
2. Construcciones e instalaciones industriales y residenciales de cualquier tipo, salvo las expresamente autorizadas en el artículo anterior.  
3. Construcciones y edificaciones públicas singulares vinculadas a la defensa nacional.  
4. Publicidad exterior e imágenes y símbolos conmemorativos, salvo indicadores de carácter institucional.  
5. La tala o descuaje de especies arbóreas, con excepción de especies exóticas que deban ser eliminadas, salvo por razones fitosanitarias o que sea necesario para la mejora, saneamiento y recuperación de las formaciones de Quercineas u otras especies objeto de protección. En todo caso, dichos tratamientos se realizarán de acuerdo con las previsiones que establezca el Plan de Gestión Forestal y los Planes Técnicos de Aprovechamiento Forestal.  
6. La tala o descuaje de cultivos leñosos en las zonas agrícolas abandonadas de conformidad con lo establecido en el artículo 14.   
7. Construcciones residenciales de cualquier tipo, salvo las expresamente autorizadas en el artículo anterior.  
8. Construcciones, de carácter temporal o permanente, ligadas a la actividad cinegética.  
CAPÍTULO V  
Áreas de predominio agrícola  
Artículo 80. Caracterización  
Se engloban en esta categoría las zonas en las que existe un uso agrícola restringido, caracterizado por cultivos de secano de escasa rentabilidad aunque localmente configuran zonas de indudable riqueza paisajística, además de contribuir a la economía local. El criterio general para estas zonas es la potenciación de cultivos tradicionales que ofrezcan un rendimiento económico, así como el mantenimiento de unidades paisajísticas de alto valor y de cultivos agrícolas restringidos en unidades en que la preservación de bancales es esencial, como práctica de conservación de suelos con una erosionabilidad muy alta y como áreas cortafuegos. Se completa esta unidad con los cultivos de huerta, frutales en regadío y cítricos.   
Artículo 81. Localización  
Forman unidades paisajísticas de indudable valor, cabe destacar las formadas por las ramblas de Algímia-Almedíjar-Azuébar y por las laderas de valles cultivados de Villamalur-Alcudia de Veo-Ahín-Chóvar.   
Artículo 82. Usos permitidos  
Se consideran compatibles todas las actividades permitidas en las categorías anteriores y, en general, las actividades compatibles con lo establecido en el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de lo dispuesto en las Normas Generales de este Plan y en la Ley 4/1992 sobre el suelo no urbanizable.  
Artículo 83. Usos prohibidos  
1. Con carácter general, se prohiben los usos considerados no compatibles por el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de lo dispuesto en las Normas Generales de este Plan y en la Ley 4/1992 sobre el suelo no urbanizable.  
2. La tala o descuaje de olivos y algarrobos, salvo para su sustitución por rejuvenecimiento de la plantación, razones fitosanitarias o cambio de la especie o variedad a cultivar.   
TÍTULO IV  
Disposiciones adicionales  
Primera. Declaración de Interés Comunitario.  
Sin perjuicio de la necesidad de declaración de Interés Comunitario en las actuaciones que lo requieren de acuerdo con la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable, las actividades en suelo no urbanizable para las cuales se exige dicha declaración de cuando se realicen en suelo no urbanizable, son las siguientes:  
- Actividades mineras y extractivas.  
- Actividades industriales.  
- Albergues de carácter social.  
- Instalaciones permanentes de restauración.  
- Establecimientos hoteleros y asimilados.  
- Centros deportivos, recreativos y de ocio.  
- Campamentos de turismo.  
- Talleres de reparación de vehículos.  
- Tiendas de artesanía y productos agrícolas.  
- Actividades culturales, benéfico-asistenciales y religiosas sin ánimo de lucro.  
- Construcción o edificación vinculada a la defensa nacional.  
- Centros sanitarios y científicos.  
- Centros funerarios y cementerios.  
- Depósitos de almacenamiento de residuos, siempre que cumplan lo establecido en el artículo 18.2 de la Ley 4/1992.  
- Obras e instalaciones propias de las redes de suministro y comunicaciones de titularidad privada.  
- Actividades terciarias e industriales de especial importancia de acuerdo con lo establecido en el artículo 20 de la Ley 4/1992.  
- Centros de enseñanza y culturales ligados al medio.  
La declaración de Interés Comunitario, se realizará en aplicación de la legislación vigente por declaración formal de la Comunidad Autónoma.  
Segunda. Infracciones y sanciones  
De acuerdo a lo establecido en la Ley 4/89, de Conservación de los espacios naturales y de la flora y fauna silvestre y en la Ley 11/1994 de Espacios Naturales de la Comunidad Valenciana, toda infracción del PORN generará responsabilidad de naturaleza administrativa, sin perjuicio de la exigible en vía penal, civil o de otro orden en que puedan incurrir.  
TÍTULO V  
Normas transitorias  
Primera  
Los instrumentos de ordenación territorial o física existentes que resulten contradictorios con el presente PORN deberán adaptarse a éste en un plazo de dos años, desde su aprobación. Entretanto la adaptación no tenga lugar las determinaciones del PORN se aplicarán, en todo caso, prevaleciendo sobre los instrumentos de ordenación territorial o física existentes siempre que sus determinaciones signifiquen un mayor nivel de protección sobre los valores y elementos objeto de este Plan de Ordenación.  
TÍTULO VI  
Directrices y criterios para la elaboración  
del Plan Rector de Uso y Gestión  
El P.R.U.G. deberá desarrollar las directrices y actuaciones que para el ámbito del espacio protegido se establecen en este PORN, especialmente en relación con la planificación de actividades de uso público y a las actividades de investigación y conservación de la naturaleza. El P.R.U.G. efectuará una ordenación y regulación de actividades al objeto de conseguir un desarrollo racional y equilibrado de las mismas, compatible con los objetivos de protección de este Plan, y en prevención de la posible generación de impactos sobre los ecosistemas de la Sierra de Espadán.  
El P.R.U.G. establecerá, asimismo, el órgano de gestión más adecuado para la gestión del Parque Natural y su zona de influencia. Dentro de las funciones que se le asignen, se tendrá en cuenta la posible concentración de competencias en el mismo para efectuar un seguimiento conjunto del PORN y del P.R.U.G., ya que hay que tener en cuenta que el presente Plan constituye la norma básica de regulación de usos y aprovechamientos del ámbito de la Sierra de Espadán, espacio que pasará a ser, en parte de su territorio, espacio natural protegido, y el resto Zona de Influencia Socioeconómica del Parque.  
Sin perjuicio de lo señalado en las Normas Particulares de este PORN respecto de la regulación de usos y actividades en el ámbito de la Zona de Protección (ZP), las determinaciones que establezca el Plan Rector de Uso y Gestión podrán modificar lo dispuesto en estas Normas únicamente cuando supongan una mayor protección de los valores ecológicos y paisajísticos. En relación con la planificación de actividades de uso público, y a las actividades de investigación y conservación de la naturaleza, se tendrán en cuenta las siguientes directrices y criterios:  
1. En relación con las actividades de uso público.  
Entre los objetivos del PORN, ha quedado planteada la necesidad de establecer un conjunto integrado y coordinado de infraestructuras y equipamientos didácticos, recreativos y de uso público en general, que sea capaz de hacer frente eficazmente a la creciente demanda social sobre este área, y servir de instrumento de desarrollo a esta zona de montaña.  
Sin perjuicio de las determinaciones señaladas en los artículos 44 a 47 de las Normas Generales de este PORN y las Directrices para la elaboración del Plan de Ordenación del Uso Público. La ordenación del uso público en el ámbito de actuación del P.R.U.G. se plantea, además, a través de los siguientes criterios de actuación:  
i. Sobre la base de la ordenación realizada en el PORN para el desarrollo del uso público y de los criterios que, para él, se plantean, el P.R.U.G. deberá desarrollar la zonificación y ordenación de cada una de las áreas propuestas de forma detallada, concretando la ordenación de las infraestructuras y los equipamientos destinados a facilitar el descubrimiento de la naturaleza, y las características de los mismos, así como su localización: senderos, centro(s) de acogida, refugios, áreas de acampada y campings, etc.  
ii. El futuro espacio natural protegido deberá contar, ya sea en su interior o en la Zona de Influencia, al menos con un centro de interpretación y acogida y un albergue con finalidad social.  
iii. Se procurará que la realización de edificaciones ligada a la gestión del espacio natural protegido, se efectúe sobre edificación existente, y que tenga en consideración que presten un servicio a la colectividad de los pueblos.  
iv. En caso de que se considere conveniente incorporar nuevas áreas de adecuación recreativa a las previstas, se hará siguiendo los criterios establecidos en el PORN, debiendo justificarse suficientemente.  
v. Desarrollar un programa de actividades para los amantes del aire libre y la naturaleza, siempre con la premisa de protección y conservación del patrimonio natural.  
vi. A fin de lograr una mayor rentabilización y racionalización de los recursos, se deberán tener en cuenta los equipamientos ya existentes (senderos, áreas recreativas, etc.) y las actuaciones de uso público previstas (planes o proyectos en elaboración o ejecución), con el objeto de evitar duplicidades innecesarias y de buscar la máxima complementariedad entre la mismas.  
vii. Prever la puesta en marcha y el mantenimiento de las infraestructuras y equipamientos ligados al uso público, así como su financiación, y las fórmulas de gestión más adecuadas a cada caso (concesión, o arrendamiento de instalaciones, necesidades de personal, etc.)  
viii. Realizar la programación inicial de la información sobre el Parque a los visitantes, (publicaciones, folletos y materiales diversos, audiovisuales, etc.).  
ix. Diseño y señalización de una red de senderos que procure combinar los usos tradicionales (forestal, ganaderos, etc) con la utilidad a los paseantes, para descubrir las zonas de mayor interés. Hay que prevér el mantenimiento regular de la red de senderos.  
x. La señalización de los senderos, se limitará a lo esencial. Los puntos principales de acceso deben equiparse con paneles que incluyan un mapa de localización, y descripción de los principales puntos de interés en donde se explique las características más destacadas de los ecosistemas y los usos tradicionales, así como la reglamentación del espacio natural protegido.  
2. En relación con la actividad de investigación y de conservación de ecosistemas.  
El P.R.U.G. incluirá un Plan de Investigación cuya orientación y contenidos han de venir marcados por aquellas materias que precisen estudio y profundización, de acuerdo con los siguientes objetivos:  
i. Superar lagunas importantes de conocimiento.  
ii. Complementar al máximo investigación y gestión ambiental, dando prioridad a las materias que resulten de gran importancia para la toma de decisiones y la futura gestión de este espacio protegido.  
iii. Independientemente de las que posteriormente puedan establecerse, se consideran materias prioritarias de investigación desde el presente Plan las siguientes:  
- Situación actual, grado de conservación y perspectivas de futuro de especies endémicas y formaciones vegetales o especies singulares en el ámbito de la Sierra de Espadán.  
- Situación y problemática de las especies faunísticas que se consideren singulares o especialmente vulnerables.  
- Defensa frente a incendios forestales y la regeneración de las zonas afectadas por éstos.  
- Investigación sobre mejora de pastizales.  
- Investigación sobre las posibilidades de mejora de la explotación del corcho u otras formas de aprovechamiento forestal compatible con la conservación.  
- Ganadería extensiva y sistemas de producción silvo-pascícola.  
Dado que el ámbito territorial y administrativo de algunas de estas materias rebasa ampliamente el ámbito del espacio natural protegido y de la administación medioambiental, una gran parte de las actuaciones de investigación deberá abordarse mediante fórmulas de colaboración y convenios con otras entidades y organismos corresponsables e implicados, evitándose investigaciones paralelas.  
TÍTULO VII  
Directrices generales encaminadas al desarrollo  
de la Sierra de Espadán  
De acuerdo con el artículo 18.2 de la Ley 4/1989 de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres y los artículos 21 y 22 de la Ley 11/1994 de la Generalitat Valenciana, en el artículo 62 de estas Normas se ha establecido un Area de Influencia Socioeconómica con el fin de contribuir a la protección del Parque Natural que se propone en este Plan, compensando socioeconómicamente a las poblaciones afectadas por el régimen especial establecido.  
La estrategia de desarrollo que se ha planteado a lo largo del PORN está vinculada fundamentalmente al aprovechamiento de los recursos naturales existentes, y reposa sobre la siguientes premisas:  
1. Favorecer el mantenimiento y desarrollo de las principales actividades tradicionales, compatibles con los objetivos de conservación, mediante la adopción de medidas de apoyo a la innovación tecnológica, transformación y comercialización de los productos, que aseguren la rentabilidad de las mismas.  
2. Desarrollo autosostenido y mantenimiento de la pluriactividad, en tanto que combinación hábil de actividades distintas a lo largo de ciclos diarios y estacionales. La pluriactividad, especialmente en una zona de montaña rica en recursos como es la Sierra de Espadán, debe mantenerse y fomentarse. El desarrollo autosostenido de la zona no debe polarizarse únicamente en el turismo, incluso cultural y controlado, ni en cualquier otro único sector. Sobre esta base se plantea:  
- Mantenimiento y fomento de la agricultura, ganadería y de la actividad forestal de manera ordenada, fuente de ingresos municipales y ofertante de mano de obra para la población local, como actividad que incide directamente en el mantenimiento de la población. Ello es especialmente importante en el sector occidental y noroccidental del ámbito del PORN  
- Desarrollo compatible de las actividades agrarias, industrial-artesanal, comercial y turística, estrechamente complementarias.  
3. Esta diversificación se corresponde con la meta de la «preservación de la diversidad genética» que plantea la Ley 4/89: preservación de la diversidad y singularidad vegetal, de la riqueza faunística, así como del patrimonio eco-cultural.  
4. La diversificación de actividades se corresponde asímismo con un planteamiento integrado de la protección; las actividades de esparcimiento, y la explotación agraria y silvícola, deben llegar a ayudarse mutuamente.  
5. Favorecer el reconocimiento de la diversificación de actividades e instrumentación de políticas diferenciadas, especialmente en materia de formación y empleo para estas zonas, que recoja ese concepto de pluriactividad.   
6. Otorgar un reconocimiento especial y preferencial a los productos derivados de los aprovechamientos anteriores, instrumentalizando medidas de ayuda a la comercialización que se apoyen en su alta calidad, en su procedencia de un espacio natural singular como el de la Sierra de Espadán y la importante labor que cumplen para el mantenimiento de sus ecosistemas.  
7. El mantenimiento, la calidad y la accesibilidad a los servicios públicos en los municipios más desfavorecidos del sector occidental y del interior de la Sierra, a un nivel equiparable al que poseen municipios del sector oriental.  
8. Establecer para los municipios afectados directamente un sistema de derecho preferente en la adjudicación de concesiones de prestación de servicios con que se haya de dotar al espacio natural protegido y su entorno.  
9. En línea con la estrategia de desarrollo que se ha perseguido en la elaboración del presente PORN, se plantean una serie de directrices generales complementarias a las de carácter sectorial, que tienen como finalidad el apoyo al desarrollo integral de la Sierra. Para ello se plantea:  
 i. Creación de una oficina de animación socio-cultural y económica.  
Aunque existen este tipo de iniciativas en el ámbito comarcal, la necesidad de coordinar actividades tanto socioeconómicas como culturales en el ámbito de la Sierra, hacen recomendable la creación de una institución de estas características que se articule con las ya existentes para que los municipios de la Sierra tengan una gestión coherente en esta materia. Ello reduciría las dificultades que se generan al depender comarcas diferentes.  
La modesta dinámica socio-económica y empresarial existente en algunos de los municipios, aconseja la puesta en marcha de un instrumento de dinamización y captación de iniciativas locales con funciones complementarias de asesoramiento y gestión en la creación o amplicación de empresas, explotaciones agrarias, organización de cursos de formación, animación de asociaciones, etc. Esta oficina debería tener un ámbito de acción territorial que abarcase el conjunto de los municipios incluidos en el ámbito del PORN Esta oficina desarrollaría las siguientes funciones:  
. Informativa/receptora   
. Evaluadora  
. Gestora   
. Coordinadora  
. Dinamizadora  
- La función informativa/receptora incluiría las tareas de:  
. Recepción de iniciativas y proyectos e indicación de los datos a tener en cuenta para su posterior estudio.  
. Divulgación de las actividades y servicios prestados por la Oficina de Animación Socio-Cultural y Económica.  
. Difusión de los distintos mecanismos de ayuda e incentivos a la inversión y creación de empleo.   
. Difusión de los planteamientos financieros para la puesta en marcha de los proyectos.  
. Asesoramiento en materia de normativa reguladora de las distintas actividades económicas, sectoriales, etc.  
- La función evaluadora incluiría:  
. Completar la información necesaria en relación con las iniciativas recibidas.  
. Analizar el mercado potencial de los productos que se trate.  
. Concretar el planteamiento financiero y comercial del proyecto, y evaluar los apoyos técnicos y gerenciales.  
. Valorar la viabilidad económica y financiera de la operación.  
- La función gestora se traducirá en el papel de la Oficina como «ventanilla única», encargándose de todo tipo de gestiones relativas a la constitución y puesta en marcha de las empresas, y asociaciones de trabajo en común, (tramitación de expedientes, licencias, permisos administrativos, canalización de ayudas y créditos, etc.)  
- La función coordinadora es, quizás, la más importante, por cuanto permitiría articular las acciones y funciones que desarrollan otras entidades supramunicipales que afectan sólo parcialmente al ámbito del PORN (Mancomunidades, oficinas de animación y dinamización, centros culturales y de estudios, etc.). De este modo, se podría aprovechar en muchos casos la pertenencia a un espacio natural protegido para conseguir mayores ventajas y se evitarían acciones que puedan repercutir negativamente sobre otros municipios del ámbito del PORN  
- La función dinamizadora tendrá por objeto la difusión de los objetivos perseguidos por el Plan y de los trabajos en curso, el desarrollo de ideas y la organización de cursos de formación, coloquios, etc.   
 ii. Generación de empleo.  
Debe llevarse a cabo una política de generación de empleo en la zona y especialmente en los municipios más desfavorecidos o con saldos migratorios negativos. Esta política debería contemplar, entre otras, las siguientes cuestiones:  
La situación particular de los pluriactivos en los reglamentos de coordinación entre regímenes de protección social y en los criterios que definen su actividad principal de cara a estos regímenes.  
- Facilidades para la introducción en los contratos de carácter estacional que se ejecutan en la zona, del carácter de trabajadores «fijos discontinuos».  
- Creación de puestos de trabajo en relación con actividades basadas en los recursos naturales, en la gestión del espacio natural protegido y en el desarrollo de actividades de uso público: guardas, monitores, concesión de servicios, etc.  
- Puesta en marcha de una política específica de empleo femenino, en relación con el desarrollo de actividades turísticas y artesanales.  
 iii. Formación/enseñanza.  
La premisa es la formación de recursos humanos adaptada a las necesidades de la zona para ello se propone el dotar a los habitantes de la zona (extensible a otras zonas próximas con características similares) de una formación mejor adaptada a los oficios que ejercerán. Fomentando la formación polivalente y complementaria, es decir orientada a la pluriactividad, de forma que los habitantes que deseen quedarse en la zona puedan tener mayor facilidad para ejercer diversas actividades simultánea o sucesivamente.  
Los aspectos a destacar en su formación podrían ser:  
- En relación a la actividad turística: Programación de cursos de formación sobre turismo en la zona (gastronomía, monitores, guias de la naturaleza, gestión de establecimientos de alojamiento y restauración, etc.).  
- Forestal: Guardería, orientación a los aprovechamientos del monte (forestal, protección de vida silvestre, cinegética, etc.)  
- Medio ambiente.  
- Agrícola y ganadera.  
iv. Investigación y difusión técnica.  
La investigación aplicada debe ser un instrumento clave para resolver las limitaciones técnicas que dificultan el óptimo desarrollo de los aprovechamientos. Deben promoverse programas específicos de investigación y de desarrollo de las producciones y difusión técnica, de cara a un mejor aprovechamiento y conocimiento de los recursos, que deberían incidir en la protección, evaluación y aprovechamiento de los recursos naturales, fundamentalmente de los más y mejor representados en la Sierra.  
- Medio físico: Estudio y profundización del conocimiento del medio natural (vegetación singular, fauna, procesos ecologicos básicos, etc.)  
- Forestal: Mejora de la producción y técnicas de gestión de los aprovechamientos forestales. Aprovechamiento y mejora de las producciones de setas y frutos silvestres en el monte.  
- Ganadería: Mejora de las explotaciones ganaderas y de pastizales. Estudio de la carga ganadera y de ordenación de pastizales, en polígonos y rotaciones.  
Caza: Estudio de las poblaciones de las especies cinegéticas. Técnicas de manejo y gestión del aprovechamiento cinegético.  
APÉNDICE I A LA NORMATIVA.   
RÉGIMEN DE ACTUACIONES.  
APÉNDICE I A LA NORMATIVA.  
RÉGIMEN DE ACTUACIONES.  
A fin de facilitar la aplicación del régimen de actuaciones derivado de la Normativa del Plan, se recogen a continuación, de manera sintética, los regímenes aplicables a los distintos usos y actividades que pueden desarrollarse en el ámbito del PORN:  
1. Régimen de Estimación de Impacto Ambiental   
La aplicación del régimen de Evaluación, o en su caso Estimación, de Impacto Ambiental, de acuerdo con los contenidos y procedimientos previstos en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y su Reglamento (Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat) y el RD Legislativo 1302/1986, de 2 de junio de Evaluación de Impacto Ambiental, será obligatoria para aquellas actividades y proyectos que puedan incidir negativamente sobre los valores ambientales paisajísticos y ecológicos del ámbito del PORN, así como sobre algunos de los recursos naturales en los cuales se sustentan estos valores.  
Además de las obras, instalaciones o actividades comprendidas en el Anexo II del Decreto 162/1990, quedan sometidas en el ámbito del PORN a Estimación de Impacto Ambiental, cuando no precisen de Evaluación de Impacto Ambiental, las siguientes actuaciones.  
1.2.1. Actuaciones relacionadas con la explotación de los recursos vivos.  
1.2.2. Repoblaciones forestales cuando se utilicen especies distintas del género Quercus y afecten a una superficie superior a 25 hectáreas.  
ò Introducción de nuevas especies vegetales o animales, salvo en el caso de los cultivos agrícolas.  
1.2.2. Construcciones y edificaciones industriales.   
ò Industrias incompatibles con el medio urbano en suelo no urbanizable, así como infraestructuras de servicios industriales u otras construcciones o edificaciones industriales cuando no se hallen sometidas a Evaluación de Impacto Ambiental.  
1.2.3. Actuaciones de carácter turístico-recreativo.  
ò Instalaciones deportivas distantes más de 500 metros de suelo urbano o urbanizable.  
ò Campamentos de turismo sobre suelo no urbanizable, cuando se ubiquen en zonas distintas de AIA y AG.  
1.2.4. Construcciones y edificaciones públicas singulares.  
ò Cuando se realicen en suelo no urbanizable.  
1.2.5. Actuaciones de carácter infraestructural.  
ò Instalaciones vinculadas al sistema general de telecomunicaciones, cuando discurran por categorías distintas de AIA y AG.  
ò Redes e infraestructura de transporte de energía cuando no estén sometidas a evaluación de impacto y discurran por terrenos forestales -Áreas Naturales (AN), Predominio Forestal (PF) y Áreas de Regeneración (RG).  
ò Encauzamiento de barrancos y cauces fluviales y regeneración de riberas, así como construcción de presas o diques, incluyendo las actuaciones de restauración hidrológico-forestal.  
ò Agrupación de fincas forestales y parcelarias.  
ò Carreteras, caminos y pistas forestales y su ampliación cuando no estén sometidas a Evaluación de Impacto Ambiental, excepto las necesarias para la defensa contra incendios.  
ò Redes de abastecimiento de aguas y saneamiento.  
ò Depósitos de agua elevados en suelo no urbanizable cuando su capacidad supere los 5.000 m3; y depósitos en superficie de igual capacidad mínima, salvo los destinados a extinción de incendios.  
Criterios de evaluación de impacto ambiental  
En la valoración de impactos y de la viabilidad de los proyectos, serán criterios básicos de evaluación, entre otros, los siguientes:  
i. La magnitud del proyecto o superficie afectada medida en relación con la superficie global de la zona definida en el PORN, o ecosistema sobre el que se realiza la transformación.  
ii. El alcance que pueda tener la actuación a nivel de conjunto de ecosistemas similares o complementarios y demás espacios naturales de la Sierra Calderona y su entorno con los cuales existen interrelaciones significativas y que pudieran verse afectados.  
iii. El valor ecológico, en razón de la diversidad, singularidad o rareza, de los biotopos, especies florísticas y/o faunísticas y otros elementos y recursos sobre los que incida la actuación.  
iv. La intensidad de los impactos y su persistencia una vez acometida la actuación, ya en la fase de explotación.  
v. La pérdida de calidad global, incluso teniendo en cuenta la amortiguación de las medidas correctoras.  
vi. El grado de irreversibilidad de la actuación.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI