Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4590)

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'obres de consolidació i modernització del reg en l'agrupació Pinella 3, del terme municipal de Vila-real. Expedient: (2607806) 051/2022/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9590

Data del DOGV
:   08-05-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/4590

CVE


Data del document
:   11-04-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'obres de consolidació i modernització del reg en l'agrupació Pinella 3, del terme municipal de Vila-real. Expedient: (2607806) 051/2022/AIA. [2023/4590]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2607806) 051/2022/AIA.  
Títol: Obres de Consolidació i modernització del reg en l'agrupació Pinella 3.  
Titular: Comunitat de Regants Cota 100 MD del riu Millars.  
Promotor i òrgan substantiu: Servei de Regadius de la DG d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.  
Localització: Vila-real (Castelló).  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
El 22 de març de 2021, el Servei de Regadius va sol·licitar a aquest òrgan ambiental consulta sobre el procediment a aplicar al Projecte d'obres de consolidació i modernització del reg en l'agrupació Pinella 3, i es va procedir a l'obertura de l'expedient 45/2021-CON. El 22 de juliol de 2021 es remet informe al Servei de Regadius on s'indica que el projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit simplificat.  
Amb data de 28 de gener de 2022 té entrada en l'òrgan ambiental documentació tècnica i ambiental a l'efecte de l'inici del procediment simplificat d'avaluació d'impacte ambiental.  
Mitjançant un requeriment de 2 de juny de 2021, s'indica a l'òrgan substantiu la necessitat de completar el document ambiental.  
El 23 de desembre de 2022 té entrada en aquest òrgan ambiental la documentació requerida.  
El 21 de febrer de 2023 s'inicia la fase de consultes establida en l'article 46 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental.  
Es van realitzar les consultes següents:  
- Secció forestal de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta conselleria.  
- Ajuntament de Vila-real.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Amb data de 23 de febrer de 2023 se sol·licita a l'òrgan promotor l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de l'òrgan competent en cultura, el qual és remés amb data de 14 de març de 2023.  
Informes sectorials  
El 10 de març de 2023, la Direcció General de Cultura i Patrimoni emet informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, on considera que el projecte no afectarà cap BIC o bé de rellevància local sempre que es complisquen les mesures correctores proposades en la memòria d'impacte patrimonial.  
El 14 de març de 2023, l'Ajuntament de Vila-real emet informe en el qual s'indica que, tenint en compte les mesures preventives i correctores, es considera que el projecte no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient.  
  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta.  
Característiques del projecte  
El projecte té per objecte realitzar la modernització de la zona coneguda com a Pinella 3, situada al sud dels polígons industrials carretera d'Onda i el baixador de Betxí. Aquesta zona té 316,98 ha i actualment es rega a manta. Amb la realització del projecte es pretén canviar el sistema de reg actual a un sistema de reg d'alta freqüència. Els recursos hídrics de què disposa són dotze pous amb una concessió total de 19,62 hm³ i aigües superficials procedents del canal Cota 100 MD del riu Millars 21,66 hm³/any. Amb l'execució del projecte es pretén complir els objectius del Pla de conca disminuint el consum d'aigües subterrànies.  
Les obres principals que es realitzaran per a aconseguir els objectius pretesos són:  
- Construcció de dos depòsits de regulació i emmagatzematge de 500 i 13.000 m³ de formigó armat, construcció de capçal de reg i les seues instal·lacions de bombament i fertirrigació, cambra que albergarà els grups de pressió per al rebombament de les aigües subterrànies, instal·lacions d'MT i BT, planta solar d'autoconsum i xarxa de canonades soterrades amb els seus elements de regulació i control (vàlvules i hidrants).  
El depòsit principal (13.000 m³) se situarà a la parcel·la 60 del polígon 37 i el depòsit secundari (500 m³) se situarà a la parcel·la 405 del polígon 40.  
- Connexions des del canal Cota 100 fins al depòsit principal per mitjà de canonada de DN900 d'FC.  
- Connexions des dels 12 pous existents fins al depòsit principal.  
  
- Nau industrial d'uns 375 m² que albergarà els grups de pressió per a reg, instal·lacions de filtratge i fertirrigació. A la parcel·la on se situarà la nau s'instal·larà a més el depòsit principal, depòsits exteriors d'adob, cambra semisoterrada on es disposaran els grups de pressió.  
  
- Infraestructures d'electrificació:  
a) Capçal de reg: instal·lació elèctrica en BT, centre de transformació. Estesa de línia aèria d'MT per a transportar una potència de 630 kVA.  
b) Cambra de rebombament: instal·lació elèctrica en BT, CT i línia aèria de 300 m en MT per a transportar una potència de 250 kVA.  
c) Planta fotovoltaica: instal·lació d'autoconsum de 100 kW per a proveir en part les necessitats del capçal de reg; podrà haver-hi abocament d'excedents a la xarxa. La potència instal·lada serà de 104,4 kWp. Segons els plànols del projecte, la instal·lació se situarà a l'interior del depòsit principal.  
- Xarxa de reg: estarà formada per les conduccions principals, projectades en PVC-O PN 12,5 i PE 100 PN 10 amb diàmetres compresos entre 110 i 500 mm i longitud total aproximada de 24.038,3 m. S'instal·laran 117 hidrants on se situaran les vàlvules d'aïllament manual, electrovàlvules i comptadors volumètrics per a cada usuari. S'instal·laran 10 hidrants per a l'ompliment de depòsits.  
Les conduccions que permetran realitzar el reg en parcel·la tindran una longitud total aproximada de 37.575 m.  
Ubicació del projecte  
La zona objecte del projecte de modernització se situa al sud de zones d'ús industrial, situades entre grans vies de comunicació, sense afeccions ambientals rellevants.  
Els espais naturals protegits més pròxims se situen a 3,5 km (LIC / ZEPA / ZEC desembocadura del riu Millars).  
El paisatge és propi d'un regadiu arbrat on predominen els cítrics. Queda emmarcat a l'est pel nucli urbà de Vila-real; a l'oest, pel Camí de la Ratlla; al nord, per zones urbanes i polígons industrials, i al sud, per camps de cultiu. Destaquen com a elements característics del paisatge els barrancs existents en l'àrea com ara el barranc Roig. L'àmbit d'actuació no es troba en l'àmbit de paisatges de rellevància regional identificats en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
En l'àmbit d'actuació no es localitzen camins ramaders a excepció de l'assagador del Camí de la Ratlla que discorre en el límit W de la zona a modernitzar.  
No es localitzen en l'àmbit de la modernització hàbitats prioritaris.  
  
L'àmbit on discorren els barrancs i les zones limítrofes són considerats com a sòl forestal segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana.  
Respecte al patrimoni cultural, en els voltants de les zones afectades per les obres, està documentat un jaciment arqueològic (Corral de Galindo) d'adscripció iberoromà, medieval i un aljub d'origen andalusí. D'altra banda, a l'oest de l'actuació es localitza la Via Augusta, actualment considerada com a senda i coincident amb la CV-185, si bé la seua vertadera ubicació no està científicament provada.  
  
Sobre aquest tema, l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni adverteix que tant l'actual traçat considerat com la Via Augusta / Camí de la Ratlla com el que podria considerar-se com a possible vertadera alternativa (Camí del Caminàs), són dos camins i recorreguts diferents que funcionen al mateix temps durant l'època romana i que segurament són camins fossilitzats en el temps.  
Respecte al patrimoni paleontològic, no s'espera afecció en l'àmbit d'actuació.  
En relació amb el patrimoni etnològic, es localitzen nombroses infraestructures de reg (séquies, motors i pous), estructures agrícoles (masets, casetes de ferramentes) creu del camí de Betxí, murs de pedra en sec.  
Respecte als riscos, segons el Pla d'acció territorial per a prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), en l'àmbit de la modernització es localitzen zones amb el risc de tipus 6 i geomorfològic associat als barrancs que discorren en l'àrea.  
  
Característiques del potencial impacte  
En la fase d'execució del projecte  
Els moviments de terra i el trànsit de la maquinària podran generar compactació de terres, disminució de la qualitat atmosfèrica (pols, soroll i emissió de contaminants), generació de residus (restes de materials d'obra, inertes), risc d'abocaments (combustibles i olis procedents de la maquinària) i afecció a béns del patrimoni cultural.  
  
Amb la finalitat de corregir els efectes sobre el sòl, a la finalització de les obres s'hauran de descompactar les zones afectades. No s'esperen efectes significatius sobre la qualitat de l'aire pel fet que l'impacte que puga generar-se es considera transitori, si bé es proposa el control del correcte manteniment de la maquinària d'obra com a mesura de protecció de l'atmosfera, el reg de camins i zona d'obres, si cal, i la limitació de la velocitat dels vehicles.  
D'altra banda, caldrà habilitar contenidors de residus en zones condicionades a aquest efecte i gestionar tots els residus generats mitjançant el seu reciclatge, o retirada a abocador autoritzat. Com a mesura correctora, el projecte inclou el corresponent document referent a la gestió de residus. Quant als possibles abocaments que puguen succeir en el transcurs de les obres, s'hauran de recollir i gestionar a través de gestor autoritzat. En aquest mateix sentit, les infraestructures auxiliars d'obra se situaran allunyades de corrents naturals d'aigua permanents o temporals.  
Flora i vegetació. El traçat de les conduccions s'ha dissenyat seguint els límits de camins i parcel·les per a evitar afeccions innecessàries a la vegetació tant natural, com cultivada. Amb la finalitat de no afectar innecessàriament la vegetació, s'haurà d'abalisar la zona d'obres i específicament els exemplars d'interés.  
Fauna. S'hauran de planificar temporalment les obres per a evitar que aquestes coincidisquen amb períodes de cria, i s'hauran de tancar les canonades després de ser instal·lades per a evitar que queden atrapats animals en l'interior. S'instal·laran dispositius anticol·lisió en les línies elèctriques aèries.  
Quant al patrimoni cultural, a fi d'evitar impactes, hauran d'establir-se mesures preventives com ara l'abalisament i seguiment arqueològic intensiu de les obres en un radi de 200 m al voltant de l'aljub àrab, el seguiment intensiu de les ubicacions on pot ser localitzat el Corral de Galindo, seguiment arqueològic intensiu de les obres en la rodalia del camí de la Ratlla / Via Augusta en els desmunts tangents al camí, i la realització de quatre sondejos sobre aquest, seguiment (en general) dels desmunts.  
Quant als elements patrimonials com ara camins ancestrals i ramaders no s'han d'interrompre per les obres sense haver disposat de passos alternatius, els murs de pedra haurien de ser conservats si bé en el cas que fora imprescindible la seua afecció es conservarien les pedres per a posteriors reposicions. Les casetes de ferramentes i els masets s'hauran d'abalisar per a evitar la seua afecció. Les séquies hauran de conservar-se.  
En els motors de reg i els pous afectats per les obres s'haurà de procurar la seua mínima afecció i respectar els elements etnològics d'interés d'aquests (panells ceràmics de caràcter religiós, per exemple); la resta de pous i motors hauran de ser abalisats. Altres elements d'interés com la creu de la mala mort de Betxí i l'estructura reutilitzada actualment com a cremador hauran d'abalisar-se per a evitar afeccions.  
  
Sobre aquest tema, l'informe de l'òrgan competent en patrimoni cultural indica que les mesures de protecció del patrimoni etnològic són correctes. Quant a les mesures de protecció del patrimoni arqueològic proposa un seguiment arqueològic no intensiu global de les obres de remoció del terreny. En cas que aparegueren restes arqueològiques d'interés, caldrà excavar-les i documentar-les.  
En la fase de funcionament  
Pot generar-se contaminació de les aigües a causa de les aplicacions d'adobs. Com a mesura correctora es proposa complir el que s'estableix en el Codi de bones pràctiques agràries.  
El canvi de sistema de reg pot portar a una modificació de l'evapotranspiració potencial pel que podria incrementar-se la demanda d'aigua. En tot cas, el possible increment de l'ETP es considera no significatiu, per tant, no tindria efectes apreciables en una possible disminució de l'aigua estalviada.  
La introducció d'ús d'energies renovables produirà un estalvi d'emissió de CO2 de 51,8 t/any, cosa que generarà efectes ambientals positius sobre el canvi climàtic.  
Les estacions de bombament i la resta de les instal·lacions auxiliars generen sorolls i vibracions. No obstant això, en trobar-se a l'interior de recintes protegits el seu impacte és mínim i mitigable i no és previsible que generen contaminació acústica.  
La substitució dels canals actuals per les canonades a pressió per la gradual posada en marxa de la modernització deixarà sense pas d'aigua de reg aquestes canalitzacions amb possibles efectes sobre la biodiversitat. No obstant això, algunes d'aquestes continuaran tenint una funció de drenatge i, per tant,, continuaran sent funcionals i conservaran un efecte favorable sobre la biodiversitat.  
L'impacte sobre els aqüífers es considera positiu mitjà alt i permanent, ja que s'aconseguirà un estalvi mitjà del 33 %; és a dir, de fins a 891.354 m³/any. L'estalvi en aigua superficial suposa a l'any un volum de 418.936 m³ (0,419 hm³) i un estalvi d'aigua subterrània a l'any de 472.417 m³ (0,472 hm³). La modernització proposada permetrà pal·liar el dèficit hídric que presenta la massa d'aigua, amb un dèficit de -11,0 hm³/any.  
Quant als retorns de l'aigua de reg, es calcula que la disminució serà de 0,245 hm³, davant d'un estalvi d'extracció de la massa de 0,472 hm³ pel que l'efecte sobre els aqüífers es preveu favorable. Referent a la intrusió marina existent en l'àrea pròxima al projecte, la modernització del reg generarà menor demanda d'aigua subterrània, cosa que podrà suposar millores en l'avanç de la falca salina. No obstant això, aquest òrgan ambiental considera que l'efecte beneficiós és incert i ha de confirmar-se amb mesures de vigilància ambiental. En el cas que la disminució de la pressió sobre els recursos subterranis no compensara l'efecte sobre els aqüífers dels retorns de reg podria donar-se un augment de l'avanç de la intrusió marina i en aquest cas caldria aplicar mesures correctores.  
Respecte a l'estat químic, l'estat qualitatiu és dolent a causa de la contaminació difusa procedent de l'agricultura. Sobre aquest tema és necessari indicar que la fertirrigació mancomunada a més d'afavorir la conversió a una agricultura ecològica amb l'ús d'adobs no mineralitzats, permet la dosificació de les aportacions de nitrats, i disminueix la lixiviació d'aigua al subsol, per tant, també disminueix la possibilitat de contaminació difusa.  
Respecte a la possible aridesa del sòl, la precipitació mitjana en la zona és de 439 mm anuals amb un règim caracteritzat per fortes precipitacions, per tant,, el risc d'aridesa del sòl ha de descartar-se. Es considera que, perquè les precipitacions siguen absorbides pel sòl i arriben als aqüífers i no es generen excessos d'escolament superficial, el sòl ha de mantindre's en bones condicions i evitar l'efecte de la insolació directa sobre aquest i mantindre una bona proporció de matèria orgànica. Hauran d'aplicar-se bones pràctiques com ara mantindre vegetació entre carrers, aplicació de segues, trituració de restes de poda per a la seua incorporació al terreny, per exemple.  
  
En l'aspecte socioeconòmic, la modernització produirà una millora en les condicions de treball i per això disminueix la tendència creixent en l'abandó de cultius amb la generació d'efectes positius.  
En relació amb els efectes ambientals sobre el paisatge, el document ambiental indica que els elements visibles del projecte seran els depòsits i la nau que albergarà el capçal de reg. L'acabat dels depòsits serà de formigó, en tons grisos, per tant, s'integraran en el paisatge. La nau (parament i cobertes) haurà de tindre els colors propis de l'entorn. A la urbanització de les parcel·les on se situaran els depòsits s'haurà d'instal·lar barrera visual mitjançant vegetació natural. La porta de les fornícules disposarà d'un color verd vegetació i, en tot cas, en aquelles fornícules més exposades s'haurà de pintar l'acabament de formigó amb una pintura integradora.  
Quant a les línies elèctriques, no és possible el seu trasllat a zones de menor visibilitat si bé, atés que discorren per zones antropitzades, l'impacte serà menor.  
A la finalització de les obres, el volum sobrant d'excavació es gestionarà de manera que no produïsca impacte negatiu i s'haurà d'adequar a l'APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització de rebliments en obres diferents d'aquelles que es van generar.  
El document ambiental proposa les mesures de seguiment ambiental durant la fase explotació següents:  
Control del consum d'aigua: es realitzarà el seguiment de l'evapotranspiració potencial en la zona modernitzada i es compararà amb altres zones no modernitzades mitjançant la presa de dades de depòsits evaporímetres que es disposaran a aquest efecte.  
Es realitzarà un adequat manteniment de les instal·lacions, control de pressió en xarxa i consums i s'implantarà un sistema de gestió tècnica amb mòduls de control de contingents la funció dels quals serà la de gestionar les qüestions relacionades amb l'aigua disponible per a cada regant. S'instal·laran tensiòmetres i captadors d'humitat per a correlacionar en diferents tipus de sòls (grandària del bulb) a fi d'assignar un correcte volum d'aigua de reg.  
Control dels nivells sonors: seguiment de les instal·lacions electromecàniques situades a l'interior del capçal mitjançant sonòmetre.  
Contaminació d'aigües subterrànies: com a mesura preventiva, s'haurà d'aplicar el Codi de bones pràctiques agràries aprovat per l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació. Amb la finalitat de controlar l'avaluació de l'estat qualitatiu i quantitatiu de les masses d'aigua es realitzarà un seguiment de les dades aportades per l'SAIH de la CHX en la lectura dels piezòmetres de la UD2065 i en els punts d'anàlisis de nitrats i de plaguicides de la massa subterrània 080.127. S'hauran de seguir, així mateix, els nivells estàtics i dinàmics dels 12 pous inclosos en la zona a modernitzar amb la finalitat d'establir un inventari de comportaments de nivells en funció de les extraccions, així com, de manera itinerant, el diagnòstic en cada pou amb un analitzador de xarxes per a comprovar l'estat de les bombes submergides i catalogar-les en funció del seu rendiment per mal estat o obsolescència.  
En relació amb la pèrdua de funcionalitat dels sequiols i atés que la posada al 100 % de tots els recintes haurà de produir-se en almenys tres campanyes de reg, gradualment s'analitzarà la necessitat d'establir neteges o podes en aquells en què per la pèrdua de funcionalitat com a sequiols ho puguen exigir per a mantindre la seua funcionalitat com a elements drenants. Aquestes canalitzacions hauran de ser inventariades i georeferenciades i classificades per la seua secció i la seua importància en el drenatge.  
Vulnerabilitat del projecte davant de riscos d'accidents greus o catàstrofes: el disseny dels depòsits de fertirrigació es basa l'NT MIE- APQ-6 i, per tant,, disposen de cubetes per a aquells productes que l'exigeixen en funció de la seua qualificació per perillositat. per tant,, ni en la fase de construcció, ni en la d'explotació, ni en la de desmantellament es preveuen abocaments accidentals greus de substàncies contaminants.  
El depòsit principal se situa a 600 m al sud del Polígon Industrial el baixador de Betxí i a l'oest aproximadament a 4,8 km del nucli urbà de Vila-real, mentre que el depòsit secundari es troba a uns 900 m al sud del polígon industrial Carretera d'Onda i a l'oest a 1 km del nucli de Vila-real. L'explotació es realitza amb l'aportació d'aigües superficials procedents del canal Cota 100 i d'aigües subterrànies dels pous i, per tant,, és controlada per l'obertura i tancament de vàlvules de seccionament i per la posada en marxa i parada dels respectius grups de bombament. Per les seues característiques constructives, geomètriques, d'ubicació i funcionals, aquests depòsits de regulació i emmagatzematge queden fora de l'àmbit d'aplicació del Reial decret 9/2008, d'11 de gener, i no és preceptiu el corresponent informe reglamentari.  
La ubicació del depòsit de 13.000 m³ està al costat del barranc Roig, amb suficient capacitat de desguàs i s'ha tramitat davant la CHX la sol·licitud d'autorització d'abocament de pluvials a llit en el cas que es produïsca desbordament del depòsit en cas de pluges.  
Quant al risc d'inundació i les consegüents limitacions per a la realització de construccions (canonades, arquetes i hidrants), hi ha parcel·les en la zona d'actuació classificades com a risc 6, considerat molt baix. Els elements que s'han projectat dins d'aquesta zona es plantegen amb les característiques necessàries perquè en cas d'inundació no es registren problemes i puguen continuar funcionant les instal·lacions. Les principals unitats constructives: depòsits, capçal, instal·lacions elèctriques, fotovoltaiques i de fertirrigació queden fora de la zona de risc.  
  
Atés que en l'àmbit de les obres es localitza sòl forestal, el projecte haurà d'incloure el plec establit en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.  
  
Quant als possibles efectes d'impactes acumulatius i sinèrgics en altres zones ja modernitzades, cal indicar que en les fases de Pinella 1 i Pinella 2 s'ha observat que el consum d'aigua i nutrients és molt menor i s'evita l'abandó de les terres de cultiu. L'augment progressiu de la modernització en la zona de Pinella permet, mitjançant la unificació de les zones de gestió, un ús més eficient de les captacions d'aigua, gestió més eficient de l'energia.  
Conclusió  
El projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària sempre que es vigile la influència de la modernització sobre la intrusió marina, s'adopten bones tècniques mediambientals en la gestió del sòl agrícola, es respecte la via pecuària assagador Camí de la Ratlla i s'introduïsquen mesures de prevenció d'incendis forestals.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte, obres de consolidació i modernització del reg en l'agrupació Pinella 3 constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf c, 1r, del grup 1, de l'annex II.  
  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha expressat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc,  
  
Primer  
Estimar que el Projecte d'obres de consolidació i modernització del reg en l'agrupació Pinella 3, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1. S'haurà de realitzar un seguiment arqueològic no intensiu global de les obres de remoció del terreny. En el cas que aparegueren restes arqueològiques d'interés, hauran de ser excavades i documentades.  
2. Els residus generats en les obres previstes s'hauran de gestionar a través de gestor o d'emprar en les obres de restauració d'acord amb la legislació vigent en la matèria.  
3. S'haurà de conservar la funcionalitat del camí ramader assagador del Camí de la Ratlla, l'amplària de 12 m del qual haurà de quedar lliure per a usos ramaders i complementaris.  
4. En l'àmbit de la modernització, s'hauran d'adoptar pràctiques que incidisquen en la conservació de les propietats del sòl i evitar l'efecte de la insolació directa sobre aquest i mantindre una bona proporció de matèria orgànica. Hauran d'aplicar-se bones pràctiques com ara mantindre vegetació entre carrers, aplicació de segues, trituració de restes de poda per a la seua incorporació al terreny, per exemple.  
5. S'hauran de complir les mesures de prevenció establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.  
6. El programa de vigilància ambiental haurà de contindre dades sobre la salinització de les aigües subterrànies per intrusió marina, bé a través de les dades obtingudes per mitjans propis o bé per mitjà de les xarxes de control de l'òrgan de conca. En el cas que es detecte un augment significatiu de la salinització per intrusió marina, s'estudiarà l'origen del problema. En el cas que es demostre que pot ser conseqüència de la modernització, s'estudiaran alternatives temporals o permanents per a pal·liar el problema. S'haurà de comunicar a aquest òrgan ambiental la solució adoptada.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 11 d'abril de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4590)

RESOLUCIÓN de 11 de abril de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto obras de consolidación y modernización del riego en la agrupación Pinella 3, del término municipal de Vila-real. Expediente: (2607806) 051/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9590

Fecha DOGV
:   08-05-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/4590

CVE


Fecha del documento
:   11-04-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de abril de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto obras de consolidación y modernización del riego en la agrupación Pinella 3, del término municipal de Vila-real. Expediente: (2607806) 051/2022/AIA. [2023/4590]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (2607806) 051/2022/AIA.  
Título: Obras de Consolidación y modernización del riego en la agrupación Pinella 3.  
Titular: Comunidad de Regantes Cota 100 MD del río Mijares.  
Promotor y órgano sustantivo: Servicio de Regadíos de la DG de Agricultura, Ganadería y Pesca  
Localización: Vila-real (Castellón).  
  
Antecedentes y tramitación administrativa  
El 22 de marzo de 2021 el Servicio de Regadíos solicitó a este órgano ambiental consulta sobre el procedimiento a aplicar al Proyecto obras de consolidación y modernización del riego en la agrupación Pinella 3 procediéndose a la apertura de expediente 45/2021-CON. El 22 de julio de 2021 se remite informe al Servicio de Regadíos indicando que el proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental por el trámite simplificado.  
Con fecha de 28 de enero de 2022 tiene entrada en el órgano ambiental documentación técnica y ambiental a los efectos del inicio del procedimiento simplificado de evaluación de impacto ambiental.  
Mediante requerimiento de 2 de junio de 2021, se indica al órgano sustantivo la necesidad de completar el documento ambiental.  
El 23 de diciembre de 2022 tiene entrada en este órgano ambiental la documentación requerida.  
El 21 de febrero de 2023 se inicia la fase de consultas establecida en el artículo 46 de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental.  
Se realizaron las siguientes consultas:  
- Sección forestal de la Dirección Territorial de Castellón de esta Conselleria.  
- Ayuntamiento de Vila-real.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Con fecha de 23 de febrero de 2023 se solicita al órgano promotor el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del órgano competente en cultura que es remitido con fecha de 14 de marzo de 2023.  
Informes sectoriales  
El 10 de marzo de 2023 la Dirección General de Cultura y Patrimonio emite informe favorable a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano considerando que el proyecto no afectará a ningún BIC o bien de relevancia local siempre que se cumplan las medidas correctoras propuestas en la memoria de impacto patrimonial.  
El 14 de marzo de 2023 el Ayuntamiento de Vila-Real emite informe en el que se indica que, teniendo en cuenta las medidas preventivas y correctoras, se considera que el proyecto no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente.  
  
Criterios ambientales  
Para la emisión del presente informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, se han tenido en cuenta los criterios del anexo III de la misma.  
Características del proyecto  
El proyecto tiene por objeto realizar la modernización de la zona conocida como Pinella 3 situada al sur de los polígonos industriales Carretera d'Onda y L'Apeadero de Betxí. Esta zona cuenta con 316,98 ha y actualmente se riega a manta. Con la realización del proyecto se pretende cambiar el sistema de riego actual a un sistema de riego de alta frecuencia. Los recursos hídricos con los que cuenta son 12 pozos con una concesión total de 19,62 hm³ y aguas superficiales procedentes del canal Cota 100 MD del río Mijares 21,66 hm³/año. Con la ejecución del proyecto se pretende cumplir con los objetivos del Plan de cuenca disminuyendo el consumo de aguas subterráneas.  
Las obras principales que se realizarán para conseguir los objetivos pretendidos son:  
- Construcción de dos depósitos de regulación y almacenamiento de 500 y 13.000 m³ de hormigón armado, construcción de cabezal de riego y sus instalaciones de bombeo y fertirrigación, cámara que albergará los grupos de presión para el rebombeo de las aguas subterráneas, instalaciones de MT y BT, planta solar de autoconsumo, y red de tuberías enterradas con sus elementos de regulación y control (válvulas e hidrantes).  
  
El depósito principal (13.000 m³) se situará en la parcela 60 del polígono 37 y el depósito secundario (500 m³) se ubicará en la parcela 405 del polígono 40.  
- Conexiones desde el canal Cota 100 a depósito principal por medio de tubería de DN900 de FC.  
- Conexiones desde los 12 pozos existentes hasta el depósito principal.  
- Nave industrial de unos 375 m² que albergará los grupos de presión para riego, instalaciones de filtrado y fertirrigación. En la parcela donde se ubicará la nave se instalará además el depósito principal, depósitos exteriores de abono, cámara semienterrada donde se dispondrán los grupos de presión.  
- Infraestructuras de electrificación:  
a) Cabezal de riego: Instalación eléctrica en BT, centro de transformación. Tendido de línea aérea de MT para transportar una potencia de 630 kVA.  
b) Cámara de rebombeo: Instalación eléctrica en BT, CT y línea aérea de 300 m en MT para transportar una potencia de 250 kVA.  
c) Planta fotovoltaica: Instalación de autoconsumo de 100 kW para abastecer en parte las necesidades del cabezal de riego; podrá haber vertido de excedentes a la red. La potencia instalada será de 104,4 kWp. Según planos del proyecto, la instalación se ubicará en el interior del depósito principal.  
- Red de riego: Estará formada por las conducciones principales, proyectadas en PVC-O PN 12,5 y PE 100 PN 10 con diámetros comprendidos entre 110 y 500 mm y longitud total aproximada de 24.038,3 ml. Se instalarán 117 hidrantes donde se ubicarán las válvulas de aislamiento manual, electroválvulas y contadores volumétricos para cada usuario. Se instalarán 10 hidrantes para el llenado de cubas.  
Las conducciones que permitirán realizar el riego en parcela tendrán una longitud total aproximada de 37.575 ml.  
Ubicación del proyecto  
La zona objeto del proyecto de modernización se ubica al sur de zonas de uso industrial, situadas entre grandes vías de comunicación, sin afecciones ambientales relevantes.  
Los espacios naturales protegidos más cercanos se ubican a 3,5 km (LIC/ZEPA/ZEC desembocadura del riu Millars).  
El paisaje es propio de un regadío arbolado donde predominan los cítricos quedando enmarcado al este por el casco urbano de Vila-real, al oeste por el Camí de la Ratlla, al norte por zonas urbanas y polígonos industriales y al sur por campos de cultivo. Destacan como elementos característicos del paisaje los barrancos existentes en el área como el Barranc Roig. El ámbito de actuación no se encuentra en el ámbito de paisajes de relevancia regional identificados en la Estrategia territorial de la Comunitat Valenciana).  
En el ámbito de actuación no se localizan vías pecuarias a excepción de la vereda del Camí de la Ratlla que discurre en el límite W de la zona a modernizar.  
No se localizan en el ámbito de la modernización hábitats prioritarios.  
El ámbito donde discurren los barrancos y zonas aledañas están considerados como suelo forestal según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana.  
Respecto al patrimonio cultural, en las inmediaciones de las zonas afectadas por las obras está documentado un yacimiento arqueológico (Corral de Galindo) de adscripción ibérico-romano, medieval y un aljibe de origen andalusí. Por otro lado, al oeste de la actuación se localiza la Vía Augusta, actualmente considerada como sendero y coincidente con la CV-185 si bien su verdadera ubicación no está científicamente probada.  
Al respecto el informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio advierte que tanto el actual trazado considerado como la Vía Augusta/Camí de la Ratlla como el que podría considerarse como posible verdadera alternativa (Camí de Caminàs), son dos caminos y recorridos diferentes que funcionan al mismo tiempo durante la época romana y que seguramente sean caminos fosilizados en el tiempo.  
Respecto al patrimonio paleontológico, no se espera afección en el ámbito de actuación.  
En relación con el patrimonio etnológico, se localizan numerosas infraestructuras de riego (acequias, motores y pozos), estructuras agrícolas (masets, casetas de aperos) cruz del camino de Betxí, muros de mampostería en seco.  
Respecto a los riesgos, según el Plan de acción territorial para prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), en el ámbito de la modernización se localizan zonas con riesgo de tipo 6 y geomorfológica asociado a los barrancos que discurren en el área.  
Características del potencial impacto  
En la fase de ejecución del proyecto  
Los movimientos de tierra y el tránsito de la maquinaria podrán generar compactación de tierras, disminución de la calidad atmosférica (polvo, ruido y emisión de contaminantes), generación de residuos (restos de materiales de obra, inertes), riesgo de vertidos (combustibles y aceites procedentes de la maquinaria) y afección a bienes del patrimonio cultural.  
Con el fin de corregir los efectos sobre el suelo, a la finalización de las obras se procederá a la descompactación de las zonas afectadas. No se esperan efectos significativos sobre la calidad del aire debido a que el impacto que pueda generarse se considera transitorio si bien se propone el control del correcto mantenimiento de la maquinaria de obra como medida de protección de la atmósfera, el riego de caminos y zona de obras en caso necesario y la limitación de la velocidad de los vehículos.  
Por otro lado, será preciso habilitar contenedores de residuos en zonas acondicionadas al efecto y gestionar todos los residuos generados mediante su reciclado, o retirada a vertedero autorizado. Como medida correctora, el proyecto incluye el correspondiente documento referente a la gestión de residuos. En cuanto a los posibles vertidos que puedan suceder en el transcurso de las obras, se recogerán y se gestionarán a través de gestor autorizado. En este mismo sentido, las infraestructuras auxiliares de obra se ubicarán alejadas de corrientes naturales de agua permanentes o temporales.  
Flora y vegetación: El trazado de las conducciones se ha diseñado siguiendo el trazado siguiendo las lindes de caminos, y parcelas al efecto de evitar afecciones innecesarias a la vegetación tanto natural, como cultivada. Con el fin de no afectar innecesariamente a la vegetación, se procederá al balizado de la zona de obras y se balizarán específicamente los ejemplares de interés.  
Fauna: Se planificarán temporalmente las obras para evitar que estas coincidan con periodos de cría, se procederá al cierre de las tuberías tras ser instaladas para evitar que queden atrapados animales en su interior. Se instalarán dispositivos anticolisión en las líneas eléctricas aéreas.  
En cuanto al patrimonio cultural, al objeto de evitar impactos, deberán establecerse medidas preventivas tales como el balizado y seguimiento arqueológico intensivo de las obras en un radio de 200 m alrededor del aljibe árabe, el seguimiento intensivo de las ubicaciones donde puede ser localizado el Corral de Galindo, seguimiento arqueológico intensivo de las obras en las cercanías del Camí de la Ratlla/Vía Augusta en los desmontes tangentes al camino, y la realización de 4 sondeos sobre este, seguimiento (en general) de los desmontes.  
En cuanto a los elementos patrimoniales como caminos ancestrales y vías pecuarias no se verán interrumpidos por las obras sin haber dispuesto pasos alternativos, los muros de mampostería deberían ser conservados si bien en el caso que fuera imprescindible su afección se conservarían las piedras para posteriores reposiciones. Las casetas de aperos y masets deberán balizarse para evitar su afección. Las acequias deberán conservarse.  
En los motores de riego y pozos afectados por las obras deberá procurarse su mínima afección respetándose los elementos etnológicos de interés de los mismos (paneles cerámicos de carácter religioso, por ejemplo); El resto de pozos y motores deberán ser balizados. Otros elementos de interés como la cruz de la mala muerte de Betxí y la estructura reutilizada actualmente como quemador deberán balizarse para evitar afecciones.  
Al respecto, el informe del órgano competente en patrimonio cultural, indica que las medidas de protección del patrimonio etnológico son correctas. En cuanto a las medidas de protección del patrimonio arqueológico propone un seguimiento arqueológico no intensivo global de las obras de remoción del terreno. En caso de que aparecieran restos arqueológicos de interés, habrá que excavarlos y documentarlos.  
En la fase de funcionamiento  
Puede generarse contaminación de las aguas a causa de las aplicaciones de abonos. Como medida correctora se propone cumplir lo establecido en el Código de buenas prácticas agrarias.  
El cambio de sistema de riego puede llevar a una modificación de la evapotranspiración potencial por lo que podría incrementarse la demanda de agua. En todo caso el posible incremento de la ETP se considera no significativo por lo que no tendría efectos apreciables en una posible disbminución del agua ahorrada.  
La introducción de uso de energías renovables producirá un ahorro de emisión de CO2 de 51,8 t/año generando efectos ambientales positivos sobre el cambio climático.  
Las estaciones de bombeo y el resto de las instalaciones auxiliares generan ruidos y vibraciones. No obstante, al encontrarse en el interior de recintos protegidos su impacto es mínimo y mitigable y no es previsible que generen contaminación acústica.  
La sustitución de los canales actuales por las tuberías a presión por la paulatina puesta en marcha de la modernización dejará sin paso de agua de riego estas canalizaciones con posibles efectos sobre la biodiversidad. Sin embargo, algunas de ellas seguirán teniendo una función de drenaje y por tanto seguirán siendo funcionales conservando el efecto favorable sobre la biodiversidad.  
El impacto sobre los acuíferos se considera positivo medio alto y permanente ya que se conseguirá un ahorro medio del 33 %; es decir, de hasta 891.354 m³/año. El ahorro en agua superficial supone al año un volumen de 418.936 m³ (0,419 hm³) y un ahorro de agua subterránea al año de 472.417 m³ (0,472 hm³). La modernización propuesta permitirá paliar el déficit hídrico que presenta la masa de agua, con un déficit de -11,0 hm³/año.  
En cuanto a los retornos del agua de riego, se calcula que la disminución será de 0,245 hm³, frente a un ahorro de extracción de la masa de 0,472 hm³ por lo que el efecto sobre los acuíferos se prevé favorable. Referente a la intrusión marina existente en el área próxima al proyecto, la modernización del riego generará menor demanda de agua subterránea lo que podrá suponer mejoras en el avance de la cuña salina. No obstante, este órgano ambiental considera que el efecto beneficioso es incierto y debe confirmarse con medidas de vigilancia ambiental. En el caso que la disminución de la presión sobre los recursos subterráneos no compensara el efecto sobre los acuíferos de los retornos de riego podría darse un aumento del avance de la intrusión marina en cuyo caso habría que aplicar medidas correctoras.  
Respecto al estado químico, el estado cualitativo es malo debido a la contaminación difusa procedente de la agricultura. Al respecto es necesario indicar que la fertirrigación mancomunada además de favorecer la conversión a una agricultura ecológica con el empleo de abonos no mineralizados, permite la dosificación de las aportaciones de nitratos, y disminuye la lixiviación de agua al subsuelo por lo que también disminuye la posibilidad de contaminación difusa.  
Respecto a la posible aridificación del suelo, la precipitación media en la zona es de 439 mm anuales con un régimen caracterizado por fuertes precipitaciones por lo que el riesgo de aridificación del suelo debe descartarse. Se considera que, para que las precipitaciones sean absorbidas por el suelo y lleguen a los acuíferos no generándose excesos de escorrentía superficial, el suelo debe mantenerse en buenas condiciones evitando el efecto de la insolación directa sobre este y manteniendo una buena proporción de materia orgánica. Deberán aplicarse buenas prácticas tales como mantener vegetación entre calles, aplicación de siegas, trituración de restos de poda para su incorporación al terreno, por ejemplo.  
En el aspecto socioeconómico, la modernización producirá una mejora en las condiciones de trabajo y por ello disminuye la tendencia creciente en el abandono de cultivos generándose efectos positivos.  
En relación con los efectos ambientales sobre el paisaje, el documento ambiental indica que los elementos visibles del proyecto serán los depósitos y nave que albergará el cabezal de riego. El acabado de los depósitos será de hormigón, en tonos grises por lo que se integrarán en el paisaje. La nave (paramento y cubiertas) contará con colores propios del entorno. En la urbanización de las parcelas donde se ubicarán los depósitos, se instalará barrera visual mediante vegetación natural. La puerta de las hornacinas dispondrá de un color verde vegetación y en todo caso en aquellas hornacinas más expuestas se pintará la terminación de hormigón con una pintura integradora.  
En cuanto a las líneas eléctricas, no es posible su traslado a zonas de menor visibilidad si bien, al discurrir por zonas antropizadas, el impacto será menor.  
A la finalización de las obras, el volumen sobrante de excavación se gestionará de manera que no produzca impacto negativo adecuándose a la APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización de rellenos en obras distintas a aquellas que se generaron.  
El documento ambiental propone las siguientes medidas de seguimiento ambiental durante la fase explotación:  
Control del consumo de agua: Se realizará el seguimiento de la evapotranspiración potencial en la zona modernizada y se comparará con otras zonas no modernizadas mediante la toma de datos de tanques evaporímetros que se dispondrán al efecto.  
Se realizará un adecuado mantenimiento de las instalaciones, control de presión en red y consumos y se implantará un sistema de gestión técnica con módulos de control de cupos cuya función será la de gestionar las cuestiones relacionadas con el agua disponible para cada regante. Se instalarán tensiómetros y captadores de humedad para correlacionar en distintos tipos de suelos (tamaño del bulbo) al objeto de asignar un correcto volumen de agua de riego.  
Control de los niveles sonoros: Seguimiento de las instalaciones electromecánicas ubicada en el interior del cabezal mediante sonómetro.  
Contaminación de aguas subterráneas: Como medida preventiva, se aplicará el Código de buenas prácticas agrarias aprobado por la Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación. Con el fin de controlar la evaluación del estado cualitativo y cuantitativo de las masas de agua se realizará un seguimiento de los datos aportados por el SAIH de la CHJ en la lectura de los piezómetros de la UD2065 y en los puntos de análisis de nitratos y de plaguicidas de la masa subterránea 080.127. Se procederá asimismo al seguimiento de los niveles estáticos y dinámicos de los 12 pozos incluidos en la zona a modernizar con la finalidad de ir estableciendo un inventario de comportamientos de niveles en función de las extracciones así como de forma itinerante el diagnóstico en cada pozo con una analizador de redes para comprobar el estado de las bombas sumergidas y catalogarlas en función de su rendimiento por mal estado u obsolescencia.  
En relación con la pérdida de funcionalidad de las regueras y dado que la puesta al 100 % de todos los recintos deberá producirse en no menos de tres campañas de riego, se irá paulatinamente analizando la necesidad de establecer limpiezas o mondas en aquellos en que por la pérdida de funcionalidad como regueros la puedan exigir para mantener su funcionalidad como elementos drenantes. Estas canalizaciones deberán ser inventariadas y georreferenciadas y clasificadas por su sección y su importancia en el drenaje.  
Vulnerabilidad del proyecto ante riesgos de accidentes graves o catástrofes: El diseño de los depósitos de fertirrigación se basa la NT MIE- APQ-6 y por tanto disponen de cubetos para aquellos productos que lo exigen en función de su calificación por peligrosidad. Por tanto ni en la fase de construcción, ni en la de explotación, ni en la de desmantelamiento se prevén vertidos accidentales graves de sustancias contaminantes.  
El depósito principal se ubica a 600 m al sur del polígono industrial L'Apeadero de Betxí y al oeste aproximadamente a 4,8 km del núcleo urbano de Vila-real, mientras que el depósito secundario se encuentra a unos 900 m al sur del polígono industrial Carretera de Onda y al oeste a 1 km del núcleo de Vila-real. La explotación se realiza con la aportación de aguas superficiales procedentes del canal Cota 100 y de aguas subterráneas de los pozos y por tanto es controlada por la apertura y cierre de válvulas de seccionamiento y por la puesta en marcha y paro de los respectivos grupos de bombeo. Por sus características constructivas, geométricas, de ubicación y funcionales, estos depósitos de regulación y almacenamiento quedan fuera del ámbito de aplicación del Real decreto 9/2008, de 11 de enero, no siendo preceptivo el correspondiente informe reglamentario.  
La ubicación del depósito de 13.000 m³ está junto al Barranc Roig, con suficiente capacidad de desagüe y se ha tramitado ante la CHJ la solicitud de autorización de vertido de pluviales a cauce en el caso que se produzca desbordamiento del depósito en caso de lluvias.  
En cuanto al riesgo de inundación y las consiguientes limitaciones para la realización de construcciones (tuberías, arquetas e hidrantes), existen parcelas en la zona de actuación clasificadas como riesgo 6, considerado muy bajo. Los elementos que se han proyectado dentro de esta zona se plantean con las características necesarias para que en caso de inundación no se registren problemas y puedan seguir funcionando las instalaciones. Las principales unidades constructivas: depósitos, cabezal, instalaciones eléctricas, fotovoltaicas y de fertirrigación quedan fuera de la zona de riesgo.  
Atendiendo a que en el ámbito de las obras se localiza suelo forestal, el proyecto deberá incluir el pliego establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
En cuanto a los posibles efectos de impactos acumulativos y sinérgicos en otras zonas ya modernizadas, indicar que en las fases de Pinella 1 y Pinella 2, se ha observado que el consumo de agua y nutrientes es mucho menor y se evita el abandono de las tierras de cultivo. El aumento progresivo de la modernización en la zona de Pinella permite, mediante la unificación de las zonas de gestión, un uso más eficiente de las captaciones de agua, gestión más eficiente de la energía.  
Conclusión  
El proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria siempre que se vigile la influencia de la modernización sobre la intrusión marina, se adopten buenas técnicas medioambientales en la gestión del suelo agrícola, se respete la vía pecuaria vereda del Camí de la Ratlla y se introduzcan medidas de prevención de incendios forestales.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto, obras de consolidación y modernización del riego en la agrupación Pinella 3 constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre, en concordancia con el epígrafe c) 1º del grupo 1 de su anexo II.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar que el Proyecto obras de consolidación y modernización del riego en la agrupación Pinella 3, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1. Se realizará un seguimiento arqueológico no intensivo global de las obras de remoción del terreno. En caso de que aparecieran restos arqueológicos de interés, deberán ser excavados y documentados.  
2. Los residuos generados en las obras previstas se gestionarán a través de gestor o se emplearán en las obras de restauración de acuerdo con la legislación vigente en la materia.  
3. Se conservará la funcionalidad de la vía pecuaria Vereda de Raya debiendo quedar libre para usos pecuarios y complementarios la anchura de esta (12 m).  
4. En el ámbito de la modernización se deberán adoptar prácticas que incidan en la conservación de las propiedades del suelo evitando el efecto de la insolación directa sobre este y manteniendo una buena proporción de materia orgánica. Deberán aplicarse buenas prácticas tales como mantener vegetación entre calles, aplicación de siegas, trituración de restos de poda para su incorporación al terreno, por ejemplo.  
5. Se cumplirán las medidas de prevención establecidas en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
6. El programa de vigilancia ambiental deberá contener datos sobre la salinización de las aguas subterráneas por intrusión marina, bien a través de los datos obtenidos por medios propios o bien por medio de las redes de control del órgano de cuenca. En el caso que se detecte un aumento significativo de la salinización por intrusión marina, se estudiará el origen del problema. En el caso que se demuestre que puede ser consecuencia de la modernización, se estudiarán alternativas temporales o permanentes para paliar el problema. Se comunicará a este órgano ambiental la solución adoptada.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 11 de abril de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML