Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5781, del 10-06-2008 (2008/7166)

ACORD de 6 de juny de 2008, del Consell, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat Riu de Barxeta, al terme municipal de Barxeta.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5781

Data del DOGV
:   10-06-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/7166

CVE


Data del document
:   06-06-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [Barxeta](javascript:void(0))
    * [municipi](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ACORD de 6 de juny de 2008, del Consell, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat Riu de Barxeta, al terme municipal de Barxeta. [2008/7166]
El Consell, en la reunió del dia 6 de juny de 2008, va adoptar l'acord següent:
El paratge del Riu de Barxeta, al municipi del mateix nom, allotja valors naturals, paisatgístics i de patrimoni cultural que justificaven l'inici dels tràmits per a la seua declaració com a paratge natural municipal. Comprén la totalitat del llit del riu al seu pas pel municipi del mateix nom, com també els barrancs tributaris a aquest: el barranc de Benavent, el de Suc, el de la Ferrera, el barranc de l'Ametler, el de l'Ullalet, el del Raboser, el del Molinet, el de la Font de la Parra, el barranc de la Lloma Redona, el de la Lloma d'Ordinyana, el barranc de l'Escurçonera i el barranc del Llop.
El riu de Barxeta naix al pla de Corrals, a la serra del Buixcarró, al límit entre els termes de Quatretonda i Simat de la Valldigna. Després de travessar el terme de Barxeta, arriba a Xàtiva, on desemboca al riu Albaida.
Dins de l'àmbit protegit podem diferenciar dos grans sectors: per un costat, el mateix llit del riu de Barxeta i el tram mig-baix dels seus barrancs tributaris, que discorren per una zona amb topografia suau i paisatge obert i, per un altre, el tram de capçalera dels barrancs de la Font de la Parra, l'Ametler i del Suc, que comprén els contraforts nord-orientals de la serra de Requena, amb una topografia més accidentada. Entre aquests barrancs destaca el de l'Ametler, de gran interés ambiental, en ser l'únic que discorre sobre substrat calcari, amb nòduls de precipitació de calç sobre roques i elevada cobertura vegetal i alt interés ecològic i paisatgístic.
El riu de Barxeta es caracteritza per tenir un curs d'aigua permanent durant tot l'any, igual que els barrancs de l'Escurçonera, de la Font de la Parra, de l'Atmeler i del Suc. L'alta qualitat del recurs hídric fa que l'estat de conservació dels ecosistemes dulciaqüícoles siga excel·lent, la qual cosa condiciona la qualitat de les comunitats vegetals que apareixen en aquest, totes aquestes condicionades per la presència i proximitat a l'aigua.
El riu de Barxeta constitueix un exemple d'ecosistema ripari en el qual, junt amb la vegetació lacustre, dominada per les comunitats de canyisser-bogar (Phragmition), jonquera (Molinio-holoschoenion), els esbarzerars (Rubo-Coriarietum myrtifoliae) i els baladrars (Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri), aquests més típics dels barrancs amb cabal estacional; destaquen les salzedes (Salicetum triandro-eleagni), que formen bosquets de ribera, colonitzant les graves fluvials amb espècies de gran interés, com la sarja (Salix eleagnos) i el gatell (Salix atrocinerea), algun d'ells de dimensions monumentals. Així mateix, a conseqüència de l'alt contingut en sals que presenta l'aigua, a causa del llavatge dels algeps del Keuper pels que transcorre, a determinades zones podem trobar exemplars de dues espècies de tamariu (Tamarix canariensis i Tamarix africana). Així mateix, malgrat la intensa explotació agrícola i forestal dels marges del riu, encara queden retalls que testimonien l'esplendor dels antics boscos de ribera, concretament d'alberedes (Populetum albae) i omedes (Ulmetum minoris). La menor pressió antròpica i la pròpia regeneració natural permet la recuperació d'aquestes formacions, les quals evolucionen cap a una major maduresa i conserven un elevat grau de naturalitat, fet que atorga a l'enclavament un gran interés.
Són nombroses les espècies de fauna que troben al riu un lloc idoni per a desenvolupar la seua activitat vital. D'una banda, el curs d'aigua permanent permet el desenvolupament de peixos, amfibis i alguns rèptils, a més d'interessants espècies d'invertebrats. D'una altra, la coberta vegetal dels marges és aprofitada per les aus per a nidificar i arrecerar-se.
Pel que fa a la ictiofauna, hi ha presència de peixos autòctons d'interés com la madrilla, la bagra, el barb i l'anguila. Entre l'herpetofauna destaquen espècies catalogades com a protegides en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, com el gripau comú, la granota verda o comuna, el fardatxo i la serp verda o colobra bastarda, juntament amb la interessant tortuga d'aigua. En l'entorn del riu trobem macrofauna d'interés, com la mostela, la geneta o el teixó.
No obstant això, el grup més divers és el de les aus. Cal ressaltar la presència, cada vegada més habitual, a les aigües del riu de la fotja, l'ànec collverd i el cabussonet, com també de la garseta blanca i l'agró blau. Entre les espècies sedentàries apareixen la polla d'aigua i el blauet. A l'estiu es pot observar la xitxarra de canyar, l'oriol, o la bosqueta vulgar i, a l'hivern, el mosquiter comú i la cueta blanca. La fauna invertebrada, encara que molt menys coneguda, també hi presenta una gran diversitat, i hi destaca la gambeta d'aigua dolça, crustaci endèmic de les aigües dolces del litoral valencià, i el caragol aquàtic, mol·lusc que es presenta sobre roques en aigües de dèbil corrent, càlides i riques en calci, al barranc de l'Ametler.
Finalment, cal incidir en el valuós patrimoni etnològic que alberga l'àrea que es vol protegir, amb presència de nombrosos elements catalogats, tots ells relacionats amb l'aprofitament hidràulic del riu de Barxeta i els seus barrancs. Entre aquests elements destaca l'aqüeducte de Barxeta, junt amb altres de menors dimensions com el de la séquia del Puig, el de la séquia mare de Barxeta i el del barranc de les Cases de l'Escrivà, a més de l'assut del Pantanet.
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament de Barxeta, la Generalitat, en l'exercici de les seues competències autonòmiques en la matèria, considera necessària la declaració d'un règim especial de protecció i conservació dels valors naturals d'aquest espai.
Així, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, estableix la figura de protecció denominada paratge natural municipal, que es regula posteriorment pel Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, que s'adapta a les característiques d'aquest enclavament i permet la via jurídica idònia per a la consecució dels objectius previstos.
Per això, vistos els valors naturals i interés del paratge, el interés que ha mostrat l'Ajuntament de Barxeta, una vegada complits els tràmits previstos en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, a proposta del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el Consell
ACORDA
Primer. Objecte
1. Es declara paratge natural municipal la zona denominada Riu de Barxeta, al terme municipal de Barxeta, i s'estableix per a aquest un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes bàsiques contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
2. En raó de l'interés botànic, ecològic, geomorfològic i paisatgístic del paratge natural municipal, aquest règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'hi admet cap ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que en motiven la declaració.
Segon. Àmbit territorial
1. El paratge natural municipal es localitza al terme municipal de Barxeta, a la província de València, i la seua delimitació descriptiva i gràfica figura en els annexos I i II d'aquest acord, respectivament.
2. En cas de discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera d'aquestes.
Tercer. Administració i gestió
1. L'administració i gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament de Barxeta.
2. La direcció general amb competències en matèria d'espais naturals protegits designarà un tècnic dels Serveis Territorials de València, de la conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, que prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.
Quart. Règim de protecció
Amb caràcter general, podran continuar efectuant-se les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven aquesta declaració, d'acord amb les regulacions específiques i el que estableix aquest acord i el corresponent Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta.
En l'àmbit del paratge natural municipal, les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, botànics, ecològics, paisatgístics i naturals del paratge natural municipal, i s'hauran d'avaluar amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts per les actuacions exteriors a aquest.
Cinqué. Pla Especial de Protecció
1. Per raó del que estableix l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, s'aprova el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta, al terme municipal de Barxeta.
2. En l'annex III d'aquest acord s'inclou la part dispositiva de l'esmentat Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta.
3. Les disposicions del Pla Especial de Protecció seran vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars.
Sisé. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta, com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.
2. El Consell de Participació estarà compost per:
a) Tres representants escollits pel ple de l'Ajuntament de Barxeta, als quals no es requerirà que tinguen la condició de regidors, un dels quals actuarà com a secretari del Consell de Participació.
b) Un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
c) Un representant de la direcció general amb competències en materia d'espais naturals protegits dels Serveis Territorials de València, de la conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.
d) Dos representants dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció so-cial, l'aportació de recursos de qualsevol classe o els objectius de la qual coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit, els quals seran designats per l'Alcaldia de l'Ajuntament de Barxeta.
L'Ajuntament podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació haurà de ser aprovada per acord del Consell.
3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta es constituirà en el termini de sis mesos des de la declaració del Paratge.
Seran funcions d'aquest òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
4. El president del Consell de Participació serà nomenat per l'Ajuntament de Barxeta, entre els membres del Consell de Participació.
5. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, es podran aprovar unes normes internes de funcionament.
Seté. Execució i desenvolupament
S'autoritza el conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que calga per a l'execució i desenvolupament d'aquest acord.
Vuité. Efectes i revisió
1. Aquest acord produirà efectes a partir del dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
2. Qualsevol modificació del que estableix aquest acord haurà de ser aprovada, al seu torn, per acord del Consell, i en aquest cas s'hauran de seguir els mateixos tràmits.
Contra aquest acord, les persones interessades podran interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptadors a partir de l'endemà de la publicació d'aquest acord en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposen l'article 10 i concordants de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.
Tot això sense perjudici de la interposició del recurs potestatiu de reposició davant del Consell, en el termini d'un mes des de l'endemà de la publicació del present acord en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
València, 6 de juny de 2008
La consellera secretària del Consell, per substitució,
ANGÉLICA SUCH RONDA
ANNEX I
DELIMITACIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL RIU DE BARXETA.
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta queda definit pel domini públic hidràulic del riu de Barxeta, al seu pas pel terme municipal de Barxeta, com també pel domini públic hidràulic dels barrancs que vessen a aquest riu: barranc de Benavent, barranc del Suc, barranc de la Ferrera, barranc de l'Ametler, barranc de l'Ullalet, barranc del Raboser, barranc del Molinet, barranc de la Font de la Parra, barranc de la Lloma Redona, barranc de la Lloma d'Ordinyaba, barranc de l'Escurçonera i barranc del Llop.
Inclou les parcel·les cadastrals següents del terme municipal de Barxeta:
- Polígon 1: parcel·la 9001.
- Polígon 6: parcel·les 9001, 9015, 9016, 9017, 9022, 9023, 9033 i part de la 9014.
- Polígon 7: parcel·les 9005, 9013 i 9026.
- Polígon 8: parcel·la 9010.
- Polígon 9: part de la parcel·la 9001.
- Polígon 11: parcel·la 9001.
- Polígon 12: parcel·les 9001, 9002, 9003, 9005 i part de la 9004.
- Polígon 13: parcel·les 9001, 9002, 9003, 9004 i 9005.
- Polígon 15: parcel·les 9001 i 9005.
- Polígon 16: parcel·les 9001, 9002, 9025, 9029 i 9030.
- Polígon 17: part de la parcel·la 9007.
- Polígon 18: parcel·la 9001.
- Polígon 19: parcel·la 9017.
- Polígon 20: parcel·les 9010, 9011 i part de la 9002.
- Polígon 21: parcel·la 9001.
2. Delimitació geogràfica: el paratge queda delimitat pel polígon els vèrtexs, del qual amb les corresponents coordenades, que consideren el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu que es troba a disposició de qui desitge consultar-lo en format digital en les dependències de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
3. La superfície total del paratge és de 80,144 hectàrees.ANNEX III
PART DISPOSITIVA DEL PLA ESPECIAL DE PROTECCIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL RIU DE BARXETA, AL TERME MUNICIPAL DE BARXETA.
TÍTOL I
DISPOSICIONS GENERALS
Article 1. Naturalesa del pla
Aquest pla especial, (PE) es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Constitueix un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat mitjançant el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.
Article 2. Finalitat
L'objectiu genèric pel qual es redacta aquest PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del paratge del riu de Barxeta, pel que fa a la conservació i millora de la fauna i flora, com també de les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals que presenta. El PE constitueix, per tant, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i activitats i l'ús públic d'aquest.
Article 3. Àmbit
1. El Paratge Natural Municipal del Riu de Barxeta queda definit pel domini públic hidràulic del riu de Barxeta, al seu pas pel terme municipal de Barxeta, com també pel domini públic hidràulic dels barrancs que vessen a aquest riu: barranc de Benavent, barranc del Suc, barranc de la Ferrera, barranc de l'Ametler, barranc de l'Ullalet, barranc del Raboser, barranc del Molinet, barranc de la Font de la Parra, barranc de la Lloma Redona, barranc de la Lloma d'Ordinyaba, barranc de l'Escurçonera i barranc del Llop.
Inclou les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Barxeta:
- Polígon 1: parcel·la 9001.
- Polígon 6: parcel·les 9001, 9015, 9016, 9017, 9022, 9023, 9033 i part de la 9014.
- Polígon 7: parcel·les 9005, 9013 i 9026.
- Polígon 8: parcel·la 9010.
- Polígon 9: part de la parcel·la 9001.
- Polígon 11: parcel·la 9001.
- Polígon 12: parcel·les 9001, 9002, 9003, 9005 i part de la 9004.
- Polígon 13: parcel·les 9001, 9002, 9003, 9004 i 9005.
- Polígon 15: parcel·les 9001 i 9005.
- Polígon 16: parcel·les 9001, 9002, 9025, 9029 i 9030.
- Polígon 17: part de la parcel·la 9007.
- Polígon 18: parcel·la 9001.
- Polígon 19: parcel·la 9017.
- Polígon 20: parcel·les 9010, 9011 i part de la 9002.
- Polígon 21: parcel·la 9001.
2. El paratge té una superfície de 80,144 hectàrees.
Article 4. Efectes
1. De conformitat amb el que disposa l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el PE s'haurà d'ajustar al que preveu la legislació urbanística.
2. Les determinacions d'aquest PE seran d'aplicació directa i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal.
3. El planejament urbanístic municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest PE haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, i s'assignaran les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris ací establits, i de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel PE.
4. Les determinacions d'aquest PE s'entendran sense perjudici de les contingudes en les legislacions sectorials. En el cas que la normativa continguda en aquest pla resulte més detallada o protectora, s'aplicarà aquesta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'aquesta.
Article 5. Tramitació, vigència i revisió
1. El PE es tramitarà segons la legislació vigent.
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir del dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i seguiran vigents fins que no es revise el pla, per haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació.
3. La revisió o modificació de les determinacions del pla podran realitzar-se en qualsevol moment, seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a la seua aprovació.
Article 6. Contingut
El contingut de la documentació del PE es correspon amb el que disposa l'article 183 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat mitjançant el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell. En concret, inclou els apartats següents:
1. Memòria informativa i justificativa.
Inclou els aspectes descriptius i justificatius, com els estudis complementaris necessaris per al desenvolupament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que justifiquen la seua elaboració.
2. Normativa.
La normativa del PE inclou normes generals per a la regulació d'usos i activitats, que es divideix en normes per a la protecció de recursos de domini públic i normes sobre regulació d'activitats d'ús públic.
No s'inclou un apartat de normativa particular, ja que en l'ordenació efectuada en el pla especial s'ha considerat la totalitat de l'espai com una única àrea (àrea de ribera), i no és, per tant, necessari l'establiment de normes específiques que diferencien quant al règim de protecció unes zones respecte d'altres.
3. Plànols.
El pla especial inclou els plànols següents:
I) Plànols d'informació.
II) Plànols d'ordenació.
4. Normes per a la gestió.
5. Mecanismes de finançament.
6. Règim sancionador.
Article 7. Interpretació
1. En la interpretació d'aquest PE s'haurà d'atendre el que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plans vinga recolzada també per la memòria, de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.
3. En l'aplicació d'aquest PE prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals de l'àmbit del pla.
4. En qualsevol supòsit no previst en aquest pla, serà preceptiu l'informe favorable de l'Ajuntament de Barxeta, sense perjudici de les competències sectorials que puguen haver-hi.
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge s'hauran de sotmetre al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aquell moment.
Article 9. Autoritzacions i informes previs
1. Aquesta normativa especifica les actuacions, els plans i els projectes l'execució que requereixen l'autorització especial de l'Ajuntament de Barxeta i aquells que requereixen l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
2. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjudici de l'obligació d'obtenir les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, com també en concordança amb el que estableix aquesta normativa.
3. Segons la legislació vigent en matèria d'aigües, per a la realització de qualsevol obra o treball en el domini públic hidràulic hauran d'obtenir-se les autoritzacions administratives necessàries per l'organisme de conca en l'àmbit de les seues competències, a excepció dels casos especials regulats legalment.
TÍTOL II
NORMES GENERALS DE REGULACIÓ D'USOS
I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
NORMES SOBRE PROTECCIÓ DE RECURSOS
DE DOMINI PÚBLIC
SECCIÓ 1ª
PROTECCIÓ DE RECURSOS HIDROLÒGICS
Article 10. Àmbit general per a la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic
1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit del PE es regirà, amb caràcter general, per la normativa sectorial en matèria d'aigües i, de manera especial, pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i disposicions que el desenvolupen.
2. En l'aplicació d'aquest PE s'haurà de tenir en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, de manera que aquest siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, a l'efecte que aquest regula, i, fonamentalment, pel que fa al domini públic hidràulic.
3. En relació amb el domini públic hidràulic, i en el marc de les competències que li són atribuïdes per la Constitució, l'Estat exercirà les funcions que li són atribuïdes per la legislació sectorial vigent.
Article 11. Qualitat de l'aigua
Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats susceptibles de provocar la contaminació o degradació de la qualitat de les aigües, com també aquelles actuacions, obres i infraestructures que puguen dificultar el flux hídric.
A fi de protegir la qualitat de les aigües s'haurà de vetlar per l'estricte compliment de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració.
Article 12. Llits, riberes i marges dels cursos d'aigua
1. S'hauran de mantenir les condicions naturals dels llits, i queden prohibides les obres i construccions, amb caràcter provisional o permanent, que puguen alterar o dificultar el curs de les aigües, i no podrà realitzar-se la seua canalització o dragatge, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de llits.
2. Es consideren compatibles amb la protecció del paratge les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics, que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en l'àmbit de les seues competències.
3. En la zona de domini públic hidràulic, com també en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'aigües, es conservarà la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Es permetran labors de neteja i desbrossament selectius quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda o quan hi haja risc d'incendis.
4. Es prohibeix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, com també l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits.
Article 13. Protecció d'aigües subterrànies
Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir, per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.
Article 14. Abocaments
1. En aplicació de l'article 100 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, es prohibeix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització administrativa prèvia.
2. Es prohibeix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, com també l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn, excepte en els casos de neteja, d'acord amb el que preveu l'article 49 del Reglament del Domini Públic Hidràulic.
3. Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, s'exigirà la justificació del tractament que haja de donar-se a aquests, per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrà-nies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser tal que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos a què hajan de ser destinades; en tot cas, les aigües resultants no podran superar els límits establits en la legislació sectorial.
4. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada, en tot cas, a l'obtenció i validesa posterior de l'autorització d'abocament.
5. En la mesura que puguen afectar l'àmbit del pla especial, en relació amb els abocaments i residus procedents de l'entorn urbà i industrial, es garantirà l'adequada gestió dels distints tipus de residus, en especial pel que fa a les empreses productores de residus tòxics i perillosos, i es vetlarà per la correcta gestió de les aigües residuals generades en el terme municipal.
Article 15. Captacions d'aigua
Queden prohibides les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PE, excepte les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infraestructures d'ús públic, sempre que es justifiquen com l'única via d'abastiment possible. En tot cas, hauran d'efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.
SECCIÓ 2ª
PROTECCIÓ DE SÒLS
Article 16. Moviment de terres i extracció d'àrids
1. De forma general, es prohibeixen l'extracció d'àrids i els moviments de terres en tot l'àmbit del PE.
2. Quan es tracte de moviments de terres per a la correcció de talussos amb perill d'erosió, es permetran sempre que es limite a la mínima àrea d'actuació possible, complisquen les condicions establides en l'autorització administrativa corresponent i llicència urbanística necessària, i no comporten la destrucció o el deteriorament d'espècies vegetals protegides o de gran valor ambiental.
Article 17. Conservació de la coberta vegetal
1. Es consideren prioritàries en l'àmbit del pla totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.
2. Aquelles actuacions que puguen alterar o perjudicar de manera significatiu les condicions de l'espai natural o de les espècies de flora silvestre existents, requeriran la redacció d'una memòria o projecte, que serà aprovat per l'Ajuntament, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
3. Els treballs de restauració de la coberta vegetal aniran dirigits a la conservació i recuperació de les formacions vegetals autòctones de ribera.
Article 18. Pràctiques de conservació de sòls
1. Es prohibeix la destrucció de bancals i marges d'aquests, com les transformacions agrícoles i les labors que posen en perill la seua estabilitat o comporten la seua eliminació.
2. D'acord amb el que disposa l'article 28 de la Llei 3/1993, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració cuidarà de l'estabilització i regeneració dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.
3. Es prohibeix la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment d'àrees de cultiu.
4. Es prohibeixen els aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de talussos.
5. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplé, serà obligatòria la fixació d'aquests mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil, sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística.
SECCIÓ 3ª
PROTECCIÓ DE LA VEGETACIÓ SILVESTRE
Article 19. Formacions vegetals
Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'aquest PE, totes aquelles no cultivades o resultants de l'activitat agrícola. Aquesta determinació no inclou la vegetació adventícia que acompanya els cultius ni les formacions ruderals i nitròfiles que colonitzen els carrers, vials, parets, cunetes, abocadors, enderrocs, erms i altres àrees molt antropitzades.
Article 20. Tala i recol·lecció
1. Sense perjudici del que disposa l'article 17 d'aquestes normes, es prohibeix la recol·lecció total o parcial de taxons vegetals per a fins comercials.
2. La tala i recol·lecció, total o parcial, de les espècies vegetals estarà sotmesa a les disposicions de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, com també a la legislació sectorial aplicable.
3. Sense perjufici del que disposa el punt 2 d'aquest article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors, plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, espàrrecs, mores, etc., sempre que hi haja consentiment tàcit del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o la fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets, queda prohibida l'arrancada d'aquestes, i haurà de recol·lectar-se mitjançant tala, i no s'hi permetrà la utilització d'instruments com ara aixades o rastells.
4. Sense perjudici de l'obtenció de l'autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca i del que recull el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, es podrà realitzar l'extracció de fusta o llenya, si respon a algun dels criteris següents:
- Com a resultat de labors de prevenció d'incendis.
- Com a resultat de labors de prevenció d'avingudes.
- Com a resultat de mesures fitosanitàries.
- Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.
- Amb motiu d'estudis científics.
En cap cas podran ser recollides lliurement pels visitants.
Article 21. Regeneració, plantacions i protecció d'arbres monumentals
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i potenciació de les comunitats naturals de ribera característiques de l'àmbit del pla.
2. La gestió dels recursos forestals dirigirà les seues actuacions a la conservació, millora i protecció dels terrenys forestals, segons les determinacions de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i al seu reglament executiu, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell.
3. Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies exòtiques, entenent-se aquestes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga, o haja pertangut històricament, a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.
4. Queda prohibida en l'àmbit del paratge la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.
5. S'hauran de seguir les vies establides en la Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de Patrimoni Arbori Monumental de la Comunitat Valenciana, per a iniciar els tràmits tendents a la possible protecció expressa de l'exemplar de gran port de Pistacia lentiscus existent al barranc de l'Ametler (coordenades UTM: X=722041,41; Y=4321118,50).
SECCIÓ 4ª
PROTECCIÓ DE LA FAUNA
Article 22. Destrucció de la fauna silvestre
1. S'haurà de respectar, en tot cas, la normativa sectorial aplicable en matèria de protecció de la fauna.
2. Sense perjudici de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge, amb les excepcions següents:
a) Espècies cinegètiques i piscícoles, regulades específicament per les seues normatives sectorials.
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient, de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Les intervencions que es realitzen al paratge sobre la coberta vegetal, els sòls, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics, hauran de garantir el manteniment de condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades.
4. Amb caràcter general, i sense perjudici del que estableix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten en l'àmbit del paratge les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o el deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna, com ara nius, caus i dormidors, com a les èpoques de major sensibilitat.
En particular, es prohibeix:
a) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o l'exposició d'animals vius, o de les seues restes, que es troben protegits per la legislació sectorial vigent i per aquestes normes.
b) La recol·lecció, la possessió o el comerç d'ous o cries.
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.
d) L'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.
Article 23. Repoblació o solta d'animals
1. Es prohibeix la repoblació i solta de qualsevol espècie animal exòtica, entenent per tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit del pla, excepte la utilització d'espècies per a control biològic de plagues que realitze l'administració o autoritze aquesta.
2. Tota reintroducció d'espècies faunístiques autòctones actualment desaparegudes al paratge, com també els eventuals reforçaments poblacionals d'espècies existents i el mode de realitzar-los, haurà de ser autoritzada o promoguda per la conselleria competent en matèria de medi ambient.
Article 24. Tanques i tancaments
Es prohibeix l'alçament de tanques i tancaments en l'àmbit del PE.
SECCIÓ 5ª
PROTECCIÓ DEL PAISATGE
Article 25. Impacte paisatgístic
1. Es consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les distintes instal·lacions i usos permesos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats que, per les seues característiques, puguen generar un important impacte paisatgístic hauran de realitzar-se de manera que es minimitze el seu efecte negatiu sobre el paisatge.
2. En tot cas, les instal·lacions hauran d'incorporar les mesures de camuflament i mimetització necessàries per a la seua integració en el paisatge.
3. L'Ajuntament haurà de tenir en compte, en autoritzar o informar els projectes referents al paratge, els efectes de la seua realització sobre els valors paisatgístics d'aquest.
4. S'haurà de protegir el paisatge entorn d'aquelles fites i elements característics de caràcter natural, com ara penyals, arbres exemplars, etc., per als quals s'hauran d'establir perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua singularitat en l'entorn.
Article 26. Publicitat estàtica
1. Es prohibeix, amb caràcter general, la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori, com sobre edificacions.
2. Al paratge s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que, per les seues dimensions, disseny i col·locació, estiguen adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len, com també tots els de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i educatiu i la gestió de l'àmbit territorial objecte del pla.
SECCIÓ 6ª
PROTECCIÓ DEL PATRIMONI CULTURAL
Article 27. Patrimoni cultural
1. La Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, de 11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, estableix que el patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural. També formen part del patrimoni cultural valencià, en qualitat de béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, coneixements, tècniques, pràctiques i usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana. Així mateix, formen part d'aquest patrimoni, com a béns immaterials, les expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci i, en especial, aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià. Els béns immaterials de naturalesa tecnològica, que constituïsquen manifestacions rellevants o fites d'evolució tecnològica de la Comunitat Valenciana, són, així mateix, elements integrants del patrimoni cultural valencià.
2. Els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turisticorecreatius, sempre que aquests no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals i després de l'obtenció prèvia de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.
3. Si amb motiu de la realització de reformes, demolicions, transformacions o excavacions en immobles no compresos en zones arqueològiques o paleontològiques o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica aparegueren restes d'aquesta naturalesa o indicis de la seua existència, el promotor, el constructor i el tècnic director de les obres estaran obligats a suspendre immediatament els treballs i a comunicar la troballa en els termes preceptuats en l'article 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, el règim dels quals s'aplicarà íntegrament. Tractant-se de béns mobles, la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, en el termini de deu dies des que tinga coneixement de la troballa, podrà acordar la continuació de les obres, amb la intervenció i vigilància dels serveis competents, establint el pla de treball. O bé, quan ho considere necessari per a la protecció del patrimoni arqueològic o paleontològic i, en tot cas, quan la troballa es referisca a restes arqueològiques de construccions històriques o artístiques o a restes i vestigis fòssils de vertebrats, prorrogarà la suspensió de les obres i determinarà les actuacions arqueològiques o paleontològiques que hagen de realitzar-se. En qualsevol cas, haurà de donar compte de la seua resolució a l'ajuntament corresponent. La suspensió no podrà durar més del temps imprescindible per a la realització de les mencionades actuacions. S'aplicaran les normes generals sobre responsabilitat de les administracions públiques per a la indemnització, si és el cas, dels perjudicis que la pròrroga de la suspensió puga ocasionar.
4. Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'inventari de béns immobles del patrimoni cultural valencià localitzats dins de l'àmbit del pla especial, haurà d'obtenir l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura.
SECCIÓ 7ª
PROTECCIÓ DELS CAMINS RAMADERS
Article 28. Conservació i defensa dels camins ramaders
1. Segons el projecte de classificació dels camins ramaders del terme municipal de Barxeta, per l'àmbit del Pla Especial discorre el camí ramader assegador de Múrcia, amb una amplària legal de 20,89 m, excepte en el tram que discorre per la divisòria de termes entre Llocnou i Barxeta, que és de 12 m. La longitud total d'aquest assegador al terme de Barxeta és de 4.500 m, i el seu traçat queda grafiat en el plànol d'informació núm. 2 d'aquest Pla Espe-cial.
2. L'assegador de Múrcia és un bé de domini públic de la Comunitat Valenciana i, en conseqüència, inalienable, imprescriptible i inembargable, i al respecte s'haurà de complir el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.
3. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar el camí ramader que discorre per l'àmbit del paratge haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.
4. Es fomentarà la designació d'interés natural del camí ramader present en l'àmbit d'aquest pla, d'acord amb el que estableix l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
CAPÍTOL II
NORMES SOBRE REGULACIÓ D'ACTIVITATS
I INFRAESTRUCTURES
SECCIÓ 1ª
ACTIVITATS EXTRACTIVES I MINERES
Article 29. Activitats extractives i mineres
Es prohibeix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del PE.
SECCIÓ 2ª
ACTIVITATS AGRÀRIES
Article 30. Normes generals
1. Es prohibeix la realització de l'activitat agrària en l'àmbit del PE.
2. A la zona de domini públic hidràulic, com també en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'aigües, es conservarà la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals.
3. No es consideraran sotmesos a l'activitat agrícola els terrenys el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a 10 anys o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.
Article 31. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries
Es prohibeix, en l'àmbit del PE, tot tipus de construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.), o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).
SECCIÓ 3ª
ACTIVITATS RAMADERES
Article 32. Normes generals
1. Amb caràcter general, es considera autoritzable el pasturatge extensiu dins de l'àmbit del PE. L'exercici d'aquesta activitat se sotmetrà a les normes i plans sectorials que li siguen d'aplicació.
2. L'aprofitament de pastos en el domini públic hidràulic requerirà l'autorització prèvia administrativa de l'organisme de conca. Aquestes autoritzacions estaran subjectes al que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i en el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual es va aprovar el Reglament de Domini Públic Hidràulic.
3. L'ordenació de la ramaderia extensiva haurà de realitzar-se, almenys, tenint en compte les condicions següents:
a) Delimitació d'àrees fitades.
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
d) En tot cas, les activitats ramaderes hauran de ser compatibles amb els usos didàctics i recreatius del paratge.
4. L'aprofitament de pastos podrà limitar-se quan es puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o hi haja arbres joves, especialment en zones en procés de regeneració.
5. Segons estableix l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge, almenys, durant els cinc anys posteriors a aquest.
Article 33. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes
Es prohibeix, en l'àmbit del PE, tot tipus de construccions ramaderes. Aquesta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara mallades, corrals i dormidors.
SECCIÓ 4ª
APROFITAMENT FORESTAL
Article 34. Terreny forestal
1. A l'efecte d'aquest PE, es consideren forests o terrenys forestals els així definits en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.
2. En l'àmbit del PE, el règim de gestió dels terrenys forestals és l'establit, amb caràcter general, per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el seu reglament.
3. Es promourà la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació, entre l'administració forestal, l'organisme de conca i l'Ajuntament de Barxeta per a la realització de labors de conservació i regeneració de la coberta vegetal, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties, i de prevenció d'incendis.
Article 35. Repoblació forestal
Sense perjudici del que disposa l'article 21 d'aquestes normes, la repoblació de terrenys forestals haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que se li apliquen.
Les plantacions en el domini públic hidràulic requeriran l'autorització prèvia administrativa de l'organisme de conca. Aquestes autoritzacions estaran subjectes al que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual es va aprovar el Reglament de Domini Públic Hidràulic.
Article 36. Aprofitaments forestals
1. A l'efecte d'aquest pla es consideren aprofitaments forestals la fusta, productes de selecció, llenyes, escorfes, pastos, fruits, llavors, plantes aromàtiques, medicinals i condimentaries, bolets i la resta de productes que es generen en els terrenys forestals. Aquests aprofitaments requeriran d'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjudici del que disposa l'article 20 d'aquestes normes.
L'aprofitament de la vegetació arbòria o arbustiva en el domini públic hidràulic requerirà l'autorització prèvia administrativa de l'organisme de conca. Aquestes autoritzacions estaran subjectes al que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual es va aprovar el Reglament de Domini Públic Hidràulic.
2. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del paratge hauran d'ajustar-se al que disposen les normes i plans sectorials que se li apliquen.
Article 37. Incendis forestals
1. En general, i en matèria d'incendis forestals, aquest pla està subjecte al que determina la legislació sectorial específica en la matèria.
2. En particular, s'establiran les mesures necessàries per a la prevenció i l'extinció d'incendis.
3. Es prohibeix l'ús del foc amb qualsevol finalitat en tot l'àmbit del paratge, com també llançar fòsfors, puntes de cigarret i l'ús de cartutxos de caça proveïts de tacs de paper.
4. Tant en el Pla local de prevenció d'incendis forestals, preceptiu segons l'article 138 del Reglament de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 98/1995, com en el Pla d'actuació municipal enfront del risc d'incendis, regulat en el Decret 163/1998, de 6 d'octubre, del Consell, que es redacten a nivell municipal, haurà de considerar-se el paratge natural municipal com una àrea d'especial protecció i prioritat de defensa, figura a què fa referència l'article 140 del Decret 98/1995, anteriorment esmentat. Ambdós plans seran tramitats i aprovats segons el que regula la legislació sectorial.
SECCIÓ 5ª
ACTIVITAT CINEGÈTICA
Article 38. Normes generals
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del PE, quedant subjecta als períodes i les condicions establits en la legislació sectorial específica i els articles següents.
2. En particular, la caça està permesa en aquells terrenys que actualment compleixen les condicions legals establides per aquesta activitat.
Article 39. Ordenació cinegètica
1. En general, i en matèria d'ordenació cinegètica, aquest pla està subjecte al que disposa la legislació sectorial que siga d'aplicació.
2. Es fomentarà l'establiment de la zona de reserva cinegètica del vedat del qual formen part els terrenys inclosos al paratge, dins de l'àmbit d'aquest.
3. Sense perjudici del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques en la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar en l'àmbit del pla, si així ho requereix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.
4. L'ús cinegètic del paratge haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius d'aquest.
SECCIÓ 6ª
ACTIVITAT PESQUERA I ALTRES
APROFITAMENTS PISCÍCOLES
Article 40. Marc normatiu de l'activitat pesquera
1. L'activitat pesquera està regulada, amb caràcter general, en la Llei de Pesca Fluvial de 20 de febrer de 1942 i el seu Reglament de 6 d'abril de 1943, com també en l'article 62 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat.
2. Dins d'aquest marc legislatiu, la conselleria competent en matèria de medi ambient emet ordres anuals sobre els períodes hàbils i normes generals relacionades amb la pesca en aigües continentals de la Comunitat Valenciana, definint les espècies de pesca permesa, les limitacions i prohibicions de caràcter general i altres aspectes de l'activitat. Aquestes disposicions, regularan amb caràcter general, l'activitat pesquera en l'àmbit del paratge.
SECCIÓ 7ª
ACTIVITAT INDUSTRIAL
Article 41. Activitat industrial
Pel fet que es considera incompatible amb els objectius de protecció d'aquest pla, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus en l'àmbit del PE, incloent les instal·lacions de magatzematge o primera transformació de productes primaris.
SECCIÓ 8ª
ÚS PÚBLIC DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL
A) PLA D'ÚS PÚBLIC DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL
Article 42. Pla d'ús públic del paratge natural municipal
1. Es fomentarà l'elaboració d'un pla d'ús públic del paratge natural municipal, que haurà de contenir les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyament dels valors ambientals i culturals del paratge efectuades tant per iniciativa pública, com privada o mixta.
2. L'ús públic del paratge haurà de ser d'acord amb els usos permesos en sòl no urbanitzable protegit, segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, en especial, en relació amb les activitats recreatives i esportives, que puguen dur-se a terme en l'àmbit del Pla especial.
3. L'elaboració del Pla d'ús públic comportarà la realització dels corresponents estudis en què s'avalue la incidència que el desenvolupament d'aquest tipus d'activitats puga tenir sobre els valors naturals que van motivar la declaració del paratge natural municipal, a fi d'evitar impactes negatius sobre aquests.
4. L'esmentat pla d'ús públic haurà de contenir, necessàriament, la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya, com ara el senderisme, en l'àmbit del paratge. A aquest efecte, establirà els llocs i períodes en què es podran efectuar aquestes activitats sense perjudici per als valors naturals del paratge. En tot cas, s'haurà d'ajustar, al que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural, o a la legislació vigent en matèria de senderisme i esports de muntanya.
5. El pla d'ús públic haurà d'establir una ordenació i zonificació detallada, a fi de regular les activitats de gaudi concentrat i les activitats esportives establides en els articles 45 i 48, respectivament. Per a la realització d'aquesta zonificació haurà de tenir-se en compte l'existència, en determinades zones de l'espai de risc de lliscament, segons el que recull la cartografia temàtica de riscos naturals de la COPUT. A més, en estar definit tot l'àmbit del paratge natural municipal per domini públic hidràulic, haurà d'obtenir-se l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la seua autorització a les zones que es determinen.
6. El pla d'ús públic del paratge inclourà un pla de recollida de residus i neteja de les zones d'esplai. En el pla s'hauran de determinar, per a la posterior senyalització, les vies d'accés al paratge, les zones d'aparcament, els camins no transitables amb vehicles, i les sendes.
7. El pla d'ús públic del paratge es complementarà amb actuacions de promoció i conscienciació social sobre els aspectes ambientals d'aquest.
8. El pla d'ús públic del paratge l'aprovarà l'Ajuntament de Barxeta, amb l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Prèviament a la seua aprovació, es demanaran els informes que siguen necessaris, a fi de garantir la seguretat i la integritat de les persones davant del risc d'avingudes o d'incendis, i s'hi adoptaran les mesures que els òrgans competents establisquen.
B) ALLOTJAMENT TURÍSTIC I ALTRES ACTIVITATS RECREATIVES VINCULADES A CONSTRUCCIONS
Article 43. Campaments de turisme o càmpings
Es prohibeixen els càmpings i campaments públics i privats en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 44. Activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions
1. Es prohibeix la construcció d'edificacions turístiques i recreatives en l'àmbit del PE.
2. Es prohibeix la construcció d'instal·lacions esportives en l'àmbit del PE.
C) ACTIVITATS RECREATIVES NO VINCULADES A CONSTRUCCIONS
Article 45. Gaudi concentrat
El gaudi concentrat es defineix com aquell que es desenvolupa en un espai habilitat per a activitats recreatives, dotat amb equipaments d'escassa entitat com ara taules, bancs i papereres.
Aquest es produirà exclusivament en les zones habilitades a aquest efecte, sempre que no produïsca minva en els valors naturals i paisatgístics existents en la zona.
Article 46. Circulació motoritzada al paratge
1. Amb caràcter general, es prohibeix la circulació motoritzada fora de les carreteres i els camins agrícoles i forestals del paratge, excepte en els casos següents:
- Vehicles autoritzats per l'Ajuntament.
- Vehicles destinats a la realització de treballs de conservació i regeneració de la vegetació, i manteniment de llits i gestió dels recursos hídrics.
- Vehicles de les administracions públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servei o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, serveis públics, etc.
- Vehicles que realitzen serveis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.
- Vehicles de les forces i cossos de seguretat de l'Estat.
2. L'Ajuntament podrà limitar l'accés al públic a determinades àrees per la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna, o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals o culturals que es motiven justificadament.
Article 47. Acampada lliure
Es prohibeix l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge.
Article 48. Activitats esportives organitzades
1. Es permet la realització d'esports pels particulars que no requerisquen la utilització d'elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora present en la zona. Aquestes activitats s'exerciran sempre que no produïsquen minva en els valors naturals i paisatgístics del paratge.
2. Qualsevol activitat esportiva organitzada per entitats públiques o privades fora dels espais habilitats per a aquest fi en l'àmbit del paratge, requerirà l'autorització prèvia de l'Ajuntament.
3. Es prohibeix, amb caràcter general, la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quad i semblants.
SECCIÓ 9ª
URBANISME I EDIFICACIÓ
Article 49. Urbanisme
Aquest pla especial, als efectes urbanístics, qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit. Cursos d'aigua.
Article 50. Edificació
Es prohibeix la construcció de qualsevol edificació dins de l'àmbit del PE.
SECCIÓ 10ª
INFRAESTRUCTURES
Article 51. Normes generals sobre les obres d'infraestructures
1. En el cas que siga necessària la realització de noves infraestructures que travessen el paratge natural municipal a causa de la seua particular fisonomia, com ara línies elèctriques, de telecomunicacions o infraestructures viàries, s'optarà per aquelles solucions que des del punt de vista ambiental causen menor impacte sobre l'espai, i serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, sense perjudici de l'obligació d'obtenir les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial.
Així mateix, es consideren permeses les infraestructures d'interés general vinculades als serveis d'abastiment d'aigua i evacuació i depuració de residuals que ha de realitzar l'Ajuntament de Barxeta, com també les obres d'infraestructura que ha de realitzar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, com també aquelles obres d'interés general de l'Estat.
2. S'haurà de respectar el que estableix el projecte definitiu de construcció del tram C de la connexió del curs a sota del riu Xúquer amb el tram V (nova conducció Xúquer-Vinalopó).
3. La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus haurà d'atenir-se, a més de les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als requisits genèrics següents:
- Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o farciments d'aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
- Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i a la terminació de les obres s'hauran de restaurar el terreny i la coberta vegetal. Així mateix, s'haurà d'evitar la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.
- Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures hauran d'obtenir-se, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència urbanística.
Article 52. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla eòlic de la Comunitat Valenciana
A aquest respecte caldrà ajustar-se al que estableix el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant un Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, que qualifica com a zona exterior residual tot l'àmbit del paratge.
SECCIÓ 11a
ACTIVITATS D'INVESTIGACIÓ
Article 53. Promoció de les activitats d'investigació
1. Amb independència del potencial ús públic del paratge com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient, per a una millor gestió i administració de l'espai protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.
2. Aquestes activitats podran realitzar-se atenent a les característiques d'aquestes i als seus requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o mitjançant les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. A aquest respecte, se signaran amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques, els convenis o acords de col·laboració necessaris.
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del paratge són les següents, en llista oberta, que podrà adaptar-se a les necessitats la gestió de l'espai protegit:
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctona.
b) Desenvolupament de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de flora i fauna considerades d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, com també sobre les condicions per a la recuperació o millora dels seus hàbitats.
c) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el medi humà tradicional del paratge.
d) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: jurídica, administrativa i econòmica.
e) Mètodes de gestió de l'ús públic del paratge, des dels punts de vista tècnic, sociològic, econòmic i empresarial.
4. L'Ajuntament facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge.
Article 54. Autoritzacions
Sense perjudici del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'aquesta normativa, s'estableix el següent règim específic per a la realització, per persones o entitats alienes a l'Ajuntament o a la conselleria competent en matèria de medi ambient, d'activitats o projectes d'investigació que tinguen com a objecte els recursos ambientals i culturals del paratge:
a) Les actuacions que afecten, directament o indirectament, la flora, fauna o els hàbitats protegits requeriran l'autorització prèvia de l'Ajuntament. Amb aquesta finalitat, la persona o entitat que realitze l'activitat investigadora acompanyarà a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació que es desenvolupe.
b) Les autoritzacions podran contenir condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Cap la seua revocació si les investigacions s'aparten del que estableix la memòria del projecte presentat, o si les labors d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.
c) Una vegada realitzat l'estudi científic autoritzat, la persona o entitat autoritzada haurà de presentar un informe a l'Ajuntament sobre els resultats, com també sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En el supòsit que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte haurà d'aportar un exemplar de la publicació.
d) Les autoritzacions atorgades per a anellament científic d'aus no exclouen la necessitat l'anellador obtinga els permisos particulars corresponents, si és el cas.
e) Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que, per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no requereixen autorització prèvia, hauran, això, no obstant, de comunicar a l'Ajuntament l'existència del projecte, i hauran de facilitar-li l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge.
TÍTOL III
NORMES PER A LA GESTIÓ DEL PARATGE NATURAL
Article 55. Règim general
1. L'administració i la gestió del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta correspon a l'Ajuntament de Barxeta.
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'Ajuntament l'assistència tècnica necessària i l'assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.
3. El règim de gestió del paratge haurà d'atendre el marc establit amb caràcter genèric per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, com també a les determinacions específiques que estableix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.
4. La gestió del paratge, pel que fa al funcionament d'instal·lacions, equipaments i serveis, podrà delegar-se, d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Aquesta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.
5. L'Ajuntament podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local, l'administració general de l'Estat, a través del Ministeri de Medi Ambient o de l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer), i del sector privat, tal com una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.
Article 56. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, es crearà el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta, segons s'establirà en l'acord de declaració del paratge, i d'aquesta manera es tindrà en compte el que preveu l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratge Naturals Municipals.
TÍTOL IV
MECANISME DE FINANÇAMENT
Article 57. Règim general
1. El finançament del paratge natural municipal correrà per compte de l'Ajuntament de Barxeta.
2. L'Ajuntament de Barxeta habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjudici dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tenir interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
TÍTOL V
RÈGIM SANCIONADOR
Article 58. Règim sancionador
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de l'exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què puga incórrer.
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5781, del 10-06-2008 (2008/7166)

ACUERDO de 6 de junio de 2008, del Consell, por el que se declara paraje natural municipal el enclave denominado Riu de Barxeta, en el término municipal de Barxeta.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5781

Fecha DOGV
:   10-06-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/7166

CVE


Fecha del documento
:   06-06-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [Barxeta](javascript:void(0))
    * [municipio](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ACUERDO de 6 de junio de 2008, del Consell, por el que se declara paraje natural municipal el enclave denominado Riu de Barxeta, en el término municipal de Barxeta. [2008/7166]
El Consell, en la reunión del día 6 de junio de 2008, adoptó el siguiente Acuerdo:
El paraje del Riu de Barxeta, en el municipio del mismo nombre, alberga valores naturales, paisajísticos y de patrimonio cultural que justificaban el inicio de los trámites para su declaración como Paraje Natural Municipal. Comprende la totalidad del cauce del río a su paso por el municipio del mismo nombre, así como los barrancos tributarios al mismo: el barranc de Benavent, el de Suc, el de la Ferrera, el barranc de l'Ametler, el de l'Ullalet, el del Raboser, el del Molinet, el de la Font de la Parra, el barranc de la Lloma Redona, el de la Lloma d'Ordinyana, el barranc de l'Escurçonera y el barranc del Llop.
El río de Barxeta nace en el Pla de Corrals, en la sierra del Buixcarró, en el límite entre los términos de Quatretonda y Simat de la Valldigna. Tras atravesar el término de Barxeta, llega a Xàtiva, donde desemboca en el río Albaida.
Dentro del ámbito protegido podemos diferenciar dos grandes sectores: por un lado, el propio cauce del río de Barxeta y el tramo medio-bajo de sus barrancos tributarios, que discurren por una zona con topografía suave y paisaje abierto y, por otro, el tramo de cabecera de los barrancos de la Font de la Parra, l'Ametler y del Suc, que abarca las estribaciones nororientales de la serra de Requena, con una topografía más accidentada. Entre estos barrancos destaca el de l'Ametler, de gran interés ambiental, al ser el único que discurre sobre sustrato calizo, con nódulos de precipitación de cal sobre rocas y elevada cobertura vegetal y alto interés ecológico y paisajístico.
El río de Barxeta se caracteriza por tener un curso de agua permanente durante todo el año, al igual que los barrancos de l'Escurçonera, de la Font de la Parra, de l'Atmeler y del Suc. La alta calidad del recurso hídrico hace que el estado de conservación de los ecosistemas dulceacuícolas sea excelente, lo que condiciona la calidad de las comunidades vegetales que aparecen en el mismo, todas ellas condicionadas por la presencia y cercanía al agua.
El río de Barxeta constituye un ejemplo de ecosistema ripario, en el que, junto a la vegetación lacustre, dominada por las comunidades de carrizal-espadañal (Phragmition), juncal (molinio-holoschoenion), los zarzales (Rubo-Coriarietum myrtifoliae) y los adelfares (Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri), éstos más típicos de los barrancos con caudal estacional; destacan las saucedas (salicetum triandro-eleagni), que forman bosquetes de ribera, colonizando las gravas fluviales con especies de gran interés, como la sarga (Salix eleagnos) y el gatell (Salix atrocinerea), alguno de ellos de dimensiones monumentales. Asimismo, a consecuencia del alto contenido en sales que presenta el agua, debido al lavado de los yesos del Keuper por los que transcurre, en determinadas zonas podemos encontrar ejemplares de dos especies de taray (Tamarix canariensis y Tamarix africana). Asimismo, pese a la intensa explotación agrícola y forestal de los márgenes del río, aún quedan retazos que testimonian el esplendor de los antiguos bosques de ribera, concretamente de alamedas (Populetum albae) y olmedas (Ulmetum minoris). La menor presión antrópica y la propia regeneración natural está permitiendo la recuperación de estas formaciones, evolucionando hacia una mayor madurez y conservando un elevado grado de naturalidad, lo que otorga al enclave un gran interés.
Son numerosas las especies de fauna que encuentran en el río un lugar idóneo para desarrollar su actividad vital. Por un lado, el curso de agua permanente permite el desarrollo de peces, anfibios y algunos reptiles, además de interesantes especies de invertebrados. Por otro, la cubierta vegetal de los márgenes es aprovechada por las aves para nidificar y guarecerse.
Por lo que a la ictiofauna se refiere, hay presencia de peces autóctonos de interés, como la madrilla, la bagra, el barbo y la anguila. Entre la herpetofauna destacan especies catalogadas como protegidas en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, como el sapo común, la rana común, el lagarto ocelado y la culebra bastarda, junto con la interesante tortuga de agua. En el entorno del río encontramos macrofauna de interés, como la comadreja, la gineta o el tejón.
Sin embargo, el grupo más diverso es el de las aves. Cabe resaltar la presencia, cada vez más habitual, en las aguas del río de la focha, el ánade azulón y el zampullín chico, así como de la garceta común y la garza real. Entre las especies sedentarias aparecen la gallineta común y el martín pescador. En verano se puede observar el carricero común, la oropéndola, o el zarcero común y, en invierno, el mosquitero común y la lavandera blanca. La fauna invertebrada, aunque mucho menos conocida, también presenta una gran diversidad, destacando la gambeta de agua dulce, crustáceo endémico de las aguas dulces del litoral valenciano, y el caracol acuático, molusco que se presenta sobre rocas en aguas de débil corriente, cálidas y ricas en calcio, en el barranc de l'Ametler.
Finalmente, hay que incidir en el valioso patrimonio etnológico que alberga el área a proteger, con presencia de numerosos elementos catalogados, todos ellos relacionados con el aprovechamiento hidráulico del río de Barxeta y sus barrancos. Entre estos elementos destaca el acueducto de Barxeta, junto a otros de menores dimensiones, como el de la acequia del Puig, el de la acequia madre de Barxeta y el del barranco de las Casas del Escribano, además del azud del Pantanet.
Por todo ello, y a iniciativa del Ayuntamiento de Barxeta, la Generalitat, en el ejercicio de sus competencias autonómicas en la materia, considera necesaria la declaración de un régimen especial de protección y conservación de los valores naturales de este espacio.
Así, la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, establece la figura de protección denominada Paraje Natural Municipal, que se regula posteriormente por el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, que se adapta a las características de este enclave y permite la vía jurídica idónea para la consecución de los objetivos previstos.
Por ello, vistos los valores naturales e interés del mismo, el interés del Ayuntamiento de Barxeta, habiéndose cumplido los trámites previstos en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, y a propuesta del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, el Consell
ACUERDA
Primero. Objeto
1. Se declara Paraje Natural Municipal la zona denominada Riu de Barxeta, en el término municipal de Barxeta, estableciéndose para el mismo un régimen jurídico de protección, de acuerdo con las normas básicas contenidas en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
2. En razón del interés botánico, ecológico, geomorfológico y paisajístico del Paraje Natural Municipal, dicho régimen jurídico está orientado a proteger la integridad de los ecosistemas naturales, no admitiéndose uso o actividad que ponga en peligro la conservación de los valores que motivan su declaración.
Segundo. Ámbito territorial
1. El Paraje Natural Municipal se localiza en el término municipal de Barxeta, en la provincia de Valencia, figurando su delimitación descriptiva y gráfica en los anexos I y II del presente Acuerdo, respectivamente.
2. En caso de discrepancia entre la delimitación descriptiva y la delimitación gráfica, prevalecerá la primera de ellas.
Tercero. Administración y gestión
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal corresponde al Ayuntamiento de Barxeta.
2. La Dirección General con competencias en materia de espacios naturales protegidos designará un técnico de los servicios territoriales de Valencia, de la conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, que prestará asistencia técnica y asesoramiento en la gestión del Paraje Natural Municipal.
Cuarto. Régimen de protección
Con carácter general, podrán continuar desarrollándose las actividades tradicionales compatibles con las finalidades que motivan esta declaración, de acuerdo con sus regulaciones específicas y lo establecido por el presente Acuerdo y el correspondiente Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Riu de Barxeta.
En el ámbito del Paraje Natural Municipal, las competencias de las Administraciones Públicas se ejercerán de modo que queden preservados todos los valores geomorfológicos, botánicos, ecológicos, paisajísticos y naturales del Paraje Natural Municipal, evaluando con especial atención los posibles impactos ambientales producidos por las actuaciones exteriores al mismo.
Quinto. Plan Especial de Protección
1. En virtud de lo establecido en el artículo 7 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, se aprueba el Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Riu de Barxeta, en el término municipal de Barxeta.
2. En el anexo III de este acuerdo se incluye la parte dispositiva del citado Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Riu de Barxeta.
3. Las disposiciones del Plan Especial de Protección serán vinculantes tanto para las Administraciones Públicas como para los particulares.
Sexto. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal
1. Se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Riu de Barxeta, como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados.
2. El Consejo de Participación estará compuesto por:
a) Tres representantes elegidos por el Pleno del Ayuntamiento de Barxeta, no requiriéndose que tengan la condición de Concejales, uno de los cuales actuará como Secretario del Consejo de Participación.
b) Un representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
c) Un representante de la Dirección General con competencias en materia de espacios naturales protegidos de los servicios territoriales de Valencia, de la conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.
d) Dos representantes de los intereses sociales, institucionales o económicos, afectados o que colaboren en la conservación de los valores naturales a través de la actividad científica, la acción social, la aportación de recursos de cualquier clase o cuyos objetivos coincidan con la finalidad del espacio natural protegido, que serán designados por la Alcaldía del Ayuntamiento de Barxeta.
El Ayuntamiento podrá proponer la modificación de la composición del Consejo de Participación para dar cabida a otros representantes de colectivos con intereses en el Paraje Natural Municipal. La modificación de la composición del Consejo de Participación deberá ser aprobada por Acuerdo del Consell.
3. El Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Riu de Barxeta se constituirá en el plazo de seis meses desde la declaración del Paraje.
Serán funciones de dicho órgano colegiado de carácter consultivo las previstas en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
4. El Presidente del Consejo de Participación será nombrado por el Ayuntamiento de Barxeta de entre los miembros del Consejo de Participación.
5. Con el objeto de establecer un funcionamiento adecuado en la actuación del Consejo de Participación, se podrán aprobar unas normas internas de funcionamiento.
Séptimo. Ejecución y desarrollo
Se autoriza al conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda para que, en el marco de sus competencias, dicte lo necesario para la ejecución y desarrollo del presente Acuerdo.
Octavo. Efectos y revisión
1. El presente Acuerdo producirá efectos a partir del día de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
2. Cualquier modificación de lo establecido en el presente Acuerdo deberá ser aprobada, a su vez, por Acuerdo del Consell, debiendo seguirse en tal caso los mismos trámites.
Contra el presente Acuerdo, los interesados podrán interponer recurso contencioso- administrativo en el plazo de dos meses, contados a partir del día siguiente al de la publicación de este acuerdo en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, ante la Sala de lo Contencioso-administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo que dispone el artículo 10 y concordantes de la Ley Reguladora de la Jurisdicción Contencioso-administrativa.
Todo ello sin perjuicio de la interposición del recurso potestativo de reposición ante el Consell, en el plazo de un mes desde el día siguiente al de la publicación del presente Acuerdo en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de acuerdo con lo que disponen los artículos 116 y 117 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.
Valencia, 6 de junio de 2008
La consellera secretaria del Consell, por sustitución,
ANGÉLICA SUCH RONDA
ANEXO I
DELIMITACIÓN DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL RIU DE BARXETA.
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal Riu de Barxeta queda definido por el dominio público hidráulico del río de Barxeta a su paso por el término municipal de Barxeta, así como por el dominio público hidráulico de los barrancos vertientes a dicho río: barranc de Benavent, barranc del Suc, barranc de la Ferrera, barranc de l'Ametler, barranc de l'Ullalet, barranc del Raboser, barranc del Molinet, barranc de la Font de la Parra, barranc de la Lloma Redona, barranc de la Lloma d'Ordinyaba, barranc de l'Escurçonera y barranc del Llop.
Incluye las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Barxeta:
- Polígono 1: parcela 9001.
- Polígono 6: parcelas 9001, 9015, 9016, 9017, 9022, 9023, 9033 y parte de la 9014.
- Polígono 7: parcelas 9005, 9013 y 9026.
- Polígono 8: parcela 9010.
- Polígono 9: parte de la parcela 9001.
- Polígono 11: parcela 9001.
- Polígono 12: parcelas 9001, 9002, 9003, 9005 y parte de la 9004.
- Polígono 13: parcelas 9001, 9002, 9003, 9004 y 9005.
- Polígono 15: parcelas 9001 y 9005.
- Polígono 16: parcelas 9001, 9002, 9025, 9029 y 9030.
- Polígono 17: parte de la parcela 9007.
- Polígono 18: parcela 9001.
- Polígono 19: parcela 9017.
- Polígono 20: parcelas 9010, 9011 y parte de la 9002.
- Polígono 21: parcela 9001.
2. Delimitación geográfica: el Paraje queda delimitado por el polígono cuyos vértices, con sus correspondientes coordenadas, que consideran el sistema de referencia European Datum 1950 (ED 50) y el sistema cartográfico UTM (huso 30 N), se incluyen en un archivo que se halla a disposición de quien desee consultarlo en formato digital en las dependencias de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.
3. La superficie total del Paraje es de 80,144 hectáreas.ANEXO III
PARTE DISPOSITIVA DEL PLAN ESPECIAL DE PROTECCIÓN DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL RIU DE BARXETA, EN EL TÉRMINO MUNICIPAL DE BARXETA.
TÍTULO I
DISPOSICIONES GENERALES
Artículo 1. Naturaleza del Plan
El presente Plan Especial (PE) se redacta al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Constituye uno de los Planes Especiales previstos en los artículos 177 y siguientes del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell.
Artículo 2. Finalidad
El objetivo genérico por el cual se redacta este PE es el establecimiento de las medidas necesarias para garantizar la protección del Paraje Riu de Barxeta, en razón de la conservación y mejora de la fauna y flora, así como de las singularidades geológicas, paisajísticas y culturales que presenta. El PE constituye, por tanto, el marco que regulará el régimen del espacio natural, los usos y actividades y el uso público del mismo.
Artículo 3. Ámbito
1. El Paraje Natural Municipal Riu de Barxeta queda definido por el dominio público hidráulico del río de Barxeta a su paso por el término municipal de Barxeta, así como por el dominio público hidráulico de los barrancos vertientes a dicho río: barranc de Benavent, barranc del Suc, barranc de la Ferrera, barranc de l'Ametler, barranc de l'Ullalet, barranc del Raboser, barranc del Molinet, barranc de la Font de la Parra, barranc de la Lloma Redona, barranc de la Lloma d'Ordinyaba, barranc de l'Escurçonera y barranc del Llop.
Incluye las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Barxeta:
- Polígono 1: parcela 9001.
- Polígono 6: parcelas 9001, 9015, 9016, 9017, 9022, 9023, 9033 y parte de la 9014.
- Polígono 7: parcelas 9005, 9013 y 9026.
- Polígono 8: parcela 9010.
- Polígono 9: parte de la parcela 9001.
- Polígono 11: parcela 9001.
- Polígono 12: parcelas 9001, 9002, 9003, 9005 y parte de la 9004.
- Polígono 13: parcelas 9001, 9002, 9003, 9004 y 9005.
- Polígono 15: parcelas 9001 y 9005.
- Polígono 16: parcelas 9001, 9002, 9025, 9029 y 9030.
- Polígono 17: parte de la parcela 9007.
- Polígono 18: parcela 9001.
- Polígono 19: parcela 9017.
- Polígono 20: parcelas 9010, 9011 y parte de la 9002.
- Polígono 21: parcela 9001.
2. El Paraje tiene una superficie de 80,144 hectáreas.
Artículo 4. Efectos
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 42 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, el PE se ajustará a lo previsto en la legislación urbanística.
2. Las determinaciones de este PE serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal.
3. El planeamiento urbanístico municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este PE deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo con arreglo a las normas y criterios aquí establecidos, y de forma que se respeten las limitaciones de uso impuestas por el PE.
4. Las determinaciones de este PE se entenderán sin perjuicio de las contenidas en las legislaciones sectoriales. En el caso de que la normativa contenida en este Plan resultara más detallada o protectora, se aplicará ésta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma.
Artículo 5. Tramitación, vigencia y revisión
1. El PE se tramitará según la legislación vigente.
2. Las determinaciones del PE entrarán en vigor a partir del día de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el Plan por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación.
3. La revisión o modificación de las determinaciones del Plan podrán realizarse en cualquier momento, siguiendo los mismos trámites que se hayan seguido para su aprobación.
Artículo 6. Contenido
El contenido de la documentación del PE se corresponde con lo dispuesto en el artículo 183 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell. En concreto, incluye los siguientes apartados:
1. Memoria Informativa y Justificativa.
Incluye los aspectos descriptivos y justificativos, así como los estudios complementarios necesarios para el desarrollo de la ordenación, de acuerdo con los objetivos que justifican su elaboración.
2. Normativa.
La normativa del PE incluye normas generales para la regulación de usos y actividades, que se divide en normas para la protección de recursos de dominio público y normas sobre regulación de actividades de uso público.
No se incluye un apartado de normativa particular, ya que en la ordenación efectuada en el Plan Especial se ha considerado la totalidad del espacio como un único área (Área de Ribera), no siendo, por tanto, necesario el establecimiento de normas específicas que diferencien en cuanto al régimen de protección de unas zonas respecto de otras.
3. Planos.
El Plan Especial incluye los siguientes planos:
I) Planos de información.
II) Planos de ordenación.
4. Normas para la gestión.
5. Mecanismos de financiación.
6. Régimen sancionador.
Artículo 7. Interpretación
1. En la interpretación de este PE deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la Memoria Informativa y Justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del Plan.
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del Plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la Memoria, de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.
3. En la aplicación de este PE prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del ámbito del Plan.
4. En cualquier supuesto no contemplado en el presente Plan, será preceptivo el informe favorable del Ayuntamiento de Barxeta, sin perjuicio de las competencias sectoriales que puedan existir.
Artículo 8. Régimen de evaluación de impactos ambientales
Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del Paraje se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre evaluación de impacto ambiental vigente en ese momento.
Artículo 9. Autorizaciones e informes previos
1. La presente normativa especifica las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere la autorización especial del Ayuntamiento de Barxeta y aquellos que requieren el informe vinculante de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
2. Las autorizaciones anteriores se otorgarán sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial a determinadas actividades, así como en concordancia con lo establecido en la presente normativa.
3. Según la legislación vigente en materia de aguas, para la realización de cualquier obra o trabajo en el dominio público hidráulico deberán obtenerse las autorizaciones administrativas necesarias por el organismo de cuenca en el ámbito de sus competencias, con excepción de los casos especiales regulados legalmente.
TÍTULO II
NORMAS GENERALES DE REGULACIÓN DE USOS
Y ACTIVIDADES
CAPÍTULO I
NORMAS SOBRE PROTECCIÓN DE RECURSOS
DE DOMINIO PÚBLICO
SECCIÓN 1ª
PROTECCIÓN DE RECURSOS HIDROLÓGICOS
Artículo 10. Marco general para la protección de los recursos hídricos y del dominio público hidráulico
1. La protección de los recursos hídricos en el ámbito del PE se regirá, con carácter general, por la normativa sectorial en materia de aguas y, de manera especial, por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, y disposiciones que lo desarrollan.
2. En la aplicación del presente PE se tendrá en cuenta el principio rector del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, de forma que éste sea compatible con la gestión pública del agua, la ordenación del territorio, la conservación y protección del medio ambiente y la restauración de la naturaleza, a los efectos que el mismo regula, y, fundamentalmente, en lo relativo al dominio público hidráulico.
3. En relación con el dominio público hidráulico, y en el marco de las competencias que le son atribuidas por la Constitución, el Estado ejercerá las funciones que le son atribuidas por la legislación sectorial vigente.
Artículo 11. Calidad del agua
Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades susceptibles de provocar la contaminación o degradación de la calidad de las aguas, así como aquellas actuaciones, obras e infraestructuras que puedan dificultar el flujo hídrico.
Con el fin de proteger la calidad de las aguas se habrá de velar por el estricto cumplimiento de la legislación vigente en materia de extracción de aguas, vertidos y depuración.
Artículo 12. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, quedando prohibidas las obras y construcciones, con carácter provisional o permanente, que puedan alterar o dificultar el curso de las aguas, no pudiendo realizarse su canalización o dragado, excepto en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de cauces.
2. Se consideran compatibles con la protección del Paraje las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos, a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar, en el ámbito de sus competencias.
3. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. Se permitirán labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida o cuando exista riesgo de incendios.
4. Se prohíbe la ocupación del dominio público hidráulico y de la zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales, así como la extracción de áridos, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de los cauces.
Artículo 13. Protección de aguas subterráneas
Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir, por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.
Artículo 14. Vertidos
1. En aplicación del artículo 100 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, se prohíbe, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa
2. Se prohíbe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales, así como el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o degradación de su entorno, salvo en los casos de limpieza, de acuerdo con lo previsto en el artículo 49 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico.
3. Para la concesión de licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, se exigirá la justificación del tratamiento que haya de darse a los mismos, para evitar la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que se ajuste a las condiciones de calidad exigidas para los usos a que vayan a ser destinadas, en cualquier caso, las aguas resultantes no podrán superar los límites establecidos en la legislación sectorial.
4. La efectividad de la licencia quedará condicionada, en todo caso, a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.
5. En la medida que puedan afectar al ámbito del Plan Especial, en relación con los vertidos y residuos procedentes del entorno urbano e industrial, se garantizará la adecuada gestión de los distintos tipos de residuos, en especial en lo referente a las empresas productoras de residuos tóxicos y peligrosos, y se velará por la correcta gestión de las aguas residuales generadas en el término municipal.
Artículo 15. Captaciones de agua
Quedan prohibidas las aperturas de pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del PE, salvo las destinadas a satisfacer las necesidades derivadas de las infraestructuras de uso público, siempre que se justifiquen como la única vía de abastecimiento posible. En todo caso, deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos.
SECCIÓN 2ª
PROTECCIÓN DE SUELOS
Artículo 16. Movimiento de tierras y extracción de áridos
1. De forma general, se prohíben la extracción de áridos y los movimientos de tierras en todo el ámbito del PE.
2. Cuando se trate de movimientos de tierras para la corrección de taludes con peligro de erosión, se permitirán siempre que se limite a la mínima área de actuación posible, cumplan las condiciones establecidas en la autorización administrativa correspondiente y licencia urbanística necesaria, y no supongan la destrucción o deterioro de especies vegetales protegidas o de gran valor medioambiental.
Artículo 17. Conservación de la cubierta vegetal
1. Se consideran prioritarias en el ámbito del Plan todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar o recuperar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos.
2. Aquellas actuaciones que puedan alterar o perjudicar de modo significativo las condiciones del espacio natural o de las especies de flora silvestre existentes, requerirán la redacción de una memoria o proyecto, que será aprobado por el Ayuntamiento, con la autorización previa de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
3. Los trabajos de restauración de la cubierta vegetal irán dirigidos a la conservación y recuperación de las formaciones vegetales autóctonas de ribera.
Artículo 18. Prácticas de conservación de suelos
1. Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de éstos, así como las transformaciones agrícolas y las labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación.
2. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 3/1993, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la administración cuidará de la estabilización y regeneración de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas.
3. Se prohíbe la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de áreas de cultivo.
4. Se prohíben los aterrazamientos de suelos, salvo en proyectos de corrección de taludes.
5. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatoria la fijación de éstos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil, siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística.
SECCIÓN 3ª
PROTECCIÓN DE LA VEGETACIÓN SILVESTRE
Artículo 19. Formaciones vegetales
Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del presente PE todas aquellas no cultivadas o resultantes de la actividad agrícola. Esta determinación no incluye la vegetación adventicia que acompaña a los cultivos ni las formaciones ruderales y nitrófilas que colonizan las calles, viales, paredes, cunetas, vertederos, escombreras, baldíos y otras áreas muy antropizadas.
Artículo 20. Tala y recolección
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 17 de estas normas, se prohíbe la recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales.
2. La tala y recolección, total o parcial, de las especies vegetales estará sometida a las disposiciones de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas, así como a la legislación sectorial aplicable.
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en el punto 2 de este artículo, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas, plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, espárragos, moras, etc., siempre que exista consentimiento tácito del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial, por su intensidad u otras causas, para la flora o la fauna. En el caso de recolección de plantas silvestres o setas, queda prohibido el arranque de las mismas, debiendo recolectarse mediante corta, no permitiéndose la utilización de instrumentos tales como azadas o rastrillos.
4. Sin perjuicio de la obtención de la autorización administrativa previa del organismo de cuenca y de lo recogido en el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, se podrá realizar la extracción de madera o leña, si responde a alguno de los siguientes criterios:
- Como resultado de labores de prevención de incendios.
- Como resultado de labores de prevención de avenidas.
- Como resultado de medidas fitosanitarias.
- Por erradicación de especies alóctonas invasoras.
- Con motivo de estudios científicos.
En ningún caso podrán recogerse libremente por los visitantes.
Artículo 21. Regeneración, plantaciones y protección de árboles monumentales
1. Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán por objetivo la formación y potenciación de las comunidades naturales de ribera características del ámbito del Plan.
2. La gestión de los recursos forestales dirigirá sus actuaciones a la conservación, mejora y protección de los terrenos forestales, según las determinaciones de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, y a su reglamento ejecutivo, aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell.
3. Queda prohibida la introducción y repoblación con especies exóticas, entendiéndose éstas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca, o haya pertenecido históricamente, a la vegetación silvestre del ámbito del Plan.
4. Queda prohibida en el ámbito del Paraje la introducción de especies susceptibles de constituir plagas o de generar enfermedades.
5. Se seguirán los cauces establecidos en la Ley 4/2006, de 19 de mayo, de la Generalitat, de Patrimonio Arbóreo Monumental de la Comunitat Valenciana, para iniciar los trámites tendentes a la posible protección expresa del ejemplar de gran porte de Pistacia lentiscus existente en el barranc de l'Ametler (coordenadas UTM: X=722041,41; Y=4321118,50).
SECCIÓN 4ª
PROTECCIÓN DE LA FAUNA
Artículo 22. Destrucción de la fauna silvestre
1. Se deberá respetar, en todo caso, la normativa sectorial aplicable en materia de protección de la fauna.
2. Sin perjuicio de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, se consideran protegidas todas las poblaciones de especies animales silvestres del Paraje, con las siguientes excepciones:
a) Especies cinegéticas y piscícolas, reguladas específicamente por sus normativas sectoriales.
b) Especies cuyo control de poblaciones pueda ser autorizado o promovido por la conselleria competente en materia de medio ambiente, de conformidad con las determinaciones de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Las intervenciones que se realicen en el Paraje sobre la cubierta vegetal, los suelos, el medio hídrico y, en general, los distintos hábitats faunísticos, deberán garantizar el mantenimiento de condiciones adecuadas para la pervivencia y, en su caso, la reproducción de las poblaciones animales afectadas.
4. Con carácter general, y sin perjuicio de lo establecido en la legislación sectorial sobre fauna, no se permiten en el ámbito del Paraje las actividades que puedan provocar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro de poblaciones de especies animales silvestres o de sus hábitats. La prohibición se extiende especialmente a los hábitats y enclaves necesarios para los ciclos vitales de la fauna, tales como nidos, madrigueras y dormideros, así como a las épocas de mayor sensibilidad.
En particular, se prohíbe:
a) La destrucción, muerte, deterioro, recolección, comercio, captura en vivo, posesión o exposición de animales vivos o sus restos que se hallen protegidos por la legislación sectorial vigente y por las presentes normas.
b) La recolección, posesión o comercio de huevos o crías.
c) La producción de sonidos innecesarios que alteren la tranquilidad habitual de la fauna.
d) La emisión de luces que incidan negativamente sobre hábitats y enclaves de especial interés para la fauna.
Artículo 23. Repoblación o suelta de animales
1. Se prohíbe la repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose por tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la fauna del ámbito del Plan, salvo la utilización de especies para control biológico de plagas que realice la administración o autorice ésta.
2. Toda reintroducción de especies faunísticas autóctonas actualmente desaparecidas en el Paraje, así como los eventuales reforzamientos poblacionales de especies existentes y el modo de realizarlos, deberá ser autorizada o promovida por la conselleria competente en materia de medio ambiente.
Artículo 24. Cercas y vallados
Se prohíbe el levantamiento de cercas y vallados en el ámbito del PE.
SECCIÓN 5ª
PROTECCIÓN DEL PAISAJE
Artículo 25. Impacto paisajístico
1. Se considerarán los valores paisajísticos del Paraje como un criterio determinante para la ubicación de las distintas instalaciones y usos permitidos. En consecuencia, la implantación de usos o actividades que, por sus características, puedan generar un importante impacto paisajístico deberán realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje.
2. En cualquier caso, las instalaciones deberán incorporar las medidas de enmascaramiento y mimetización necesarias para su integración en el paisaje.
3. El Ayuntamiento tendrá en cuenta, al autorizar o informar los proyectos referentes al Paraje, los efectos de su realización sobre los valores paisajísticos del mismo.
4. Se protegerá el paisaje en torno a aquellos hitos y elementos característicos de carácter natural, como roquedos, árboles ejemplares, etc., para lo que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su singularidad en el entorno.
Artículo 26. Publicidad estática
1. Se prohíbe, con carácter general, la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio, como sobre edificaciones.
2. En el Paraje se admitirán, únicamente, los indicadores de actividades, establecimientos y lugares que, por su tamaño, diseño y colocación, estén adecuados a la estructura ambiental donde se instalen, así como todos los de carácter institucional relacionados con el uso público y educativo y la gestión del ámbito territorial objeto del Plan.
SECCIÓN 6ª
PROTECCIÓN DEL PATRIMONIO CULTURAL
Artículo 27. Patrimonio cultural
1. La Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, establece que el patrimonio cultural valenciano está constituido por los bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico, o de cualquier otra naturaleza cultural. También forman parte del patrimonio cultural valenciano, en calidad de bienes inmateriales del patrimonio etnológico, las creaciones, conocimientos, técnicas, prácticas y usos más representativos y valiosos de las formas de vida y de la cultura tradicional valenciana. Asimismo, forman parte de dicho patrimonio, como bienes inmateriales, las expresiones de las tradiciones del pueblo valenciano en sus manifestaciones musicales, artísticas, gastronómicas o de ocio y, en especial, aquellas que han sido objeto de transmisión oral y las que mantienen y potencian el uso del valenciano. Los bienes inmateriales de naturaleza tecnológica, que constituyan manifestaciones relevantes o hitos de evolución tecnológica de la Comunitat Valenciana son, asimismo, elementos integrantes del patrimonio cultural valenciano.
2. Los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turístico-recreativos, siempre que éstos no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales y previa obtención del informe favorable de la conselleria competente en materia de patrimonio cultural.
3. Si con motivo de la realización de reformas, demoliciones, transformaciones o excavaciones en inmuebles no comprendidos en zonas arqueológicas o paleontológicas o en espacios de protección o áreas de vigilancia arqueológica o paleontológica aparecieran restos de esta naturaleza o indicios de su existencia, el promotor, el constructor y el técnico director de las obras estarán obligados a suspender de inmediato los trabajos y a comunicar el hallazgo en los términos preceptuados en el artículo 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, cuyo régimen se aplicará íntegramente. Tratándose de bienes muebles, la conselleria competente en materia de patrimonio cultural, en el plazo de diez días desde que tuviera conocimiento del hallazgo, podrá acordar la continuación de las obras, con la intervención y vigilancia de los servicios competentes, estableciendo el plan de trabajo. O bien, cuando lo considere necesario para la protección del patrimonio arqueológico o paleontológico y, en todo caso, cuando el hallazgo se refiera a restos arqueológicos de construcciones históricas o artísticas o a restos y vestigios fósiles de vertebrados, prorrogará la suspensión de las obras y determinará las actuaciones arqueológicas o paleontológicas que hubieran de realizarse. En cualquier caso, dará cuenta de su resolución al Ayuntamiento correspondiente. La suspensión no podrá durar más del tiempo imprescindible para la realización de las mencionadas actuaciones. Serán de aplicación las normas generales sobre responsabilidad de las Administraciones Públicas para la indemnización, en su caso, de los perjuicios que la prórroga de la suspensión pudiera ocasionar.
4. Cualquier actuación que pueda afectar a los bienes incluidos en el inventario de bienes inmuebles del patrimonio cultural valenciano localizados dentro del ámbito del Plan Especial, deberá obtener el informe favorable previo de la conselleria competente en materia de cultura.
SECCIÓN 7ª
PROTECCIÓN DE LAS VÍAS PECUARIAS
Artículo 28. Conservación y defensa de las vías pecuarias
1. Según el proyecto de clasificación de las vías pecuarias del término municipal de Barxeta, por el ámbito del Plan Especial discurre la vía pecuaria Vereda de Murcia, con una anchura legal de 20,89 m, excepto en el tramo que discurre por la divisoria de términos entre Llocnou y Barxeta, en que es de 12 m. La longitud total de esta vereda en el término de Barxeta es de 4.500 m, quedando su trazado grafiado en el Plano de Información nº 2 de este Plan Especial.
2. La Vereda de Murcia es un bien de dominio público de la Comunitat Valenciana y, en consecuencia, inalienable, imprescriptible e inembargable, debiendo cumplirse respecto a ella lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
3. Cualquier actuación que se lleve a cabo y que pueda afectar a la vía pecuaria que discurre por el ámbito del Paraje deberá cumplir con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
4. Se fomentará la designación de interés natural de la vía pecuaria presente en el ámbito del presente Plan, de acuerdo con lo establecido en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
CAPÍTULO II
NORMAS SOBRE REGULACIÓN
DE ACTIVIDADES E INFRAESTRUCTURAS
SECCIÓN 1ª
ACTIVIDADES EXTRACTIVAS Y MINERAS
Artículo 29. Actividades extractivas y mineras
Se prohíbe la realización de actividades extractivas y mineras en el ámbito del PE.
SECCIÓN 2ª
ACTIVIDADES AGRARIAS
Artículo 30. Normas generales
1. Se prohíbe la realización de la actividad agraria en el ámbito del PE.
2. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales.
3. No se considerarán sometidos a la actividad agrícola los terrenos cuyo cultivo haya sido abandonado por un plazo superior a 10 años o que hayan adquirido signos inequívocos de su vocación forestal.
Artículo 31. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agropecuarias
Se prohíbe, en el ámbito del PE, todo tipo de construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.), o a la primera transformación de productos (secaderos, aserraderos, etc.).
SECCIÓN 3ª
ACTIVIDADES GANADERAS
Artículo 32. Normas generales
1. Con carácter general, se considera autorizable el pastoreo extensivo dentro del ámbito del PE. El ejercicio de esta actividad se someterá a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
2. El aprovechamiento de pastos en el dominio público hidráulico requerirá la previa autorización administrativa del organismo de cuenca. Estas autorizaciones estarán sujetas a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas y en el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprobó el Reglamento de Dominio Público Hidráulico.
3. La ordenación de la ganadería extensiva deberá realizarse, al menos, teniendo en cuenta las siguientes condiciones:
a) Delimitación de áreas acotadas.
b) Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.
c) Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.
d) En todo caso, las actividades ganaderas deberán ser compatibles con los usos didácticos y recreativos del Paraje.
4. El aprovechamiento de pastos podrá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo para la conservación de los suelos o existan árboles jóvenes, especialmente en zonas en proceso de regeneración.
5. Según establece el artículo 4 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán ser destinados al pastoreo, al menos, durante los cinco años posteriores a éste.
Artículo 33. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades ganaderas
Se prohíbe, en el ámbito del PE, todo tipo de construcciones ganaderas. Esta prohibición se extiende tanto a la ganadería intensiva estabulada como a las construcciones ligadas a las explotaciones extensivas o semiextensivas, tales como apriscos, corrales y dormideros.
SECCIÓN 4ª
APROVECHAMIENTO FORESTAL
Artículo 34. Terreno forestal
1. A los efectos del presente PE, se consideran montes o terrenos forestales los así definidos en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.
2. En el ámbito del PE, el régimen de gestión de los terrenos forestales es el establecido, con carácter general, por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, y el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprobó su Reglamento.
3. Se promoverá la firma de convenios, consorcios o cualquier otra figura prevista por la legislación, entre la administración forestal, el organismo de cuenca y el Ayuntamiento de Barxeta para la realización de labores de conservación y regeneración de la cubierta vegetal, trabajos y tratamientos de prevención y extinción de plagas y enfermedades, y de prevención de incendios.
Artículo 35. Repoblación forestal
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 21 de estas normas, la repoblación de terrenos forestales deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
Las plantaciones en el dominio público hidráulico requerirá la previa autorización administrativa del organismo de cuenca. Estas autorizaciones estarán sujetas a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, y en el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprobó el Reglamento de Dominio Público Hidráulico.
Artículo 36. Aprovechamientos forestales
1. Se consideran a efectos de este Plan, como aprovechamientos forestales, la madera, productos de entresaca, leñas, cortezas, pastos, frutos, semillas, plantas aromáticas, medicinales y condimentarias, setas y demás productos que se generen en los terrenos forestales. Dichos aprovechamientos requerirán la autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 de estas normas.
El aprovechamiento de la vegetación arbórea o arbustiva en el dominio público hidráulico requerirá la previa autorización administrativa del organismo de cuenca. Estas autorizaciones estarán sujetas a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, y en el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprobó el Reglamento de Dominio Público Hidráulico.
2. Los aprovechamientos forestales en el ámbito del Paraje deberán ajustarse a lo dispuesto en las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
Artículo 37. Incendios forestales
1. En general, y en materia de incendios forestales, este Plan está sujeto a lo determinado por la legislación sectorial específica en la materia.
2. En particular, se establecerán las medidas necesarias para la prevención y extinción de incendios.
3. Se prohíbe el uso del fuego con cualquier finalidad en todo el ámbito del Paraje, así como arrojar fósforos, colillas y el uso de cartuchos de caza provistos de tacos de papel.
4. Tanto en el Plan Local de Prevención de Incendios Forestales, preceptivo según el artículo 138 del Reglamento de la Ley Forestal de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Decreto 98/1995, como en el Plan de Actuación Municipal Frente al Riesgo de Incendios, regulado en el Decreto 163/1998, de 6 de octubre, del Consell, que se redacten a nivel municipal, deberá considerarse al Paraje Natural Municipal como un Área de Especial Protección y Prioridad de Defensa, figura a la que se hace referencia en el artículo 140 del Decreto 98/1995, anteriormente mencionado. Ambos Planes serán tramitados y aprobados según lo regulado por su legislación sectorial.
SECCIÓN 5ª
ACTIVIDAD CINEGÉTICA
Artículo 38. Normas generales
1. La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del PE, quedando sujeta a los periodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica y artículos siguientes.
2. En particular, la caza está permitida en aquellos terrenos que actualmente cumplen las condiciones legales establecidas para dicha actividad.
Artículo 39. Ordenación cinegética
1. En general, y en materia de ordenación cinegética, este Plan está sujeto a lo dispuesto en la legislación sectorial que le sea de aplicación.
2. Se fomentará el establecimiento de la zona de reserva cinegética del acotado del que forman parte los terrenos incluidos en el Paraje, dentro del ámbito del mismo.
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunitat Valenciana, la conselleria competente en materia de medio ambiente podrá determinar en el ámbito del Plan, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles.
4. El uso cinegético del Paraje deberá ser compatible con los usos didácticos y recreativos del mismo.
SECCIÓN 6ª
ACTIVIDAD PESQUERA Y OTROS A
PROVECHAMIENTOS PISCÍCOLAS
Artículo 40. Marco normativo de la actividad pesquera
1. La actividad pesquera está regulada, con carácter general, en la Ley de Pesca Fluvial de 20 de febrero de 1942 y su Reglamento de 6 de abril de 1943, así como en el artículo 62 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad.
2. Dentro de dicho marco legislativo, la conselleria competente en materia de medio ambiente emite Órdenes anuales sobre los periodos hábiles y normas generales relacionadas con la pesca en aguas continentales de la Comunitat Valenciana, definiendo las especies de pesca permitida, las limitaciones y prohibiciones de carácter general y otros aspectos de la actividad. Dichas disposiciones regularán, con carácter general, la actividad pesquera en el ámbito del Paraje.
SECCIÓN 7ª
ACTIVIDAD INDUSTRIAL
Artículo 41. Actividad industrial
Por considerarse incompatible con los objetivos de protección de este Plan, queda prohibida la actividad industrial de cualquier tipo en el ámbito del PE, incluyendo las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios.
SECCIÓN 8ª
USO PÚBLICO DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL
A) PLAN DE USO PÚBLICO DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL
Artículo 42. Plan de Uso Público del Paraje Natural Municipal
1. Se fomentará la elaboración de un Plan de Uso Público del Paraje Natural Municipal, que contendrá las determinaciones necesarias para la ordenación y la gestión de las actividades ligadas al disfrute ordenado y a la enseñanza de los valores ambientales y culturales del Paraje, efectuadas tanto por iniciativa pública como privada o mixta.
2. El uso público del Paraje deberá ser acorde con los usos permitidos en suelo no urbanizable protegido, según la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, en especial, en relación con las actividades recreativas y deportivas que puedan llevarse a cabo en el ámbito del Plan Especial.
3. La elaboración del Plan de Uso Público conllevará la realización de los correspondientes estudios en los que se evalúe la incidencia que el desarrollo de este tipo de actividades pueda tener sobre los valores naturales que motivaron la declaración del Paraje Natural Municipal, con objeto de evitar impactos negativos sobre los mismos.
4. El citado Plan de Uso Público deberá contener, necesariamente, la regulación de la práctica de actividades de montaña, tales como el senderismo, en el ámbito del Paraje. A tal efecto, establecerá los lugares y periodos en los que se podrán desarrollar estas actividades sin perjuicio para los valores naturales del Paraje. Se ajustará, en todo caso, a lo dispuesto en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural, o a la legislación vigente en materia de senderismo y deportes de montaña.
5. El Plan de Uso Público establecerá una ordenación y zonificación pormenorizada, al objeto de regular las actividades de recreo concentrado y las actividades deportivas establecidas en los artículos 45 y 48, respectivamente. Para la realización de esta zonificación deberá tenerse en cuenta la existencia, en determinadas zonas del espacio de riesgo de deslizamiento, según lo recogido en la cartografía temática de riesgos naturales de la COPUT. Además, al estar definido todo el ámbito del Paraje Natural Municipal por dominio público hidráulico, deberá obtenerse el informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar para su autorización en las zonas que se determinen.
6. El Plan de Uso Público del Paraje incluirá un plan de recogida de residuos y limpieza de las zonas de esparcimiento. En el Plan se determinarán, para su posterior señalización, las vías de acceso al Paraje, las zonas de aparcamiento, los caminos no transitables con vehículos, y los senderos.
7. El Plan de Uso Público del Paraje se complementará con actuaciones de promoción y concienciación social sobre los aspectos ambientales del mismo.
8. El Plan de Uso Público del Paraje lo aprobará el Ayuntamiento de Barxeta, con el informe vinculante de la conselleria competente en materia de medio ambiente. Previamente a su aprobación, se recabarán los informes que sean necesarios, con el fin de garantizar la seguridad e integridad de las persones ante el riesgo de avenidas o de incendios, y se adoptaran las medidas que los órganos competentes establezcan.
B) ALOJAMIENTO TURÍSTICO Y OTRAS ACTIVIDADES RECREATIVAS VINCULADAS A CONSTRUCCIONES
Artículo 43. Campamentos de turismo o campings
Se prohíben los campings y campamentos públicos y privados en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal.
Artículo 44. Actividades recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones
1. Se prohíbe la construcción de edificaciones turísticas y recreativas en el ámbito del PE.
2. Se prohíbe la construcción de instalaciones deportivas en el ámbito del PE.
C) ACTIVIDADES RECREATIVAS NO VINCULADAS A CONSTRUCCIONES
Artículo 45. Recreo concentrado
El recreo concentrado se define como aquel que se desarrolla en un espacio habilitado para actividades recreativas, dotado con equipamientos de escasa entidad como mesas, bancos y papeleras.
Éste se producirá exclusivamente en las zonas habilitadas al efecto, siempre que no produzca merma en los valores naturales y paisajísticos existentes en la zona.
Artículo 46. Circulación motorizada en el Paraje
1. Con carácter general, se prohíbe la circulación motorizada fuera de las carreteras y los caminos agrícolas y forestales del Paraje, salvo en los siguientes casos:
- Vehículos autorizados por el Ayuntamiento.
- Vehículos destinados a la realización de trabajos de conservación y regeneración de la vegetación, y mantenimiento de cauces y gestión de los recursos hídricos.
- Vehículos de las Administraciones Públicas que circulen como consecuencia de necesidades del servicio o de la realización de actividades de mantenimiento de las infraestructuras, servicios públicos, etc.
- Vehículos que realicen servicios de rescate, emergencia o cualquier otro de naturaleza pública.
- Vehículos de las Fuerzas y Cuerpos de Seguridad del Estado.
2. El Ayuntamiento podrá limitar el acceso al público a determinadas áreas en razón de su fragilidad, para evitar molestias a la fauna, o por razones referidas a la conservación de valores y recursos naturales o culturales que se motiven justificadamente.
Artículo 47. Acampada libre
Se prohíbe la acampada libre en todo el ámbito del Paraje.
Artículo 48. Actividades deportivas organizadas
1. Se permite la realización de deportes por los particulares que no requieran la utilización de elementos ruidosos o puedan causar daños a la fauna y flora presente en la zona. Estas actividades se desarrollarán siempre que no produzcan merma en los valores naturales y paisajísticos del Paraje.
2. Cualquier actividad deportiva organizada por entidades públicas o privadas fuera de los espacios habilitados para tal fin en el ámbito del Paraje, requerirá la autorización previa del Ayuntamiento.
3. Se prohíbe, con carácter general, la práctica de actividades motorizadas con fines deportivos o lúdicos, tales como motocrós, trial, quad y similares.
SECCIÓN 9ª
URBANISMO Y EDIFICACIÓN
Artículo 49. Urbanismo
El presente Plan Especial, a los efectos urbanísticos, califica la totalidad del Paraje Natural Municipal como Suelo No Urbanizable Protegido. Cursos de agua.
Artículo 50. Edificación
Se prohíbe la construcción de cualquier edificación dentro del ámbito del PE.
SECCIÓN 10ª
INFRAESTRUCTURAS
Artículo 51. Normas generales sobre las obras de infraestructuras
1. En el caso de que fuera necesario la realización de nuevas infraestructuras que atraviesen el Paraje Natural Municipal debido a su particular fisonomía, tales como tendidos eléctricos, de telecomunicaciones o infraestructuras viarias, se optará por aquellas soluciones que desde el punto de vista ambiental causen menor impacto sobre el espacio, siendo necesario la obtención de informe favorable previo de la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos, sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial.
Asimismo, se consideran permitidas las infraestructuras de interés general vinculadas a los servicios de abastecimiento de agua y evacuación y depuración de residuales a realizar por el Ayuntamiento de Barxeta, así como las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas obras de interés general del Estado.
2. Se respetará lo establecido en el proyecto definitivo de construcción del "tramo C" de la conexión del curso bajo del río Júcar con el tramo V (nueva conducción Júcar-Vinalopó).
3. La realización de obras para la instalación, mantenimiento o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo deberá atenerse, además de a las disposiciones de las normativas sectoriales aplicables, a los siguientes requisitos genéricos:
- Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la creación de obstáculos a la libre circulación de las aguas o rellenos de las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.
- Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y a la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.
- Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de la licencia urbanística.
Artículo 52. Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana
A este respecto se atenderá a lo establecido en el Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Consell, que califica como zona exterior residual todo el ámbito del Paraje.
SECCIÓN 11ª
ACTIVIDADES DE INVESTIGACIÓN
Artículo 53. Promoción de las actividades de investigación
1. Con independencia del potencial uso público del Paraje como recurso utilizable en la investigación básica sobre el medio físico, el territorio y el ambiente socioeconómico y cultural, a disposición en forma ordenada de los investigadores y las entidades y organismos especializados, el Ayuntamiento, en colaboración con la conselleria competente en materia de medio ambiente, para una mejor gestión y administración del espacio protegido, promoverá la realización de actividades de investigación aplicada en materia de conocimiento y gestión de los recursos ambientales y culturales.
2. Dichas actividades podrán realizarse, atendiendo a las características de las mismas y a sus requerimientos en medios humanos y materiales, con medios propios de las Administraciones Públicas competentes o mediante las oportunas colaboraciones con entidades y organismos científicos, técnicos o académicos. A este respecto, se celebrarán, con los oportunos organismos y entidades científicas y académicas, los convenios o acuerdos de colaboración necesarios.
3. Las materias prioritarias de investigación aplicada en el ámbito del Paraje son las siguientes, en relación abierta que podrá adaptarse a las necesidades de la gestión del espacio protegido:
a) Investigación básica sobre las especies de flora y fauna autóctona.
b) Desarrollo de programas de conservación, recuperación y gestión de especies de flora y fauna consideradas de interés especial por su carácter endémico, raro o amenazado, así como sobre las condiciones para la recuperación o mejora de sus hábitats.
c) Investigación etnográfica y etnológica sobre el medio humano tradicional el Paraje.
d) Investigación sobre métodos de administración y gestión de los recursos naturales desde distintas perspectivas: jurídica, administrativa y económica.
e) Métodos de gestión del uso público del Paraje, desde los puntos de vista técnico, sociológico, económico y empresarial.
4. El Ayuntamiento facilitará el conocimiento y promoverá la divulgación de los trabajos de investigación realizados en el ámbito del Paraje.
Artículo 54. Autorizaciones
Sin perjuicio del régimen general de autorizaciones que figura en las Disposiciones Generales de esta Normativa, se establece el siguiente régimen específico para la realización, por personas o entidades ajenas al Ayuntamiento o a la conselleria competente en materia de medio ambiente, de actividades o proyectos de investigación que tengan por objeto los recursos ambientales y culturales del Paraje:
a) Las actuaciones que afecten, directa o indirectamente, a la flora, fauna o los hábitats protegidos requerirán la autorización previa del Ayuntamiento. Con esta finalidad, la persona o entidad que vaya a realizar la actividad investigadora acompañará a la solicitud una memoria del proyecto de investigación que se vaya a desarrollar.
b) Las autorizaciones podrán contener condiciones o restricciones para la ejecución del proyecto. Cabe su revocación si las investigaciones se apartan de lo establecido en la memoria del proyecto presentado, o si las labores de investigación se han llevado a cabo vulnerando las directrices establecidas por la autorización.
c) Una vez realizado el estudio científico autorizado, la persona o entidad autorizada deberá presentar un informe al Ayuntamiento sobre los resultados, así como sobre cualquier otro dato que pueda ser interesante desde el punto de vista científico o de gestión del espacio natural. En el supuesto de que los trabajos de investigación autorizados sean publicados, el director del proyecto deberá aportar un ejemplar de la publicación.
d) Las autorizaciones otorgadas para anillamiento científico de aves no excluyen la necesidad de obtener por el anillador los permisos particulares correspondientes, en su caso.
e) Los promotores de proyectos de investigación sobre los valores naturales y culturales del Paraje que, por no afectar directamente a la flora, la fauna o los hábitats protegidos, no requieren autorización previa, deberán, no obstante, comunicar al Ayuntamiento la existencia del proyecto, debiendo facilitar al mismo el acceso a los resultados de las investigaciones con destino al fondo documental del Paraje.
TÍTULO III
NORMAS PARA LA GESTIÓN DEL PARAJE NATURAL
Artículo 55. Régimen general
1. La administración y la gestión del Paraje Natural Municipal Riu de Barxeta corresponde al Ayuntamiento de Barxeta.
2. La conselleria competente en materia de medio ambiente podrá prestar al Ayuntamiento la asistencia técnica necesaria y el asesoramiento para la gestión del Paraje Natural Municipal.
3. El régimen de gestión del Paraje atenderá al marco establecido con carácter genérico para los Parajes Naturales Municipales por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, así como a las determinaciones específicas que establece en la materia el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.
4. La gestión del Paraje, en lo relativo al funcionamiento de instalaciones, equipamientos y servicios, podrá delegarse, de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de Derecho público o concertarse con instituciones o entidades de naturaleza privada.
5. El Ayuntamiento podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del Paraje de los agentes sociales y económicos implicados y de otras Administraciones Públicas, la constitución de una entidad mixta con participación de las Administraciones Autonómica y Local, la administración General del Estado, a través del Ministerio de Medio Ambiente o del Organismo de Cuenca (Confederación Hidrográfica del Júcar), y del sector privado, tal como una Fundación, un Consorcio u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente.
Artículo 56. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal
Como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados, se creará el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Riu de Barxeta, según se establece en el Acuerdo de declaración del Paraje, ateniéndose de esta manera a lo contemplado en el Artículo 7.3 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Paraje Naturales Municipales,
TÍTULO IV
MECANISMO DE FINANCIACIÓN
Artículo 57. Régimen general
1. La financiación del Paraje Natural Municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Barxeta.
2. El Ayuntamiento de Barxeta habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal.
3. La conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda podrá participar en la financiación del Paraje Natural Municipal, de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del Paraje Natural Municipal.
TÍTULO V
RÉGIMEN SANCIONADOR
Artículo 58. Régimen sancionador
1. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al Paraje Natural Municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que pudiera incurrir.
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML