Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8106, del 16-08-2017 (2017/6779)

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 79/16-EAE Titaguas i 86/16-EAE Geldo.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8106

Data del DOGV
:   16-08-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/6779

CVE


Data del document
:   20-06-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 79/16-EAE Titaguas i 86/16-EAE Geldo. [2017/6779]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 79/16-EAE Titaguas i 86/16-EAE Geldo.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del decret de declaració del paratge natural municipal La Caballera.  
Promotor: Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat.  
Localització: municipi de Titaguas (València).  
Expedient: 79-16-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del decret de declaració del paratge natural municipal La Caballera en el municipi de Titaguas, en els termes següents:  
  
Documentació aportada.  
L'1 de desembre de 2016 es rep del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits la documentació següent: còpia en paper de l'expedient administratiu, còpia en paper i digital de la memòria justificativa i de la proposta de decret.  
La documentació aportada, tenint en compte l'objecte i les característiques de la proposta de decret, es considera suficient per a poder dur a terme el procediment d'avaluació ambiental estratègica simplificada.  
  
  
Planejament vigent.  
El municipi de Titaguas disposa, com a document de planejament urbanístic, de normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 25 d'abril de 1989, que no van ser sotmeses a avaluació ambiental.  
  
  
Imatge I - Classificació i qualificació planejament urbanístic vigent de Titaguas. Sòl no urbanitzable de protecció especial: ratlles horitzontals, reserva integral; trama reticulada forestal, i triangles, paisatgístic forestal. Sense trama sòl no urbanitzable comú.  
  
  
Imatge II ?. Àmbit del paratge. Cercle roig SNU C parcialment dins àmbit paratge.  
  
L'àmbit del paratge natural municipal està classificat en el vigent planejament urbanístic quasi en la seua totalitat com a sòl no urbanitzable de protecció especial, excepte una porció molt xicoteta, en el seu extrem sud-est, que és sòl no urbanitzable comú.  
El sòl no urbanitzable de protecció especial en l'àmbit del paratge es divideix en tres subzones:  
A. Paisatgístic - forestal: zona de major bellesa paisatgística, constituïda pels vessants que donen al riu Túria en què s'ha de conservar l'arbratge i el matoll, i es permeten tales de conservació i millora forestal.  
  
B. Reserva integral: terrenys que es deixaran evolucionar per si mateixos sense cap intervenció de l'home.  
C. Forestal: marcada vocació forestal.  
La regulació d'usos en el SNU de protecció especial és comú als diferents tipus, i en síntesi és la següent:  
- D'acord amb l'article 9 de la Llei 4/1992, en aquest tipus de sòl no es podran ubicar instal·lacions, ni construccions ni obres excepte aquelles que expressament i excepcionalment tinga previstes el planejament.  
- En general només es permeten els usos o instal·lacions forestals i es prohibeixen les activitats extractives, els moviments de terra i la tala d'arbres que no corresponguen als plans d'explotació forestal autoritzats pel Ministeri d'Agricultura.  
- Es permeten les instal·lacions d'interés públic i social degudament justificades com són les instal·lacions de caràcter recreatiu. S'estableixen condicions.  
- Es prohibeix: l'edificació, els abocaments de residus de qualsevol tipus, la instal·lació d'anuncis i tots aquells que atempten contra el valor forestal i paisatgístic.  
En l'àmbit del paratge la porció de sòl no urbanitzable comú és mínima, s'hi permeten: habitatge aïllat i familiar, magatzem vinculat a activitat agrícola, ramadera i forestal, instal·lacions agrícoles, ramaderes, forestals o cinegètiques, pedreres, activitats industrials, etc. L'ús fonamental serà l'agrícola.  
D'acord amb la memòria justificativa del paratge l'ajuntament està tramitant el Pla general del municipi i tot l'àmbit d'aquest es classifica com a sòl no urbanitzable protegit paisatgístic, forestal i ecològic, encara que no consta en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental incoació d'expedient d'avaluació ambiental estratègica del Pla general referit.  
D'acord amb l'article 8 del Decret 15/2016, de 19 de febrer, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals de la Comunitat Valenciana: «El planejament urbanístic dels municipis inclosos en l'àmbit del paratge haurà d'adaptar-se a la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos establida pel corresponent decret de declaració del paratge natural municipal. Mentre la dita adaptació no es produïsca, en cas de conflicte prevaldran les determinacions establides en l'esmentat decret de declaració.»  
  
Objecte del decret.  
El decret de declaració té el contingut següent mínim, d'acord amb la legislació reguladora d'aquestes figures de protecció:  
a) Una exposició de motius.  
b) La delimitació textual i gràfica del paratge.  
c) L'aprovació de la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos del paratge natural municipal.  
d) La composició del Consell de Participació del paratge natural municipal, com a òrgan col·legiat consultiu, col·laborador i assessor en la gestió de l'espai protegit. En aquest òrgan hi haurà representació de la conselleria competent en matèria de medi ambient i de l'ajuntament o ajuntaments promotors.  
e) L'habilitació a l'ajuntament per a dictar una ordenança de gestió del paratge natural.  
El present decret pretén la declaració com a paratge natural municipal, amb la denominació de La Caballera, d'un espai constituït a ambdós marges del riu Túria al seu pas pel municipi de Titaguas (comarca dels Serrans), amb una superfície aproximada de 1.041 hectàrees localitzada al NO del terme municipal).  
El decret regula l'administració, gestió i assessorament del paratge, les dues primeres corresponen a l'ajuntament, i l'última a la Direcció General del Medi Natural.  
Regula igualment el Consell de Participació del paratge, així com els mitjans econòmics i el règim d'infraccions i sancions.  
El decret estableix el règim de protecció del paratge i prohibeix aquells usos i activitats el desenvolupament dels quals puga suposar un deteriorament o regressió dels valors naturals la protecció dels quals es pretén. S'exclou en tot cas la utilització urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit de l'espai natural protegit.  
Estableix igualment unes normes d'ordenació bàsica que desenvolupa en el seu annex III, i faculta l'ajuntament perquè en el marc d'aquestes desenvolupe una ordenança municipal de gestió del paratge que contindrà l'ordenació detallada dels usos i activitats en l'àmbit d'aquest.  
  
De les normes bàsiques de protecció, annex III, es destaca el següent:  
Les normes seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal, s'haurà d'adaptar a aquestes el que s'aprove amb posterioritat. Igualment, s'aplicaran aquestes normes amb preferència sobre la legislació sectorial sempre que siguen més detallades o protectores, i que no entren en contradicció amb la finalitat de la legislació sectorial.  
Estableix un règim d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent, i disposa que haurà de consultar-se l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits i l'òrgan gestor del paratge natural municipal.  
Es distingeixen dos grans grups de normes, el primer sobre la protecció de recursos de domini públic (capítol I) i el segon sobre la regulació d'activitats i infraestructures (capítol II).  
1) Respecte a la protecció de recursos es regulen els següents en huit seccions: recursos hidrològics, sòls, vegetació silvestre, fauna, Xarxa Natura 2000, paisatge, patrimoni cultural, interés geològic, geomorfològic i coves. Es fa referència en línies generals a la regulació existent en la matèria, però s'estableixen una sèrie d'especificacions respecte d'això.  
Es destaca pel seu interés la següent regulació respecte d'aquestes matèries:  
- Recursos hidrològics: es prohibeixen les canalitzacions o dragatges de llits excepte en els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja.  
En les zones de domini públic hidràulic (dph), de servitud i policia es conservarà la vegetació de ribera i no es permet la transformació a cultiu de terrenys erms o destinats a usos forestals.  
S'estableix que les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del paratge hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat capaç d'evitar el risc per a la qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
- Sòls: es prohibeix amb caràcter general la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte aquelles que tinguen com a finalitat la recuperació amb fins ecològics, d'antics camps de cultiu abandonats.  
Es prohibeix la destrucció de bancals i dels seus marges.  
- Vegetació silvestre: s'indiquen les formacions vegetals d'interés.  
S'estableixen els criteris per a realitzar l'extracció de fusta o llenya, sense perjuí de la necessària obtenció de la corresponent autorització de l'administració forestal amb l'informe previ de l'òrgan competent en espais naturals.  
- Fauna: es regulen els períodes de realització d'actuacions que siguen potencialment pertorbadores de la fauna.  
- Xarxa Natura 2000: indica que les normes de gestió de Xarxa Natura 2000 prevaldran en cas de contradicció sobre les del decret.  
- Paisatge: estableix que l'ajuntament en les seues autoritzacions o informes respecte al paratge haurà de tindre en compte els efectes sobre el paisatge.  
- Patrimoni cultural: fa referència fonamentalment a la legislació sectorial. S'estableix que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics i recreatius amb l'obtenció prèvia d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
- Interés geològic geomorfològic i coves: fa referència a la legislació sectorial.  
  
2) En relació amb la regulació d'activitats i infraestructures es regulen les següents en deu seccions: activitats extractives i mineres, activitats agràries, apicultura, gestió forestal, activitat cinegètica, activitat industrial, ús públic, activitats d'urbanisme i edificació, infraestructures i activitats d'investigació.  
Es destaca pel seu interés la següent regulació respecte d'aquestes matèries:  
- Activitats extractives i mineres: es prohibeixen.  
- Activitats agràries: amb caràcter general es prohibeixen les pràctiques agrícoles en la modalitat d'hivernacle o túnel. Els terrenys forestals no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.  
  
Es prohibeix amb caràcter general tot tipus d'edificació de nova planta, així com noves construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.) o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).  
Les construccions o instal·lacions vinculades a les explotacions agropecuàries existents en el moment d'aprovació d'aquestes normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable. Però no podran ampliar la superfície ocupada per aquestes.  
- Apicultura, gestió forestal i activitat cinegètica: es fa referència a la legislació sectorial.  
No obstant això, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar limitacions específiques respecte a espècies abatibles i períodes hàbils. Els aprofitaments forestals requeriran l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del paratge i queda subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica.  
Es prohibeix amb caràcter general la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.  
- Activitat industrial: es prohibeix.  
- Ús públic: regula diferents activitats com ara senderisme, muntanyisme, circulació motoritzada, actes públics, etc.  
Es prohibeixen els càmpings i campaments públics i privats llevat que ja existiren a l'entrada en vigor del present decret, l'acampada, la construcció d'edificacions turístiques i recreatives i la construcció d'instal·lacions esportives.  
- Activitats d'urbanisme i edificació: es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta, i amb caràcter general es permet la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, sempre que l'ús a què es destinen estiga permés per les presents normes de protecció, especialment aquelles edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge natural municipal o amb les activitats de gestió dels recursos naturals.  
Els terrenys del paratge hauran de qualificar-se en la normativa urbanística de Titaguas com a sòl no urbanitzable protegit paratge natural municipal.  
- Infraestructures: en l'àmbit del paratge es prohibeix, amb caràcter general, la realització de noves infraestructures de qualsevol tipus com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària, o abocadors, a excepció de les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment. Hauran d'obtindre a més informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
L'Ajuntament de Titaguas iniciarà les actuacions necessàries per a minimitzar l'impacte derivat de les torres de comunicacions actualment existents en el paratge, promourà el seu desplaçament a una altra ubicació de menor impacte o unificarà totes les instal·lacions en una única antena.  
  
Justificació del decret.  
La figura dels paratges naturals municipals, establida per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'orienta a la creació d'espais naturals protegits d'àmbit municipal, promoguts i gestionats per les corporacions locals, amb la col·laboració de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'article 9 de l'esmentada Llei 11/1994 fixa la definició d'aquesta figura com les «zones compreses en un o més termes municipals que presenten especials valors naturals d'interés local que requerisquen la seua protecció, conservació i millora i siguen declarades com a tals a instàncies de les entitats locals». Aquest mateix article estableix que únicament s'admetran en aquests paratges els usos i activitats compatibles amb les finalitats que van motivar la seua declaració, i exclou de manera expressa la utilització urbanística dels seus terrenys.  
Aquesta figura permet, per tant, habilitar mecanismes de protecció, ordenació i gestió per a valors significatius del patrimoni natural dels municipis, a fi de preservar-los per a les generacions futures i de valorar-los com a recurs ambiental. En el règim jurídic dels paratges, aquests mecanismes es tradueixen en normes d'ús, en directrius de gestió i en programes d'actuació concrets, dirigits tots ells a la conservació, l'aprofitament sostenible i l'ús públic ordenat d'aquests valors.  
  
L'espai proposat com a paratge natural La Caballera posseeix valors ecològics, paisatgístics, geomorfològics i socioculturals per a la seua declaració com a paratge natural municipal, i disposa de resolució de la Direcció General del Medi Natural que li atorga el criteri de conformitat positiva a la proposta.  
La declaració com a paratge natural municipal es realitza mitjançant un decret del Consell, amb informe de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental, en un procediment que s'inicia a proposta de l'ajuntament, d'acord amb la legislació sectorial que ho regula.  
  
El decret permet la declaració com a paratge natural municipal d'aquest espai al mateix temps que estableix el seu règim de protecció, les normes bàsiques d'ús, i les qüestions relatives a la seua gestió.  
  
Consultes realitzades.  
Per part d'aquesta direcció general s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de l'esmentada llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulta les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
07.12.2016 22.12.2016 Servei Territorial d'Indústria i Energia de València; Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
  
07.12.2016 22.03.2017 Subdirecció General de Patrimoni Cultural i Museus; Direcció General de Patrimoni i   
Cultura  
07.12.2016 29/05/17 Servei Territorial d'Urbanisme de València  
07.12.2016 23.01.2017 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
07.12.2016 11/05/17 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
07.12.2016 Direcció General de Turisme; Presidència de la Generalitat  
07.12.2016 20.12.2016 Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
07.12.2016 Ajuntament d'Aras de los Olmos  
07.12.2016 Ajuntament de Tuéjar  
07.12.2016 28.02.2017 Servei de Prevenció d'Incendis Forestals; Subdirecció General de Prevenció d'Incendis Forestals; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
07.12.2016 10.03.2016  
(remés 07.02.2017) Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
07.12.2016 Servei de Vida Silvestre; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
07.12.2016 06.03.2017  
i  
08.05.2017  
 Servei d'Ordenació i Gestió Forestal; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (Unitat de vies pecuàries del Servei Territorial de Medi Ambient València i demarcació forestal de Chelva)  
07.12.2016 Servei de Caça i Pesca; Subdirecció General de Medi Natural; Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
07.12.2016 Club de caçadors de Titaguas  
07.12.2016 Viceconselleria de Medi Ambient de Castella La Manxa  
  
  
Els informes rebuts junt amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la següent pàgina web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
S'efectua un breu resum allò que s'ha indicat en els informes rebuts conseqüència de les consultes efectuades:  
- Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (23.01.2017): s'informa que la proposta de decret es troba afectada per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA, sempre que es complisquen les consideracions finals indicades.  
L'informe efectua les consideracions següents:  
1. La regulació normativa proposada en el paratge natural municipal La Caballera és compatible amb la normativa vigent en matèria de risc d'inundació, sempre que s'arreplegue en el document l'obligació de sotmetre a informe d'afecció de risc d'inundació i, per tant, la valoració de compatibilitat de les accions i actuacions que es propose desenrotllar, en les zones afectades per risc d'inundació. Així mateix, hauran de senyalitzar-se les zones inundables i matisar-se l'article 47 en el sentit abans descrit.  
2. El Pla té un efecte positiu quant a la mitigació del risc d'inundació per mantindre les condicions i valors naturals de l'àmbit afectat i evitar-se actuacions artificials que puguen minvar les condicions de drenatge natural.  
3. Els criteris que, en matèria de risc d'inundació, han de ser considerats. En la versió definitiva de la proposta de decret és l'adequació de les regulacions normatives d'acord amb allò que s'ha assenyalat en l'apartat 1 d'aquest epígraf.   
L'informe indica el següent:  
· En l'article 47, sobre l'edificació en el medi rural, es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta en tot l'àmbit del paratge natural municipal. No obstant això, en el seu apartat segon sí que es permet la rehabilitació i reconstrucció d'edificacions preexistents, sempre que el seu ús estiga permés i la seua destinació siga pública. En el document no s'identifica si hi ha edificacions en aquestes circumstàncies, no obstant això, en el cas que n'hi haja i a més es trobaren afectades per perillositat d'inundació haurà de prohibir-se la rehabilitació o reconstrucció.  
· En la normativa haurà de preveure's un article que regule la senyalització de les zones inundables, sobre les quals hauran de concretar-se limitacions d'usos, com l'anteriorment referida. Han de quedar clarament identificades les zones de risc d'inundació, així com unes normes d'actuació que han de ser adoptades en cas d'emergència, conforme a l'article 22 de la normativa del PATRICOVA.  
· D'altra banda, s'inclourà en la normativa que les actuacions que es proposen desenvolupar en zones afectades per perillositat d'inundació se sotmetran a informe de risc d'inundació, als efectes de determinar la seua compatibilitat i, si és el cas, les mesures d'adequació.  
  
- Servei Territorial d'Indústria i Energia de València; Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball (22.12.2016): s'indica que es valore l'afecció industrial i minera de la zona, tenint en compte la zonificació minera per a possibles explotacions de recursos minerals, i les afeccions ambientals que aquestes activitats puguen suposar, i es consideren, si és que poguera afectar-los, tots els drets miners adjuntats, i es complisca estrictament la normativa urbanística quant a perímetres de protecció, cartografia dels recursos minerals existents en el terme municipal, etc., així com l'article 122 de la vigent llei de mines.  
En el referit article 122 s'indica que: «Qualsevol prohibició continguda en els instruments d'ordenació sobre les activitats incloses en la Llei de mines haurà de ser motivada i no podrà ser de caràcter genèric.»   
  
L'article195 apartat c de la LOTUP estableix que és imprescindible el manteniment d'una franja de com a mínim 500 m d'ample al voltant de tot l'àmbit de l'explotació amb prohibició expressa de l'ús residencial, llevat que l'adopció de mesures correctores permeta reduir l'ample.  
  
- Servei de Prevenció d'Incendis Forestals (28.02.2017): respecte a les zones Los Conquetes i La Rinconada de la Tosquilla que en la memòria justificativa s'indiquen amb risc greu d'incendi, s'informa que han de ser objecte d'actuacions silvícoles dirigides a disminuir el risc d'incendi forestal.  
S'efectuen les recomanacions següents:  
· Aplicació en les zones de risc d'incendi forestal de les mesures establides en el document bàsic de seguretat en cas d'incendi que especifica el codi tècnic d'edificació (suplement del BOE núm. 74 de 28.03.2006).  
· Respecte a l'execució d'obres i treballs, totes les actuacions que es realitzen hauran de complir el que s'indica en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València (29.05.2017): s'indica que es considera que la proposta de decret no pareix, des de la visió de les competències urbanístiques del servei, que haja de tindre efectes significatius sobre el medi ambient.  
En el document definitiu haurà d'adequar-se el contingut de l'article 46 en relació a la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i aclarir si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP.  
  
A més en el pla núm. 4 de la memòria justificativa, zonificació, haurà de concretar-se a escala 1:10.000 la subcategoria proposada de zona d'ús públic (ZUP).  
  
- Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències (20.12.2016): no creu oportú efectuar cap al·legació.  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (10.03.2016): es remet informe de 10.03.2016 amb data 7 de febrer de 2017 i indica que continua sent vàlid.  
S'indica que d'acord amb els articles 9.2 i 49.1 de les normes bàsiques d'ordenació del paratge ha de resultar compatible la protecció del paratge amb les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics del riu Túria i de tots els llits, així com la realització d'obres d'infraestructura en aquests.  
S'indica que hauria de tindre's en compte el principi rector de la legislació d'aigües, fonamentalment quant al domini públic hidràulic. S'afig que han de quedar fora de perill totes les competències que la legislació atribueix a l'Estat en relació amb el domini públic hidràulic.  
  
S'indica que en la zona de flux preferent (art. 9 del Reglament del DPH) dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables enfront de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desaigüe de l'esmentada zona de flux preferent.  
  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (11.05.2017): s'indica que és de preveure que tinga efectes positius en el paisatge, informa favorablement sobre el decret, sempre que s'esmenen les consideracions arreplegades en l'informe en els termes plantejats, ha d'elaborar-se l'estudi d'integració paisatgística previst en l'apartat 6 de la LOTUP.  
  
S'indica el següent:  
«L'estudi d'integració paisatgística tindrà en compte els següents condicionants:  
a) Haurà d'ajustar-se conceptualment i metodològicament al que estableix el Conveni Europeu del Paisatge ratificat per Espanya el 26 de novembre de 2007 i a la legislació reguladora de la matèria.  
b) D'acord amb el que estableix l'apartat c.1 de l'annex II de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge per referència al b.1 de l'annex I de l'esmentada llei, l'àmbit d'estudi de l'instrument de paisatge inclourà unitats de paisatge completes, amb independència de qualsevol límit de naturalesa administrativa.  
c) A fi de determinar el valor i la fragilitat del paisatge d'acord amb el que estableix l'apartat c.3 de l'annex II LOTUP i per remissió d'aquest al b.4 de l'annex I haurà de constar l'opinió del públic interessat deduïda dels processos de participació pública.  
d) Les normes d'ordenació bàsica han d'entendre's com a mesures d'integració paisatgística previstes en l'apartat g de l'annex II LOTUP. La memòria justificativa conté un Pla d'actuacions que podria ser la base del Programa d'implementació previst en l'apartat i de l'annex II.  
  
e) Respecte de les normes bàsiques d'ordenació es fan les observacions següents:  
· En l'apartat 1 de l'article 21, referit a impacte paisatgístic s'opta exclusivament per mesures de camuflament i mimetització per a la integració dels usos i activitats que puguen generar un important impacte. L'apartat g de l'annex II LOTUP preveu les mesures d'integració de forma més complexa, sense recórrer a les solucions proposades en el decret. Per a abordar el tractament de la integració paisatgística caldrà remetre al que estableix la llei en el referit punt g de l'annex II.  
  
· Seria convenient fer referència expressa al manteniment de cobertura, la topografia i del patró parcel·lari per al manteniment del caràcter del lloc.»  
  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (22.03.2017): s'emet un informe favorable amb la recomanació d'índole etnològica següent: «s'hauria d'estudiar la possible recuperació dels elements del patrimoni cultural presents en l'àmbit amb l'objecte de garantir la seua protecció i preveure el seu possible ús com a recurs turístic. És a dir, tots els elements de l'arquitectura tradicional com són els antics corrals i cases de labor, com altres infraestructures hidràuliques com el Molí del Pont del Marqués o la Presa de la Cova de las Pebreras, o també pel seu caràcter històric la Cova dels Maquis.»  
  
  
- Servei d'Ordenació i Gestió Forestal:  
· Unitat de vies pecuàries (06.03.2017): no hi ha afecció a cap via pecuària legalment classificada en aqueix terme municipal.  
· Demarcació Forestal de Chelva (08.05.2017): s'indica que la declaració de paratge natural municipal no suposarà una millora de la protecció del dit espai forestal enfront de la que actualment disposa per ser forest d'utilitat pública.  
S'indica que la declaració de forest d'utilitat pública suposa una mesura superior de protecció que la declaració de paratge natural municipal.  
També s'indica que hi ha una duplicitat de competències respecte a aquest espai (forest d'utilitat pública i paratge natural municipal) i que en el projecte no es menciona la participació del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal en la gestió d'aquest espai natural, no forma part del Consell de Participació del paratge.  
S'afig que el projecte de paratge no té en compte la legislació forestal estatal i autonòmica i delega de manera genèrica la gestió d'una forest d'utilitat pública en l'ajuntament sense especificar l'abast de la delegació i sense que es justifiquen els mitjans de què es disposa per a l'assumpció d'aquestes competències i sense especificar que el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal ha d'assumir les mesures de control de la gestió delegada.  
S'indica que hauria d'incloure les especificacions del PATFOR, l'ordenació de la forest i per tractar-se d'una forest d'utilitat pública no s'hauria d'obviar les competències de l'administració forestal.  
S'indica que s'haurà d'incloure en el Consell de Participació un representant de la Secció Forestal dels serveis territorials de València.  
  
S'afig a més que tota referència al planejament urbanístic ja es preveu en la normativa de gestió de la forest d'utilitat pública, ja que tota forest d'utilitat pública ha de qualificar-se en la normativa urbanística del municipi de zones rurals de protecció forestal. A més s'indica que la delimitació geogràfica es realitza utilitzant el sistema de referència ED50 en compte del sistema ETRS89 que utilitza la Generalitat.  
  
S'indica que s'ha de modificar la referència a terreny forestal realitzada en l'article 26 apartat 5 per a fer referència al que estableix el PATFOR.  
  
En l'expedient administratiu remés pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits consten informes, es destaquen els següents:  
  
  
- Informe del Servei de Caça i Pesca (25.02.2016): es recorda que el sistema de referència que ha d'utilitzar-se en la cartografia és l'ETRS89. Es proposa una redacció de l'article 35.2 Activitat cinegètica, que ha sigut incorporada. S'indica respecte a l'activitat de la pesca recreativa que per no preveure's una regulació específica es regularà per la normativa sectorial.  
  
- Informe del Servei de Vida Silvestre (21.02.2016):  
· S'utilitza el sistema de referència ED50 en lloc del sistema ETRS 89. No s'ha corregit de moment.  
· En el preàmbul el nom científic correcte de la rata penada de cua llarga és Tadarida teniotis.  
· S'indica que cal tindre en compte respecte a Xarxa Natura 2000 que l'article 45 de la Llei 42/2007 s'ha modificat per la Llei 33/2015 canviant de redacció i de número d'article (46). No s'ha corregit de moment.  
No s'ha corregit.  
· Al·legacions Club Caçadors de Titaguas: indiquen que els terrenys que s'inclouran en l'àmbit del paratge estan inclosos en el vedat de caça V-10.260 del qual és titular el club de caçadors.  
  
Se sol·licita el següent:  
· En l'article 6 s'incloga com a component del Consell de Participació del paratge un representant de la titularitat del vedat de caça.  
  
· Respecte a l'article 18.2: se sol·licita que s'excloga l'activitat cinegètica com a activitat potencialment pertorbadora o s'amplien els mesos en què es permeten activitats pertorbadores. S'indica que els mesos de gener i febrer són indubtablement mesos de caça que no han de ser restringits, i que s'aclarisca com es determinaran els llocs d'espècies novelles on no es permetran les activitats potencialment pertorbadores en els mesos de gener i febrer.  
· Respecte a l'article 18.3: se sol·licita que s'excloguen de les autoritzacions excepcionals per al control d'espècies potencialment perjudicials totes les modalitats i períodes de caça ordinària. S'està en desacord amb qualsevol limitació de l'activitat cinegètica diferent de la normativa sectorial existent.  
· Respecte a l'article 18.4 c i d: se sol·licita que s'aclarisca que els sorolls generats durant l'activitat cinegètica com ara tirs queden exclosos de la prohibició de producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat de la fauna. Igualment se sol·licita que s'aclarisca que els focus utilitzats per a la caça durant les esperes autoritzades queden exclosos de la prohibició de l'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
- Descripció de l'àmbit:  
El paratge està constituït pel riu Túria i pels vessants a aquest dels relleus muntanyosos que el rodegen al seu pas pel municipi de Titaguas. El riu Túria discorre encaixat entre relleus de pendents molt acusats constituïts per materials majoritàriament calcaris juràssics, hi destaquen el pic del Águila i el puntal de Los Cuernos amb altituds entorn dels 1.000 metres.  
La vegetació està constituïda per formacions arbòries de pi blanc (Pinus halepensis) amb elevat grau de cobertura amb carrasques en algunes zones (Quercus rotundifolia). En zones ombrívoles hi ha roure valencià (Quercus faginea) i auró (Acer opalus).  
Des del punt de vista faunístic són de destacar els grans rapaços com l'àguila reial i l'àguila de panxa blanca.  
L'àmbit del Pla es troba inclòs en la seua totalitat en l'espai Xarxa Natura 2000, zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) Alt Túria i Sierra del Negrete, i majoritàriament dins del LIC Alt Túria.  
  
En la memòria justificativa es distingeixen tres zones, la zona d'ús especial constituïda per la microreserva de flora La Caballera (en la quealdestaquen diverses orquídies), les zones d'ús públic Los Masetes, La Caballera i Los Baños, i la resta de superfície que es denomina zona d'usos compatibles, encara que el decret no distingeix zones.  
Els terrenys són forestals, estratègics quasi en la seua totalitat. Tots són forests d'utilitat pública.  
Una part important de l'àmbit està afectat per risc de lliscament mitjà i despreniment, i en menor grau per risc de lliscament alt. D'acord amb el SIG d'aquesta conselleria en el llit del Túria hi ha perillositat geomorfològica, i en una part d'ell, perillositat d'inundació 6.  
  
- Anàlisi de la proposta:  
Es procedeix a analitzar la proposta de decret fonamentalment en relació a les normes bàsiques d'ordenació, atés que aquestes concreten el règim de protecció i tindran una repercussió sobre el mig.  
  
Respecte a les característiques del decret, i en concret respecte a les normes bàsiques d'ordenació: el decret no suposarà un canvi de classificació i qualificació de la pràctica totalitat de l'àmbit del paratge, en el sentit que continuarà sent sòl no urbanitzable protegit, excepte en una xicoteta porció que passarà de sòl no urbanitzable comú a sòl no urbanitzable protegit. En qualsevol cas es tracta d'un planejament de 1989 i la regulació d'usos s'ajusta a l'actualitat, és més precisa i adaptada a la conservació dels valors de l'àmbit, i permet aquells usos que són compatibles amb aquesta i en determinades condicions.  
  
D'acord amb l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme s'adequarà l'article 46 de les normes de protecció (annex III) en relació a la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i es precisarà si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge. És a dir, no podrà estar permés per a construccions i instal·lacions vinculades a les explotacions agropecuàries atés que no es permet expressament la seua ampliació.  
El projecte de decret fa referència a la legislació sectorial, també a la forestal, no obstant això, estableix que s'aplicaran les normes del decret amb preferència sobre la legislació sectorial sempre que siguen més detallades o protectores, i que no entren en contradicció amb la finalitat de la legislació sectorial.  
En relació amb la definició de terrenys forestals (article 26.5 del projecte de Decret) s'ha de fer referència el que estableix el PATFOR (títol tercer Decret 58/2013, de 3 de maig pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana).  
Es considera necessari modificar la redacció de l'article 48.1 en el sentit de l'exigència de l'avaluació d'impacte ambiental:  
On diu: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
Ha de dir: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
El decret regula en el paratge, en l'àmbit de les seues competències, els usos i activitats per a aconseguir una adequada conservació dels valors que posseeix la zona. La regulació establida fa referència a la legislació sectorial, matisant i establint una sèrie d'especificacions respecte d'això amb la finalitat de millorar la conservació dels valors de la zona. Estableix que se seguirà el que estableixen les normes proposades sempre que siguen més detallades o protectores que la legislació sectorial i no entren en contradicció amb la finalitat d'aquesta.  
Es recomana per a millorar l'eficàcia de l'aplicació del decret que es faça insistència en la coordinació amb els diferents organismes amb competències en l'espai, així com la inclusió de representant de la titularitat del vedat de caça V-10.260.  
La regulació establida suposa un marc per a projectes, tal com l'actual planejament també ho suposa, i alguns d'ells es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, el decret recorda la seua regulació.  
  
La regulació establida respecte a l'avaluació ambiental de plans i projectes s'estima adequada, però la terminologia utilitzada ha d'adaptar-se a la legislació sectorial vigent: s'ha de fer referència al règim d'avaluació ambiental i no d'avaluació d'impacte ambiental en fer referència a plans i projectes, i en conseqüència modificar-se la redacció de l'article 5.  
Es modificaran les referències a la necessitat d'informe de l'article 48.4 de l'òrgan competent en matèria de medi ambient per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La regulació proposada en el decret (annex III) tindrà en tot cas efectes positius sobre els elements del medi que pretenen protegir-se (vegetació, fauna, flora, paisatge, etc.). La magnitud dels efectes positius dependrà de la seua adequada aplicació.  
La proposta de decret regula els usos ajustant-los a la capacitat d'acollida del territori, estableix la prohibició de determinats usos incompatibles com l'activitat minera i en altres s'estableixen determinades limitacions. La regulació efectuada serà beneficiosa per a la conservació dels valors de la zona.  
Per la distància existent entre l'àmbit del paratge i els drets miners referits en l'informe del Servei Territorial d'Indústria i Energia, aquests no es veuran afectats per la regulació del paratge ni al contrari, i no s'estima necessari l'establiment d'un perímetre.  
  
En relació amb la prohibició d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del paratge establida en l'article 25 de la proposta de decret, es considera justificada aquesta per no estimar-se compatible amb la conservació dels valors aquest tipus d'activitat. S'estima que aquests usos no s'ajusten a la capacitat d'acollida de l'àmbit del paratge, la vocació d'ús del qual és la conservació.  
D'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori s'han d'efectuar una sèrie de correccions en el decret per a previndre les afeccions per risc d'inundació: correcció de l'article 47 per a prohibir les rehabilitacions i reconstruccions d'edificacions preexistents en les zones afectades per perillositat d'inundació, regulació de senyalització de les zones inundables i necessitat d'informe previ de risc d'inundació per a les accions i actuacions en zones de risc d'inundació.  
  
Encara que no s'indica res en la memòria informativa, consultant el sistema d'informació geogràfica (SIG) d'aquesta conselleria, pareix que hi ha alguna construcció afectada per perillositat d'inundació, i també altres afectades per perillositat geomorfològica.  
En relació amb la prevenció d'incendis forestals es considera necessari incloure en el decret les indicacions efectuades pel Servei de Prevenció d'Incendis Forestals relatives al compliment de la legislació sectorial específica i als tractaments silvícoles en les zones amb risc greu d'incendi Los Conquetes i La Rinconada de la Tosquilla compatibles amb la conservació dels valors objecte de protecció del paratge natural municipal.  
En relació amb la secció de Xarxa Natura cal modificar les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 atés que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015 que va canviar la redacció i el número de l'article (46).   
D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge es preveuen efectes positius en el paisatge en tant que se li proporciona un règim jurídic per a la protecció dels valors ambientals, no obstant això, ha d'elaborar-se un estudi d'integració paisatgística per a adoptar les mesures que se'n deriven.  
En relació a l'afecció al patrimoni cultural l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni és favorable i tan sols estableix una recomanació.  
Tenint en compte el que s'ha indicat no es considera que s'hagen de produir efectes negatius significatius sobre el medi ambient, al contrari, tindrà efectes positius sobre el medi, no obstant això, hauran de dur-se a terme les modificacions apuntades en el present punt de l'informe.  
  
  
Consideracions jurídiques.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb el decret de declaració del paratge natural municipal La Caballera en el municipi de Titaguas (València) d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el referit decret no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la seua tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als següents condicionants:  
  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del decret es modificarà el següent:  
1.1. Respecte a la proposta de decret:  
a. La redacció de l'article 5 en el sentit següent:  
On diu: «Article 5. Règim d'avaluació d'impactes ambientals».  
  
Ha de dir: «Article 5. Règim d'avaluació ambiental.»  
On diu: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aqueix moment.»  
Ha de dir el següent: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre aqueixa matèria vigent en aqueix moment.»  
On diu: «2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetran a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
Ha de dir el següent: «2. En tots els procediments d'avaluació ambiental (ja es tracte de plans o projectes, que seguisquen la legislació sectorial autonòmica o estatal en aquesta matèria) que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetrà a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
b. Es corregirà la redacció de l'article 48.1 de les normes, que quedarà de la manera següent:  
On diu: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
Ha de dir: «[...] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general propostes per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre, en ambdós casos, de la seua avaluació d'impacte ambiental, si en requereix legalment.»  
c. La redacció de l'article 48.4:  
On diu: «[?] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.»  
Ha de dir: «[?] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.»  
  
d. S'adequarà l'article 46 de les normes de protecció (annex III) en relació a la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i es precisarà si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge.  
  
e. En relació amb la secció de Xarxa Natura cal modificar les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 atés que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015.  
f. Es modificarà el decret d'acord amb allò que s'ha indicat en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori de data 23 de gener de 2017, i s'haurà d'obtindre informe favorable del referit servei a la correcció indicada.  
Es corregirà respecte als punts següents:  
- Les accions i actuacions que hagen a desenvolupar-se en les zones afectades per risc d'inundació s'hauran de sotmetre a informe previ de risc d'afecció pel Servei d'Ordenació del Territori als efectes de determinar la seua compatibilitat i, si és el cas, les mesures d'adequació.  
  
- Es regularà la senyalització de les zones inundables, concretant les limitacions d'ús que han de tindre aquest, s'identificaran amb claredat, i es redactaran unes normes d'actuació que hagen de ser adoptades en cas d'emergència d'acord amb l'article 22 de la normativa del PATRICOVA.  
- Es modificarà l'article 47 en el sentit de prohibir les rehabilitacions i reconstruccions d'edificacions preexistents en les zones afectades per perillositat d'inundació.  
g. S'inclourà en la normativa del decret el següent respecte a prevenció d'incendis forestals:  
- Aplicació en les zones de risc d'incendi forestal de les mesures establides en el document bàsic de seguretat en cas d'incendi que especifica el codi tècnic d'edificació (suplement del BOE núm. 74 de 28.03.2006).  
- Respecte a l'execució d'obres i treballs, totes les actuacions que es realitzen hauran de complir el que s'indica en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
- Les zones de Los Conquetes i La Rinconada de la Tosquilla amb risc greu d'incendi segons PATFOR hauran de ser objecte d'actuacions silvícoles dirigides a disminuir el risc d'incendi forestal, compatibles amb la conservació dels valors objecte de protecció del paratge natural municipal.  
h. Es modificarà l'article 26.5 del projecte de decret per a fer referència al PATFOR en la definició de terrenys forestals.  
1.2. En el pla núm. 4 de la memòria justificativa, zonificació, haurà de concretar-se a escala 1:10.000 la subcategoria proposada de zona d'ús públic (ZUP).  
2. Prèviament a l'aprovació definitiva s'elaborarà un estudi d'integració paisatgística sobre el qual emetrà informe el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge amb el contingut de l'informe del referit servei de data 11.05.2017, i haurà d'incorporar les determinacions que s'hi indiquen.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del decret en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
  
Òrgan competent.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic que es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del decret de declaració del paratge natural municipal La Caballera en el municipi de Titaguas, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de juny de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo.  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació del pla.  
  
Promotor: Ajuntament de Geldo.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament de Geldo.  
Localització: Geldo (Castelló).  
Núm. expedient: 86/2016-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de maig de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP) en la qual s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals vinga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46), que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals vinga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 del dit article.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic.  
B.1 Documentació aportada.  
En data 24 d'octubre 2016, va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica l'escrit del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló que acompanyava la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo relativa a correcció dels errors produïts en la redacció de les normes subsidiàries per no incorporar gràficament en els plans d'ordenació tant les piscines municipals com el cementeri: tot això als efectes que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental.  
La documentació remesa en suport paper i format digital consisteix en:  
- Proposta de modificació puntual de les normes subsidiàries.  
- Document inicial estratègic corresponent.  
  
El 29 de novembre de 2016 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament de Geldo (86/2016-EAE).  
  
B.2 Informació territorial.  
El municipi de Geldo, situat en la comarca de l'Alt Palància a la província de Castelló té una població de 651 habitants (segons l'IVE a 01.01.2013). La superfície del terme municipal és de 0,56 km². Se situa a una altitud de 299 msnm i a una distància de 52 km de la capital de la província.  
Limita amb el terme municipal de Segorbe al nord, oest i sud; així com amb el de Castellnovo a l'est.  
  
B.3. Planejament vigent.  
El planejament urbanístic de Geldo en vigor, es defineix a través de les normes subsidiàries, que van ser aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló en la seua sessió de 30 de gener de 1985, i publicades les seues normes urbanístiques en el BOP de Castelló.  
Aquestes normes subsidiàries no van ser avaluades ambientalment.  
B.4 Descripció i justificació de la proposta de la modificació.  
Conformement es desenvolupa en la documentació presentada i s'acompanya en l'acord del Ple municipal de Geldo, en el document vigent corresponent a les normes subsidiàries s'ha advertit l'existència d'una discrepància entre els documents que formen part de les normes, concretament entre el que disposa la memòria informativa i en el que es plasma en els plans d'ordenació.  
  
A pesar que en la memòria informativa de les normes subsidiàries de Geldo consta en l'apartat 3.2.3. Equipaments, 3.2.2.1. De caràcter públic; Sanitari S4 Cementeri i Comunitari C D1 Piscina (en construcció) aquestes dotacions no van tindre la seua correspondència en els plans d'ordenació.  
La modificació que es pretén és, en realitat, una esmena d'un evident error que es va produir amb motiu de la redacció de les normes subsidiàries de Geldo.  
L'àmbit en què es troba el cementeri és la ubicació històrica, existent dècades anteriors a la redacció de les normes subsidiàries.  
  
No obstant això, la piscina i el frontó poliesportiu estaven en construcció de forma simultanieja a la redacció de les normes subsidiàries.  
Per tant, segons el document inicial estratègic, l'esmena d'errors que es pretén no afectarà el medi ambient o el territori d'una forma diferent de com es troba afectat des de fa més de 30 anys.  
La dotació corresponent al cementeri municipal es troba en sòl no urbanitzable comú. I la dotació esportiva de poliesportiu-piscines es troba en sòl que va ser classificat com a sòl no urbanitzable protegit per les normes subsidiàries.  
  
B.5 Selecció d'alternatives proposades.  
Així mateix, segons el document inicial estratègic, les alternatives possibles són les següents:  
Alternativa 0. Execució de les normes subsidiàries segons les previsions vigents. Certament això no suposaria cap problema especial, ja que aquestes dotacions ja són propietat demanial de l'ajuntament i funcionen com a dotacions públiques. Però es considera convenient regularitzar formalment aquesta situació de fet.  
Alternativa 1. Resulta realment difícil buscar alternatives diferents de la modificació de les normes quan amb això únicament es pretén ajustar-les a la legalitat vigent i corregir evidents errors de redacció.  
  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient.  
A diferència del que assenyala el document inicial estratègic (que no n'aprecia cap), atés que el planejament no ha sigut avaluat ambientalment, a pesar que les distintes instal·lacions porten anys en funcionament, ha de fer-se una mínima anàlisi de la seua ubicació en el territori i dels efectes que a priori pogueren produir-se.  
Així les coses, la piscina es troba dins de la zona de policia del domini públic hidràulic corresponent al riu Palància, per la qual cosa els usos en aquesta zona haurien de comptar amb el vistiplau de l'organisme de conca. En aquest sentit, la cartografia disponible de riscos ens indica que la zona on es troba la instal·lació esportiva presenta perillositat geomorfològica pel que fa al risc d'inundació, per la qual cosa haurà d'emetre informe el servei competent.  
De la mateixa manera, encara que el document inicial estratègic no ho assenyala i podria significar un potencial efecte significatiu a avaluar, la instal·lació esportiva es troba dins del LIC «Curs Mitjà del Palància» per això, si més no, haurà de tindre's en compte i contrastar amb l'organisme competent que l'actuació (encara que es trobe anys en funcionament) no suposa un efecte desfavorable per a la Xarxa Natura 2000.  
Quant al cementeri, no queda clar en la cartografia si es pretén plasmar en el pla d'ordenació l'històricament existent, o s'aprofita la regularització per a fixar com a element dotacional una parcel·la més àmplia que tinga en compte futures ampliacions. En tot cas, la instal·lació haurà de complir el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament que regula les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, modificat pel Decret 195/2009, de 30 d'octubre, del Consell.  
  
D. Consultes realitzades.  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'art. 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
- 19/10/16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial de Castelló.  
24/11/16 12/01/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SubGral d'Ordenació del Territori i Paisatge. PATRICOVA   
24/11/16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SubGral d'Ordenació del Territori i Paisatge. Infraestructura Verda i Paisatge  
24/11/16 14/03/17 Cons. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. SubDG Medi Natural. Servei de Vida Silvestre  
 14/03/17 Cons. Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. SubDG Medi Natural. Servei Gestió Espais Naturals Protegits  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en la web   
http://www.agroambient.gva.es/eae  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes de la present modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, per mitjà d'aquesta es pretén la modificació del Pla general que consisteix en la correcció d'errors derivats de la no inclusió en els plans d'ordenació de les instal·lacions de la xarxa primària corresponents al poliesportiu municipal i al cementeri.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
  
- Risc d'Inundabilitat (PATRICOVA).  
D'acord amb l'informe rebut el 12 de gener de 2017 per part de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, relatiu al compliment de les directrius normatives del Pla d'acció rerritorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), es realitza inicialment una anàlisi de les cartografies de riscos (PATRICOVA i SNCZI) i es determina que la del SNCZI està desenvolupada a major escala, i que per tant s'utilitza aquesta per a la determinació de la perillositat d'inundació d'acord amb l'article 10.3 de la normativa de PATRICOVA.  
Basant-se en l'anterior, i atés que l'equipament esportiu es troba en la zona de flux preferent, per a la valoració del risc d'inundació es tindrà en compte el nivell d'exposició a la inundació i la vulnerabilitat dels usos objecte d'informe, que d'acord amb l'article 10.1 correspondrà a la valoració conjunta de perillositat d'inundació i vulnerabilitat l'ús del sòl enfront d'inundacions.  
D'aquesta manera, i d'acord amb el recentment publicat Reial decret 638/2016 que modifica el Reglament de domini públic hidràulic, en el seu article 9.bis.1.a) regula la limitació d'usos en la zona de flux preferent en sòl rural, i que concretament no permet els centres esportius en la dita zona.  
  
Si bé la normativa de PATRICOVA no inclou regulació específica quant a limitacions d'usos en la zona de flux preferent, s'aplica la normativa estatal i basant-se en el principi de precaució arreplegat en l'ETCV, es conclou que no es pot aprovar una modificació de planejament en contra de la normativa vigent.  
Per tant, s'informa que per a la part de la modificació que afecta el cementeri és compatible, mentre que pel que fa a les instal·lacions esportives, l'actuació proposada està afectada per risc d'inundació i és incompatible amb les directrius normatives del PATRICOVA d'acord amb les directrius de l'informe i les consideracions finals:   
  
· L'actuació és incompatible amb l'article 9.bis del Reglament del domini públic hidràulic, que regula la limitació als usos en la zona de flux preferent en sòl rural, i que no permet els centres esportius en la zona de flux preferent.  
· Igualment l'actuació té com a efecte un increment significatiu del risc d'inundació, ja que es proposa legalitzar una activitat vulnerable enfront de la inundació en una zona en què es poden produir greus danys sobre les persones i els béns.  
· El criteri que s'ha de seguir, en matèria de risc d'inundació, i que ha de ser considerat en la versió definitiva de la modificació puntual, és traslladar les instal·lacions esportives a un nou emplaçament fora de la zona de flux preferent.  
  
- Urbanisme.  
El 24 d'octubre de 2016 es rep l'informe preliminar, junt amb la sol·licitud d'inici remesa des del Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
En aquest s'indica que vist el contingut de la modificació, en aquesta fase de tramitació, el servei no té objeccions a efectuar.  
  
- Xarxa Natura 2000.  
En l'informe de 3 de març de 2017, del Servei de Vida Silvestre de la Subdirecció General de Medi Natural, es conclou que a pesar que l'àmbit que s'inclou dins del LIC «Curs Mitjà del Riu Palància», no s'afecta hàbitats d'interés comunitaris, ni espècies protegides, per la qual cosa la modificació puntual no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i per tant no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius.  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
En el cas de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo, pot considerar-se com una modificació menor del pla general, si bé atés que la modificació afecta dos àmbits distints dins del terme municipal, el present informe considerarà el pronunciament ambiental que corresponga d'acord amb l'anàlisi de cada una d'aquelles.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d- ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera:  
Que de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo suposa l'esmena i incorporació a l'ordenació de les normes subsidiàries de part de la xarxa primària d'equipament no considerada en el seu moment i que no suposa una incidència significativa en el model territorial, ni tampoc representa cap vulnerabilitat enfront de característiques naturals, excepte per les excepcions que finalment es determinen.  
Que de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo no es deriven en general problemes ambientals significatius però sí existència de riscos (tal com es defineix en les determinacions finals), segons s'extrau de les dades i cartografia disponibles, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat. La consideració de part de l'àmbit de la modificació que afecta zones de flux preferent resulta determinant per a l'aprovació de la proposta.  
  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo que el procediment d'avaluació simplificada, és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, pel que fa a la incorporació gràfica del cementeri als plans d'ordenació (equipament de caràcter públic, Sanitari S4), no així en l'equipament corresponent a la zona esportiva (D1 Piscina) per situar-se en una zona de flux preferent d'inundació i per ser incompatible amb la normativa sectorial de PATRICOVA.  
  
  
G. Proposta d'acord.  
Atenent el que estableix l'article 51.2 b) de la LOTUP, i d'acord amb allò que s'ha exposat es resol:  
1. Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, corresponent a l'equipament del cementeri, en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, correspon continuar la tramitació de la dita modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que estableix la legislació vigent i en els informes emesos respecte d'això.  
  
2. Emetre informe ambiental i territorial estratègic desfavorable corresponent a l'equipament esportiu, ja que d'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori en matèria de prevenció del risc d'inundació, l'àmbit destinat a equipament esportiu en zona de flux preferent dins de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo és incompatible amb la normativa del PATRICOVA, per la qual cosa es considera ambientalment inviable.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic que es referix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda:  
1. Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, corresponent a l'equipament del cementeri, en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
2. Emetre informe ambiental i territorial estratègic desfavorable corresponent a l'equipament esportiu, ja que d'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori en matèria de prevenció del risc d'inundació, l'àmbit destinat a equipament esportiu en zona de flux preferent dins de la modificació puntual d'esmena d'errors de les normes subsidiàries de Geldo és incompatible amb la normativa del PATRICOVA, per la qual cosa es considera ambientalment inviable.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 6 de juny de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8106, del 16-08-2017 (2017/6779)

RESOLUCIÓN de 20 de junio de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 79/16-EAE Titaguas y 86/16-EAE Geldo.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8106

Fecha DOGV
:   16-08-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/6779

CVE


Fecha del documento
:   20-06-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de junio de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 79/16-EAE Titaguas y 86/16-EAE Geldo. [2017/6779]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 79/16-EAE Titaguas y 86/16-EAE Geldo.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental del decreto de declaración del paraje natural municipal La Caballera.  
Promotor: Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental.  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat.  
Localización: municipio de Titaguas (Valencia).  
Expediente: 79-16-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de mayo de 2017, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta del Informe ambiental y territorial estratégico del decreto de declaración del paraje natural municipal La Caballera en el municipio de Titaguas, en los siguientes términos:  
  
Documentación aportada.  
El 1 de diciembre de 2016 se recibe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos la siguiente documentación: copia en papel del expediente administrativo, copia en papel y digital de la memoria justificativa y de la propuesta de decreto.  
La documentación aportada, teniendo en cuenta el objeto y características de la propuesta de decreto, se considera suficiente para poder llevar a cabo el procedimiento de evaluación ambiental estratégica simplificada.  
  
Planeamiento vigente.  
El municipio de Titaguas dispone, como documento de planeamiento urbanístico, de normas subsidiarias aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia el 25 de abrilo de 1989, que no fueron sometidas a evaluación ambiental.  
  
  
Imagen I - Clasificación y calificación planeamiento urbanístico vigente de Titaguas. Suelo no urbanizable de protección especial: rayas horizontales, reserva integral; trama reticulada forestal, y triángulos, paisajístico forestal. Sin trama suelo no urbanizable común.  
  
Imagen II ?. Ámbito del paraje. Círculo rojo SNU C parcialmente dentro ámbito paraje.  
  
El ámbito del paraje natural municipal está clasificado en el vigente planeamiento urbanístico casi en su totalidad como suelo no urbanizable de protección especial, salvo una porción muy pequeña, en su extremo sureste, que es suelo no urbanizable común.  
El suelo no urbanizable de protección especial en el ámbito del paraje se divide en tres subzonas:  
A. Paisajístico - forestal: zona de mayor belleza paisajística, constituida por las laderas recayentes al río Turia en las que se debe conservar el arbolado y el matorral, permitiéndose talas de conservación y mejora forestal.  
B. Reserva integral: terrenos que se dejarán evolucionar por sí mismos sin intervención alguna del hombre.  
C. Forestal: marcada vocación forestal.  
La regulación de usos en el SNU de protección especial es común a los diferentes tipos, y en síntesis es la siguiente:  
- De acuerdo con el artículo 9 de la Ley 4/1992, en este tipo de suelo no se podrán ubicar instalaciones, ni construcciones ni obras salvo aquellas que expresa y excepcionalmente tenga previstas el planeamiento.  
- En general solo se permiten los usos o instalaciones forestales prohibiéndose las actividades extractivas, los movimientos de tierra y la tala de árboles que no correspondan a los planes de explotación forestal autorizados por el Ministerio de Agricultura.  
- Se permiten las instalaciones de interés público y social debidamente justificadas como son las instalaciones de carácter recreativo. Se establecen condiciones.  
- Se prohíbe: la edificación, los vertidos de residuos de cualquier tipo, la instalación de anuncios y todos aquellos que atenten contra el valor forestal y paisajístico.  
En el ámbito del paraje la porción de del suelo no urbanizable común es mínima, permitiéndose: vivienda aislada y familiar, almacén vinculado a actividad agrícola, ganadera y forestal, instalaciones agrícolas, ganaderas, forestales o cinegéticas, canteras, actividades industriales, etc. El uso fundamental será el agrícola.  
De acuerdo con la memoria justificativa del paraje, el ayuntamiento está tramitando el Plan General del municipio y todo el ámbito del mismo se clasifica como suelo no urbanizable protegido paisajístico, forestal y ecológico, aunque no consta en la subdirección general de evaluación ambiental incoación de expediente de evaluación ambiental estratégica del Plan General referido.  
De acuerdo con el artículo 8 del Decreto 15/2016, de 19 de febrero, del Consell, de regulación de los parajes naturales municipales de la Comunitat Valenciana: «El planeamiento urbanístico de los municipios incluidos en el ámbito del paraje deberá adaptarse a la normativa básica de protección y ordenación de usos establecida por el correspondiente decreto de declaración del paraje natural municipal. Mientras dicha adaptación no se produzca, en caso de conflicto prevalecerán las determinaciones establecidas en el citado decreto de declaración.»  
  
Objeto del decreto.  
Los decretos de declaración tiene el siguiente contenido mínimo, de acuerdo con la legislación reguladora de estas figuras de protección:  
a) Una exposición de motivos.  
b) La delimitación textual y gráfica del paraje.  
c) La aprobación de la normativa básica de protección y ordenación de usos del paraje natural municipal.  
d) La composición del Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal, como órgano colegiado consultivo, colaborador y asesor en la gestión del espacio protegido. En dicho órgano existirá representación de la conselleria competente en materia de medio ambiente y del ayuntamiento o ayuntamientos promotores.  
e) La habilitación al ayuntamiento para dictar una ordenanza de gestión del paraje natural.  
El presente decreto pretende la declaración como paraje natural municipal, con la denominación de La Caballera, de un espacio constituido a ambas márgenes del río Turia a su paso por el municipio de Titaguas (comarca de los Serranos), con una superficie aproximada de 1.041 hectáreas localizado al NO del término municipal).  
El decreto regula la administración, gestión y asesoramiento del paraje correspondiendo las dos primeras al ayuntamiento, y la última a la Dirección General del Medio Natural.  
Regula igualmente el consejo de participación del paraje, así como los medios económicos y el régimen de infracciones y sanciones.  
El decreto establece el régimen de protección del paraje prohibiendo aquellos usos y actividades cuyo desarrollo pueda suponer un deterioro o regresión de los valores naturales cuya protección se pretende. Se excluye en todo caso la utilización urbanística de los terrenos incluidos en el ámbito del espacio natural protegido.  
Establece igualmente unas normas de ordenación básica que desarrolla en su anexo III, y faculta al ayuntamiento para que en el marco de ellas desarrolle una ordenanza municipal de gestión del paraje que contendrá la ordenación pormenorizada de los usos y actividades en el ámbito del mismo.  
De las normas básicas de protección, anexo III, se destaca lo siguiente:  
Las normas serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal, debiendo adaptarse a las mismas el que se apruebe con posterioridad. Igualmente, se aplicarán estas normas con preferencia sobre la legislación sectorial siempre que sean más detalladas o protectoras, y que no entren en contradicción con la finalidad de la legislación sectorial.  
Establece un régimen de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente, estableciendo que deberá consultarse al órgano competente en materia de espacios naturales protegidos y el órgano gestor del paraje natural municipal.  
Se distinguen dos grandes grupos de normas, el primero sobre protección de recursos de dominio público (capítulo I) y el segundo sobre regulación de actividades e infraestructuras (capítulo II).  
1) Respecto a la protección de recursos se regulan los siguientes en ocho secciones: recursos hidrológicos, suelos, vegetación silvestre, fauna, Red Natura 2000, paisaje, patrimonio cultural, interés geológico, geomorfológico y cuevas. Se hace referencia en líneas generales a la regulación existente en la materia, pero se establecen una serie de especificaciones al respecto.  
Se destaca por su interés la siguiente regulación al respecto de estas materias:  
- Recursos hidrológicos: se prohíben las canalizaciones o dragados de cauces excepto en los casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza.  
En las zonas de dominio público hidráulico (dph), de servidumbre y policía se conservará la vegetación de ribera no permitiéndose la transformación a cultivo de terrenos baldíos o destinados a usos forestales.  
Se establece que las edificaciones e instalaciones en el ámbito del paraje deberán disponer de un sistema de depuración adecuado capaz de evitar el riesgo para la calidad de las aguas superficiales y subterráneas.  
- Suelos: se prohíbe con carácter general la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo, salvo aquellas que tengan por finalidad la recuperación con fines ecológicos, de antiguos campos de cultivo abandonados.  
Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de estos.  
- Vegetación silvestre: se indican las formaciones vegetales de interés.  
Se establecen los criterios para realizar la extracción de madera o leña, sin perjuicio de la necesaria obtención de la correspondiente autorización de la administración forestal con el informe previo del órgano competente en espacios naturales.  
- Fauna: se regulan los períodos de realización de actuaciones que sean potencialmente perturbadoras de la fauna.  
- Red Natura 2000: indica que las normas de gestión de Red Natura 2000 prevalecerán en caso de contradicción sobre las del Decreto.  
- Paisaje: Establece que el ayuntamiento en sus autorizaciones o informes respecto al paraje deberá tener en cuenta los efectos sobre el paisaje.  
- Patrimonio cultural: hace referencia fundamentalmente a la legislación sectorial. Se establece que los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turístico-recreativos previa obtención de informe favorable de la conselleria competente en materia de cultura.  
- Interés geológico geomorfológico y cuevas: hace referencia a la legislación sectorial.  
  
2) En relación con la regulación de actividades e infraestructuras se regulan las siguientes en diez secciones: actividades extractivas y mineras, actividades agrarias, apicultura, gestión forestal, actividad cinegética, actividad industrial, uso público, actividades de urbanismo y edificación, infraestructuras y actividades de investigación.  
Se destaca por su interés la siguiente regulación al respecto de estas materias:  
- Actividades extractivas y mineras: se prohíben.  
- Actividades agrarias: con carácter general se prohíben las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel. Los terrenos forestales no se podrán transformar en agrícolas ni ser considerados como tales.  
Se prohíbe con carácter general todo tipo de edificación de nueva planta, así como nuevas construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.) o a la primera transformación de productos (secaderos, aserraderos, etc.).  
Las construcciones o instalaciones vinculadas a las explotaciones agropecuarias existentes en el momento de aprobación de estas normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable. Pero no podrán ampliar la superficie ocupada por las mismas.  
- Apicultura, gestión forestal y actividad cinegética: se hace referencia a la legislación sectorial.  
No obstante, la conselleria competente en materia de medio ambiente podrá determinar limitaciones específicas respecto a especies abatibles y períodos hábiles. Los aprovechamientos forestales requerirán de autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del paraje quedando sujeta a los períodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica.  
Se prohíbe con carácter general la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.  
- Actividad industrial: se prohíbe.  
- Uso público: Regula diferentes actividades como senderismo, montañismo, circulación motorizada, actos públicos, etc.  
Se prohíben los campings y campamentos públicos y privados salvo que ya existieran a la entrada en vigor del presente decreto, la acampada, la construcción de edificaciones turísticas y recreativas y la construcción de instalaciones deportivas.  
- Actividades de urbanismo y edificación: Se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta, y con carácter general se permite la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, siempre y cuando el uso al que se destinen esté permitido por las presentes normas de protección, especialmente aquellas edificaciones que puedan preverse como equipamiento público y edificaciones destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del paraje natural municipal o con las actividades de gestión de los recursos naturales.  
Los terrenos del paraje deberán calificarse en la normativa urbanística de Titaguas como suelo no urbanizable protegido paraje natural municipal.  
- Infraestructuras: en el ámbito del paraje se prohíbe, con carácter general, la realización de nuevas infraestructuras de cualquier tipo tales como tendidos eléctricos, de comunicaciones, red viaria, o vertederos, con excepción de las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como, aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente. Deberán obtener además informe favorable previo de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
El Ayuntamiento de Titaguas iniciará las actuaciones necesarias para minimizar el impacto derivado de las torres de comunicaciones actualmente existentes en el paraje, promoviendo su desplazamiento a otra ubicación de menor impacto o unificando todas las instalaciones en una única antena.  
  
Justificación del decreto.  
La figura de los parajes naturales municipales, establecida por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, se orienta a la creación de espacios naturales protegidos de ámbito municipal, promovidos y gestionados por las propias corporaciones locales, con la colaboración de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
El artículo 9 de la citada Ley 11/1994 fija la definición de esta figura como «las zonas comprendidas en uno o varios términos municipales que presenten especiales valores naturales de interés local que requieran su protección, conservación y mejora y sean declaradas como tales a instancias de las entidades locales». Establece, este mismo artículo, que únicamente se admitirán en estos parajes los usos y actividades compatibles con las finalidades que motivaron su declaración, excluyendo de manera expresa la utilización urbanística de sus terrenos.  
Esta figura permite, por tanto, habilitar mecanismos de protección, ordenación y gestión para valores significativos del patrimonio natural de los municipios, con el fin de preservarlos para las generaciones futuras y de ponerlos en valor como recurso ambiental. En el régimen jurídico de los parajes, estos mecanismos se traducen en normas de uso, en directrices de gestión y en programas de actuación concretos, dirigidos todos ellos a la conservación, el aprovechamiento sostenible y el uso público ordenado de estos valores.  
El espacio propuesto como paraje natural La Caballera posee valores ecológicos, paisajísticos, geomorfológicos y socioculturales para su declaración como paraje natural municipal, disponiendo de resolución de la Dirección General del Medio Natural que le otorga el criterio de conformidad positivo a la propuesta.  
La declaración como paraje natural municipal se realiza mediante decreto del Consell, con informe de la Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental, en un procedimiento que se inicia a propuesta del ayuntamiento, de acuerdo con la legislación sectorial que lo regula.  
El decreto permite la declaración como paraje natural municipal de este espacio a la vez que establece su régimen de protección, las normas básicas de uso, y las cuestiones relativas a su gestión.  
  
Consultas realizadas.  
Por parte de esta Dirección General se ha sometido a consultas la documentación inicial remitida, conforme a lo dispuesto en el artículo 51 de la LOTUP, con el fin de determinar los efectos significativos en el medio ambiente, de acuerdo con los criterios expuestos en el anexo VIII de dicha ley.  
Por ello, teniendo en consideración las características de la modificación presentada y los aspectos ambientales en los que puede incidir, se consulta a las siguientes administraciones:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
07.12.2016 22.12.2016 Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia; Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo.  
  
07.12.2016 22.03.2017 Subdirección General de Patrimonio Cultural y Museos; Dirección General de Patrimonio y Cultura  
07.12.2016 29/05/17 Servicio territorial de Urbanismo de Valencia  
07.12.2016 23.01.2017 Servicio de Ordenación del Territorio, Subdirección General de Territorio y Paisaje; Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
07.12.2016 11/05/17 Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, Subdirección General de Territorio y Paisaje; Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
07.12.2016 Dirección General de Turismo; Presidencia de la Generalitat  
07.12.2016 20.12.2016 Agencia de Seguridad y Respuesta a las Emergencias  
07.12.2016 Ayuntamiento de Aras de los Olmos  
07.12.2016 Ayuntamiento de Tuéjar  
07.12.2016 28.02.2017 Servicio de Prevención de Incendios Forestales; Subdirección General de Prevención de Incendios Forestales; Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural  
07.12.2016 10.03.2016  
(remitido 07.02.2017) Confederación Hidrográfica del Júcar  
07.12.2016 Servicio de Vida Silvestre; Subdirección General de Medio Natural;Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural   
07.12.2016 06.03.2017  
y  
08.05.2017  
 Servicio de Ordenación y Gestión Forestal; Subdirección General de Medio Natural; Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (Unidad de Vías Pecuarias del Servicio Territorial de Medio Ambiente Valencia y demarcación forestal de Chelva)  
07.12.2016 Servicio de Caza y Pesca; Subdirección General de Medio Natural; Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural   
07.12.2016 Club de Cazadores de Titaguas  
07.12.2016 Viceconsejería de Medio Ambiente de Castilla La Mancha  
  
  
Los informes recibidos junto con el informe ambiental y territorial estratégico se publicarán en la siguiente página web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
Se efectúa un breve resumen lo indicado en los informes recibidos consecuencia de las consultas efectuadas:  
- Servicio de Ordenación del Territorio, Subdirección General de Territorio y Paisaje; Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio (23.01.2017): se informa que la propuesta de Decreto se encuentra afectada por riesgo de inundación y es compatible con las determinaciones normativas del PATRICOVA, siempre que se cumplan las consideraciones finales indicadas.  
El informe efectúa las siguientes consideraciones:  
1. La regulación normativa propuesta en el paraje natural municipal La Caballera es compatible con la normativa vigente en materia de riesgo de inundación, siempre que se recoja en el documento la obligación de someter a informe de afección de riesgo de inundación y, por ende, la valoración de compatibilidad de las acciones y actuaciones que se proponga desarrollar, en las zonas afectadas por riesgo de inundación. Asimismo, deberán señalizarse las zonas inundables y matizarse el artículo 47 en el sentido antes descrito.  
2. El Plan tiene un efecto positivo en cuanto a la mitigación del riesgo de inundación al mantener las condiciones y valores naturales del ámbito afectado, evitándose actuaciones artificiales que pudieran mermar las condiciones de drenaje natural.  
3. Los criterios que, en materia de riesgo de inundación, deben ser considerados. En la versión definitiva de la propuesta de Decreto es la adecuación de las regulaciones normativas conforme a lo señalado en el apartado 1 de este epígrafe.  
El informe indica lo siguiente:  
· En el artículo 47, sobre la edificación en el medio rural, se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta en todo el ámbito del paraje natural municipal. Sin embargo, en su apartado segundo sí se permite la rehabilitación y reconstrucción de edificaciones preexistentes, siempre que el uso de las mismas esté permitido y su destino sea público. En el documento no se identifica si existen edificaciones en estas circunstancias, no obstante, en el caso de que las hubiere y además se encontrasen afectadas por peligrosidad de inundación deberá prohibirse la rehabilitación o reconstrucción.  
· En la normativa deberá preverse un artículo que regule la señalización de las zonas inundables, sobre las cuales deberán concretarse limitaciones de usos, como la anteriormente referida. Deben quedar claramente identificadas dichas zonas de riesgo de inundación, así como unas normas de actuación que deban ser adoptadas en caso de emergencia, conforme al artículo 22 de la normativa del PATRICOVA.  
· Por otra parte, se incluirá en la normativa que las actuaciones que se propongan desarrollar en zonas afectadas por peligrosidad de inundación se someterán a informe de riesgo de inundación, a efectos de determinar su compatibilidad y, en su caso, las medidas de adecuación.  
  
- Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia; Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo (22.12.2016): se indica que se valore la afección industrial y minera de la zona, teniendo en cuenta la zonificación minera para posibles explotaciones de recursos minerales, y las afecciones ambientales que estas actividades puedan suponer, y se contemplen, si es que pudiera afectarles, todos los derechos mineros adjuntados, y se cumpla estrictamente con la normativa urbanística en cuanto a perímetros de protección, cartografía de los recursos minerales existentes en el término municipal, etc., así como con el artículo 122 de la vigente Ley de minas.  
En el referido artículo 122 se indica que: «Cualquier prohibición contenida en los instrumentos de ordenación sobre las actividades incluidas en la Ley de minas deberá ser motivada y no podrá ser de carácter genérico.»  
El artículo 195 apartado c de la LOTUP establece que es imprescindible el mantenimiento de una franja de al menos 500 m. de ancho alrededor de todo el ámbito de la explotación con prohibición expresa del uso residencial, salvo que la adopción de medidas correctoras permita reducir el ancho.  
- Servicio de Prevención de Incendios Forestales (28.02.2017): respecto a las zonas Los Conquetes y La Rinconada de la Tosquilla que en la memoria justificativa se indican como con riesgo grave de incendio se informa que deben ser objeto de actuaciones silvícolas dirigidas a disminuir el riesgo de incendio forestal.  
Se efectúan las siguientes recomendaciones:  
· Aplicación en las zonas de riesgo de incendio forestal de las medidas establecidas en el documento básico de seguridad en caso de incendio que especifica el código técnico de edificación (suplemento del BOE 74, 28.03.2006).  
· Respecto a la ejecución de obras y trabajos, todas las actuaciones que se realicen habrán de cumplir lo que se indica en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales que se han de observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
  
- Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia (29.05.2017): se indica que se considera que la propuesta de decreto no parece, desde la visión de las competencias urbanísticas del servicio, que vaya a tener efectos significativos sobre el medio ambiente.  
En el documento definitivo deberá adecuarse el contenido del artículo 46 en relación con la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA) y clarificar si en las edificaciones existentes de arquitectura tradicional se permite la ampliación de hasta un 20 % de la edificación legalmente construida, de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP.  
Además en el plano núm. 4 de la memoria justificativa zonificación deberá concretarse a escala 1:10.000 la subcategoría propuesta de zona de uso público (ZUP).  
  
- Agencia de seguridad y respuesta a las emergencias (20.12.2016): no estima oportuno efectuar ninguna alegación.  
  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (10.03.2016): se remite informe de 10.03.2016 con fecha 7 de febrero de 2017 indicando que sigue siendo válido.  
Se indica que de acuerdo con los artículos 9.2 y 48.1 de las normas básicas de ordenación del paraje debe resultar compatible la protección del paraje con las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos del río Turia y de todos los cauces, así como la realización de obras de infraestructura en los mismos.  
Se indica que debería tenerse en cuenta el principio rector de la legislación de aguas, fundamentalmente en lo relativo al Dominio Público Hidráulico. Se añade que deben quedar a salvo todas las competencias que la legislación atribuye al Estado en relación al Dominio Público Hidráulico.  
Se indica que en la zona de flujo preferente (art. 9 del Reglamento del DPH) de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente.  
  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje (11.05.2017): se indica que es de prever que tenga efectos positivos en el paisaje, informando favorablemente el Decreto, siempre que se subsanen las consideraciones recogidas en el informe en los términos planteados, debiendo elaborarse el estudio de integración paisajística contemplado en el apartado 6 de la LOTUP.  
Se indica lo siguiente:  
«El estudio de integración paisajística tendrá en cuenta los siguientes condicionantes:  
a) Deberá ajustarse conceptual y metodológicamente a lo establecido en el Convenio Europeo del Paisaje ratificado por España el 26 de noviembre de 2007 y a la legislación reguladora de la materia.  
b) Conforme a lo establecido en el apartado c.1 del anexo II de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje por referencia al b.1 del anexo I de la citada ley, el ámbito de estudio del instrumento de paisaje incluirá unidades de paisaje completas, con independencia de cualquier límite de naturaleza administrativa.  
c) A los efectos de determinar el valor y la fragilidad del paisaje conforme a lo establecido en el apartado c.3 del anexo II LOTUP y por remisión de este al b.4 del anexo I deberá constar la opinión del público interesado deducida de los procesos de participación pública.  
d) Las Normas de Ordenación Básica deben entenderse como medidas de integración paisajística contempladas en el apartado g del Anexo II LOTUP. La memoria justificativa contiene un Plan de actuaciones que podría ser la base del Programa de Implementación previsto en el apartado i del anexo II.  
e) Respecto de las Normas Básicas de Ordenación se hacen las siguientes observaciones:  
· En el apartado 1 del artículo 21, referido a impacto paisajístico se opta exclusivamente por medidas de enmascaramiento y mimetización para la integración de los usos y actividades que puedan generar un importante impacto. El apartado g del anexo II LOTUP prevé las medidas de integración de forma más compleja, sin recurrir a las soluciones propuestas en el decreto. Para abordar el tratamiento de la integración paisajística sería necesario remitir a le establecido por la ley en el referido punto g del anexo II.  
· Sería conveniente hacer referencia expresa al mantenimiento de la cobertura, la topografía y el patrón parcelario para el mantenimiento del carácter del lugar.»  
  
- Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio (22.03.2017): se informa favorablemente con la recomendación de índole etnológica siguiente: «se debería estudiar la posible recuperación de los elementos del patrimonio cultural presentes en el ámbito con el objeto de garantizar su protección y prever su posible uso como recurso turístico. Es decir, todos los elementos de la arquitectura tradicional como son los antiguos corrales y casas de labor, como otras infraestructuras hidráulicas como el Molino del Puente del Marqués o la Presa de la Cueva de las Pebreras, o también por su carácter histórico la Cueva de los Maquis.»  
  
- Servicio de Ordenación y Gestión Forestal:  
· Unidad de vías pecuarias (06.03.2017): No existe afección a ninguna vía pecuaria legalmente clasificada en ese término municipal.  
· Demarcación Forestal de Chelva (08.05.2017):: Se indica que la declaración de paraje natural municipal no va a suponer una mejora de la protección de dicho espacio forestal frente a la que actualmente dispone por ser monte de utilidad pública.  
Se indica que la declaración de monte de utilidad pública supone una medida superior de protección que la declaración de paraje natural municipal.  
También se indica que existe una duplicidad de competencias con respecto a este espacio (monte de utilidad pública y paraje natural municipal) y que en el proyecto no se menciona la participación del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal en la gestión de este espacio natural, no formando parte del Consejo de Participación del Paraje.  
Se añade que el proyecto de paraje no tiene en cuenta la legislación forestal estatal y autonómica y delega de manera genérica la gestión de un monte de utilidad pública en el ayuntamiento sin especificar el alcance de la delegación y sin que se justifiquen los medios de que se dispone para la asunción de estas competencias y sin especificar que el servicio de ordenación y gestión forestal debe asumir las medidas de control de la gestión delegada.  
Se indica que debería incluir las especificaciones del PATFOR, la ordenación del monte y al tratarse de un monte de utilidad pública no se debería obviar las competencias de la administración forestal.  
Se indica que se deberá incluir en el consejo de participación un representante de la Sección Forestal de los servicios territoriales de Valencia.  
Se añade además que toda referencia al planeamiento urbanístico ya se contempla en la normativa de gestión del monte de utilidad pública, ya que todo monte de utilidad pública debe calificarse en la normativa urbanística del municipio como zonas rurales de protección forestal. Además se indica que la delimitación geográfica se realiza utilizando el sistema de referencia ED50 en lugar del sistema ETRS89 que utiliza la Generalitat.  
Se indica que se debe modificar la referencia a terreno forestal realizada en el artículo 26 apartado 5 para hacer referencia a lo establecido en el PATFOR.  
  
En el expediente administrativo remitido por el Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos constan informes, destacándose los siguientes:  
  
- Informe del Servicio de Caza y Pesca (25.02.2016): se recuerda que el sistema de referencia que debe utilizarse en la cartografía es el ETRS89. Se propone una redacción del artículo 35.2 actividad cinegética que ha sido incorporada. Se indica respecto a la actividad de las pesca recreativa que al no preverse una regulación específica se regulará por la normativa sectorial.  
  
- Informe del Servicio de Vida Silvestre (21.02.2016):  
· Se utiliza el sistema de referencia ED50 en lugar del sistema ETRS 89. No se ha corregido de momento.  
· En el preámbulo el nombre científico correcto del murciélago rabudo es Tadarida teniotis.  
· Se indica que hay que tener en cuenta respecto a Red Natura 2000 que el artículo 45 de la Ley 42/2007 se ha modificado por la Ley 33/2015 cambiando de redacción y de número de artículo (46). No se ha corregido de momento.  
No se ha corregido.  
· Alegaciones Club Cazadores de Titaguas: indican que los terrenos que se van a incluir en el ámbito del Paraje están incluidos en el coto de caza V-10.260 del que es titular el club de cazadores.  
  
Se solicita lo siguiente:  
· En el artículo 6 se incluya como componentes del Consejo de Participación del Paraje a un representante de la titularidad del coto de caza.  
· Respecto al artículo 18.2: se solicita se excluya la actividad cinegética como actividad potencialmente perturbadora o se amplíen los meses en los cuales se permiten actividades perturbadoras. Se indica que los meses de enero y febrero son indudablemente meses de caza que no deben ser restringidos, y se aclare cómo se van a determinar los lugares de especies primerizas donde no se permitirán las actividades potencialmente perturbadoras en los meses de enero y febrero.  
· Respecto al artículo 18.3: se solicita que se excluyan de las autorizaciones excepcionales para el control de especies potencialmente perjudiciales todas las modalidades y periodos de caza ordinaria. Se está en desacuerdo con cualquier limitación de la actividad cinegética diferente a la normativa sectorial existente.  
· Respecto al artículo 18.4 c y d: se solicita se aclare que los ruidos generados durante la actividad cinegética como disparos) quedan excluidos de la prohibición de producción de sonidos innecesario que alteren la tranquilidad de la fauna. Igualmente se solicita se aclare que los focos utilizados para la caza durante las esperas autorizadas quedan excluidos de la prohibición de la emisión de luces que incidan negativamente sobre hábitats y enclaves de especial interés para la fauna.  
  
Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
- Descripción del ámbito:  
El paraje está constituido por el río Turia y por las vertientes al mismo de los relieves montañosos que lo rodean a su paso por el municipio de Titaguas. El río Turia discurre encajado entre relieves de pendientes muy acusadas constituidos por materiales mayoritariamente calizos Jurásicos, destacando el pico del Águila y el puntal de Los Cuernos con altitudes en torno a los 1.000 metros.  
La vegetación está constituida por formaciones arbóreas de pino carrasco (Pinus halepensis) con elevado grado de cobertura con carrascas en algunas zonas (Quercus rotundifolia). En zonas umbrosas hay quejigo (Quercus faginea) y arce (Acer opalus).  
Desde el punto de vista faunístico son de destacar las grandes rapaces como el águila real y el águila perdicera.  
El ámbito del Plan se encuentra incluido en su totalidad en el espacio Red Natura 2000, zona de especial protección de aves (ZEPA) Alto Turia y Sierra del Negrete, y en su mayor parte dentro del LIC Alto Turia.  
En la memoria justificativa se distinguen tres zonas, la zona de uso especial constituida por la microreserva de flora «La Caballera» (en la que destacan diversas orquídeas), las zonas de uso público Los Masetes, La Caballera y los Baños, y el resto de superficie que se denomina zona de usos compatibles, aunque el decreto no distingue zonas.  
Los terrenos son forestales, casi en su totalidad estratégicos. Son todo monte de utilidad pública.  
Una parte importante del ámbito está afectado por riesgo de deslizamiento medio y desprendimiento, y en menor medida por riesgo de deslizamiento alto. De acuerdo con el SIG de esta Conselleria en el cauce del Turia existe peligrosidad geomorfológica, y en una parte de él, peligrosidad de inundación 6.  
- Análisis de la propuesta:  
Se procede a analizar la propuesta de decreto fundamentalmente en relación a las normas básicas de ordenación, dado que las mismas concretan el régimen de protección y tendrán una repercusión sobre el medio.  
Respecto a las características del decreto, y en concreto respecto a las normas básicas de ordenación: el decreto no supondrá un cambio de clasificación y calificación de la práctica totalidad del ámbito del paraje, en el sentido de que seguirá siendo suelo no urbanizable protegido, excepto en una pequeña porción que pasará de suelo no urbanizable común a suelo no urbanizable protegido. En cualquier caso se trata de un planeamiento de 1989 y la regulación de usos se ajusta a la actualidad, siendo más precisa y adaptada a la conservación de los valores del ámbito, permitiendo aquellos usos que son compatibles con la misma y bajo determinadas condiciones.  
De acuerdo con el informe del Servicio Territorial de Urbanismo se adecuará el artículo 46 de las normas de protección (anexo III) en relación a la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA) y se precisará si en las edificaciones existentes de arquitectura tradicional se permite o no la ampliación de hasta un 20 % de la edificación legalmente construida, de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP, pero siempre que se trate para actuaciones y usos permitidos en el paraje. Es decir, no podrá estar permitido para construcciones e instalaciones vinculadas a las explotaciones agropecuarias dado que no se permite expresamente su ampliación.  
El proyecto de decreto hace referencia a la legislación sectorial, también a la forestal, estableciendo no obstante, que se aplicarán las normas del decreto con preferencia sobre la legislación sectorial siempre que sean más detalladas o protectoras, y que no entren en contradicción con la finalidad de la legislación sectorial.  
En relación con la definición de terrenos forestales (art. 26.5 del proyecto de Decreto) se debe hacer referencia lo establecido en el PATFOR (Título tercero Decreto 58/2013, de 3 de mayo por el que se aprueba el Plan de Acción Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana).  
Se considera necesario modificar la redacción del artículo 48.1 en el sentido de la exigencia de la evaluación de impacto ambiental:  
Donde dice: «[?] con excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
Debe decir: «[?] con excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre, en ambos casos, de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
El decreto regula en el paraje, en el ámbito de sus competencias, los usos y actividades para conseguir una adecuada conservación de los valores que posee la zona. La regulación establecida hace referencia a la legislación sectorial, matizando y estableciendo una serie de especificaciones al respecto con la finalidad de mejorar la conservación de los valores de la zona. Establece que se seguirá lo establecido en las normas propuestas siempre que sean más detalladas o protectoras que la legislación sectorial y no entren en contradicción con la finalidad de la misma.  
Se recomienda para mejorar la eficacia de la aplicación del decreto que se haga hincapié en la coordinación con los diferentes organismos con competencias en el espacio, así como la inclusión de representante de la titularidad del coto de caza V-10.260.  
La regulación establecida supone un marco para proyectos, tal y como el actual planeamiento también lo supone, y algunos de ellos se encuentran sometidos a evaluación de impacto ambiental, recordando el decreto su regulación.  
La regulación establecida respecto a la evaluación ambiental de planes y proyectos se estima adecuada, pero la terminología utilizada debe adaptarse a la legislación sectorial vigente: se debe hacer referencia al régimen de evaluación ambiental y no de evaluación de impacto ambiental al hacer referencia a planes y proyectos, y en consecuencia modificarse la redacción del artículo 5.  
Se modificarán las referencias a la necesidad de informe del artículo 48.4 del órgano competente en materia de medio ambiente por el órgano competente en materia de espacios naturales protegidos.  
En relación con las características de los efectos y del área probablemente afectada:  
La regulación propuesta en el decreto (anexo III) tendrá en todo caso efectos positivos sobre los elementos del medio que pretenden protegerse (vegetación, fauna, flora, paisaje, etc.). La magnitud de los efectos positivos dependerá de la adecuada aplicación de los mismos.  
La propuesta de decreto regula los usos ajustándolos a la capacidad de acogida del territorio, estableciendo la prohibición de determinados usos incompatibles como la actividad minera y en otros se establecen determinadas limitaciones. La regulación efectuada será beneficiosa para la conservación de los valores de la zona.  
Por la distancia existente entre el ámbito del paraje y los derechos mineros referidos en el informe del servicio territorial de industria y energía, los mismos no se verán afectados por la regulación del paraje ni al contrario, y no se estima necesario el establecimiento de un perímetro.  
En relación con la prohibición de actividades extractivas y mineras en el ámbito del paraje establecida en el artículo 25 de la propuesta de Decreto, se considera justificada la misma al no estimarse compatible con la conservación de los valores este tipo de actividad. Estos usos se estima que no se ajustan a la capacidad de acogida del ámbito del paraje, cuya vocación de uso es la conservación.  
De acuerdo con el informe del servicio de ordenación del territorio se deben efectuar una serie de correcciones en el decreto para prevenir las afecciones por riesgo de inundación: corrección del artículo 47 para prohibir las rehabilitaciones y reconstrucciones de edificaciones preexistentes en las zonas afectadas por peligrosidad de inundación, regulación de señalización de las zonas inundables y necesidad de informe previo de riesgo de inundación para las acciones y actuaciones en zonas de riesgo de inundación.  
Aunque no se indica nada en la memoria informativa, consultando el sistema de información geográfica (SIG) de esta Conselleria, parece haber alguna construcción afectada por peligrosidad de inundación, y también otras afectadas por peligrosidad geomorfológica.  
En relación con la prevención de incendios forestales se considera necesario incluir en el decreto las indicaciones efectuadas por el servicio de prevención de incendios forestales: relativas al cumplimiento de la legislación sectorial específica y a los tratamientos selvícolas en las zonas con riesgo grave de incendio Los Conquetes y La Rinconada de la Tosquilla compatibles con la conservación de los valores objeto de protección del paraje natural municipal.  
En relación con la sección de Red Natura es necesario modificar las referencias al artículo 45 de la Ley 42/2007 dado que no han tenido en cuenta la modificación efectuada por la Ley 33/2015 que cambió la redacción y el número del artículo (46).  
De acuerdo con el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje se prevén efectos positivos en el paisaje en tanto se le proporciona un régimen jurídico para la protección de los valores ambientales, no obstante debe elaborarse un estudio de integración paisajística para adoptar las medidas que se deriven del mismo.  
En relación a la afección al patrimonio cultural el informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio es favorable estableciendo tan solo una recomendación.  
Teniendo en cuenta lo indicado no se considera que se vayan a producir efectos negativos significativos sobre el medio ambiente a nivel de plan, al contrario, tendrá efectos positivos sobre el medio, debiendo no obstante llevarse a cabo las modificaciones apuntadas en el presente punto del informe.  
  
Consideraciones jurídicas.  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
Propuesta de acuerdo.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, en relación al Decreto de declaración del paraje natural municipal La Caballera en el municipio de Titaguas (Valencia), de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, y teniendo en cuenta las consultas realizadas y el análisis efectuado, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que el referido Decreto no presentará efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, siempre que se ajuste a los siguientes condicionantes:  
  
1. Previamente a la aprobación definitiva del decreto se modificará lo siguiente:  
1.1. Respecto a la propuesta de Decreto:  
a. La redacción del artículo 5 en el siguiente sentido:  
Donde dice: «Artículo 5. Régimen de evaluación de impactos ambientales».  
Debe decir: «Artículo 5. Régimen de evaluación ambiental.»  
Donde dice: «1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje se someterán al «régimen de evaluación ambiental» establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre evaluación de impacto ambiental vigente en ese momento.»  
Debe decir lo siguiente: «1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre esa materia vigente en ese momento.»  
Donde dice: «2. Todas las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que afecten al ámbito del Paraje Natural Municipal se someterán a consulta del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos, así como al órgano gestor del Paraje Natural Municipal.»  
Debe decir lo siguiente: «2. En todos los procedimientos de evaluación ambiental (ya se trate de planes o proyectos, que sigan la legislación sectorial autonómica o estatal en esta materia) que afecten al ámbito del Paraje Natural Municipal se someterá a consulta del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos, así como al órgano gestor del Paraje Natural Municipal.»  
b. Se corregirá la redacción del artículo 48.1 de las normas, que quedará de la siguiente manera:  
Donde dice: «con excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
Debe decir: «con excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre, en ambos casos, de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
c. La redacción del artículo 48.4:  
Donde dice: «siendo necesario la obtención de informe favorable previo de la conselleria competente en materia de medio ambiente.»  
Debe decir: «siendo necesario la obtención de informe favorable previo del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos.»  
d. Se adecuará el artículo 46 de las normas de protección (anexo III) en relación a la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA) y se precisará si en las edificaciones existentes de arquitectura tradicional se permite o no la ampliación de hasta un 20 % de la edificación legalmente construida, de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP, pero siempre que sed. trate para actuaciones y usos permitidos en el paraje.  
e. En relación con la sección de Red Natura es necesario modificar las referencias al artículo 45 de la Ley 42/2007 dado que no han tenido en cuenta la modificación efectuada por la Ley 33/2015.  
f. Se modificará el decreto de acuerdo con lo indicado en el informe del servicio de ordenación del territorio de fecha 23 de enero de 2017, debiéndose obtener informe favorable del referido servicio a la corrección indicada.  
Se corregirá respecto a los siguientes puntos:  
- Las acciones y actuaciones que vayan a desarrollarse en las zonas afectadas por riesgo de inundación se deberán someter a informe previo de riesgo de afección por el servicio de ordenación del territorio a efectos de determinar su compatibilidad y, en su caso, las medidas de adecuación.  
- Se regulará la señalización de las zonas inundables, concretando las limitaciones de uso que deben tener las mismas, se identificarán con claridad, y se redactarán unas normas de actuación que deban ser adoptadas en caso de emergencia de acuerdo con el artículo 22 de la normativa del PATRICOVA.  
- Se modificará el artículo 47 en el sentido de prohibir las rehabilitaciones y reconstrucciones de edificaciones preexistentes en las zonas afectadas por peligrosidad de inundación.  
g. Se incluirá en la normativa del decreto lo siguiente respecto a prevención de incendios forestales:  
- Aplicación en las zonas de riesgo de incendio forestal de las medidas establecidas en el documento básico de seguridad en caso de incendio que especifica el código técnico de edificación (suplemento del BOE 74, 28.03.2006).  
- Respecto a la ejecución de obras y trabajos, todas las actuaciones que se realicen habrán de cumplir lo que se indica en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales que se han de observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
- Las zonas de Los Conquetes y La Rinconada de la Tosquilla con riesgo grave de incendio según PATFOR deberán ser objeto de actuaciones selvícolas dirigidas a disminuir el riesgo de incendio forestal, compatibles con la conservación de los valores objeto de protección del paraje natural municipal.  
h. Se modificará el artículo 26.5 del proyecto de Decreto para hacer referencia al PATFOR en la definición de terrenos forestales.  
1.2. El plano núm. 4 de la memoria justificativa zonificación deberá concretarse a escala 1:10.000 la subcategoría propuesta de zona de uso público (ZUP).  
2. Previamente a la aprobación definitiva se elaborará un estudio de integración paisajística que será informado por el servicio de infraestructura verde y paisaje con el contenido del informe del referido servicio de fecha 11.05.2017, debiendo incorporar las determinaciones que en el mismo se indiquen.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Decreto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del Decreto.  
  
Órgano competente.  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Decreto de declaración del paraje natural municipal La Caballera en el municipio de Titaguas, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 6 de junio de 2017.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Objeto: Modificación puntual de subsanación de errores de las normas subsidiarias de Geldo.  
Trámite: Evaluación ambiental estratégica de la modificación del plan.  
Promotor: Ayuntamiento de Geldo.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo y Ayuntamiento de Geldo.  
Localización: Geldo (Castellón).  
Núm. expediente: 86/2016-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de mayo de 2017, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual de subsanación de errores de las normas subsidiarias de Geldo, en los siguientes términos:  
  
A. Fundamentos por los que se somete la modificación a evaluación ambiental estratégica.  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la que se establece (art. 46), que serán objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten o aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o por acuerdo del Consell.  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
En la LOTUP se establece (art. 46), que serán objeto de esta evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten y aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o acuerdo del Consell, cumpliendo los supuestos del apartado 1 de dicho artículo.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49.  
  
B. Documento inicial estratégico.  
B.1 Documentación aportada.  
En fecha 24 de octubre 2016, tuvo entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica el escrito del Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón que acompañaba a la modificación puntual de subsanación de errores de las normas subsidiarias de Geldo relativa a corrección de los errores producidos en la redacción de las normas subsidiarias al no incorporar gráficamente en los planos de ordenación tanto las piscinas municipales como el cementerio: todo ello a efectos de que se produzca un pronunciamiento por parte del órgano ambiental.  
La documentación remitida en soporte papel y formato digital consiste en:  
- Propuesta de modificación puntual de las normas subsidiarias.  
- Documento inicial estratégico correspondiente.  
  
El 29 de noviembre de 2016 se comunica la apertura del expediente al Ayuntamiento de Geldo (86/2016-EAE).  
  
B.2 Información territorial.  
El municipio de Geldo, situado en la comarca del Alto Palancia en la provincia de Castellón, tiene una población de 651 habitantes (según el IVE a 01.01.2013). La superficie del término municipal es de 0,56 km². Se sitúa a una altitud de 299 msnm y a una distancia de 52 km de la capital de la provincia.  
Limita con el término municipal de Segorbe al norte, oeste y sur; así como con el de Castellnovo al este.  
  
B.3. Planeamiento vigente.  
El planeamiento urbanístico de Geldo en vigor, se define a través de las normas subsidiarias, que fueron aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón en su sesión de 30 de enero de 1985, y publicadas sus normas urbanísticas en el BOP de Castellón.  
Dichas normas subsidiarias no fueron evaluadas ambientalmente.  
B.4 Descripción y justificación de la propuesta de la modificación.  
Conforme se desarrolla en la documentación presentada y se acompaña en el acuerdo del Pleno municipal de Geldo, en el documento vigente correspondiente a las normas subsidiarias se ha advertido la existencia de una discrepancia entre los documentos que forman parte de dichas NNSS, concretamente entre lo dispuesto en la memoria informativa y en lo que se plasma en los planos de ordenación.  
  
Pese a que en la memoria informativa de las normas subsidiarias de Geldo consta en el apartado 3.2.3. Equipamientos, 3.2.2.1. de carácter público; Sanitario S4 Cementerio y Comunitario C D1 Piscina (en construcción) estas dotaciones no tuvieron su correspondencia en los planos de ordenación.  
La modificación que se pretende es, en realidad, una subsanación de un evidente error que se produjo con motivo de la redacción de las normas subsidiarias de Geldo.  
El ámbito en el que se encuentra el cementerio es la ubicación histórica, existente décadas anteriores a la redacción siquiera de las normas subsidiarias.  
Sin embargo, la piscina y el frontón polideportivo estaba en construcción de forma simultanea a la redacción de las normas subsidiarias.  
Por lo tanto, según el documento inicial estratégico, la subsanación de errores que se pretende no afectará al medio ambiente o al territorio de una forma diferente a como se halla afectado desde hace mas de 30 años.  
La dotación correspondiente al cementerio municipal se encuentra en suelo no urbanizable común. Y la dotación deportiva de polideportivo-piscinas se encuentra en suelo que fue clasificado como suelo no urbanizable protegido por las normas subsidiarias.  
  
B.5 Selección de alternativas propuestas.  
Asimismo, según el documento inicial estratégico, las alternativas posibles son las siguientes:  
Alternativa 0. Ejecución de las normas subsidiarias según las previsiones vigentes. Ciertamente ello no supondría ningún problema especial ya que estas dotaciones ya son propiedad demanial del ayuntamiento y funcionan como dotaciones públicas. Pero se considera conveniente regularizar formalmente esta situación de hecho.  
Alternativa 1. Resulta realmente difícil buscar alternativas diferentes a la modificación de las normas cuando con ello únicamente se pretende ajustarlas a la legalidad vigente y corregir evidentes errores de redacción.  
  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente.  
A diferencia de lo que señala el documento inicial estratégico (que no aprecia a ninguno), dado que el planeamiento no ha sido evaluado ambientalmente, a pesar de que las distintas instalaciones llevan años de funcionamiento, ha de hacerse un mínimo análisis de su ubicación en el territorio y de los efectos que a priori pudieran producirse.   
Así las cosas, la piscina se encuentra dentro de la zona de policía del dominio público hidráulico correspondiente al río Palancia, por lo que los usos en dicha zona deberían contar con el visto bueno del organismo de cuenca. En este sentido, la cartografía disponible de riesgos nos indica que la zona donde se encuentra la instalación deportiva presenta peligrosidad geomorfológica por lo que respecta al riesgo de inundación, por lo que deberá ser informado por el servicio competente.  
De igual forma, aunque el documento inicial estratégico no lo señala y podría significar un potencial efecto significativo a evaluar, la instalación deportiva se encuentra dentro del LIC «Curso Medio del Palancia» por lo que al menos deberá tenerse en cuenta y contrastar con el organismo competente que la actuación (aunque se encuentre años en funcionamiento) no supone un efecto desfavorable para la Red Natura 2000.  
En cuanto al cementerio, no queda claro en la cartografía si se pretende plasmar en el plano de ordenación el históricamente existente, o se aprovecha la regularización para fijar como elemento dotacional una parcela más amplia que tenga en cuenta futuras ampliaciones. En todo caso, la instalación deberá cumplir con el Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento que regula las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana, modificado por el Decreto 195/2009, de 30 de octubre, del Consell.  
  
D. Consultas realizadas.  
Por parte de la dirección general competente, como órgano ambiental, se ha sometido a consultas el documento inicial estratégico, conforme a lo dispuesto en el art. 51 de la LOTUP, a fin de definir el contenido del estudio ambiental y territorial estratégico (EATE), a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
- 19/10/16 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Servicio de Urbanismo. Dirección Territorial de Castellón.  
24/11/16 12/01/17 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
SubGral de Ordenación del Territorio y Paisaje. PATRICOVA  
24/11/16 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
SubGral de Ordenación del Territorio y Paisaje. Infr. Verde y Paisaje  
24/11/16 14/03/17 Cons. Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. SubDG Medio Natural. Servicio de Vida Silvestre  
 14/03/17 Cons. Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. SubDG Medio Natural. Servi. Gestión Esp.Naturales Protegidos  
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán en la web   
http://www.agroambient.gva.es/eae  
  
E. Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Analizado el documento inicial estratégico y los informes recibidos, se efectúa la valoración de los posibles efectos de la presente modificación puntual de subsanación de errores de las normas subsidiarias de Geldo, siguiendo los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
Así, teniendo en consideración las características de la modificación, por la misma se pretende la modificación del Plan general consiste en la corrección de errores derivados de la no inclusión en los planos de ordenación de las instalaciones de la red primaria correspondientes al polideportivo municipal y al cementerio.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
  
- Riesgo de Inundabilidad (PATRICOVA).  
De acuerdo con el informe recibido el 12 de enero de 2017 por parte de la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje, relativo al cumplimiento de las directrices normativas del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), se realiza inicialmente un análisis de las cartografías de riesgos (PATRICOVA y SNCZI) y se determina que la del SNCZI está desarrollada a mayor escala, y que por tanto se utiliza esta para la determinación de la peligrosidad de inundación, de acuerdo con el art. 10.3 de la normativa de PATRICOVA.  
En base a lo anterior, y dado que el equipamiento deportivo se encuentra en la zona de flujo preferente, para la valoración del riesgo de inundación se tendrá en cuenta el nivel de exposición a la inundación y la vulnerabilidad de los usos objeto de informe, que de acuerdo con el art. 10.1 corresponderá a la valoración conjunta de peligrosidad de inundación y vulnerabilidad el uso del suelo frente a inundaciones.  
De esta forma, y de acuerdo con el recientemente publicado Real decreto 638/2016 que modifica el Reglamento de Dominio Público Hidráulico, en su art. 9.bis.1.a) regula la limitación de usos en la zona de flujo preferente en suelo rural, y que concretamente no permite los centros deportivos en dicha zona.  
  
Si bien la normativa de PATRICOVA no incluye regulación específica en cuanto a limitaciones de usos en la zona de flujo preferente, se aplica la normativa estatal y en base al principio de precaución recogido en la ETCV, se concluye que no se puede aprobar una modificación de planeamiento en contra de la normativa vigente.  
Por tanto, se informa que para la parte de la modificación que afecta al cementerio es compatible, mientras que en lo que respecta a las instalaciones deportivas, la actuación propuesta está afectada por riesgo de inundación y es incompatible con las directrices normativas del PATRICOVA de acuerdo con las directrices del informe y las consideraciones finales:  
· La actuación es incompatible con el art. 9.bis del Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que regula la limitación a los usos en la zona de flujo preferente en suelo rural, y que no permite los centros deportivos en la zona de flujo preferente.  
· Igualmente la actuación tiene como efecto un incremento significativo del riesgo de inundación puesto que se propone legalizar una actividad vulnerable frente a la inundación en una zona en la que se pueden producir graves daños sobre las personas y los bienes.  
· El criterio a seguir, en materia de riesgo de inundación, y que debe ser considerado en la versión definitiva de la modificación puntual, es trasladar las instalaciones deportivas a un nuevo emplazamiento fuera de la zona de flujo preferente.  
  
- Urbanismo.  
El 24 de octubre de 2016 se recibe el informe preliminar, junto con la solicitud de inicio remitida desde el Servicio de Urbanismo de la Dirección Territorial de Castelllón de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
En el mismo, se indica que visto el contenido de la modificación, en esta fase de tramitación, el servicio no tiene objeción que efectuar.  
  
- Red Natura 2000.  
En el informe de 3 de marzo de 2017, del Servicio de Vida Silvestre de la Subdirección General de Medio Natural, se concluye que a pesar de que el ámbito que se incluye dentro del LIC «Curs Mitjà del Riu Palància», no se afecta a hábitats de interés comunitarios, ni a especies protegidas, por lo que la modificación puntual no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y por tanto no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.  
  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos.  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el art. 51 de la LOTUP.  
En el caso de la modificación puntual de subsanación de errores de las normas subsidiarias de Geldo, puede considerarse como de una modificación menor del plan general, si bien dado que la modificación afecta a dos ámbitos distintos dentro del término municipal, el presente informe considerará el pronunciamiento ambiental que corresponda de acuerdo con el análisis de cada una de aquellas.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio,de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP) considera:  
Que de la modificación puntual de subsanación de errores de las normas subsidiarias de Geldo supone la subsanación e incorporación a la ordenación de las NNSS de parte de la red primaria de equipamiento no considerada en su momento y que no supone una incidencia significativa en el modelo territorial, ni tampoco representa vulnerabilidad alguna frente a características naturales, excepto por las salvedades que finalmente se determinen.  
Que de la modificación puntual de subsanación de errores de las normas subsidiarias de Geldo no se derivan en general problemas ambientales significativos pero sí existencia de riesgos (tal y como se define en las determinaciones finales), según se extrae de los datos y cartografía disponibles, y específicamente desde los aspectos objeto de estudio, tal y como se ha informado. La consideración de parte del ámbito de la modificación afectando a zonas de flujo preferente resulta determinante para la aprobación de la propuesta.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta Conselleria, se puede determinar, respecto de la modificación puntual de subsanación de errores de las normas subsidiarias de Geldo que el procedimiento de evaluación simplificada, es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente, en lo que se refiere a la incorporación gráfica del cementerio a los planos de ordenación (equipamiento de carácter público, Sanitario S4), no así en el equipamiento correspondiente a la zona deportiva (D1 Piscina) por situarse en una zona de flujo preferene de inundación y por ser incompatible con la normativa sectorial de PATRICOVA.  
  
G. Propuesta de acuerdo.  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2 b de la LOTUP, y de acuerdo con lo expuesto se resuelve:  
1. Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable, correspondiente al equipamiento del cementerio, en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual de subsanación de errores de las normas subsidiarias de Geldo de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente y en los informes emitidos al respecto.  
2. Emitir informe ambiental y territorial estratégico desfavorable correspondiente al equipamiento deportivo, ya que de acuerdo con el informe del Servicio de Ordenación del Territorio en material de prevención del riesgo de inundación, el ámbito destinado a equipamiento deportivo en zona de flujo preferente dentro de la modificación puntual de subsanación de errores de las normas subsidiarias de Geldo es incompatible con la normativa del PATRICOVA, por lo que se considera ambientalmente inviable.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación puntual de subsanación de errores de las normas subsidiarias de Geldo en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente.  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda:  
1. Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable, correspondiente al equipamiento del cementerio, en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de La modificación puntual de subsanación de errores de las normas subsidiarias de Geldo, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente.  
2. Emitir informe ambiental y territorial estratégico desfavorable correspondiente al equipamiento deportivo, ya que de acuerdo con el informe del Servicio de Ordenación del Territorio en material de prevención del riesgo de inundación, el ámbito destinado a equipamiento deportivo en zona de flujo preferente dentro de la modificación puntual de subsanación de errores de las normas subsidiarias de Geldo es incompatible con la normativa del PATRICOVA, por lo que se considera ambientalmente inviable.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 6 de junio de 2017.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de junio de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML