Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9820, del 03-04-2024 (2024/2266)

RESOLUCIÓ de 16 de febrer de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de normes de gestió dels espais XN 2000: caps litorals. LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) i LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033), al terme municipal d'Orpesa , Cullera ), Alacant i Orihuela. Expedient 042-2020-EAE.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9820

Data del DOGV
:   03-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2266

CVE


Data del document
:   16-02-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 16 de febrer de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de normes de gestió dels espais XN 2000: caps litorals. LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) i LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033), al terme municipal d'Orpesa , Cullera ), Alacant i Orihuela. Expedient 042-2020-EAE. [2024/2266]  
  
  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 042-2020-EAE d'Orpesa (Castelló), Cullera (València), Alacant i Orihuela (Alacant).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: normes de gestió dels espais XN 2000: caps litorals. LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) i LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033)  
Promotor: Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Localització: Orpesa (Castelló), Cullera (València), Alacant i Orihuela (Alacant)  
Expedient: 042-2020-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 28 d'octubre de 2021, va adoptar el següent  
Acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de les normes de gestió dels espais XN 2000: caps litorals. LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) i LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033), en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet la norma de gestió a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic conformement al que s'establix en el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, establix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'estos, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
De conformitat amb el que s'establix en l'article 46.3 del TRLOTUP, l'organisme ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'una avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els casos previstos en este i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII del decret legislatiu, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques i les entitats afectades i d'acord amb les fases previstes de tramitació previstes en l'article 50.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
El 2 de febrer de 2020 es va rebre de la Subdirecció General de Medi Natural la proposta del projecte de Decret del Consell, pel qual es declaren zones especials de conservació els llocs d'importància comunitària Litoral de Benicàssim (ES5223037), Cap de Cullera (ES5232010), Cap de les Hortes (ES5213032) i Litoral del Cap Roig (ES5213033) i s'aprova la seua norma de gestió.  
  
La proposta del projecte de decret inclou en l'annex II la norma de gestió dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000 esmentats abans.  
  
La documentació remesa en format digital per a emetre el present IATE és la següent:  
1. Document inicial i territorial estratègic.  
2. Memòria tècnica de la norma de gestió.  
3. Proposta del projecte de decret del Consell.  
4. Proposta de norma de gestió dels espais XN 2000 (s'adjunta com a annex de la proposta del projecte de decret del Consell).  
  
Posteriorment, la mercantil Costa Bellver, SL, sol·licita que se la considere part interessada en el procediment i remet un escrit d'al·legacions que es comenta en este informe.  
B.2. Objectiu de les normes de gestió  
L'objectiu de la planificació proposada és establir les mesures de conservació i les mesures necessàries per a previndre la deterioració i les alteracions dels hàbitats i les espècies de determinats espais de la Xarxa Natura 2000, a fi de mantindre'ls en un estat de conservació favorable o portar-los-hi, i contribuir així a solucionar el greu problema de pèrdua de biodiversitat i complir la normativa comunitària (directives 92/43/CE i 149/2009/CE), estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre) i autonòmica  
(Llei 11/1994, de 27 de desembre).  
Estos espais Xarxa Natura 2000 són els següents llocs d'interés comunitari:  
• LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037)  
• LIC Cap de Cullera (ES5232010)  
• LIC Cap de les Hortes (ES5213032)  
• LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033)  
B.3. Informació territorial  
En la memòria tècnica que acompanya la respectiva norma de gestió es complementa la informació territorial aportant de manera genèrica les característiques geogràfiques generals de l'àmbit dels LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232021), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) i LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033); es tracta de quatre espais litorals de poca extensió, assentats majoritàriament en domini públic marítim-terrestre en les proximitats d'àrees urbanitzades.  
La memòria tècnica inclou la relació dels instruments i les figures de protecció de la biodiversitat i plans territorials en l'àmbit de les normes de gestió; en concret, cada una de les quatre ZEC compta amb una microreserva de flora i totes, excepte el LIC Cap de Cullera, figuren en l' àmbit del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL).  
B.4. Planejament vigent  
- Orpesa compta amb un PGOU vigent des de 1982, amb diverses modificacions posteriors. En l'àmbit de les normes de gestió, la major part de la zona C es correspon amb l'àrea corresponent a la modificació número 1 del Pla parcial de millora Torre Bellver aprovada pel conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports el 27 de gener de 2003.  
  
- Cullera compta amb un PGOU aprovat en 1995 amb modificacions posteriors. La totalitat de la ZEC i de la zona d'influència es troben dins del sòl no urbanitzable domini públic marítim-terrestre.  
  
- Alacant compta amb un PGOU vigent des de 1987, amb modificacions posteriors. La totalitat de l'àmbit del LIC Cap de les Hortes està classificat com a sòl no urbanitzable protegit.  
- Orihuela compta amb un PGOU aprovat en 1990 amb posteriors modificacions i adaptacions.  
B.5. Descripció de la proposta de normes de gestió  
B.5.1. Àmbit d'actuació  
L'àmbit territorial es correspon amb els següents espais de la Xarxa Natura 2000: LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232021), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) i LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033). Atés que la ZEC Litoral de Benicàssim només afecta el terme municipal d'Orpesa, es proposa el canvi de denominació, que passarà a dir-se LIC Litoral d'Orpesa. Les delimitacions dels LIC van ser aprovades pel Govern Valencià el 10 de juliol de 2001, i al seu torn es van remetre al Ministeri de Medi Ambient a l'efecte de la seua proposta a la Comissió Europea per a constituir la Xarxa Natura 2000, institució que ja ha validat els espais LIC.  
  
Es proposa una nova delimitació d'estos espais, resultat d'ajustos cartogràfics, amb la finalitat d'aclarir els límits, evitar interseccions amb zones urbanitzades i ajustar-los a la delimitació amb àrees competència d'altres administracions i a fites visuals fàcilment identificables sobre el terreny. Estos canvis van ser comunicats a la Comissió Europea i validats per esta.  
A més, en les normes de gestió es delimiten dos zones perifèriques de protecció al LIC Litoral d'Orpesa i al LIC Cap de Cullera, d'11,32 ha i 3,3 ha, respectivament.  
A continuació, es mostren les delimitacions de cada un dels LIC, així com la zonificació proposada:  
  
Figura 1: Delimitació i zonificació proposada per al LIC «Litoral d'Orpesa».  
Figura 2. Delimitació i zonificació proposada per al LIC «Cap de Cullera».  
Figura 3. Delimitació i zonificació proposada per al LIC «Cap de les Hortes».  
Figura 4. Delimitació i zonificació proposada per al LIC «Cap Roig».  
B.5.2. Descripció d'alternatives  
1. Alternativa 0  
El document inicial estratègic presentat no realitza un estudi de diferents alternatives a l'ordenació ambiental d'estos espais. Només planteja una alternativa que descriu en el document inicial estratègic presentat i que es correspon amb la proposta de normes de gestió.  
  
L'article 31 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espai naturals protegits de la Comunitat Valenciana (modificat per la Llei 5/2013, de 23 de desembre), establix que seran les normes de gestió l'instrument d'ordenació ambiental de les zones d'especial protecció per a les aus i zones especials de conservació pertanyents a la Xarxa Natura 2000, les quals tenen per objectiu, de conformitat amb l'article 47 bis de la llei esmentada, establir les mesures de conservació en estos espais.  
  
D'altra banda, per a complir l'article 52 del TRLOTUP, el document inicial estratègic haurà d'identificar, descriure i avaluar els probables efectes significatius sobre el medi ambient que puguen derivar-se de l'aplicació de les normes de gestió.  
  
2. Alternativa 1. Implantació de les normes de gestió. Descripció  
  
El document inicial estratègic descriu el contingut que tindran les normes de gestió, conformement al que recull l'article 47 ter.1 de la Llei 11/1994, d'espais naturals de la Comunitat Valenciana, i es complixen també els requeriments establits en la legislació bàsica estatal i en les directrius de conservació de la Xarxa Natura 2000 a Espanya (Resolució de 21 de setembre de 2011, de la Secretaria d'Estat de Canvi Climàtic, BOE de 10.10.2011).  
Així doncs, el document inicial estratègic indica que les normes de gestió incorporaran els continguts següents, dels quals ressaltem els aspectes més interessants:  
B.5.3. Diagnòstic previ  
Les normes de gestió inclouen informació detallada dels hàbitats naturals i hàbitats d'espècies presents en estes àrees, incloent-hi una descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo (contingut obligatori segons la Llei 11/1994).  
En este apartat les normes de gestió realitzen una descripció detallada dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió de l'espai en la Xarxa Natura 2000.  
L'annex I del document inicial estratègic conté un quadre on s'enuncien els hàbitats que han motivat la inclusió d'estos espais en la Xarxa Natura 2000. Es destaquen, entre estos, els hàbitats de més cobertura, com ara:  
En este annex I es realitza una avaluació del lloc tenint en compte el formulari normalitzat de dades de cada espai (fitxa del LIC) en el qual es tenen en compte factors com la cobertura; la representativitat (A, excel·lent; B, bona; C, significativa; D, Presència no significativa); la superfície relativa (relació entre la superfície coberta per l'hàbitat en el lloc i la superfície total del territori nacional coberta pel mateix tipus d'hàbitat: A, 100 % > p > 15 %; B, 15 % > p > 2 %; C: 2 % > p > 0 %); la conservació (A, excel·lent; B, bona; C: intermèdia o escassa) i la valoració global (A: valor excel·lent; B, valor bo; C: valor significatiu).  
  
D'altra banda, les normes de gestió detallen els hàbitats presents segons la cartografia d'hàbitats de la CV a escala 1.10.000:  
Els annexos II, III i IV del document inicial estratègic contenen quadres on s'enuncien, respectivament, les espècies de flora, aus i altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai, amb una avaluació del lloc tenint en compte el formulari normalitzat de dades de cada espai (fitxa del LIC). Finalment, l'annex V indica els elements inclosos en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià, que es limita a una torre defensiva (Torre Colomera), situada a la ZEC Litoral de Benicàssim.  
El document inicial estratègic indica en l'apartat 3.1.2.2, Efectes sobre la planificació sectorial implicada, una taula amb les diferents figures de protecció coincidents amb l'àmbit de les normes de gestió, que es resumixen en la taula següent:  
ZEC Microreserves de flora / PATIVEL Normativa  
Litoral de Benicàssim Torre de la Colomera  
PATIVEL Orde de 16 de novembre de 1998  
Decret 58/2018, de 4 de maig  
Cap de Cullera Cap de Cullera Orde de 4 de maig de 1999  
Cap de les Hortes Cap de les Hortes  
PATIVEL Orde de 4 de maig de 1999  
Decret 58/2018, de 4 de maig  
Litoral del Cap Roig Punta de la Glea  
PATIVEL Orde 10/2012, de 3 de juliol  
Decret 58/2018, de 4 de maig  
  
  
En el document inicial estratègic s'ha identificat una relació de pressions i amenaces dins dels diferents espais, obtinguts a partir de les fitxes oficials dels LIC, que són:  
B.5.4. Objectius de conservació i gestió  
Quant als objectius estratègics de conservació, el document inicial estratègic recorda que l'objectiu general de les normes de gestió és que els hàbitats o les espècies pels quals s'ha inclòs un espai en la Xarxa Natura 2000 mantinguen o assolisquen un estat de conservació favorable. Este objectiu general ha de desglossar-se en objectius particulars segons el tipus d'hàbitat o espècie i el seu estat de conservació, així com establir prioritats de conservació en cada cas.  
La memòria tècnica i l'esborrany de norma de gestió descriuen els objectius de conservació i gestió, que s'agrupen en tres blocs:  
  
1. Objectius de gestió referents als hàbitats d'interés comunitari:  
  
• Actualitzar periòdicament la informació cartogràfica de la superfície i la cobertura, i els paràmetres per a calcular els índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats.  
• Mantindre o millorar la distribució, la superfície, la cobertura i les funcions específiques de cada un dels hàbitats en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió.  
  
2. Objectius de gestió referents a les espècies:  
• Actualitzar de manera periòdica la informació sobre la grandària poblacional i els paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació de l'espècie.  
  
• Mantindre o millorar la població en el moment que entre en vigor de la norma de gestió amb la finalitat de considerar que l'espècie es troba dins de «l'estat de conservació favorable».  
• Mantindre els hàbitats de les espècies mitjançant l'eliminació dels factors que estan afectant de manera negativa el seu estat de conservació.  
• Crear noves zones d'expansió de les espècies en l'àmbit de la norma mitjançant la restitució, la restauració o la creació d'hàbitats adequats per a estes.  
  
3. Objectius de gestió referents al conjunt de l'espai:  
• Concepció en xarxa. Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la Xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.  
• Priorització de recursos. Les mesures de gestió activa es podran iniciar d'acord amb un calendari de prioritats basat en el grau d'importància de les espècies en un context de recursos limitats.  
• Context econòmic, social i territorial. L'evolució de l'aplicació de la norma de gestió tindrà en compte els canvis en el context econòmic, social i territorial de l'entorn de l'espai.  
  
B.5.5. Zonificació de l'espai protegit  
En el cas específic a què es referix el document inicial estratègic, la zonificació proposada per als espais previstos està basada en la presència d'hàbitats naturals reflectits en l'annex I de la Directiva 92/43/CEE i hàbitats protegits del Decret 70/2009, de 22 de maig, pel qual es crea i es regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació, així com d'espècies que preveu l'annex II de la Directiva 92/43/CEE, l'annex I de la Directiva 2009/147/CE i les incloses en les categories vulnerable o en perill d'extinció en els catàlegs nacional o valencià d'espècies de fauna i flora amenaçades (Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament de la Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del Catàleg espanyol d'espècies amenaçades; el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i es regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'establixen categories i normes per a la seua protecció, i el Decret 70/2009, de 22 de maig, esmentat anteriorment). Les directrius per a la confecció de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana establixen la zonificació com un instrument adequat per a determinar amb més precisió la incidència territorial tant de les normes d'aplicació directa com de les directrius específiques de gestió, que es classifiquen en dos tipus de zonificació:  
  
• De caràcter prescriptiu, l'objectiu específic de la qual siga delimitar sectors territorials homogenis i diferenciats quant a l'efecte de gestió entre les zones de més rellevància per a la conservació dels hàbitats i sense comprometre els objectius de conservació perseguits.  
  
• Tipus de mesures de gestió activa que es proposen per a diferents àmbits territorials dins dels espais, de manera que estes mesures puguen agrupar-se amb criteris d'oportunitat tècnica, prioritat d'actuació, etc.  
  
L'àmbit d'aplicació de la norma de gestió es zonifica, a efectes normatius i de gestió, en 4 categories: zona A, zona B, zona C i zona M, a més de comptar amb dos zones perifèriques en les ZEC Cap de Cullera i Litoral d'Orpesa.  
• Zona A: àrees de la ZEC amb presència d'hàbitats naturals en l'annex I de la Directiva d'hàbitats i/o d'hàbitats protegits, inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i es regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada i es regulen mesures addicionals de conservació. Els hàbitats considerats són els següents:  
- 1210 Vegetació anual sobre deixalles marines acumulades  
- 1240 Penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies, amb espècies endèmiques de Limonium spp.  
- 5220 Matolls arborescents de Ziziphus  
- 6110\* Prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi  
  
- 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea  
També s'inclouen en la zona A les àrees d'ocupació de la planta d'interés comunitari Helianthemum caput-felis (esteperola cap de gat) a la ZEC de Cap Roig, àrees que alberguen les poblacions de les espècies catalogades com a vulnerables Dendropoma lebeche a les ZEC de Cap de les Hortes, Litoral del Cap Roig i Litoral d'Orpesa, i del gasteròpode Tudorella mauretanica a la ZEC del Litoral de Cap Roig, així com les poblacions de Limonium dufourii, planta catalogada en perill d'extinció a la ZEC del Cap de Cullera.  
• Zona B: àrees de la ZEC on conste la presència dels següents hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva d'hàbitats que no s'hagen inclòs en la categoria anterior:  
- 5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
- 9540 Pinedes mediterrànies de pins mesogeus endèmics  
• Zona C: àrees que no coincidisquen amb els criteris establits per a les altres categories de zonificació; es dirigix a protegir les poblacions i els hàbitats de les espècies incloses en l'annex I de la Directiva d'aus en tot l'àmbit de la norma de gestió, així com de les espècies de flora incloses en l'annex II de la Directiva d'hàbitats que es localitzen fora de les categories A i B d'esta zonificació.  
• Zona M: abasta les zones marines compreses entre la línia oficial de delimitació de les ZEC Litoral d'Orpesa i Cap de les Hortes, coincident amb els espais protegits de la Xarxa Natura 2000 en el medi marí de competència estatal i la línia de costa més actualitzada fins ara. Estos espais queden omesos de la zonificació per ser externs a les ZEC i, com que es tracta de medi marí, queden exclosos de les competències de l'Administració autonòmica.  
• Zones perifèriques: al Cap de Cullera es proposa una zona perifèrica adjacent a la ZEC i amb una superfície de 3,3 ha, amb bona representació de penya-segats amb vegetació rupícola oberta i poblacions de Limonium dufourii, endemisme valencià en perill d'extinció.  
  
Al Litoral d'Orpesa es proposa també una zona perifèrica d'11,32 hectàrees entre la via verda i la mar, des del límit nord de la ZEC fins al port d'Orpesa, que inclou, entre altres, la franja de domini públic marítim-terrestre i part de l'entorn de protecció del Bé d'Interés Cultural (BIC) de la Torre de la Corda. Esta zona presenta alguns hàbitats com ara 1240 Penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies, amb espècies endèmiques de Limonium spp.  
  
La superfície i la contribució relativa de cada una d'estes categories de zonificació dins de l'espai és la següent:  
  
Categoria de zonificació Superfície (ha) % de l'àmbit   
de la norma de gestió  
Zona A 11,27 35,82  
Zona B 0,99 3,15  
Zona C 3,23 10,27  
Zona M 1,35 4,29  
Zona perifèrica del Cap de Cullera 3,3 10,49  
Zona perifèrica del Litoral d'Orpesa 11,32 35,98  
Total 31,46 100,00  
  
  
  
B.5.6. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions  
Els objectius de conservació es reflectixen en la norma de gestió, en la normativa d'aplicació directa, que queda agrupada de la manera següent:  
1. Mesures per a evitar la deterioració dels hàbitats i les alteracions sobre les espècies.  
• Mesures per a la protecció d'hàbitats naturals d'interés comunitari i les espècies. Es detallen les actuacions considerades incompatibles en les diferents àrees considerades en la zonificació.  
2. Règim d'avaluació de repercussions  
• Obligació general d'avaluar. Queden sotmesos a avaluació de repercussions els plans, els programes i els projectes que clarament queden inclosos en el camp d'aplicació material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, d'avaluació de repercussions sobre els espais de l'XN 2000 objecte d'esta norma de gestió.  
• Concrecions de l'obligació d'avaluar. Establix els plans, els programes o els projectes que queden exclosos de l'obligació d'avaluar les repercussions. Es tracta d'actuacions de gestió, conservació i millora d'instal·lacions existents, així com actuacions autoritzades en llits fluvials i domini públic marítim-terrestre, sempre que no suposen una alteració substancial del medi.  
La norma de gestió recull en la taula resum següent les normes d'aplicació directa i la concreció de l'obligació d'avaluar atenent la zonificació establida (A, B, C i zones perifèriques). En esta taula es distingix entre:  
• Actuacions no autoritzables.  
• Actuacions que no requeriran avaluació de repercussions.  
• Actuacions que requeriran avaluació de repercussions.  
  
Actuacions no autoritzables (excloses d'avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació) Zona  
 A B C Zones perifèriques  
Les que siguen incompatibles amb la classificació i la qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades. X X X X  
El desbrossament no selectiu o l'eliminació total de la coberta vegetal natural, així com la rompuda de terrenys ocupats a l'entrada en vigor de la present norma per vegetació natural inclosa en els hàbitats 1240, Penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies amb Limonium spp. endèmics, i 5220, Matolls arborescents de Ziziphus, o en les àrees d'ocupació de les espècies d'interés comunitari presents en l'àmbit de la norma de gestió: esteperola de cap de gat (Helianthemum caput-felis) i l'ensopeguera (Limonium dufourii). X X X X  
Les cremes de qualsevol naturalesa i extensió, realitzades sobre la coberta vegetal natural, i que no estiguen previstes en un pla de cremes prescrites o un instrument de gestió forestal que les incloga. X X X X  
Els aterraments, els abocaments de materials sòlids i líquids d'origen urbà o industrial. X X X X  
La utilització d'herbicides per a neteja de la vegetació ruderal als màrgens de vies i camins. X X X X  
L'obertura de noves sendes, camins o qualsevol itinerari fora dels existents o que s'hagen reflectit en un pla, programa o projecte degudament autoritzats. X X X X  
En les àrees de recuperació de l'esteperola cap de gat (H. caput-felis), l'ensopeguera (Limonium dufourii) i de la campaneta valenciana (Acis valentina) i en els hàbitats d'estes espècies, qualsevol actuació que puga suposar un perjuí per a esta. X X X X  
Totes les activitats que puguen produir la contaminació de sòls o del subsol amb risc per als hàbitats i les espècies, així com les que produïsquen menyscapte dels usos actuals o potencials d'estos recursos o de la seua capacitat ecològica. En el mateix sentit, es considera incompatible tota mena d'abocament sòlid o líquid potencialment contaminant sobre els sòls o la incorporació d'este abocament al subsol mitjançant qualsevol procediment. X X X X  
Qualsevol actuació que implique l'eliminació o l'afecció a exemplars de les espècies prioritàries establides en les diferents MRF de flora o en la reserva de fauna de l'àmbit d'esta norma de gestió, excepte les actuacions relacionades amb la gestió del lloc i amb les actuacions de conservació establides en les declaracions respectives. X X X X  
La construcció de línies elèctriques. X X X X  
La instal·lació de noves infraestructures de comunicació i generació d'energia, excepte les que compten amb l'avaluació de repercussions favorable anterior a l'aprovació d'esta norma. No es consideraran noves infraestructures les que ja es troben en el moment de l'aprovació d'estes normes i tinguen l'autorització preceptiva.  
 X X X X  
Actuacions que no requeriran d'avaluació de repercussions. A B C Zones perifèriques  
Totes les actuacions relacionades amb la gestió del lloc i amb els objectius de conservació dels espais Xarxa Natura 2000 presents en l'àmbit d'esta norma considerades com a tals per l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000.  
 X X X X  
Totes les actuacions de conservació, rehabilitació, millora o manteniment de les instal·lacions i infraestructures ja existents en l'àmbit d'esta norma, mentres no suposen un increment de la superfície ni se n'altere el traçat o les característiques. X X X X  
Quan les desenvolupe o les autoritze expressament l'òrgan de conca, les actuacions ordinàries de conservació de llits fluvials, com la retirada d'elements obstructius, així com l'eliminació d'espècies al·lòctones i les obres d'emergència. X X X X  
Igualment, s'inclouen en este apartat les actuacions de manteniment ordinari que afecten les zones de domini públic marítim-terrestre quan no representen una transformació substancial del medi. X X X X  
Actuacions que requeriran d'avaluació de repercussions (apartat 8. Annex Decret 60/2012)  
 A B C Zona perifèrica  
A la zona C, la construcció d'edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable destinades a ús turístic, com ara allotjaments turístics, establiments de restauració, àrees recreatives, campaments i similars. X   
  
  
  
B.5.7. Criteris orientadors i mesures de gestió activa  
La norma de gestió conté una relació de criteris orientadors que tenen com a objectiu orientar els planificadors i els gestors sobre la millor manera de compatibilitzar l'ordenació i la gestió de determinades actuacions relacionades amb estos àmbits amb les exigències derivades de la normativa de la Xarxa Natura 2000, en particular amb l'exigència d'assolir o mantindre l'estat de conservació favorable dels hàbitats i les espècies que han motivat la declaració dels espais ZEC i ZEPA que constituïxen l'àmbit de la norma de gestió.  
Concretament, s'establixen els següents:  
1. Criteris orientadors per a la construcció o la modificació d'infraestructures: identificació d'àrees que cal preservar de l'efecte de la fragmentació d'hàbitats, manteniment d'estructures ecològiques, prevenció de la fragmentació, ús de passos superiors o inferiors per a mantindre la connectivitat i seguiment de les mesures preventives i/o correctores.  
  
2. Criteris orientadors per a la restauració d'hàbitats naturals: amb l'objectiu de recuperar l'estructura i la funció ecològica dels ecosistemes i establir una coberta vegetal per a minimitzar l'erosió, en concordança amb els plans de gestió de les microreserves de flora, utilitzant material vegetal local o certificat.  
Quant a les mesures de gestió activa, la norma de gestió establix una sèrie de mesures cada una de les quals compta amb una fitxa detallada que inclou els hàbitats afavorits, les amenaces sobre les quals actua, els agents responsables del seu desenvolupament, la prioritat, el pressupost estimat, etc. Estes mesures es resumixen a continuació:  
A. Avaluació de comunitats:  
• Estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari d'especial prioritat i d'altres hàbitats d'interés comunitari.  
• Seguiment de l'estat de conservació de les espècies.  
B. Governança en la gestió:  
• Establiment d'un marc estable de col·laboració amb l'Administració general de l'Estat per a la gestió d'actuació en els terrenys inclosos en el domini públic marítim-terrestre i per a la coordinació de la gestió entre els espais terrestres (de competència autonòmica) i els marins amb els quals limiten.  
• Disseny i aplicació de mesures contractuals específiques amb els titulars de terrenys privats en l'àmbit de les ZEC.  
C. Millora, restauració i conservació:  
• Disseny i desplegament d'un pla de regulació d'ús públic en col·laboració amb els ajuntaments i la Demarcació de Costes.  
• Construcció d'infraestructura d'ús públic (sendes, passarel·les, miradors) que no afecten els hàbitats naturals i impedixen que es xafen.  
  
• Control dels processos erosius en talussos i zones alterades per xafades.  
• Control i erradicació d'espècies exòtiques invasores.  
D. Informació dels valors naturals per a fomentar la conservació i el desenvolupament sostenible de l'entorn:  
• Campanyes de comunicació i sensibilització participativa.  
La norma de gestió presenta un programa d'actuació en el qual es recull el conjunt de les mesures i/o les actuacions de gestió directa, i indica la seua prioritat d'execució en cada zona, la font de finançament, l'estimació econòmica i la responsabilitat sectorial de l'actuació.  
  
El programa d'actuacions assolix un pressupost estimat de 170.424 euros, però no s'indica el cronograma per a aplicar-lo.  
B.5.8. Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en les ZEC i les ZEPA objecte d'esta norma de gestió s'ha de fer periòdicament, i ha de coincidir en el temps amb l'elaboració dels informes aplicables que preveuen l'article 17 de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i l'article 12 de la Directiva d'aus silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
Es proposen dos sistemes d'indicadors: indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió i indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats.  
  
1. Indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió: s'inclou una taula amb els indicadors de seguiment per a cada una de les mesures de gestió activa.  
2. Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats:  
• Indicadors de seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats. Els mateixos paràmetres que s'utilitzen per a establir l'estat de conservació servixen per a valorar si l'evolució dels elements de gestió és positiva respecte d'este «estat de conservació» que cal mantindre o restaurar.  
• Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió:  
1) Grau de seguiment: % d'espècies i hàbitats per als quals s'ha avaluat l'estat de conservació al cap de 6 anys.  
2) Grau d'avanç en objectius de conservació. % d'espècies i hàbitats que:  
• Mantenen l'estat de conservació.  
• Milloren l'estat de conservació.  
• Empitjoren l'estat de conservació.  
El llindar per a quantificar un canvi en l'estat de conservació es definix com el pas d'una categoria a una altra, de manera que en la figura següent qualsevol canvi de categoria de dreta a esquerra és una millora i un empitjorament en el sentit contrari:  
  
Favorable Desfavorable-inadequat Desfavorable-roí  
 Empitjora l'estat de conservació  
 Millora l'estat de conservació  
  
  
El canvi de la categoria de «desconegut» a qualsevol altra categoria no es considera una millora o un empitjorament de l'estat de conservació, encara que sí un avanç en el grau de coneixement de l'espècie o l'hàbitat. Igualment, el pas d'un estat de conservació conegut a la categoria «desconegut» implica només un retrocés en el grau de coneixement.  
  
B.5.9. Efectes ambientals previsibles  
Segons indica el DIE, els efectes ambientals previsibles de les normes de gestió sobre la biodiversitat, la flora i la fauna són de signe positiu, sobretot en relació amb la conservació dels hàbitats i les espècies que han determinat la inclusió d'estos espais en la Xarxa Natura 2000, atés que el seu objectiu principal és mantindre'ls o portar-los a un estat de conservació favorable.  
El mateix caràcter tenen els efectes sobre el paisatge, atés que els espais de la Xarxa Natura 2000 són recursos paisatgístics de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, i les mateixes normes de gestió es poden considerar un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per a estos.  
La posada en marxa de les normes de gestió i de les seues actuacions de conservació activa tindrà signes positius en relació amb els factors climàtics i especialment sobre el canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, això és, la seua capacitat d'adaptació a este problema.  
Poden considerar-se positius, en general, els efectes sobre la terra, l'aigua i l'aire, atés que en promouran un ús racional dirigit a la seua millora i conservació en bon estat, en l'àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
També seran positius els efectes sobre la població, ja que les normes contribuiran a garantir la seguretat jurídica a l'hora de desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitaran l'arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.  
No es preveuen efectes significatius sobre la salut humana, en particular perquè les normes de gestió, per les seues característiques, no són susceptibles ni d'augmentar ni de rebaixar els riscos sobre este factor, a diferència d'altres instruments de planificació.  
Tampoc es preveuen efectes significatius sobre elements inclosos en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià.  
  
C. Consultes realitzades  
La direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 53 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, d'aprovació del text refós d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), ha sotmés a consulta la documentació aportada en la seua condició d'administracions públiques i entitats afectades, a:  
  
Administració-entitats-associacions-particulars Consultes Informe-respostes  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  
Subdirecció General del Medi Natural  
Servici d'Ordenació i Gestió Forestal  
Secció Forestal Castelló  
Secció Forestal València  
Secció Forestal Alacant-Demarcació Crevillent  
Secció Forestal Alacant-Demarcació Altea  
Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits 10.05.2020 12.06.2020  
19.06.2020  
28.05.2020  
03.06.2020  
21.05.2020  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge  
Servici d'Ordenació del Territori  
Servici de Gestió Territorial  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 10.05.2020   
  
19.06.2020  
20.10.2021  
27.10.2021  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servici de Planificació 10.05.2020   
  
  
25.10.2021  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals 10.05.2020   
  
11.06.2020  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció Territorial d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient. València  
Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient. Castelló  
Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient. Alacant 10.05.2020 -  
-  
04.06.2020  
Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
Direcció General de Cultura  
 i Patrimoni  
Direcció Territorial Castelló  
Direcció Territorial València 10.05.2020   
16.06.2020  
01.07.2020  
26.05.2020  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció Territorial de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Servici Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Servici Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Servici Territorial d'Urbanisme de València 3.06.2021 -  
-  
11.06.2021  
Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic  
Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar 10.05.2020 13.11.2020  
Administrador d'Infraestructures Ferroviàries (ADIF)  
Direcció de Patrimoni i Urbanisme 10.05.2020   
25.05.2020  
Autoritat Portuària de València. Direcció General-Port de València 10.05.2020 29.07.2020  
Ajuntament d'Orpesa 10.05.2020   
Ajuntament de Cullera 10.05.2020 21.08.2020  
Ajuntament d'Alacant 10.05.2020   
Ajuntament d'Orihuela 10.05.2020   
Acció Ecologista-Agró 10.05.2020   
Ecologistes en Acció PV 10.05.2020   
GECEN 10.05.2020   
Costa Bellver 17.06.2021 9.07.2021  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran, juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic, en la pàgina web https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica  
(apartat ‘Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental estratègica', cerca: ‘Caps litorals'seleccionant província > Alacant, Castelló o València, municipi > Alacant, Orihuela, Orpesa o Cullera i > 042/2020/EAE-normes de gestió XN 2000 - Caps Litorals).  
Dels informes remesos, es detallen els que aporten alguna consideració o condicionat d'interés:  
  
Ordenació del territori  
L'informe de 19 de juny de 2020, del Servici d'Ordenació del Territori de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge indica que la zona «Litoral de Benicàssim» (Orpesa) discorre per sòls situats a la franja litoral en els quals el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL) preveu el traçat de la futura via litoral definida en l'article 17 del Reglament del pla. En l'extrem nord d'este espai, podrien estar inclosos sòls classificats com a litoral 1 i, en este cas, els seria aplicable l'article 6.2, així com, si és el cas, a la DA segona del Reglament del pla.  
  
L'espai Cap de Cullera (València) discorre per sòls situats a la franja litoral en els quals el PATIVEL preveu el traçat de la futura via litoral definida en l'article 17 del Reglament del pla.  
L'espai Cap dels Hortes (Alacant) discorre per sòls situats a la franja litoral en els quals el PATIVEL preveu el traçat de la futura via litoral definida en l'article 17 del Reglament del pla, així com, en part, per sòls classificats litoral 1, i en este cas seria aplicable l'article 6.2, així com, si és el cas, la DA. Segona del reglament.  
  
L'espai Litoral de Cap Roig (Orihuela) discorre per sòls situats a la franja litoral en els quals el PATIVEL preveu el traçat de la futura via litoral definida en l'article 17 del Reglament del pla.  
Conclou que les normes contribuïxen a la preservació del litoral, encara que hauran de tindre en compte les consideracions d'este informe sobre l'afecció al PATIVEL.  
  
Risc d'inundació (PATRICOVA)  
El Servici de Gestió Territorial emet un informe favorable el 20 d'octubre 2021, sempre que es complisquen les consideracions següents:  
Únicament s'ha detectat afecció per perillositat d'inundació de caràcter geomorfològic al LIC Litoral de Benicàssim/Litoral d'Orpesa.  
Els usos, les actuacions i les infraestructures han d'estar subjectes al compliment de la normativa del PATRICOVA, referent als usos compatibles en cada tipus de sòl, de l'adequació de les infraestructures, de la identificació de les zones inundables, de les actuacions estructurals en els llits fluvials i dels plans d'emergència i de les assegurances corresponents.  
És imprescindible l'anàlisi dels projectes d'usos, activitats i infraestructures que es pretenguen desenvolupar en els LIC, amb la finalitat de determinar les afeccions i les repercussions d'inundabilitat per a complir la normativa del PATRICOVA.  
  
  
  
  
Infraestructura verda i paisatge  
El Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, en el seu informe de 27 d'octubre de 2021, assenyala les consideracions següents, que han d'incloure's en les normes de gestió:  
Es considera que els criteris d'avaluació adoptats en les normes de gestió per a identificar les amenaces o els possibles impactes d'este espai estan en línia amb la preservació dels objectius de qualitat paisatgística per a la zona, així com amb els impactes sobre el paisatge.  
En relació amb l'avaluació de plans i projectes inscrits en l'àmbit definit per les normes de gestió, i sense perjuí que estes puguen identificar els plans, els programes o els projectes que hauran de sotmetre's o no a una avaluació detallada de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en matèria de paisatge, per a desplegar plans i projectes haurà de seguir-se el que s'establix en la legislació sectorial en la matèria.  
  
S'haurà de garantir l'estudi del paisatge i la integració paisatgística de les actuacions, mitjançant l'elaboració d'estudis de paisatge o estudis d'integració paisatgística, en els termes de l'article 6 del TRLOTUP. A més, els plans esmentats hauran de definir, especificar i regular la infraestructura verda formada pels espais regulats pel present reglament, en funció de la seua envergadura, i hauran de ser compatibles amb esta els projectes desplegats en estes zones.  
  
Planificació  
El Servici de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible, en l'informe de 25 d'octubre de 2021, indica que només al LIC Litoral de Benicàssim-Litoral d'Orpesa hi ha interferència amb infraestructures del transport, en concret amb la Via Verda; considera les normes de gestió compatibles amb la legislació en matèria de transport, però destaca que per al LIC Litoral d'Orpesa, la interacció de la seua delimitació amb la Via Verda VV-Mar haurà de tindre en compte el que especifica la Llei 6/2011, de mobilitat.  
  
  
Patrimoni cultural  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni emet el 16 de juny de 2020 un informe favorable respecte de la ZEC Cap de les Hortes i la ZEC Cap Roig.  
La Direcció Territorial de Castelló, Servici Territorial de Cultura i Esports emet l'1 de juliol de 2020 un informe favorable, i assenyala que a la ZEC Litoral de Benicàssim (Orpesa) hi ha un element patrimonial protegit, concretament, la Torre Colomera (Orpesa), declarada bé d'interés cultural amb el codi 12.05.085-006 i l'anotació ministerial R-I-51-006. S'indica que, encara que les normes de gestió han de considerar-se de manera molt positiva, és necessari establir mecanismes de coordinació entre els dos departaments amb béns implicats en la zona objecte de la normativa.  
Finalment, quant a la ZEC Cap de Cullera, l'Informe de 26 de maig de 2020, de la Direcció Territorial d'Educació de València indica la presència de dos béns de rellevància local en el seu àmbit, com són l'Ermita de Mare de Déu del Carme, un refugi antiaeri, dos bateries i referències de la presència de la Torre del Cap del Far, i indica que s'haurà d'elaborar una memòria d'impacte patrimonial i una prospecció arqueològica en l'àmbit de l'esmentada ZEC «Cap de Cullera».  
  
  
Prevenció d'incendis  
L'informe d'11 de juny de 2020 de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals remarca l'existència de normativa respecte de les mesures i les condicions que han de complir-se per a previndre l'inici d'incendis forestals, així com de defensar les àrees d'interfície urbana-forestal d'estes zones habitades davant dels incendis.  
Des del punt de vista de la prevenció d'incendis, es considera que hauria de tindre's en compte en el desplegament de les normes de gestió el que s'establix sobre esta qüestió tant en el PATFOR com en el Codi Tècnic de l'Edificació i l'annex XI del TRLOTUP per a estes zones.  
Destaca també, des del punt de vista dels incendis forestals, l'existència de la categoria d'amenaça «Abocaments domèstics» al Litoral de Benicàssim i al Cap Roig, aspecte que es considera d'importància i que cal tindre en compte en la regulació a establir amb les normes de gestió d'estos espais, per ser una font de risc directe d'inici d'un incendi forestal.  
D'altra banda, troba a faltar una anàlisi del risc d'incendi forestal en els espais protegits, així com en el seu entorn immediat, ja que tant al Litoral de Benicàssim com al Cap de les Hortes i al Cap Roig este risc és mitjà i alt segons el PATFOR, i, a més, l'índex de perillositat és greu al Cap Roig.  
Considera útil i necessari adoptar mesures de gestió actives orientades a disminuir este risc a través d'accions dirigides, per exemple, a la conscienciació social, o amb mesures de reforç en la regulació d'usos. Pel que fa a la cartografia temàtica, es considera convenient incloure els mapes del risc d'incendi forestal del PATFOR.  
  
En l'estudi de les amenaces existents, hauria d'incloure's una anàlisi dels incendis produïts en els corresponents termes municipals, així com de les causes que els van originar, fet que permetria, si és el cas, determinar altres activitats que puguen ser generadores d'incendis a l'entorn dels espais protegits.  
  
Espais naturals protegits  
L'informe 21 de maig de 2020 del Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits indica que les normes de gestió no afecten cap espai natural protegit.  
  
Biodiversitat  
Quant a les microreserves de flora, i com detallen les mateixes normes de gestió, tots els espais contenen una microreserva: Torre de la Colomera (Litoral d'Orpesa), Cap de Cullera (Cap de Cullera), Cap de les Hortes (Cap de les Hortes) i Punta de la Glea (Litoral de Cap Roig).  
  
  
Forestal (PATFOR) i vies pecuàries  
La Secció Forestal de la Direcció Territorial de València emet un informe favorable el 19 de juny de 2020 i indica que el LIC Cap de Cullera no afecta forests d'utilitat pública ni vies pecuàries, encara que afecta terrenys forestals estratègics i conclou que no hi ha cap incompatibilitat amb la normativa forestal. No obstant això, suggerix ampliar la superfície inclosa en l'XN 2000, ja que hi ha àrees amb vegetació similar en les proximitats.  
Per part seua, la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló, en el seu informe de 12 de juny de 2020, ressalta que el LIC Litoral d'Orpesa afecta la via pecuària camí del Reialenc del Mar, amb una amplària de 50 m, partionada i amollonada. Recorda que les vies pecuàries en sòl no urbanitzable tindran la consideració de sòl no urbanitzable d'especial protecció de domini pecuari, amb l'amplària legal que figure en la classificació.  
La Direcció Territorial d'Alacant, en l'informe de la Demarcació Forestal d'Altea de 3 de juny de 2020, indica que el LIC Cap de les Hortes afecta terreny forestal estratègic i una porció reduïda del MUP número 59. Ressalta l'elevada pressió antròpica que podria afectar la protecció del LIC i suggerix incloure esta consideració en les normes de gestió, així com els aspectes en matèria forestal que s'inclouen en este informe.  
Finalment, la Direcció Territorial d'Alacant, en l'informe de la Demarcació Forestal de Crevillent del 28 de maig de 2020, assenyala la presència de terreny forestal ordinari al LIC Cap Roig i afecta la via pecuària denominada canyada de la Costa, que no està partionada, i no preveu una afecció negativa a les espècies del terreny forestal. No obstant això, suggerix que s'hauran de preveure els condicionants següents:  
  
• En el cas que es realitzen obres, s'hauran d'observar les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
• Prohibir treballs amb maquinària en dies declarats de perill extrem d'incendis.  
• Retirada de residus en cas d'obres, activitats o esdeveniments.  
  
Costes  
La Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, en l'informe de 12 de novembre de 2020, indica que haurien de representar-se gràficament la partió DPMT, la ribera del mar, les servituds de trànsit, d'accés a la mar i de protecció i la zona d'influència, que no apareixen en la cartografia inclosa en la documentació.  
S'espera que siga compatible, atés el caràcter mediambiental de les normes, però cal tindre en compte que:  
• L'ús del DPMT es regularà segons el títol III de la Llei de costes. Si es realitzen instal·lacions en DPMT, hauran de ser autoritzades, amb la menor superfície possible i hauran de comptar amb títol habilitant.  
• Els terrenys contigus al DPMT estaran subjectes a les limitacions del títol II de la Llei de costes.  
• El DIE no recull la normativa de costes (vegeu el punt 3 de l'informe de Costes).  
• No es preveuen propostes d'actuació en l'àmbit marí. Si és necessari en el futur, s'haurà de sol·licitar un informe de compatibilitat amb l'Estratègia marina de la demarcació llevantinobalear.  
  
Far de Cullera  
L'Autoritat Portuària de València, en l'informe de 29 de juliol de 2020, recorda que el LIC Cap de Cullera limita amb el far de Cullera, una instal·lació de la competència de la qual és titular i indica que, en tot cas, s'hauran de respectar les servituds de subministraments i comunicacions necessàries per al funcionament i el manteniment del far.  
  
Ajuntament de Cullera  
En l'informe de 21 d'agost de 2020 informa favorablement la inclusió de la zona perifèrica de protecció al LIC «Cap de Cullera» i suggerix la inclusió de les consideracions següents:  
- Proposar les dimensions i l'abast de la zona perifèrica de protecció.  
- Incloure una ordenació i una regulació prevista dels usos a la zona perifèrica de protecció, almenys en els primers metres pròxims a la ZEC.  
- Inclusió i adaptació del Pla de gestió de la microreserva de Limonium dufourii.  
  
Costa Bellver, SL.  
El dia 10 de febrer de 2021 es registra en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació remesa pel Servici de Vida Silvestre referida a la norma de gestió que s'avalua ací. Entre la documentació hi ha un escrit de la mercantil Costa Bellver, SA, de 28 d'octubre de 2020 en el qual sol·licita, com a propietari d'uns terrenys situats als límits del LIC Litoral d'Orpesa, ser considerat part interessada dins del procediment d'avaluació ambiental estratègica.  
  
El 3 de juny de 2021, el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica remet a Costa Bellver un escrit perquè indique el que estime oportú en el procediment.  
En data 9 de juliol de 2021, es registra en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica la contestació, datada el 23 de novembre de 2020, en la qual indica que part dels terrenys inclosos en el LIC «Litoral de Benicàssim» es troben en l'àmbit del Pla parcial Torre Bellver, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 13 de desembre de 1993, classificat com a sòl urbà, i considera que estos terrenys haurien d'incloure's en la zonificació de les normes de gestió de la ZEC com a zona D.  
També sol·licita incloure en les normes de gestió el seu Projecte de restauració paisatgística i ambiental de les parcel·les R2C i R14 del Pla parcial Torre Bellver al LIC litoral de Benicàssim.  
Quant a esta al·legació, valorem que la proposta plantejada no tindrà efectes negatius significatius sobre el medi ambient. No obstant això, serà l'òrgan promotor el que haurà de decidir la zonificació final que se li atorgue.  
  
D. Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP  
L'objecte del present informe ambiental i territorial estratègic (IATE) és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 Litoral d'Orpesa (ES5223037), Cap de Cullera (ES5232021), Cap de les Hortes (ES5213032) i Litoral del Cabo Roig (ES5213033) subjecta a avaluació ambiental estratègica conformement al Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La norma de gestió que inclou el projecte de decret del Consell es desplega de conformitat amb la legislació comunitària, estatal i autonòmica aplicable i permet integrar les consideracions ambientals, en concret, a través de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a previndre la deterioració i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, promou un desenvolupament sostenible, i harmonitza, a més, les seues previsions i determinacions amb els usos preexistents en este territori, tot això amb l'objectiu de fer front a la pèrdua de biodiversitat.  
  
Segons establix l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial ordinària o simplificada si es determina l'existència d'efectes negatius significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es referix l'article 53 del TRLOTUP.  
Per a això, el present IATE verifica tot el procediment seguit i analitza els impactes que es deriven per l'aplicació de les respectives normes de gestió, establint, si és el cas, les condicions finals que s'hagen d'incorporar en estes prèviament a la seua aprovació.  
A continuació, s'analitzen els criteris establits en l'annex VIII del TRLOTUP aplicables a les normes de gestió avaluades:  
  
D.1. Per les característiques dels plans i els programes  
Les normes de gestió objecte del present informe, pel seu contingut, són un pla i, d'acord amb la documentació aportada, els podria ser aplicable l'article 46.1.a del TRLOTUP, per constituir un marc per a la futura autorització de projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, si bé, atesa la reduïda extensió dels espais proposats, podria emmarcar-se dins de l'article 46.3 del TRLOTUP.  
Les normes de gestió són instruments de planificació ambiental i incorporen els seus propis objectius de gestió relatius a hàbitats i espècies, per la qual cosa té incidència en les activitats permeses en la seua delimitació. La major part de l'àmbit de les normes està inclosa en la franja litoral definida en el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL); així mateix, i de conformitat amb la directriu 38 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, les zones que conformen la Xarxa Natura 2000 declarades d'acord amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i biodiversitat, constituïxen espais que integren la infraestructura verda. Per això, les normes de gestió tindran efectes positius sobre els elements estratègics del territori sobre els quals incidixen, i contribuiran a complir l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
Les normes tenen incidència en la integració de consideracions ambientals i de promoció del desenvolupament sostenible, ja que tenen com a objectiu preservar en un estat de conservació favorable els hàbitats i les espècies considerades en el seu àmbit.  
Les normes de gestió no presenten problemes ambientals negatius significatius, més prompte al contrari, ja que precisament es redacten amb la finalitat de reduir l'afecció sobre hàbitats i espècies.  
L'aprovació de les normes respon a la necessitat d'implementar la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE, del Consell), una directiva europea de protecció dels espais que formen part de la Xarxa Natura 2000.  
En relació amb els possibles efectes sobre la planificació territorial i sobre la planificació sectorial implicada, cal recordar que la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals de la Comunitat Valenciana (article 47 quatre) indica que les normes de gestió «són vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars, i prevalen sobre el planejament territorial i urbanístic i sobre qualsevol altre instrument sectorial d'ordenació o gestió de recursos naturals».  
  
  
D.2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada  
Quant als efectes ambientals previsibles de les normes de gestió sobre la biodiversitat, la fauna i la flora en el seu àmbit geogràfic, seran positius, ja que es tracta d'un instrument d'ordenació orientat a la conservació dels hàbitats i espècies que han determinat la seua inclusió en els espais de la Xarxa Natura 2000 i a establir les mesures necessàries per a previndre la deterioració i les alteracions d'estos hàbitats i espècies amb la finalitat de mantindre'ls en un estat de conservació favorable o portar-los-hi.  
Igualment, es consideren positius els efectes sobre el paisatge que tindrà l'aplicació de les normes de gestió, ja que sent els espais de la Xarxa Natura 2000 recursos paisatgístics, de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, la mateixa norma de gestió es pot considerar com un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per a estos espais.  
La consideració de les normes d'aplicació directa, així com dels criteris orientadors que s'establixen en la norma de gestió, tindran efectes positius en relació amb els factors climàtics i, especialment, sobre el canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, això és, la seua capacitat d'adaptació a este problema.  
  
Igualment, també poden considerar-se positius, en general, els efectes sobre la terra, l'aigua i l'aire, atés que les normes de gestió promouen un ús racional d'estos dirigit a la seua millora i conservació en bon estat, en l'àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
En relació amb l'afecció sobre el patrimoni cultural, s'estima que no és previsible que les normes de gestió afecten negativament el patrimoni cultural; no obstant això, les actuacions, els projectes i els plans inscrits en l'àmbit de les normes de gestió podrien suposar una afecció a elements del patrimoni cultural i, en conseqüència, s'estima que, tenint en compte l'informe del Servici de Patrimoni Cultural, les actuacions, els projectes i els plans inscrits en este àmbit hauran de sol·licitar un informe a la Direcció General de Patrimoni Cultural, de manera que prèviament a la seua autorització o aprovació disposen d'eixe informe i l'avaluació, si és el cas, de la repercussió sobre els elements del patrimoni cultural que puguen resultar afectats.  
Per la reduïda extensió de les ZEC en relació amb les superfícies dels municipis afectats (en tots els casos inferior al 0,5 %) i tenint en compte que es tracta d'instruments d'ordenació ambiental la finalitat dels quals és establir mesures de conservació dels hàbitats naturals i les espècies presents en estos i aconseguir un estat de conservació favorable, no són previsibles efectes adversos significatius en el medi ambient, sinó més prompte al contrari; per tant, es considera que li és aplicable l'article 46.3.b del TRLOTUP, i està justificada l'aplicació del procediment d'avaluació estratègica simplificada.  
  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objectiu, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'esta conselleria, es pot determinar, respecte de les normes de gestió dels Espais de la Xarxa Natura 2000 Litoral de Benicàssim (ES5223037), Cap de Cullera (ES5232021), Cap de les Hortes (ES5213032) i Litoral del Cap Roig (ES5213033), que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes negatius significatius sobre el medi ambient.  
  
E. Proposta d'acord  
Atenent el que s'establix en l'article 53.b del TRLOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: Litoral de Benicàssim (ES5223037), Cap de Cullera (ES5232021), Cap de les Hortes (ES5213032) i Litoral del Cabo Roig (ES5213033), d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP assenyalats en l'apartat anterior, per no tindre efectes negatius significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació conformement a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que descriga la documentació presentada i els informes emesos, i, a més, cal tindre en compte les determinacions següents:  
1. En la taula d'actuacions no autoritzables es fa referència a una reserva de fauna present en l'àmbit de la norma de gestió; atés que, de fet, no hi ha cap reserva de fauna, s'haurà d'eliminar esta frase.  
  
2. Caldrà atendre les consideracions de l'informe de 19 de juny de 2020, del Servici d'Ordenació del Territori de la Direcció General de Política Territorial i sobre l'afecció al PATIVEL.  
3. Les normes de gestió hauran de recollir les de l'informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge de 27 d'octubre de 2021.  
4. Es tindran en compte les observacions respecte de les vies de comunicació del LIC Litoral d'Orpesa incloses en l'informe de 25 d'octubre de 2021, del Servici de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
5. S'hauran de tindre en compte i incorporar les consideracions de l'informe de 20 d'octubre 2021 del Servici de Gestió Territorial respecte del risc d'inundació i l'adequació a la normativa del PATRICOVA.  
  
6. Prèviament a l'aprovació definitiva, s'haurà d'obtindre un informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
7. Es valoraran i, si és el cas, s'atendran les consideracions de l'informe d'11 de juny de 2020 de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals.  
8. L'òrgan promotor valorarà i, si és el cas, atendrà les observacions dels informes de les demarcacions forestals del Servici d'Ordenació i Gestió Forestal.   
9. Tal com indica l'informe de 12 de novembre de 2020, de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar —Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic— haurien de representar-se gràficament la partió domini públic marítim-terrestre (DPMT), la ribera del mar, les servituds de trànsit, d'accés a la mar i de protecció i la zona d'influència. En qualsevol cas, tant les possibles instal·lacions o les actuacions que hagen de realitzar-se en DPMT hauran de respectar els condicionants i les limitacions de la Llei de costes.  
10. S'hauran de respectar les servituds de subministraments i comunicacions necessàries per al funcionament i el manteniment del far de Cullera, situat al LIC Cap de Cullera, tal com indica l'informe de l'Autoritat Portuària de València.  
11. Es valorarà i, si és el cas, es tindran en compte els suggeriments de l'informe de 21 d'agost de 2020 de l'Ajuntament de Cullera.  
12. Es valoraran i, si és el cas, es tindran en compte les consideracions aportades per Costa Bellver, SL, respecte dels seus terrenys situats al LIC «Litoral d'Orpesa».  
Respecte dels plans i els programes que puguen implementar-se en l'àmbit de les normes de gestió, no s'eximix del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental si així ho preveu la normativa en matèria d'avaluació ambiental aplicable. De la mateixa manera, respecte dels projectes, les actuacions i les activitats que es pretenguen desenvolupar en este àmbit, que, fins i tot respectant les condicions establides en estes normes de gestió, no s'eximixen, tampoc, del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental aplicable.  
Segons establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat el corresponent instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista de tot el que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais RN 2000 caps litorals, LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) i LIC Litoral del Cap Roig (ES5213033), amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, fet que no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.  
Fet que vos notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Fet que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 9 de novembre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas».  
  
València, 16 de febrer de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9820, del 03-04-2024 (2024/2266)

RESOLUCIÓN de 16 de febrero de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico de Normas de Gestión de los Espacios RN 2000: Cabos Litorales. LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) y LIC Litoral del Cabo Roig (ES5213033), en el término municipal de Orpesa (Castellón), Cullera (Valencia), Alicante y Orihuela (Alicante). Expediente 042-2020-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9820

Fecha DOGV
:   03-04-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/2266

CVE


Fecha del documento
:   16-02-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 16 de febrero de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico de Normas de Gestión de los Espacios RN 2000: Cabos Litorales. LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) y LIC Litoral del Cabo Roig (ES5213033), en el término municipal de Orpesa (Castellón), Cullera (Valencia), Alicante y Orihuela (Alicante). Expediente 042-2020-EAE. [2024/2266]  
  
  
De conformidad con el artículo 53.7 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 042-2020-EAE de Oropesa (Castellón), Cullera (Valencia), Alicante y Orihuela (Alicante).  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Normas de gestión de los Espacios RN 2000: cabos litorales. LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) y LIC Litoral del Cabo Roig (ES5213033)  
Promotor: Dirección General del Medio Natural y de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
Localización: Oropesa (Castellón), Cullera (Valencia), Alicante y Orihuela (Alicante)  
Expediente: 042-2020-EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 28 de octubre de 2021, adoptó el siguiente:  
Acuerdo:  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial Estratégico de las normas de gestión de los Espacios RN 2000: Cabos Litorales. LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) y LIC Litoral del Cabo Roig (ES5213033), en los siguientes términos:  
A. Fundamentos por los que se somete la norma de gestión a evaluación ambiental estratégica  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico conforme a lo establecido en el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental.  
De conformidad con lo establecido en el artículo 46.3 del TRLOTUP, el organismo ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de una evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los casos previstos en el mismo y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII del Decreto legislativo, todo ello previa consulta a las administraciones públicas y entidades afectadas y de acuerdo con las fases previstas de tramitación previstas en el artículo 50.  
B. Documento Inicial Estratégico  
B.1. Documentación aportada  
El 2 de febrero de 2020 se recibió de la Subdirección General de Medio Natural la propuesta del proyecto de proyecto de Decreto del Consell por el que se declaran zonas especiales de conservación los Lugares de Importancia Comunitaria Litoral de Benicàssim (ES5223037), Cap de Cullera (ES5232010), Cap de les Hortes (ES5213032) y Litoral del Cabo Roig (ES5213033) y se aprueba su norma de gestión.  
La propuesta del Proyecto de Decreto incluye en su Anexo II la norma de gestión de los espacios protegidos de la Red Natura 2000 antes citados.  
La documentación remitida en formato digital para la emisión del presente IATE es la siguiente:  
1. Documento Inicial y Territorial Estratégico.  
2. Memoria Técnica de la norma de gestión.  
3. Propuesta del Proyecto de Decreto del Consell.  
4. Propuesta de norma de gestión de los espacios RN 2000 (se adjunta como Anexo de la propuesta del Proyecto de Decreto del Consell).  
Posteriormente, la mercantil Costa Bellver, SL, solicita ser considerada como parte interesada en el procedimiento y remite un escrito de alegaciones que se comenta en este informe.  
B.2. Objetivo de las normas de gestión  
El objetivo de la planificación propuesta es el establecimiento de las medidas de conservación y de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de los hábitats y especies de determinados espacios de la Red Natura 2000, al objeto de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable, contribuyendo a dar solución al acuciante problema de pérdida de biodiversidad y dando cumplimiento a la normativa comunitaria (Directivas 92/43/CE y 149/2009/CE), estatal (Ley 42/2007, de 13 de diciembre) y autonómica  
(Ley 11/1994, de 27 de diciembre).  
Estos espacios Red Natura 2000 son los siguientes Lugares de Interés Comunitario:  
• LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037)  
• LIC Cap de Cullera (ES5232010)  
• LIC Cap de les Hortes (ES5213032)  
• LIC Litoral del Cabo Roig (ES5213033)  
B.3. Información territorial  
En la Memoria técnica que acompaña a la respectiva norma de gestión se complementa la información territorial aportando de forma genérica las características geográficas generales del ámbito de los LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232021), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) y LIC Litoral del Cabo Roig (ES5213033); se trata de cuatro espacios litorales de pequeña extensión, asentados en su mayor parte en dominio público marítimo-terrestre en las proximidades de áreas urbanizadas.  
La Memoria técnica incluye la relación de los instrumentos y figuras de protección de la biodiversidad y planes territoriales en el ámbito de las normas de gestión; en concreto, las cuatro ZEC cuentan cada una con una microrreserva de flora y todas, excepto el LIC Cap de Cullera figuran en el ámbito del Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral (PATIVEL).  
B.4. Planeamiento vigente  
- Oropesa cuenta con un P.G.O.U. vigente desde 1982, con diversas modificaciones posteriores. En el ámbito de las Normas de Gestión, la mayor parte de la Zona C se corresponde con el área correspondiente a la Modificación número 1 del Plan Parcial de mejora Torre Bellver aprobada por el conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes el 27 de enero de 2003.  
- Cullera cuenta con un cuenta con un P.G.O.U. aprobado en 1995 con posteriores modificaciones. La totalidad del ZEC y de la zona de influencia se encuentran dentro del suelo no urbanizable dominio público marítimo-terrestre.  
- Alacant cuenta con un P.G.O.U. vigente desde 1987 con posteriores modificaciones. La totalidad del ámbito del LIC Cap de les Hortes se encuentra clasificado como suelo no urbanizable protegido.  
- Orihuela cuenta con un P.G.O.U. aprobado en 1990 con posteriores modificaciones y adaptaciones.  
B.5. Descripción de la propuesta de normas de gestión  
B.5.1. Ámbito de actuación  
El ámbito territorial se corresponde con los siguientes espacios de la Red Natura 2000: LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232021), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) y LIC Litoral del Cabo Roig (ES5213033). Dado que el ZEC Litoral de Benicàssim solo afecta al término municipal de Orpesa, se propone el cambio de denominación, que pasará a llamarse LIC Litoral de Oropesa. Las delimitaciones de los LIC fueron aprobadas por el Gobierno Valenciano, el 10 de julio de 2001, y a su vez fueron remitidas al Ministerio de Medio Ambiente a los efectos de su propuesta a la Comisión Europea para la constitución de la Red Natura 2000, institución que ya ha validado los espacios LIC.  
Se propone una nueva delimitación de estos espacios, resultado de ajustes cartográficos, con el fin de aclarar los límites, evitar intersecciones con zonas urbanizadas y ajustarlos a la delimitación con áreas competencia de otras administraciones y a hitos visuales fácilmente identificables sobre el terreno. Estos cambios fueron comunicados a la Comisión Europea y validados por la misma.  
Además, en las normas de gestión se delimitan dos zonas periféricas de protección en el LIC Litoral d'Oropesa y en el LIC Cap de Cullera, de 11,32 ha y 3,3 ha, respectivamente.  
A continuación, se muestran las delimitaciones de cada uno de los LIC, así como la zonificación propuesta:  
  
Figura 1: Delimitación y zonificación propuesta para el LIC «Litoral de Oropesa».  
Figura 2: Delimitación y zonificación propuesta para el LIC «Cap de Cullera».  
Figura 3: Delimitación y zonificación propuesta para el LIC «Cap de les Hortes».  
Figura 4: Delimitación y zonificación propuesta para el LIC «Cap Roig».  
B.5.2. Descripción de alternativas  
1. Alternativa 0  
El Documento Inicial Estratégico presentado no realiza un estudio de diferentes alternativas a la ordenación ambiental de estos espacios. Solo plantea una alternativa que describe en el Documento Inicial Estratégico presentado y que se corresponde con la propuesta de Normas de Gestión.  
El artículo 31 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacio naturales protegidos de la Comunitat Valenciana (modificado por Ley 5/2013, de 23 de diciembre), establece que serán las normas de gestión el instrumento de ordenación ambiental de las zonas de especial protección para las aves y zonas especiales de conservación pertenecientes a la Red Natura 2000, las cuales tiene por objeto, de conformidad con el artículo 47 bis de la mencionada ley, establecer las medidas de conservación en dichos espacios.  
Por otra parte, para dar cumplimiento al artículo 52 del TRLOTUP, el Documento Inicial Estratégico deberá identificar, describir y evaluar los probables efectos significativos sobre el medio ambiente que puedan derivarse de la aplicación de las normas de gestión.  
  
2. Alternativa 1. Implantación de las normas de gestión. Descripción  
El Documento Inicial Estratégico describe el contenido que tendrán las normas de gestión, conforme a lo recogido en el artículo 47 ter.1 de la Ley 11/1994 de espacios naturales de la Comunitat Valenciana, dando también cumplimiento a los requerimientos establecidos en la legislación básica estatal y en las Directrices de Conservación de la Red Natura 2000 en España (Resolución de 21 de septiembre de 2011, de la Secretaría de Estado de Cambio Climático, BOE de 10.10.2011).  
Así pues, el Documento Inicial Estratégico indica que las normas de gestión contendrán los siguientes contenidos, de los que resaltamos los aspectos más interesantes:  
B.5.3. Diagnóstico previo  
Las normas de gestión incluyen información detallada de los hábitats naturales y hábitats de especies presentes en tales áreas, incluyendo una descripción de su estado de conservación y de los criterios utilizados para interpretarlo (contenido obligatorio según la Ley 11/1994).  
En este apartado las normas de gestión realizan una descripción detallada de los hábitats y especies que motivaron la inclusión del espacio en la Red Natura 2000.  
El Anexo I del Documento Inicial Estratégico contiene un cuadro donde se enuncian los hábitats que han motivado la inclusión de estos espacios en la Red Natura 2000. Se destacan, entre ellos, los hábitats de mayor cobertura como son:  
En dicho Anexo I se realiza una evaluación del lugar teniendo en cuenta el Formulario Normalizado de Datos de cada espacio (ficha del LIC) en el cual se tienen en cuenta factores como la Cobertura, Representatividad: (A, excelente; B, buena; C, significativa; D, Presencia no significativa), la Superficie relativa: relación entre la superficie cubierta por el hábitat en el lugar y la superficie total del territorio nacional cubierta por el mismo tipo de hábitat: A, 100 %> p15 %; B, 15 %>p2 %; C: 2 %>p0 %., la Conservación: A, excelente; B, buena; C: intermedia o escasa y la Valoración global: A: Valor excelente; B, valor bueno; C: valor significativo.  
Por otra parte, las normas de gestión detallan los hábitats presentes según la cartografía de hábitats de la CV a escala 1:10.000:  
Los Anexos II, III y IV del Documento Inicial Estratégico contienen cuadros donde se enuncian, respectivamente, las especies de flora, aves y otras especies de flora y fauna importantes para la gestión del espacio, realizando una evaluación del lugar teniendo en cuenta el Formulario Normalizado de Datos de cada espacio (ficha del LIC). Finalmente, el anexo V indica los elementos incluidos en el Inventario general del Patrimonio Cultural Valenciano, que se limita a una torre defensiva (Torre Colomera), ubicada en el ZEC Litoral de Benicàssim.  
En el Documento Inicial Estratégico se indica en el apartado 3.1.2.2. Efectos sobre la planificación Sectorial implicada una tabla con las diferentes figuras de protección coincidentes con el ámbito de las normas de gestión, que se resumen en la tabla siguiente:  
ZEC Microrreservas de Flora/PATIVEL Normativa  
Litoral de Benicàssim Torre de la Colomera  
PATIVEL Orden de 16 de noviembre de 1998  
Decreto 58/2018, de 4 de mayo  
Cap de Cullera Cap de Cullera Orden de 4 de mayo de 1999  
Cap de les Hortes Cap de les Hortes  
PATIVEL Orden de 4 de mayo de 1999  
Decreto 58/2018, de 4 de mayo  
Litoral de Cabo Roig Punta de la Glea  
PATIVEL Orden 10/2012, de 3 de julio  
Decreto 58/2018, de 4 de mayo  
  
  
En el Documento Inicial Estratégico se ha identificado una relación de presiones y amenazas dentro de los diferentes espacios, obtenidos a partir de las fichas oficiales de los LIC, que son:  
B.5.4. Objetivos de conservación y gestión  
En cuanto a los objetivos estratégicos de conservación, el Documento Inicial Estratégico recuerda que el objetivo general de las normas de gestión es que los hábitats o especies por los cuáles se ha incluido un espacio en la Red Natura 2000 mantengan o alcancen un estado de conservación favorable. Este objetivo general debe desglosarse en objetivos particulares según el tipo de hábitat o especie y su estado de conservación, así como establecer prioridades de conservación en cada caso.  
La Memoria técnica y el borrador de norma de gestión describen los objetivos de conservación y gestión que se agrupan en tres bloques:  
1. Objetivos de gestión referentes a los hábitats de interés comunitario:  
• Actualizar periódicamente la información cartográfica de la superficie y cobertura, y los parámetros para calcular los índices de los bloques de evaluación del estado de conservación de los hábitats.  
• Mantener o mejorar la distribución, superficie, cobertura y funciones específicas de cada uno de los hábitats en el momento de entrada en vigor de la norma de gestión.  
  
2. Objetivos de gestión referentes a las especies:  
• Actualizar de forma periódica la información sobre el tamaño poblacional y los parámetros que permitan calcular los diferentes índices de los bloques de evaluación del estado de conservación de la especie.  
• Mantener o mejorar la población en el momento de entrada en vigor de la norma de gestión con el fin de considerar que la especie se encuentra dentro del «estado de conservación favorable».  
• Mantener los hábitats de las especies mediante la eliminación de los factores que están afectando de forma negativa a su estado de conservación.  
• Crear nuevas zonas de expansión de las especies en el ámbito de la norma mediante la restitución, restauración o creación de hábitats adecuados para las mismas.  
  
3. Objetivos de gestión referentes al conjunto del espacio:  
• Concepción en red. Contribución de cada hábitat y/o especie al conjunto de la Red Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional y europea.  
• Priorización de recursos. Las medidas de gestión activa podrán iniciarse de acuerdo con un calendario de prioridades basadas en el grado de importancia de las especies en un contexto de recursos limitados.  
• Contexto económico, social y territorial. La evolución de la aplicación de la norma de gestión tendrá en cuenta los cambios en el contexto económico, social y territorial del entorno del espacio  
  
B.5.5. Zonificación del espacio protegido  
En el caso específico a que se refiere el Documento Inicial Estratégico, la zonificación propuesta para los espacios contemplados está basada en la presencia de hábitats naturales contemplados en el anexo I de la Directiva 92/43/CEE y hábitats protegidos del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación, así como de especies contempladas en el anexo II de la Directiva 92/43/CEE, Anexo I de la Directiva 2009/147/CE, y aquellas incluidas en las categorías vulnerable o en peligro de extinción en los catálogos nacional o valenciano de especies de fauna y flora amenazadas (Real decreto 139/2011, de 4 de febrero, para el desarrollo del Listado de Especies Silvestres en Régimen de Protección Especial y del Catálogo Español de Especies Amenazadas; Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección, y Decreto 70/2009, de 22 de mayo, anteriormente mencionado). La Directrices para la confección de las normas de gestión de los espacios de la Red Natura 2000 en la Comunitat Valenciana establecen la zonificación como un instrumento adecuado para determinar con mayor precisión la incidencia territorial tanto de las normas de aplicación directa como de las directrices específicas de gestión, que se clasifican en dos tipos de zonificación:  
• De carácter prescriptivo, cuyo objetivo específico sea delimitar sectores territoriales homogéneos y diferenciados por cuanto a los efectos de gestión entre las zonas de mayor relevancia para la conservación de los hábitats y sin comprometer los objetivos de conservación perseguidos.  
• Tipos de medidas de gestión activa que se proponen para diferentes ámbitos territoriales dentro de los espacios, de forma que dichas medidas puedan ser agrupadas bajo criterios de oportunidad técnica, prioridad de actuación, etc.  
El ámbito de aplicación de la norma de gestión se zonifica, a efectos normativos y de gestión, en cuatro categorías: Zona A, Zona B, Zona C y Zona M, además de contar con dos Zonas Periféricas en las ZEC Cap de Cullera y Litoral d'Oropesa.  
• Zona A: Áreas de la ZEC con presencia de hábitats naturales en el anexo I de la Directiva Hábitats y/o de hábitats protegidos, incluidos en el anexo IV del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazada y se regulan medidas adicionales de conservación. Los hábitats considerados son los siguientes:  
- 1210 Vegetación anual sobre desechos marinos acumulados  
- 1240 Acantilados con vegetación de las costas mediterráneas, con especies endémicas de Limonium spp.  
- 5220 Matorrales arborescentes de Zyziphus.  
- 6110\* Prados calcáreos kársticos o basófilos del Alysso-Sedion albi.  
- 6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero-Brachypodietea.  
También se incluyen en la zona A las áreas de ocupación de la planta de interés comunitario Helianthemum caput-felis (Jarilla de cabeza de gato) en la ZEC de Cabo Roig, áreas que albergan las poblaciones de las especies catalogadas como vulnerables Dendropoma lebeche en las ZEC de Cap de les Hortes, Litoral del Cabo Roig y Litoral de Oropesa y del gasterópodo Tudorella mauretanica en la ZEC del Litoral de Cabo Roig, así como las poblaciones de Limonium dufourii planta catalogada como en Peligro de Extinción en la ZEC del Cap de Cullera.  
• Zona B: Áreas de la ZEC en las que conste la presencia de los siguientes hábitats de interés comunitario del anexo I de la Directiva Hábitats que no se hayan incluido en la categoría anterior:  
- 5330 Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos  
- 9540 Pinares mediterráneos de pinos mesogeanos endémicos  
• Zona C: Áreas que no coincidan con los criterios establecidos para las otras categorías de zonificación; se dirige a la protección de las poblaciones y hábitats de las especies incluidas en el anexo I de la Directiva de Aves en todo el ámbito de la norma de gestión, así como de las especies de flora incluidas en el anexo II de la Directiva Hábitats que se localicen fuera de las categorías A y B de esta zonificación.  
• Zona M: Abarca las zonas marinas comprendidas entre la línea oficial de delimitación de las ZEC Litoral de Oropesa y Cap de les Hortes, coincidente con los espacios protegidos de la Red Natura 2000 en el medio marino de competencia estatal y la línea de costa más actualizada hasta la fecha. Estos espacios quedan omitidos de la zonificación por ser externos a los ZEC y, al tratarse de medio marino, quedan excluidos de las competencias de la administración autonómica.  
• Zonas Periféricas: En el Cap de Cullera se propone una zona periférica adyacente a la ZEC y con una superficie de 3,3 ha, con buena representación de acantilados con vegetación rupícola abierta y poblaciones de Limonium dufourii, endemismo valenciano en peligro de extinción.  
En el Litoral de Oropesa se propone también una zona periférica de 11,32 hectáreas localizado entre la vía verde y el mar; desde el límite norte de la ZEC hasta el puerto de Oropesa que incluye, entre otros, la franja de Dominio Público Marítimo-Terrestre y parte del entorno de protección del Bien de Interés Cultural (BIC) de la Torre de la Cordà. Esta zona presenta algunos hábitats como acantilados con vegetación de las costas mediterráneas, con especies endémicas de Limonium spp. (1240).  
La superficie y contribución relativa de cada una de estas categorías de zonificación dentro del espacio es la siguiente:  
  
Categoría de Zonificación Superficie (ha) % del ámbito de la norma de gestión  
Zona A 11,27 35,82  
Zona B 0,99 3,15  
Zona C 3,23 10,27  
Zona M 1,35 4,29  
Zona Periférica del Cap de Cullera 3,3 10,49  
Zona Periférica del Litoral d'Oropesa 11,32 35,98  
Total 31,46 100,00  
  
  
  
B.5.6. Normativa de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones  
Los objetivos de conservación se reflejan en la norma de gestión, en la normativa de aplicación directa, que queda agrupada de la siguiente manera:  
1. Medidas para evitar el deterioro de los hábitats y las alteraciones sobre las especies.  
• Medidas para la protección de hábitats naturales de interés comunitario y las especies. Se relacionan las actuaciones consideradas incompatibles en las diferentes áreas consideradas en la zonificación.  
2. Régimen de evaluación de repercusiones  
• Obligación general de evaluar. Quedan sometidas a evaluación de repercusiones los planes, programas y proyectos que claramente quedan incluidos en el campo de aplicación material del Decreto 60/2012, de 5 de abril, de evaluación de repercusiones sobre los espacios de la RN 2000 objeto de esta norma de gestión.  
• Concreciones de la obligación de evaluar. Establece los planes, programas o proyectos que quedan excluidos de la obligación de evaluar las repercusiones. Se trata de actuaciones de gestión, conservación y mejora de instalaciones existentes, así como actuaciones autorizadas en cauces y dominio público marítimo-terrestre, siempre que no supongan una alteración sustancial del medio.  
La norma de gestión recoge en la siguiente tabla resumen las normas de aplicación directa y la concreción de la obligación de evaluar atendiendo a la zonificación establecida (A, B, C y Zonas periféricas). En dicha tabla se distingue entre:  
• Actuaciones no autorizables.  
• Actuaciones que no requerirán evaluación de repercusiones.  
• Actuaciones que requerirán evaluación de repercusiones.  
  
Actuaciones no autorizables (excluidas de evaluación de repercusiones por incompatibilidad con la conservación) Zona  
 A B C Zonas periféricas  
Las que resulten incompatibles con la clasificación y calificación urbanística de los suelos incluidos en las categorías de zonificación indicadas. X X X X  
El desbroce no selectivo o la eliminación total de la cubierta vegetal natural, así como la roturación de terrenos ocupados a la entrada en vigor de la presente norma por vegetación natural incluida en los hábitats 1240, Acantilados con vegetación de las costas mediterráneas con Limonium spp. endémicos, y 5220, Matorrales arborescentes de Ziziphus, o en las áreas de ocupación de las especies de interés comunitario presentes en el ámbito de la norma de gestión: jarilla de cabeza de gato (Helianthemum caput-felis) y la saladilla de Dufour (Limonium dufourii). X X X X  
Las quemas de cualquier naturaleza y extensión, realizadas sobre la cubierta vegetal natural, y que no estén contempladas en un plan de quemas prescritas o instrumento de gestión forestal quelas incluya. X X X X  
Los aterramientos, vertidos de materiales sólidos y líquidos de origen urbano o industrial. X X X X  
Utilización de herbicidas para limpieza de la vegetación ruderal en los márgenes de vías y caminos. X X X X  
La apertura de nuevos senderos, caminos o cualquier itinerario fuera de los ya existentes o que se hayan reflejado en un plan, programa o proyecto debidamente autorizados. X X X X  
En las áreas de recuperación de la jarilla de cabeza de gato (H. caput-felis), la saladilla de Dufour (Limonium dufourii) y de la campaneta valenciana (Acis valentina) y en los hábitats de estas especies, cualquier actuación que pueda suponer un perjuicio para la misma. X X X X  
Todas aquellas actividades que puedan producir la contaminación de suelos o del subsuelo con riesgo para los hábitats y especies, así como las que produzcan menoscabo de los usos actuales o potenciales de estos recursos o de su capacidad ecológica. En el mismo sentido, se considera incompatible todo tipo de vertido sólido o líquido potencialmente contaminante sobre los suelos o su incorporación al subsuelo mediante cualquier procedimiento. X X X X  
Cualquier actuación que implique la eliminación o afección a ejemplares de las especies prioritarias establecidas en las diferentes MRF de flora o en la reserva de fauna del ámbito de esta norma de gestión, excepto las actuaciones relacionadas con la gestión del lugar y con las actuaciones de conservación establecidos en las respectivas declaraciones X X X X  
La construcción de líneas eléctricas X X X X  
La instalación de nuevas infraestructuras de comunicación y generación de energía, excepto aquellas que cuente con la evaluación de repercusiones favorable anterior a la aprobación de esta norma. No se considerarán nuevas infraestructuras las que ya se encuentren en el momento de la aprobación de estas normas y cuenten con su autorización perceptiva. X X X X  
Actuaciones que no requerirán de evaluación de repercusiones A B C Zonas periféricas  
Todas aquellas actuaciones relacionadas con la gestión del lugar y con los objetivos de conservación de los espacios red natura 2000 presentes en el ámbito de la presente norma consideradas como tales por el Órgano gestor de la red Natura 2000. X X X X  
Todas aquellas actuaciones de conservación, rehabilitación, mejora o mantenimiento de las instalaciones e infraestructuras ya existentes en el ámbito de la presente norma, en cuanto que no supongan un incremento de la superficie ni se altere el trazado o características de las mismas. X X X X  
Cuando sean desarrolladas o expresamente autorizadas por el órgano de cuenca las actuaciones ordinarias de conservación de cauces, como la retirada de elementos obstructivos, así como la eliminación de especies invasoras y las obras de emergencia. X X X X  
Igualmente, se incluyen en este apartado las actuaciones de mantenimiento ordinario que afecten a las zonas de dominio público marítimo-terrestre cuando no representen una transformación sustancial del medio. X X X X  
Actuaciones que requerirán de evaluación de repercusiones (Apartado 8. Anexo Decreto 60/2012) A B C Zona periférica  
En Zona C la construcción de edificaciones aisladas o instalaciones en suelo no urbanizable destinadas a uso turístico, como alojamientos turísticos, establecimientos de restauración, áreas de recreo, campamentos y similares. X   
  
  
  
B.5.7. Criterios orientadores y medidas de gestión activa  
La norma de gestión contiene una relación de criterios orientadores que tienen como objetivo orientar a los planificadores y gestores sobre el mejor modo de compatibilizar la ordenación y la gestión de determinadas actuaciones relacionadas con dichos ámbitos con las exigencias derivadas de la normativa de la Red natura 2000, en particular con la exigencia de alcanzar o mantener el estado de conservación favorable de los hábitats y las especies que han motivado la declaración de los espacios ZEC y ZEPA que constituyen el ámbito de la norma de gestión.  
En concreto se establecen los siguientes:  
1. Criterios orientadores para la construcción o modificación de infraestructuras: Identificación de áreas a preservar del efecto de la fragmentación de hábitats, mantenimiento de estructuras ecológicas, prevención de la fragmentación, uso de pasos superiores o inferiores para mantener la conectividad y seguimiento de las medidas preventivas y/o correctoras.  
2. Criterios orientadores para la restauración de hábitats naturales: Con el objetivo de recuperar la estructura y función ecológica de los ecosistemas y establecimiento de cubierta vegetal para minimizar la erosión, en concordancia con los planes de gestión de las microrreservas de flora, utilizando material vegetal local o certificado.  
En cuanto a las Medidas de Gestión Activa la norma de gestión establece una serie de medidas cada una de las cuales cuenta con una ficha detallada que incluye los hábitats favorecidos, amenazas sobre las que actúa, agentes responsables de su desarrollo, prioridad, presupuesto estimado, etc. Dichas medidas se resumen a continuación:  
A. Evaluación de comunidades:  
• Estudio y seguimiento de los hábitats de interés comunitario de especial prioridad y de otros hábitats de interés comunitario.  
• Seguimiento del estado de conservación de las especies.  
B. Gobernanza en la gestión:  
• Establecimiento de un marco estable de colaboración con la Administración General del Estado para la gestión de actuación en los terrenos incluidos en el Dominio Público Marítimo-Terrestre y para la coordinación de la gestión entre los espacios terrestres (de competencia autonómica) y los marinos con los que limitan.  
• Diseño y aplicación de medidas contractuales específicas con los titulares de terrenos privados en el ámbito de los ZEC.  
C. Mejora, restauración y conservación:  
• Diseño y desarrollo de un Plan de Regulación de Uso Público en colaboración con los ayuntamientos y la Demarcación de Costas.  
• Construcción de infraestructura de uso púbico (senderos, pasarelas, miradores) que no afecten a los hábitats naturales e impiden su pisoteo.  
• Control de los procesos erosivos en taludes y zonas alteradas por pisoteo.  
• Control y erradicación de especies exóticas invasoras.  
D. Información de los valores naturales para fomentar la conservación y el desarrollo sostenible del entorno:  
• Campañas de comunicación y sensibilización participativa.  
La norma de gestión presenta un programa de actuación en el que se recoge el conjunto de las medidas y/o actuaciones de gestión directa, indicando su prioridad de ejecución en cada zona, la fuente de financiación, su estimación económica y la responsabilidad sectorial de la actuación.  
El programa de actuaciones alcanza un presupuesto estimado de 170.424 euros, pero no se indica el cronograma para su aplicación.  
B.5.8. Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies  
La evaluación de los resultados de las medidas de conservación (normativa, criterios y medidas de gestión activa) sobre los hábitats y especies presentes en las ZEC y ZEPA objeto de la presente norma de gestión se realizará periódicamente, coincidiendo en el tiempo con la realización de los Informes de aplicación previstos en el artículo 17 de la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE) y en el artículo 12 de la Directiva de Aves Silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
Se proponen dos sistemas de indicadores: Indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión e Indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
1. Indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión: Se incluye una tabla con los indicadores de seguimiento para cada una de las medidas de gestión activa.  
2. Indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats:  
• Indicadores de seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats. Los mismos parámetros que se utilizan para establecer el estado de conservación sirven para valorar si la evolución de los elementos de gestión es positiva con respecto a este estado de conservación a mantener o restaurar.  
• Indicadores para cuantificar el progreso de la norma de gestión:  
1) Grado de seguimiento: % de especies y hábitats para las que se ha evaluado el estado de conservación a los 6 años.  
2) Grado de avance en objetivos de conservación: % de especies y hábitats que:  
• Mantienen el estado de conservación  
• Mejoran el estado de conservación  
• Empeoran el estado de conservación  
El umbral para cuantificar un cambio en el estado de conservación se define como el paso de una categoría a otra, de forma que, en la siguiente figura, cualquier cambio de categoría de derecha a izquierda es una mejora y un empeoramiento en el sentido contrario:  
  
Favorable Desfavorable-inadecuado Desfavorable-malo  
 Empeora el estado de conservación  
 Mejora el estado de conservación  
  
  
El cambio de la categoría de Desconocido a cualquier otra categoría no se considera como una mejora o empeoramiento del estado de conservación, aunque si un avance en el grado de conocimiento de la especie o el hábitat. De igual forma, el paso de un estado de conservación Conocido a la categoría Desconocido implica solo un retroceso en el grado de conocimiento.  
  
B.5.9. Efectos ambientales previsibles  
Según indica el DIE, los efectos ambientales previsibles de las normas de gestión sobre la biodiversidad, la flora y la fauna son de signo positivo, sobre todo en relación con la conservación de los hábitats y especies que han determinado la inclusión de estos espacios en la Red Natura 2000, dado que su objetivo principal es mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable.  
El mismo carácter tienen los efectos sobre el paisaje, dado que los espacios de la Red Natura 2000 son recursos paisajísticos de conformidad con la legislación protectora del paisaje, pudiendo considerarse a las propias normas de gestión como un instrumento que contribuirá a fijar los objetivos de calidad paisajística para los mismos.  
La puesta en marcha de las normas de gestión y de sus actuaciones de conservación activa tendrá signos positivos en relación con los factores climáticos y en especial sobre el cambio climático, dado que aumentarán la capacidad de resiliencia del territorio, esto es, su capacidad de adaptación a este problema.  
Pueden considerarse como positivos en general los efectos sobre la tierra, el agua y el aire, dado que promoverán un uso racional de los mismos dirigido a su mejora y conservación en buen estado, en el ámbito de los espacios de la Red Natura 2000.  
También serán positivos los efectos sobre la población ya que las normas contribuirán a garantizar la seguridad jurídica a la hora de desarrollar sus actuaciones en el marco de la Red Natura 2000 y posibilitarán la llegada de recursos financieros en el marco de las políticas comunitarias, estatales y autonómicas de carácter agrario y regional.  
No se prevén efectos significativos sobre la salud humana, en particular porque las normas de gestión, por sus características, no son susceptibles ni de aumentar ni de rebajar los riesgos sobre este factor, a diferencia de otros instrumentos de planificación.  
Tampoco se prevén efectos significativos sobre elementos incluidos en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
C. Consultas realizadas  
Por parte de la Dirección General con competencia en Evaluación Ambiental, de acuerdo con el artículo 53 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, de aprobación del Texto Refundido de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), la documentación aportada se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas y entidades afectadas, a:  
  
Administración-entidades-asociaciones-particulares Consultas Informe-respuestas  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  
Subdirecció General del Medi Natural  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
Sección Forestal Castellón  
Sección Forestal Valencia  
Sección Forestal Alacant-Demarcación Crevillent  
Sección Forestal Alacant-Demarcación Altea  
Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits 10.05.2020 12.06.2020  
19.06.2020  
28.05.2020  
03.06.2020  
21.05.2020  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori  
Servei de Gestió Territorial  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 10.05.2020 19.06.2020  
20.10.2021  
27.10.2021  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Planificació 10.05.2020 25.10.2021  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals 10.05.2020 11.06.2020  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció Territorial d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient. València  
Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient. Castelló  
Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient. Alacant 10.05.2020 -  
-  
04.06.2020  
Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
Direcció General de Cultura y Patrimonio  
Direcció Territorial Castelló  
Direcció Territorial València 10.05.2020   
16.06.2020  
01.07.2020  
26.05.2020  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció Territorial de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Servei Territorial d'Urbanisme de València 3.06.2021 -  
-  
11.06.2021  
Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico  
Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y del Mar 10.05.2020 13.11.2020  
Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF)  
Dirección de Patrimonio y Urbanismo 10.05.2020   
25.05.2020  
Autoritat Portuària de València. Direcció General-Port de València 10.05.2020 29.07.2020  
Ayuntamiento de Oropesa 10.05.2020   
Ayuntamiento de Cullera 10.05.2020 21.08.2020  
Ayuntamiento de Alacant 10.05.2020   
Ayuntamiento de Orihuela 10.05.2020   
Acció Ecologista-Agró 10.05.2020   
Ecologistes en Acció PV 10.05.2020   
GECEN 10.05.2020   
Costa Bellver 17.06.2021 9.07.2021  
  
  
Nota: Los informes recibidos se publicarán, junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico, en la pág. web https://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica  
(apartado Seguimiento de Expedientes de Evaluación Ambiental Estratégica, Busca: ‘Cabos litorales'seleccionando provincia Alicante, Castellón o Valencia, municipio Alicante, Orihuela, Oropesa o Cullera y > 042/2020/EAE-Normas de Gestión RN2000 - Cabos Litorales).  
De los informes remitidos, se detallan aquellos que aportan alguna consideración o condicionado de interés:  
  
Ordenación del Territorio  
El informe de 19 de junio de 2020, del Servicio de Ordenación del Territorio de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje indica que la zona Litoral de Benicàssim (Oropesa) discurre por suelos situados en la franja litoral en los que el Plan de Acción Territorial de la infraestructura Verde del Litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL) prevé el trazado de la futura Vía Litoral definida en el artículo 17 del Reglamento del plan. En el extremo norte de este espacio, podrían estar incluidos suelos clasificados como Litoral 1, y en este caso, el artículo 6.2 sería aplicable a ellos, así como, en su caso, a la D.A. Segunda del Reglamento del plan.  
El espacio Cap de Cullera (Valencia) discurre por suelos situados en la franja litoral en los que el PATIVEL prevé el trazado de la futura Vía Litoral definida en el artículo 17 del Reglamento del plan.  
El espacio Cap dels Hortes (Alicante), discurre por suelos situados en la franja litoral en los que el PATIVEL prevé el trazado de la futura Vía Litoral definida en el artículo 17 del Reglamento del plan, así como en parte, por suelos clasificados Litoral 1, y en este caso, serían aplicables el artículo 6.2 así como, en su caso, la D.A. Segunda del Reglamento.  
El espacio Litoral de Cap Roig (Orihuela) discurre por suelos situados en la franja litoral en los que el PATIVEL prevé el trazado de la futura Vía Litoral definida en el artículo 17 del Reglamento del plan.  
Concluye que las Normas contribuyen a la preservación del litoral, aunque deberán tener en cuenta las consideraciones de dicho informe sobre la afección al PATIVEL.  
  
Riesgo de inundación (PATRICOVA)  
El Servicio de Gestión Territorial emite informe favorable el 20 de octubre 2021, siempre que se cumplan las siguientes consideraciones:  
Únicamente se ha detectado afección por peligrosidad de inundación de carácter geomorfológico en el LIC Litoral de Benicàssim/Litoral de Oropesa.  
Los usos y actuaciones y las infraestructuras deben estar sujetas al cumplimiento de la Normativa del PATRICOVA, al respecto de los usos compatibles en cada tipo de suelo, de la adecuación de las infraestructuras, de la identificación de las zonas inundables, de las actuaciones estructurales en los cauces y de los planes de emergencia y de los seguros correspondientes.  
Es imprescindible el análisis de los proyectos de usos, actividades e infraestructuras que se pretendan desarrollar en los LIC, con la finalidad de determinar las afecciones y repercusiones de inundabilidad para dar cumplimiento a la normativa del PATRICOVA.  
  
  
  
  
Infraestructura Verde y Paisaje  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje en su informe de 27 de octubre de 2021 señala las siguientes consideraciones, que deben incluirse en las normas de gestión:  
Se considera que los criterios de evaluación adoptados en las Normas de Gestión para identificar las amenazas o posibles impactos de este espacio están en línea con la preservación de los objetivos de calidad paisajística para la zona, así como con los impactos sobre el paisaje.  
En relación con la evaluación de planes y proyectos inscritos en el ámbito definido por las normas de gestión, y sin perjuicio de que estas puedan identificar los planes, programas o proyectos que deberán someterse o no a una evaluación detallada de repercusiones sobre la Red Natura 2000, en materia de paisaje, para la realización de planes y proyectos deberá seguirse lo establecido en la legislación sectorial en la materia.  
Se deberá garantizar el estudio del paisaje y la integración paisajística de las actuaciones, mediante la elaboración de estudios de paisaje o estudios de integración paisajística, en los términos del artículo 6 de la TRLOTUP. Además, los citados planes deberán definir, especificar y regular la Infraestructura Verde formada por los espacios regulados por el presente Reglamento, en función de su envergadura, deberán ser compatibles con la misma los proyectos desarrollados en estas zonas.  
  
Planificación  
El Servicio de Planificación de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible, en su informe de 25 de octubre de 2021 indica que solo en el LIC Litoral de Benicàssim-Litoral de Oropesa existe interferencia con infraestructuras del transporte, en concreto con la Vía Verde; considera las normas de gestión compatibles con la legislación en materia de transporte, pero destaca que para el LIC Litoral de Oropesa, la interacción de su delimitación con la Vía Verde VV-Mar deberá tener en cuenta lo especificado en la Ley 6/2011 de Movilidad.  
  
Patrimonio cultural  
La Dirección General de Cultura y Patrimonio emite el 16 de junio de 2020 informe favorable respecto al ZEC Cap de les Hortes y ZEC Cap Roig.   
La Dirección Territorial de Castelló, Servicio Territorial de Cultura y Deportes emite el 1 de julio de 2020 informe favorable, y señala que en el ZEC Litoral de Benicàssim (Orpesa) existe un elemento patrimonial protegido, concretamente, la Torre Colomera (Oropesa), declarada Bien de Interés Cultural con el código 12.05.085-006 y anotación ministerial R-I-51-006. Se indica que, aunque las normas de gestión deben considerarse de manera muy positiva, es necesario establecer mecanismos de coordinación entre los dos departamentos con bienes implicados en la zona objeto de la normativa.  
Por último, en cuanto al ZEC Cap de Cullera, el informe de 26 de mayo de 2020, de la Dirección Territorial de Educación de València indica la presencia de dos Bienes de Relevancia Local en su ámbito, como son la Ermita de Nuestra Señora del Carmen, un refugio antiaéreo, dos baterías y referencias de la presencia de la Torre del Cap del Far e indica que se deberá realizar una memoria de impacto patrimonial y una prospección arqueológica en el ámbito de la mencionada ZEC Cap de Cullera.  
  
Prevención de incendios  
El informe de 11 de junio de 2020, de Dirección General de Prevención de Incendios Forestales remarca la existencia de normativa respecto a las medidas y condiciones que deben cumplirse para prevenir el inicio de incendios forestales, así como de defender las áreas de interfaz urbano-forestal estas zonas habitadas frente a los incendios.  
Desde el punto de vista de la prevención de incendios, se considera que debería tenerse en cuenta en el desarrollo de las normas de gestión lo establecido al respecto, tanto en el PATFOR, como en el código técnico de la edificación y el anexo XI del TRLOTUP para estas zonas.  
Destaca también, desde el punto de vista de los incendios forestales, la existencia de la categoría de amenaza vertidos domésticos en el Litoral de Benicàssim y en el Cabo Roig, siendo este un aspecto que se considera de importancia a tener en cuenta en la regulación a establecer con las normas de gestión de estos espacios, por ser una fuente de riesgo directo de inicio de un incendio forestal.  
Por otra parte, echa en falta un análisis del riesgo de incendio forestal en los espacios protegidos, así como en su entorno inmediato, puesto que tanto en el Litoral de Benicàssim, como en el Cap de les Hortes y el Cabo Roig dicho riesgo es medio y alto según el PATFOR, siendo además el índice de peligrosidad grave en el Cabo Roig.  
Considera útil y necesaria la adopción de medidas de gestión activas orientadas a disminuir este riesgo a través de acciones dirigidas, por ejemplo, a la concienciación social o con medidas de refuerzo en la regulación de usos. En lo que respecta a la cartografía temática, se considera conveniente incluir los mapas del riesgo de incendio forestal del PATFOR.  
En el estudio de las amenazas existentes, debería incluirse un análisis de los incendios acaecidos en los correspondientes términos municipales, así como de las causas que los originaron, lo que permitiría, en su caso, determinar otras actividades que pudieran ser generadoras de incendios en el entorno de los espacios protegidos.  
  
Espacios naturales protegidos  
El informe 21 de mayo de 2020 del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos indica que las normas de gestión no afectan a ningún espacio natural protegido.  
  
Biodiversidad  
En cuanto a las microrreservas de flora y como detallan las propias normas de gestión, todos los espacios contienen una microrreserva: Torre de la Colomera (Litoral de Oropesa), Cap de Cullera (Cap de Cullera), Cap de les Hortes (Cap de les Hortes) y Punta de la Glea (Litoral de Cabo Roig).  
  
Forestal (PATFOR) y Vías pecuarias  
La Sección Forestal de la Dirección Territorial de València emite informe favorable el 19 de junio de 2020 al indicar que el LIC Cap de Cullera no afecta a Montes de Utilidad Pública ni a vías pecuarias, aunque afecta a terrenos forestales estratégicos y concluye que no existe ninguna incompatibilidad con la normativa forestal. No obstante, sugiere ampliar la superficie incluida en RN2000 al existir áreas con vegetación similar en las proximidades.  
Por su parte, la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Castellón, en su informe de 12 de junio de 2020, resalta que el LIC Litoral de Oropesa afecta a la vía pecuaria Colada Realenga del Mar, con una anchura de 50 m, deslindada y amojonada. Recuerda que las vías pecuarias en suelo no urbanizable tendrán la consideración de suelo no urbanizable de especial protección de dominio pecuario, con la anchura legal que figure en la clasificación.  
La Dirección Territorial de Alicante, en el informe de la Demarcación Forestal de Altea de 3 de junio de 2020, indica que el LIC Cap de les Hortes afecta a terreno forestal estratégico y a una pequeña porción del MUP número 59. Resalta la elevada presión antrópica que podría afectar a la protección del LIC y sugiere incluir esta consideración en las normas de gestión, así como los aspectos en materia forestal que se incluyen en dicho informe.  
Finalmente, la Dirección Territorial de Alicante, en el informe de la Demarcación Forestal de Crevillent del 28 de mayo de 2020 señala la presencia de terreno forestal ordinario en el LIC Cap Roig y afecta a la vía pecuaria denominada Cañada de la Costa, que no se encuentra deslindada, y no prevé una afección negativa a las especies del terreno forestal. No obstante, sugiere que se deberán contemplar los siguientes condicionantes:  
• En el caso de que se realicen obras, se deberán observar las normas de seguridad en prevención de incendios forestales.  
• Prohibir trabajos con maquinaria en días declarados de peligro extremo de incendios.  
• Retirada de residuos en caso de obras, actividades o eventos.  
  
Costas  
La Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y el Mar del Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico en su informe de 12 de noviembre de 2020, indica que deberían grafiarse el deslinde DPMT, ribera del mar, servidumbres de tránsito, de acceso al mar y de protección y zona de influencia, que no aparecen en la cartografía incluida en la documentación.  
Se espera que sea compatible, dado el carácter medioambiental de las normas, pero hay que tener en cuenta que:  
• El uso del DPMT se regulará según el título III de la Ley de costas. De realizarse instalaciones en DPMT, deberán ser autorizadas, con la menor superficie posible y contar con título habilitante.  
• Los terrenos contiguos al DPMT estarán sujetos a las limitaciones del Título II de la Ley de costas.  
• El DIE no recoge la normativa de costas (ver punto 3 del informe de costas).  
• No se prevén propuestas de actuación en el ámbito marino. Si fuese necesario en el futuro, se deberá solicitar informe de compatibilidad con la Estrategia Marina de la Demarcación Levantino-Balear.  
  
Faro de Cullera  
La Autoridad Portuaria de València en su informe de 29 de julio de 2020 recuerda que el LIC Cap de Cullera limita con el Faro de Cullera, una instalación de cuya competencia es titular e indica que, en todo caso, se deberán respetar las servidumbres de suministros y comunicaciones necesarias para el funcionamiento y mantenimiento del faro.  
  
Ajuntament de Cullera  
En su informe de 21 de agosto de 2020 informa favorablemente la inclusión de la Zona Periférica de Protección en el LIC Cap de Cullera y sugieren la inclusión de las siguientes consideraciones:  
- Proponer las dimensiones y alcances de la Zona Periférica de Protección.  
- Incluir una ordenación y regulación prevista de los usos en la zona de la Zona Periférica de Protección, al menos en los primeros metros cercanos a la ZEC.  
- Inclusión y adaptación del Plan de gestión de la microrreserva de Limonium dufourii.  
  
Costa Bellver, SL.  
El día 10 de febrero de 2021 tiene entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la documentación remitida por el Servicio de Vida Silvestre referida a la norma de gestión que aquí se evalúa. Entre la documentación se encuentra un escrito de la mercantil Costa Bellver, SA, de 28 de octubre de 2020 en el que solicita, como propietario de unos terrenos situados en los límites del LIC Litoral de Oropesa, ser considerado como parte interesada dentro del procedimiento de Evaluación Ambiental estratégica.  
El 3 de junio de 2021, el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica remite a Costa Bellver un escrito para que indiquen lo que estime oportuno en el procedimiento.  
En fecha 9 de julio de 2021, tiene entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la contestación, fechada el 23 de noviembre de 2020, en la que indica que parte de los terrenos incluidos en el LIC Litoral de Benicàssim se encuentran en el ámbito del Plan Parcial Torre Bellver, aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón el 13 de diciembre de 1993, clasificado como Suelo Urbano y considera que dichos terrenos deberían incluirse en la zonificación de las Normas de Gestión de la ZEC como Zona D.  
También solicita incluir en las normas de gestión su Proyecto de Restauración Paisajística y Ambiental de las parcelas R2C y R14 del Plan Parcial Torre Bellver en el LIC litoral de Benicàssim.  
Respecto a esta alegación valoramos que la propuesta planteada no tendrá efectos negativos significativos sobre el medio ambiente. No obstante, será el órgano promotor quien deberá decidir la zonificación final que se le otorgue.  
  
D. Valoración ambiental de acuerdo con los criterios del anexo VIII del TRLOTUP  
El objeto del presente Informe Ambiental y Territorial Estratégico (IATE) es valorar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de la Normas de Gestión de los Espacios de la Red Natura 2000: Litoral de Oropesa (ES5223037), Cap de Cullera (ES5232021), Cap de les Hortes (ES5213032) y Litoral del Cabo Roig (ES5213033) sujeta a evaluación ambiental estratégica conforme al Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La norma de gestión que incluye el proyecto de Decreto del Consell se desarrolla de conformidad con la legislación comunitaria, estatal y autonómica de aplicación y permite integrar las consideraciones ambientales, en concreto, a través de las medidas de conservación y de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de los hábitats y especies de los espacios de la Red Natura 2000 de su ámbito territorial, promoviendo un desarrollo sostenible, armonizando, además, sus previsiones y determinaciones con los usos preexistentes en dicho territorio, todo ello con el objetivo de hacer frente a la pérdida de biodiversidad.  
Según establece el artículo 46.3 del TRLOTUP, el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial ordinaria o simplificada si se determina la existencia de efectos negativos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el artículo 53 del TRLOTUP.  
Para ello, el presente IATE verifica todo el procedimiento seguido y analiza los impactos que se deriven por la aplicación de las respectivas Normas de Gestión, estableciendo, en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en las mismas previamente a su aprobación.  
A continuación, se analizan los criterios establecidos en el anexo VIII del TRLOTUP aplicables a las normas de gestión evaluadas:  
  
D.1. Por las características de los planes y programas  
Las normas de gestión objeto del presente Informe, por su contenido, son un plan y, de acuerdo con la documentación aportada, podrían serle de aplicación el artículo 46.1.a del TRLOTUP, al constituir un marco para la futura autorización de proyectos sometidos a evaluación de impacto ambiental si bien, dada la reducida extensión de los espacios propuestos podría enmarcarse dentro del artículo 46.3 del TRLOTUP.  
Las normas de gestión son instrumentos de planificación ambiental e incorporan sus propios objetivos de gestión relativos a hábitats y especies por lo que tiene incidencia en las actividades permitidas en su delimitación. La mayor parte del ámbito de las normas está incluida en la franja litoral definida en el Plan de Acción Territorial de la infraestructura Verde del Litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL); asimismo, y de conformidad con la directriz 38 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, las zonas que conforman la Red Natura 2000 declarados de acuerdo con la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y biodiversidad, constituyen espacios que integran la Infraestructura Verde. Por ello, las Normas de Gestión tendrán efectos positivos sobre los elementos estratégicos del territorio sobre los que inciden, contribuyendo a dar cumplimiento a la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
Las normas tienen incidencia en la integración de consideraciones ambientales y de promoción del desarrollo sostenible por cuanto tiene como objetivo la preservación en un estado de conservación favorable de los hábitats y especies consideradas en su ámbito.  
Las normas de gestión no presentan problemas ambientales negativos significativos, más bien al contrario, puesto que precisamente se redactan con el fin de reducir la afección sobre hábitats y especies.  
La aprobación de las normas responde a la necesidad de implementación de la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE del Consejo), una directiva europea de protección de los espacios que forman parte de Red Natura 2000.  
En relación con los posibles efectos sobre la planificación territorial y sobre la planificación sectorial implicada, cabe recordar que la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales de la Comunitat Valenciana (art. 47 quáter) indica que las normas de gestión «son vinculantes tanto para las administraciones públicas como para los particulares, prevaleciendo sobre el planeamiento territorial y urbanístico y sobre cualquier otro instrumento sectorial de ordenación o gestión de recursos naturales».  
  
D.2. Por las características de los efectos y del área probablemente afectada  
Respecto a los efectos ambientales previsibles de las normas de gestión sobre la biodiversidad, la fauna y la flora en su ámbito geográfico serán positivos ya que se trata de un instrumento de ordenación orientado a la conservación de los hábitats y especies que han determinado su inclusión en los espacios de la Red Natura 2000 y al establecimiento de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de dichos hábitats y especies con el fin de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable.  
De igual modo se consideran positivos los efectos sobre el paisaje que tendrá la aplicación de las normas de gestión, puesto que siendo los espacios de la Red Natura 2000 recursos paisajísticos, de conformidad con la legislación protectora del paisaje, la propia norma de gestión puede ser considerada como un instrumento que contribuirá a fijar los objetivos de calidad paisajística para dichos espacios.  
La consideración de las normas de aplicación directa, así como de los criterios orientadores que se establecen en la norma de gestión tendrán efectos positivos en relación con los factores climáticos y, en especial, sobre el cambio climático, dado que aumentarán la capacidad de resiliencia del territorio, esto es, su capacidad de adaptación a este problema.  
De igual modo, también pueden considerarse como positivos, en general, los efectos sobre la tierra, el agua y el aire, dado que las Normas de Gestión promueven un uso racional de los mismos dirigido a su mejora y conservación en buen estado, en el ámbito de los espacios de la Red Natura 2000.  
En relación a la afección sobre el patrimonio cultural se estima que no es previsible que las Normas de gestión afecten negativamente al patrimonio cultural; no obstante, las actuaciones, proyectos y planes inscritos en el ámbito de las normas de gestión podrían suponer una afección a elementos del patrimonio cultural y en consecuencia se estima que, teniendo en cuenta el informe del Servicio de Patrimonio Cultural, las actuaciones, proyectos y planes inscritos en este ámbito deberán solicitar informe a la Dirección General de Patrimonio Cultural, de manera que previamente a su autorización o aprobación dispongan de ese informe y la evaluación, en su caso, de la repercusión sobre los elementos del patrimonio cultural que pudieran verse afectados.  
Por la reducida extensión de las ZEC en relación con las superficies de los municipios afectados (en todos los casos inferior al 0,5 %) y teniendo en cuenta que se trata de instrumentos de ordenación ambiental cuya finalidad es establecer medidas de conservación de los hábitats naturales y especies presentes en ellas y conseguir un estado de conservación favorable, no son previsibles efectos adversos significativos en el medio ambiente, sino más bien al contrario; por tanto, se considera que le es de aplicación el artículo 46.3.b del TRLOTUP, estando justificada la aplicación del procedimiento de Evaluación Estratégica Simplificada.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta Conselleria, se puede determinar, respecto de las normas de gestión de los Espacios de la Red Natura 2000: Litoral de Benicàssim (ES5223037), Cap de Cullera(ES5232021), Cap de les Hortes (ES5213032) y Litoral del Cabo Roig (ES5213033), que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos negativos significativos sobre el medio ambiente.  
  
E. Propuesta de acuerdo  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 53 b) de la TRLOTUP, de acuerdo con lo expuesto se resuelve:   
Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de las Normas de Gestión de los espacios de la Red Natura 2000: Litoral de Benicàssim (ES5223037), Cap de Cullera (ES5232021), Cap de les Hortes (ES5213032) y Litoral del Cabo Roig (ES5213033), de acuerdo con los criterios del anexo VIII del TRLOTUP señalados en el apartado anterior, por no tener efectos negativos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada y los informes emitidos debiendo tener en cuenta las siguientes determinaciones:  
1. En la tabla de actuaciones no autorizables se hace referencia a una reserva de fauna presente en el ámbito de la norma de gestión; dado que de hecho no existe ninguna reserva de fauna, se deberá eliminar esta frase.  
2. Se deberá atender a las consideraciones del informe de 19 de junio de 2020, del Servicio de Ordenación del Territorio de la Dirección General de Política Territorial y sobre la afección al PATIVEL.  
3. Las normas de gestión deberán recoger las del informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 27 de octubre de 2021.  
4. Se tendrán en cuenta las observaciones respecto a las vías de comunicación del LIC Litoral de Oropesa incluidas en el informe de 25 de octubre de 2021, del Servicio de Planificación de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad.  
5. Se deberán tener en cuenta e incorporar las consideraciones del informe de 20 de octubre 2021 del Servicio de Gestión Territorial respecto al riesgo de inundación y la adecuación a la normativa de PATRICOVA.   
6. Previo a la aprobación definitiva se deberá obtener informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural.  
7. Se valorarán y, en su caso, se atenderán las consideraciones del informe de 11 de junio de 2020, de la Dirección General de Prevención de Incendios Forestales.  
8. El órgano promotor valorará y, en su caso, atenderá las observaciones de los informes de las demarcaciones forestales del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal.  
9. Tal y como indica el informe de 12 de noviembre de 2020, de la Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y el Mar —Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico— deberían grafiarse el deslinde Dominio Público Marítimo-Terrestre (DPMT), ribera del mar, servidumbres de tránsito, de acceso al mar y de protección y zona de influencia. En cualquier caso, tanto las posibles instalaciones, o actuaciones que vayan a realizarse en DPMT deberán respetar los condicionantes y limitaciones de la Ley de Costas.  
10. Se deberán respetar las servidumbres de suministros y comunicaciones necesarias para el funcionamiento y mantenimiento del faro de Cullera, situado en el LIC Cap de Cullera, tal y como indica el informe de la Autoridad Portuaria de València.  
11. Se valorará y, en su caso, se tendrán en cuenta las sugerencias del informe de 21 de agosto de 2020 del Ayuntamiento de Cullera.  
12. Se valorarán y, en su caso, se tendrán en cuenta las consideraciones aportadas por Costa Bellver, SL, respecto a sus terrenos situados en el LIC Litoral de Oropesa.  
Respecto a los planes y programas que puedan implementarse en el ámbito de las normas de gestión no se exime de su sometimiento al trámite de evaluación ambiental si así está previsto en la normativa en materia de evaluación ambiental de aplicación. Del mismo modo, respecto a aquellos proyectos, actuaciones y actividades que se pretendan desarrollar en este ámbito, que, aun respetando las condiciones establecidas en estas normas de gestión, no se eximen, tampoco, de su sometimiento al trámite de evaluación ambiental si así está previsto en la normativa en materia de evaluación ambiental de aplicación.  
Según establece el artículo 53.7 del TRLOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del correspondiente Instrumento de planeamiento en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del plan.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 53.2.b del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de las normas de gestión de los Espacios RN 2000: Cabos Litorales. LIC Litoral de Benicàssim (ES5223037), LIC Cap de Cullera (ES5232010), LIC Cap de les Hortes (ES5213032) y LIC Litoral del Cabo Roig (ES5213033), con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 9 de noviembre de 2021.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas ».  
  
València, 16 de febrero de 2024.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML