Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9213, del 11-11-2021 (2021/11121)

RESOLUCIÓ de 28 d'octubre de 2021, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el terme municipal d'Oliva, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9213

Data del DOGV
:   11-11-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/11121

CVE


Data del document
:   28-10-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 d'octubre de 2021, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el terme municipal d'Oliva, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública. [2021/11121]  
L'immoble, zones enjardinades i camps de tarongers que conformen la casa «Elca» situada en el terme municipal d'Oliva (València), constitueix un espai rellevant que va utilitzar el poeta Francisco Brines, un patrimoni de vital importància pel valor del seu conjunt, tant pel llegat bibliogràfic i pictòric que va deixar, com pel significat de la seua representació com a paisatge escrit.  
Vist l'informe emés pels serveis tècnics d'aquesta Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria i altres antecedents que consten en l'expedient, favorables a la declaració com a bé d'interés cultural, amb categoria de lloc històric a favor d'Elca, la casa del poeta Francisco Brines.  
Atés el que disposen els articles 27 i 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, aquesta Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, en el que és matèria de la seua competència, ha resolt:  
  
  
Primer  
Incoar expedient per a declarar bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el terme municipal d'Oliva (València), i ha encomanat la seua tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es disposa en l'art. 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, s'han de determinar els valors del bé que justifiquen la declaració, delimitar i descriure aquest i les seues parts integrants per a la seua més perfecta identificació i fixar les normes de protecció del bé, d'acord amb els annexos que s'adjunten a la present resolució.  
  
Tercer  
En compliment del preceptuat en l'art. 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià cal notificar aquesta resolució a les persones interessades i a l'Ajuntament d'Oliva, i fer-los saber que, de conformitat amb el que estableixen els articles 35 i 36, en relació amb el 27.4 de la Llei, la realització de qualsevol intervenció en el lloc històric haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura i Patrimoni amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de llicència municipal, si escau, quan aquesta resulte preceptiva, així com qualsevol canvi d'ús en l'immoble al qual es refereix la present incoació.  
  
Quart  
La present incoació, d'acord amb el que s'estableix en l'art. 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i altres actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i àmbit que conforma el lloc històric, així com d'aquestes actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden, igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió els efectes de la qual, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es resoldran després de la declaració.  
No obstant això, la Direcció General de Cultura i Patrimoni podrà autoritzar les actuacions esmentades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció establides en la present resolució, manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa de força major o interès general hagueren de realitzar-se inajornablement, segons el que disposa el paràgraf primer de l'esmentat article.  
  
Cinqué  
Conforme al que es preveu en l'article 83 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i en l'article 27.6 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública, a fi que quantes persones tinguen interès puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació de la present resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. L'expedient estarà a la disposició de les persones interessades en la Direcció General de Cultura i Patrimoni, av. de la Constitució, núm. 284 de València.  
  
Sisé  
Que en compliment del que es disposa en l'art. 27.3 de la Llei es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interès Cultural dependent de l'Administració general de l'Estat per a la seua anotació preventiva.  
  
Seté  
Que aquesta resolució amb els seus annexos es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 28 d'octubre de 2021.- El conseller d'Educació, Cultura i Esport: Vicent Marzà i Ibáñez.  
  
  
ANNEX I  
Dades sobre el bé objecte de la declaració. Determinació dels seus valors  
  
1. Denominació principal:  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines  
  
2. Localització:  
Comunitat Valenciana  
Província: València  
Municipi: Oliva  
  
3. Descripció i dades històriques:  
3.1. Cronologia  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, reuneix les condicions exigides per a ser declarada bé d'interès cultural amb la categoria de lloc històric, ja que es tracta d'un lloc vinculat de manera indissoluble a l'obra del poeta Francisco Brines, que a través de la seua obra va mitificar el lloc com un dels paisatges escrits més importants de la poesia castellana del segle XX.  
La família del poeta comprà la finca a principis dels anys quaranta. L'any 1937 la casa havia sigut confiscada als anteriors propietaris per a instal·lar una colònia de xiquets -Flor de Mayo-. Històricament aquesta edificació és coneguda com la «Casa Avargues» (en el fons de la Biblioteca Nacional de Madrid se'n conserva documentació).  
A Elca es va assentar una vil·la romana envoltada d'oliveres. Algunes fonts esmenten que a Elca va haver-hi una almúnia propietat del cadi de Dénia. L'edificació va ser construïda per la família Avargues en el segle XVII, a la fi del XIX va ser propietat dels Trenor, i adquirida posteriorment per la família Brines.  
3.2. Descripció del lloc històric  
Elca està situada en el terme municipal d'Oliva, a uns 3,5 km de distància del nucli urbà, en la partida denominada «Font de l'Om», al SO del nucli urbà d'Oliva, envoltada de parcel·les agràries dedicades en la seua major part al cultiu de tarongers.  
La finca està situada en sòl no urbà segons el Pla general d'ordenació urbana d'Oliva.  
Pràcticament la totalitat de la superfície de parcel·la es dedica a labors agràries, en concret, al cultiu de tarongers. Segons el cadastre, la parcel·la té una superfície gràfica de 72.740 m². Al centre d'aquesta, i situada en una zona més elevada, es troba l'edificació principal, envoltada de jardins i construccions annexes com ara una bassa circular i una zona de jardins amb una pèrgola.  
L'edificació principal està formada per l'addició de diversos cossos situats al voltant d'un pati. Entre aquests, destaca el que probablement és el més antic, situat a l'est del conjunt arquitectònic i en el qual es troba l'entrada principal. Està constituït per tres plantes, amb dues crugies i coberta de dos vessants de teula. La façana principal, de línies senzilles, està ordenada simètricament mitjançant tres buits de proporcions verticals en cadascuna de les plantes baixa i primera, els d'aquesta última amb balcó. En la planta tercera, que és on se situa la biblioteca principal del poeta, existeixen uns buits quadrats, de menors dimensions que els de la resta de la façana, però situats en els mateixos eixos verticals. En la planta baixa existeixen a més unes pilastres de caràcter ornamental. En el lateral nord de l'habitatge, destaquen uns arcs en la planta baixa i una balconada coberta en la planta primera a la qual es té accés des del dormitori de l'autor.  
Cadascun dels altres cossos, tots de menor altura que l'anterior, es cobreixen amb cobertes inclinades de teula. Els forjats de la majoria d'edificacions estan construïts amb bigues de fusta i revoltons. És de destacar l'existència d'una capella a l'interior d'una de les edificacions. Totes les edificacions es troben en bon estat.  
Les fusteries, mobiliari, la col·lecció bibliogràfica i la col·lecció pictòrica existent a l'interior de les edificacions formen part intrínseca del bé d'interès cultural i ajuden a entendre l'obra i vida del poeta.  
  
3.3. Parts integrants  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el terme municipal d'Oliva (València) comprèn la casa principal, amb mobiliari, col·lecció bibliogràfica i col·lecció pictòrica, capella, edificacions annexes, jardins i parcel·la on estan inserides les edificacions.  
  
3.3.1. Col·lecció bibliogràfica  
Es tracta de la biblioteca del poeta Francisco Brines Bañó. Un poeta de reconegut prestigi, enquadrat en l'anomenada «Generació dels anys 50» i acadèmic de la Reial Acadèmia Espanyola (RAE), que al llarg de la seua vida ha anat col·leccionant llibres, comprats en subhastes i en llibreries, no sols d'Espanya sinó també de molts països americans. Fruit d'aquesta passió pels llibres ha sigut la formació d'una magnífica biblioteca, i el nombre de volums que conté s'estima que és superior a 15.000 exemplars.  
Respecte a la temàtica, estem davant una biblioteca especialitzada en poesia contemporània, tant en llengua castellana com catalana. Compta amb una completíssima col·lecció de llibres, en primeres edicions, de tots els poetes de la seua generació, molts d'ells amb dedicatòria autògrafa.  
Entre els seus fons trobem, també, un bon nombre de llibres antics dels segles XVI al XVIII, exemplars de gran valor bibliogràfic de poetes clàssics com: Santa Teresa de Jesús, Lope de Vega, Sant Joan de la Creu, Francisco de Quevedo, etc. A més d'altres obres en prosa, com les edicions del seu paisà, l'erudit Gregori Maians (Oliva, 1699 € València, 1781).  
Està formada per una completíssima col·lecció de llibres de poesia espanyola del segle XX en la qual estan representats tots els poetes, tant els més importants com els menys coneguts:  
- Del Modernisme cal destacar: Antonio i Manuel Machado, Juan Ramón Jiménez, Ramón del Valle Inclán, Emilio Carrere, Enrique Díez Canedo, Eduardo Marquina, Francisco Villaespesa, Salvador Rueda, etc.  
- De la Generació del 27 hi ha una excel·lent representació dels seus principals poetes: Luis Cernuda, Federico García Lorca, Pedro Salinas, Vicente Aleixandre, Emilio Prados, Rafael Alberti, Jorge Guillén, Manuel Altolaguirre, Dámaso Alonso, etc.; amb multitud de primeres edicions i moltes d'aquestes amb dedicatòria autògrafa. També són presents autors i autores menys importants com: Juan José Domenchina, Maurici Bacarisse, Juan Gil-Albert, Joaquín Romero Murube, Tomás Seral y Casas, Agustín de Foxá, César González Ruano, Luis Rosales, Luis Felipe Vivanco, Concha Méndez, Josefina de la Torre, Juan Lacomba, etc.  
Compta, a més, amb una completa col·lecció de llibres de prosa del segle XX: novel·la, conte, assaig, crítica literària i teatre, on hi ha una important representació de tot el segle i de tots els autors, des dels grans creadors de la Generació del 98: Valle Inclán, Pio Baroja, Azorín, Unamuno i Maeztu fins als autors més joves del present segle, passant per tots els intermedis com: Gabriel Miró, Ramón J. Sender, Antonio Espina, Benjamín Jarnés, etc.  
La literatura contemporània dels països hispanoamericans està també representada, especialment la poesia. Pel que sembla, gràcies als seus viatges a Amèrica, a la seua amistat amb poetes de totes les latituds i a les seues diligents compres a llibreries de vell i nou del tothom, trobem primeres edicions de poetes i poetesses tan importants com: Rubén Darío, Leopoldo Lugones, Jorge Luis Borges, Pablo Neruda, Eugenio Florit, Delmira Agustini, Julio Herrera i Reissig, Xavier de Villaurrutia, Salvador Novo, César Vallejo, José Emilio Pacheco, Pablo Antonio Cuadra, Gastón Baquero, Jorge Carrera Andrade i centenars de poetes més.  
Quant a les publicacions periòdiques, compta amb una important col·lecció de revistes literàries i de poesia, en les quals trobem una àmplia representació de les millors revistes del segle XX: Revista de Occidente (1923), Cruz y Raya (1933-1936), Hora de España (1937-1939), Litoral, Ínsula, Cuadernos Hispanoamericanos, Garcilaso, Cántico, etc.  
Cal assenyalar altres dos grans conjunts de singular interés per a l'estudi i estima de la poesia contemporània: les traduccions al castellà, en edicions espanyoles i americanes, d'una immensa quantitat d'autors universals, sovint molt difícils de localitzar en el mercat per la seua raresa, i els llibres de crítica literària sobre poesia i literatura en general, tant espanyola com hispanoamericana.  
Per tot l'anteriorment exposat, podem afirmar que la biblioteca de Francisco Brines és sens dubte una de les grans biblioteques espanyoles especialitzada en poesia contemporània i, a causa de la seua singularitat excepcional, constitueix un conjunt irrepetible d'immensa importància cultural.  
3.3.2. Col·lecció pictòrica. Selecció d'obres de Francisco Brines  
Retrat masculí. Emilio Sala Francés, 1901. Oli sobre tela.  
Sant Tomàs de Villanueva. Desconegut, finals del s. XVI. Oli sobre taula.  
Dos bodegons de fruites. Desconeguts, s. XIX (escola anglesa). Oli sobre tela.  
Bodegó de pomes i codonys. Pedro Bueno Villarejo, mitjan s. XX. Oli sobre tela.  
Retrat d'un cavaller de l'ordre de Carles III. Joseph de Vicente, 1799. Oli sobre tela.  
Sant Francesc d'Assís. Desconegut, ca. s. XVII. Oli sobre tela.  
Paisatge bucòlic. Desconegut, ca. s. XIX Oli sobre tela.  
L'Anunciació. Desconegut, data desconeguda. Oli sobre tela.  
Sant Josep i el Xiquet. J. García, s. XIX. Oli sobre tela,  
Retrat de gos. Desconegut, s. XVI-XVII. Oli sobre taula.  
Dama. Julio Vila y Prades, finals de s. XIX - principis s. XX. Oli sobre tela.  
Sense títol. José Tapiró y Baró, 2a meitat del s. XIX. Oli sobre taula.  
Retrat d'infant. Atribuït a Sofonisba Anguissola, ca. s. XVI. Oli sobre tela.  
Paisatge venecià A. Desconegut, finals del s. XIX. Oli sobre taula.  
  
Paisatge venecià B. Desconegut, finals del s. XIX. Oli sobre taula.  
  
Marina. Ricardo Verdugo, finals del s. XIX - principis del s. XX. Oli sobre taula.  
Retrat de dama. José Ribelles, finals del s. XVIII. Oli sobre taula.  
  
Paisatge bucòlic. Desconegut, ca. s. XIX. Oli sobre tela, espill.  
Ángel García Gutiérrez, ca. s. XIX. Oli sobre tela.  
Adoració dels Mags. Desconegut, s. XVII. Oli sobre tela.  
Assumpció de Maria als cels. Desconegut, s. XVI-XVII. Oli sobre tela.  
Bodegó de flors i marisc fresc. Sebastián Gessa y Arias, s. XIX. Oli sobre tela.  
Bodegó amb meló d'Alger, raïm i bresquilles. Julio Cebrián y Mezquita, s. XIX. Oli sobre tela.  
El Millars, Montanejos. Francesc Gimeno Barón, 1953. Oli sobre tela.  
Cimeres, Montanejos. Francesc Gimeno Barón, 1953. Oli sobre tela.  
  
Retrat infant. Autor desconegut. Oli sobre tela.  
Tipus bascos en el moll. Ricardo Baroja Nessi, principis s. XX. Oli sobre tela.  
Paisatge exterior. Emilio Sala, finals s. XIX. Oli sobre tela.  
Retrat de cort anglesa. Autor desconegut, s. XVIII. Oli sobre tela.  
  
Immaculada. Autor desconegut, s. XVIII. Oli sobre tela.  
El somni d'Adonis. Escola francesa, s. XIX. Oli sobre tela.  
Paisatge costumista. Autor desconegut, finals s. XVIII. Oli sobre tela.  
Bodegó mortuori. Autor desconegut, s. XVIII. Oli sobre tela.  
Retrat. Autor desconegut, possible s. XVII. Oli sobre tela.  
Escena religiosa. Autor desconegut, possible s. XVIII. Oli sobre làmina de coure.  
Escena religiosa. Autor desconegut, possible s. XVIII. Oli sobre tela.  
Portrait of Lord Collingwood, possible Lemuel Francis Abbot, s. XVIII. Oli sobre tela.  
També són destacables, juntament amb els llibres i l'obra pictòrica, a la casa com a patrimoni del poeta i de gran importància sentimental per a ell, els reconeixements que ha anat rebent al llarg de la seua trajectòria literària, com les medalles i altres objectes familiars del poeta.  
3.4. La Fundació Francisco Brines  
La Fundació Francisco Brines de la Comunitat Valenciana és una fundació privada sense ànim de lucre que es gesta l'any 2018 per desig exprés i voluntat del seu fundador, Francisco Brines. És en la primavera d'aquest mateix any quan Brines sol·licita a diverses persones amigues el suport inicial per a portar a terme una idea que es remuntava a un temps arrere. A aquesta iniciativa, posada ja en marxa, se sumen voluntats polítiques que manifesten el seu interés en el projecte: el president de la Generalitat, o l'alcalde d'Oliva en aqueix moment. Amb aquests suports manifestos es decideix emprendre les gestions pertinents per a convertir la Fundació Francisco Brines en una realitat. I, amb això, es pretén preservar el llegat literari i artístic del fundador, a més d'aquest lloc paradisíac i inspirador que ha sigut sempre, des de la seua infància, el punt de retorn del poeta: Elca.  
Finalment, Francisco Brines pot convertir en realitat el desig de perpetuar el seu llegat poètic a Elca a la qual, en els últims vint-i-cinc anys, li ha prestat tota la dedicació necessària per a convertir-la en el seu espai de vida, envoltant-se de tots els seus llibres, així com de fragments de molta història de l'art adquirits al llarg de la seua existència; col·lecció que continuà ampliant amb el mateix entusiasme que al principi.  
  
Igual que en el lloc geogràfic d'Elca, amb un paisatge agrícola pròxim de la transformació del qual, de secà a regadiu, Brines ha sigut testimoni, també la casa de sempre ha anat recreant en el seu interior el gust eclèctic del Brines adult, per a convertir-se en el lloc novament desitjat. Així doncs, és la seua voluntat que tot el que ha acompanyat el poeta més íntim passe, algun dia, a ser compartit per tots aquells que senten interés o passió per la poesia.  
Elca serà la casa dels sentiments compartits i, des d'aquesta, com a fi principal de la Fundació, s'instituiran dos premis de poesia anuals: el Premi Francisco Brines, en llengua castellana, i el Premi l'Elca, en català. Certàmens que estaran impregnats per la gratitud del mestre guardonat, el reconeixement del qual se sent obligat a retornar perquè sorgisquen valorats altres poetes, igual que va ser considerat ell en aquell primer premi Adonais que li donaria a conéixer.  
El Patronat de la Fundació, triat pel mateix Francisco Brines, té la responsabilitat de salvaguardar el patrimoni cultural i físic que constitueix el llegat del poeta d'Oliva, així com de promoure totes aquelles manifestacions culturals relacionades amb la poesia i les arts plàstiques que siga capaç d'emprendre.  
  
4. Delimitació del BIC  
4.1. Delimitació del lloc històric declarat bé d'interés cultural.  
  
a) Justificació:  
El criteri general seguit per a la delimitació del BIC consisteix a establir una àrea envolupant basada en els següents aspectes:  
- Paisatgístics i de perspectiva visual, amb la inclusió de la parcel·la completa que inclou l'entorn immediat en l'àmbit contextual i visual de l'habitatge.  
- Històrics, amb la inclusió de la parcel·la i edificis que han sigut l'habitatge i entorn immediat en el qual Francisco Brines va viure i va desenvolupar la seua obra.  
b) Definició literal de la delimitació  
- Referència cadastral principal: 46183A024006810000HW  
- Origen: cantó nord-est de la parcel·la 46183A024006810000HW, punt A (coordenades X 748801,91, Y 4309138,34)  
- Sentit: horari  
- Línia delimitadora: la línia coincideix amb la delimitació de la parcel·la cadastral 46183A024006810000HW. Prenent com a origen el punt A, la línia contínua en sentit horari cap al sud, fins a arribar al punt (X 748633,07, Y 4308787,66). Continua pel límit sud de la parcel·la fins al punt (X748571,29, Y 4308793,67), i gira lleugerament cap a l'est fins al punt (X 748579,59, Y 4308796,54). Continua després cap al nord fins al punt (X 748559,06, Y 4308867,47) i després cap a l'oest fins al punt (X 748414,30, Y 4308945,47). La línia contínua cap al nord seguint el límit de la parcel·la abans esmentada, arribant al punt (X 748586,42, Y 4309142,22), per a després finalitzar de nou en el punt A inicial seguint el límit nord de la parcel·la.  
  
4.2. Béns de rellevància local en l'entorn delimitat  
La capella existent a l'interior d'una de les edificacions de l'habitatge es considera bé de rellevància local per aplicació de la disposició addicional cinquena de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. La capella està formada per un sol departament, decorada amb pilastres i capitells d'inspiració neoclàssica. Està coberta amb una volta rebaixada.  
  
5. Normativa de protecció del lloc històric i el seu entorn  
Article 1. Objecte  
La present resolució té per objecte declarar bé d'interès cultural, amb la categoria de lloc històric, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, situada en el terme municipal d'Oliva (València).  
  
Article 2. Règim del lloc històric  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, és un bé d'interès cultural amb la categoria de lloc històric, i es regeix pel que es disposa en la secció segona del capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià per als béns immobles d'interès cultural.  
  
  
Article 3. Usos permesos  
Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial dels béns i contribuïsquen a la consecució d'aquests fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que es disposa l'article 18 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 4. Règim d'intervencions en el lloc històric  
En tant no s'aprove un pla especial de protecció o instrument urbanístic assimilable d'anàleg contingut, qualsevol actuació que pretenga realitzar-se en l'àmbit delimitat del lloc històric, requerirà la prèvia autorització de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris d'aquesta resolució i, si hi manca, els enumerats en els articles 38 i 39 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, tot això sense perjudici de les autoritzacions que per l'aplicació d'altres normatives sectorials resulten procedents, excepte les que s'acredite que manifestament manquen de transcendència patrimonial.  
  
Article 5. Criteris d'intervenció  
Els jardins i immobles de la casa Elca, hauran de ser conservats, preservant i restaurant els caràcters originaris d'aquests. A aquest efecte haurà de promoure's el reconeixement in situ de la finca, jardins i edificacions a aquest efecte de descriure els seus components, elements, parts integrants, pertinences i accessoris als quals de manera indubtable s'associa la memòria.  
Els usos permesos seran els tendents a la recuperació i posada en ús i valor del patrimoni històric que aquest immoble incorpora en grau significatiu.  
  
Article 6. Preservació de la silueta paisatgística i de la imatge arquitectònica  
Totes les actuacions que pogueren tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l'estima de l'escena o paisatge del lloc històric, com seria el cas de l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o arbratge, provisió de mobiliari urbà, assignació d'ús i ocupacions de les vies públiques, etc. o com podria ser la implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc. o qualssevol altres de similar característiques i conseqüències, hauran de sotmetre's a autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que resoldrà conformement a les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans al·ludits.  
  
Article 7. Elements impropis  
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior (excepte cartells informatius dels noms i funcions dels edificis), en qualsevol de les seues accepcions, que irrompa en el paisatge i silueta, excepte les d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat sol·liciten i obtinguen autorització expressa de la conselleria competent en matèria de cultura.  
  
Article 8. Actuacions il·legals  
La contravenció del que es preveu en la present normativa determinarà la il·legalitat de l'actuació amb la consegüent restitució dels valors afectats, si escau, i la responsabilitat dels seus causants en els termes establits en l'article 37 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 9. Altres béns patrimonials  
No s'assenyalen ni es promouen en la present declaració béns de rellevància local, sense perjudici que haurà d'incorporar-se a l'ordenació estructural del planejament la declaració de bé d'interès cultural quan es resolga la seua aprovació.  
  
5.3. Determinació dels seus valors:  
- Valors immaterials: Elca constitueix el punt de partida del poeta, tant en l'àmbit personal com de la seua obra.  
- Valors materials: edificacions, mobiliari, obra pictòrica i biblioteca.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9213, del 11-11-2021 (2021/11121)

RESOLUCIÓN de 28 de octubre de 2021, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se incoa expediente para declarar de bien de interés cultural con la categoría de sitio histórico, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el término municipal de Oliva, y se somete el expediente incoado a trámite de información pública.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9213

Fecha DOGV
:   11-11-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/11121

CVE


Fecha del documento
:   28-10-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de octubre de 2021, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se incoa expediente para declarar de bien de interés cultural con la categoría de sitio histórico, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el término municipal de Oliva, y se somete el expediente incoado a trámite de información pública. [2021/11121]  
El inmueble, zonas ajardinadas y campos de naranjos que conforman la casa «Elca» sita en el término municipal de Oliva (Valencia), constituye un espacio relevante que utilizó el poeta Francisco Brines, un patrimonio de vital importancia por el valor de su conjunto, tanto por el legado bibliográfico y pictórico que dejó, como por el significado de su representación como paisaje escrito.  
Visto el informe emitido por los servicios técnicos de esta Dirección General de Cultura y Patrimonio de esta conselleria y demás antecedentes obrantes en el expediente, favorables a la declaración como bien de interés cultural, con categoría de sitio histórico a favor de Elca, la casa del poeta Francisco Brines.  
Considerando lo que disponen los artículos 27 y 28 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, esta Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, en lo que es materia de su competencia, ha resuelto:  
  
Primero  
Incoar expediente para declarar bien de interés cultural con la categoría de sitio histórico, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el término municipal de Oliva (València), encomendando su tramitación a la Dirección General de Cultura y Patrimonio de esta conselleria.  
  
Segundo  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 28 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, determinar los valores del bien que justifican la declaración, delimitar y describir el mismo y sus partes integrantes para su más perfecta identificación y fijar las normas de protección del bien de conformidad con los anexos que se adjuntan a la presente resolución.  
  
Tercero  
En cumplimiento de lo preceptuado en el art. 27.3 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano notificar esta resolución a los interesados y al Ayuntamiento de Oliva, y hacerles saber que, de conformidad con lo que establecen los artículos 35 y 36 en relación con el 27.4 de la Ley, la realización de cualquier intervención en el sitio histórico deberá ser autorizada preceptivamente por la Dirección General de Cultura y Patrimonio con carácter previo a su realización y al otorgamiento de licencia municipal en su caso, cuando esta resulte preceptiva, así como cualquier cambio de uso en el inmueble al que se refiere la presente incoación.  
  
Cuarto  
La presente incoación, de acuerdo con lo establecido en el art. 33 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, determina la suspensión del otorgamiento de licencias municipales de parcelación, urbanización, construcción, demolición, actividad y demás actos de edificación y uso del suelo que afecten al inmueble y ámbito que conforma el sitio histórico, así como de dichas actuaciones cuando sean llevadas a cabo directamente por las entidades locales. Quedan, igualmente suspendidos los efectos de las ya otorgadas, suspensión cuyos efectos, de conformidad con la limitación temporal contenida en el inciso segundo del artículo 33 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, se resolverán tras la declaración.  
No obstante la Dirección General de Cultura y Patrimonio podrá autorizar las actuaciones mencionadas cuando considere que, en aplicación de las normas de protección establecidas en la presente resolución, manifiestamente no perjudican los valores del bien que motivan la incoación, así como las obras que por causa de fuerza mayor o interés general hubieran de realizarse inaplazablemente, según lo que dispone el párrafo primero del mencionado artículo.  
  
Quinto  
Conforme a lo previsto en el artículo 83 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, y en el artículo 27.6 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, se somete el expediente incoado a trámite de información pública, a fin de que cuantas personas tengan interés puedan examinar el expediente durante el plazo de un mes a partir de la publicación de la presente resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El expediente estará a disposición de los interesados en la Dirección General de Cultura y Patrimonio, av. de la Constitución núm. 284 de València.  
  
Sexto  
Que en cumplimiento de lo dispuesto en el art. 27.3 de la Ley se notifique la presente resolución al Registro General de Bienes de Interés Cultural dependiente de la Administración General del Estado para su anotación preventiva.  
  
Séptimo  
Que la presente resolución con sus anexos se publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 28 de octubre de 2021.- El conseller de Educación, Cultura y Deporte: Vicent Marzà i Ibáñez.  
  
  
ANEXO I  
Datos sobre el bien objeto de la declaración. Determinación de sus valores  
  
1. Denominación principal:  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines  
  
2. Localización:  
Comunitat Valenciana  
Provincia: Valencia  
Municipio: Oliva  
  
3. Descripción y datos históricos:  
3.1. Cronología  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, reúne las condiciones exigidas para ser declarada bien de interés cultural con la categoría de sitio histórico, ya que se trata de un lugar vinculado de manera indisoluble a la obra del poeta Francisco Brines, que a través de su obra mitificó el lugar como uno de los paisajes escritos más importantes de la poesía castellana del siglo XX.  
La familia del poeta compró la finca a principios de los años cuarenta. En el año 1937 la casa había sido confiscada a los anteriores dueños para instalar una colonia de niños -Flor de Mayo-. Históricamente esta edificación es conocida como la «Casa Avargues» (en el fondo de la Biblioteca Nacional de Madrid se conserva documentación).  
En Elca se asentó una villa romana rodeada de olivos. Algunas fuentes mencionan que en Elca hubo una almunia propiedad del cadí de Denia. La edificación fue construida por la familia Avargues en el siglo XVII, a finales del XIX fue propiedad de los Trenor, y adquirida posteriormente por la familia Brines.   
3.2. Descripción del sitio histórico  
Elca se encuentra situada en el término municipal de Oliva, a unos 3,5 km de distancia del núcleo urbano, en la partida denominada «Font de l'Om», al SO del casco urbano de Oliva, rodeada de parcelas agrarias dedicadas en su mayor parte al cultivo de naranjos.  
La finca se encuentra situada en suelo no urbano según el Plan general de ordenación urbana de Oliva.  
Prácticamente la totalidad de la superficie de parcela se dedica a labores agrarias, en concreto, al cultivo de naranjos. Según el catastro, la parcela tiene una superficie gráfica de 72.740 m². En el centro de la misma y situada en una zona más elevada, se encuentra la edificación principal, rodada de jardines y construcciones anexas tales como una balsa circular y una zona de jardines con un cenador.  
La edificación principal está formada por la adición de varios cuerpos situados alrededor de un patio. Entre ellos, destaca el que probablemente sea el más antiguo, situado al este del conjunto arquitectónico y en el que se encuentra la entrada principal. Está constituido por tres plantas, con dos crujías y cubierta a dos aguas de teja. La fachada principal, de líneas sencillas, está ordenada simétricamente mediante tres huecos de proporciones verticales en cada una de las plantas baja y primera, los de esta última con balcón. En la planta tercera, que es donde se sitúa la biblioteca principal del poeta, existen unos huecos cuadrados, de menores dimensiones que los del resto de la fachada, pero situados en los mismos ejes verticales. En la planta baja existen además unas pilastras de carácter ornamental. En el lateral norte de la vivienda, destacan unos arcos en la planta baja y una balconada cubierta en la planta primera a la que se tiene acceso desde el dormitorio del autor.  
Cada uno de los demás cuerpos, todos de menor altura que el anterior, se cubren con cubiertas inclinadas de teja. Los forjados de la mayoría de edificaciones están construidos con vigas de madera y revoltón. Es de destacar la existencia de una capilla en el interior de una de las edificaciones. Todas las edificaciones se encuentran en buen estado  
Las carpinterías, mobiliario, la colección bibliográfica y la colección pictórica existente en el interior de las edificaciones forman parte intrínseca del bien de interés cultural y ayudan a entender la obra y vida del poeta.  
3.3. Partes integrantes  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el término municipal de Oliva (Valencia) comprende la casa principal, con mobiliario, colección bibliográfica, colección pictórica, elementos decorativos, capilla, edificaciones anexas, jardines y parcela donde están insertas las edificaciones.  
3.3.1. Colección bibliográfica  
Se trata de la biblioteca del poeta Francisco Brines Bañó. Un poeta de reconocido prestigio, encuadrado en la llamada «Generación de los años 50» y académico de la Real Academia Española (RAE), que a lo largo de su vida ha ido coleccionando libros, comprados en subastas y en librerías, no solo de España sino también de muchos países americanos. Fruto de esta pasión por los libros ha sido la formación de una magnífica biblioteca, estimándose el número de volúmenes que contiene, superior de 15.000 ejemplares.  
Respecto a la temática, estamos ante una biblioteca especializada en poesía contemporánea, tanto en lengua castellana como catalana. Cuenta con una completísima colección de libros, en primeras ediciones, de todos los poetas de su generación, muchos de ellos con dedicatoria autógrafa.  
Entre sus fondos encontramos, también, un buen número de libros antiguos de los siglos XVI al XVIII, ejemplares de gran valor bibliográfico de poetas clásicos como: Santa Teresa de Jesús, Lope de Vega, San Juan de la Cruz, Francisco de Quevedo, etc. Además de otras obras en prosa, como las ediciones de su paisano, el erudito Gregorio Mayans (Oliva, 1699 € Valencia, 1781).  
Está formada por una completísima colección de libros de poesía española del siglo XX en la cual están representados todos los poetas, tanto los más importantes como los menos conocidos:  
- Del Modernismo cabe destacar: Antonio y Manuel Machado, Juan Ramón Jiménez, Ramón del Valle Inclán, Emilio Carrere, Enrique Díez Canedo, Eduardo Marquina, Francisco Villaespesa, Salvador Rueda, etc.  
- De la Generación del 27 hay una excelente representación de sus principales poetas: Luis Cernuda, Federico García Lorca, Pedro Salinas, Vicente Aleixandre, Emilio Prados, Rafael Alberti, Jorge Guillén, Manuel Altolaguirre, Dámaso Alonso, etc.; con multitud de primeras ediciones y muchas de ellas con dedicatoria autógrafa. También están presentes autores menos importantes como: Juan José Domenchina, Mauricio Bacarisse, Juan Gil-Albert, Joaquín Romero Murube, Tomás Seral y Casas, Agustín de Foxá, César González Ruano, Luis Rosales, Luis Felipe Vivanco, Concha Méndez, Josefina de la Torre, Juan Lacomba, etc.  
Cuenta, además, con una completa colección de libros de prosa del siglo XX: novela, cuento, ensayo, crítica literaria y teatro, donde hay una importante representación de todo el siglo y de todos los autores, desde los grandes creadores de la Generación del 98: Valle Inclán, Pio Baroja, Azorín, Unamuno y Maeztu hasta los autores más jóvenes del presente siglo, pasando por todos los intermedios como: Gabriel Miró, Ramón J. Sender, Antonio Espina, Benjamín Jarnés, etc.  
La literatura contemporánea de los países hispanoamericanos está también representada, en especial la poesía. Al parecer, gracias a sus viajes a América, a su amistad con poetas de todas las latitudes y a sus diligentes compras a librerías de viejo y nuevo del todo el mundo, encontremos primeras ediciones de poetas tan importantes como: Rubén Darío, Leopoldo Lugones, Jorge Luis Borges, Pablo Neruda, Eugenio Florit, Delmira Agustini, Julio Herrera y Reissig, Xavier de Villaurrutia, Salvador Novo, César Vallejo, José Emilio Pacheco, pablo Antonio Cuadra, Gastón Baquero, Jorge Carrera Andrade y cientos de poetas más.  
  
En cuanto a las publicaciones periódicas, cuenta con una importante colección de revistas literarias y de poesía, en las que encontramos una amplia representación de las mejores revistas del siglo XX: Revista de Occidente (1923), Cruz y Raya (1933-1936), Hora de España (1937-1939), Litoral, Ínsula, Cuadernos Hispanoamericanos, Garcilaso, Cántico, etc.  
Cabe señalar otros dos grandes conjuntos de singular interés para el estudio y aprecio de la poesía contemporánea: las traducciones al castellano, en ediciones españolas y americanas, de una inmensa cantidad de autores universales, a menudo muy difíciles de localizar en el mercado debido a su rareza, y los libros de crítica literaria sobre poesía y literatura en general, tanto española como hispanoamericana.  
Por todo lo anteriormente expuesto, podemos afirmar que la biblioteca de Francisco Brines es sin duda una de las grandes bibliotecas españolas especializada en poesía contemporánea y, debido a su singularidad excepcional, constituye un conjunto irrepetible de inmensa importancia cultural.  
3.3.2. Colección pictórica. Selección de obras de Francisco Brines  
Retrato masculino. Emilio Sala Francés, 1901.Óleo sobre lienzo.  
Santo Tomás de Villanueva. Desconocido, finales del s. XVI. Óleo sobre tabla.  
Dos bodegones frutales. Desconocidos, s. XIX (escuela inglesa). Óleo sobre lienzo.  
Bodegón de manzanas y membrillos. Pedro Bueno Villarejo, mediados s. XX. Óleo sobre lienzo.  
Retrato de un caballero de la orden de Carlos III. Joseph de Vicente, 1799. Óleo sobre lienzo.  
San Francisco de Asís. Desconocido, ca. s. XVII. Óleo sobre lienzo.  
Paisaje bucólico. Desconocido, ca. s. XIX Óleo sobre lienzo.  
La Anunciación. Desconocido, fecha desconocida Óleo sobre lienzo.  
San José y el Niño. J. García, s. XIX. Óleo sobre lienzo.  
Retrato de perro. Desconocido, s. XVI-XVII. Óleo sobre tabla.  
Dama. Julio Vila y Prades, finales de s. XIX - principios s. XX. Óleo sobre lienzo.  
Sin título. José Tapiró y Baró, 2ª mitad del s. XIX. Óleo sobre tabla.  
Retrato de infante. Atribuido a Sofonisba Anguissola, ca. s. XVI. Óleo sobre lienzo.  
Paisaje veneciano A. Desconocido, finales del s. XIX. Óleo sobre tabla.  
Paisaje veneciano B. Desconocido, finales del s. XIX. Óleo sobre tabla.  
Marina. Ricardo Verdugo, finales del s. XIX - principios del s. XX. Óleo sobre tabla  
Retrato de dama. José Ribelles, finales del s. XVIII. Óleo sobre tabla.  
Paisaje bucólico. Desconocido, ca. s. XIX. Óleo sobre lienzo, espejo.  
Ángel García Gutiérrez, ca. s. XIX. Óleo sobre lienzo.  
Adoración de los Magos. Desconocido, s. XVII. Óleo sobre lienzo.  
Asunción de María a los cielos. Desconocido, s. XVI-XVII. Óleo sobre lienzo.  
Bodegón de flores y marisco fresco. Sebastián Gessa y Arias, s. XIX. Óleo sobre lienzo.  
Bodegón con sandía, uvas y melocotones. Julio Cebrián y Mezquita, s. XIX. Óleo sobre lienzo.  
El Mijares, Montanejos. Francesc Gimeno Barón, 1953. Óleo sobre lienzo.  
Cumbres, Montanejos. Francesc Gimeno Barón, 1953. Óleo sobre lienzo.  
Retrato infante. Autor desconocido. Óleo sobre lienzo.  
Tipos vascos en el muelle. Ricardo Baroja Nessi, principios s. XX. Óleo sobre lienzo.  
Paisaje exterior. Emilio Sala, finales s. XIX. Óleo sobre lienzo.  
Retrato de corte inglesa. Autor desconocido, s. XVIII. Óleo sobre lienzo.  
Inmaculada. Autor desconocido, s. XVIII. Óleo sobre lienzo.  
El sueño de Adonis. Escuela Francesa, s. XIX. Óleo sobre lienzo.  
Paisaje costumbrista. Autor desconocido, finales s. XVIII. Óleo sobre lienzo.  
Bodegón mortuorio. Autor desconocido, s. XVIII. Óleo sobre lienzo.  
Retrato. Autor desconocido, posible s. XVII. Óleo sobre lienzo.  
Escena religiosa. Autor desconocido, posible s. XVIII. Óleo sobre lámina de cobre.  
Escena religiosa. Autor desconocido, posible s. XVIII. Óleo sobre lienzo.  
Portrait of Lord Collingwood, posible Lemuel Francis Abbot, s. XVIII. Óleo sobre lienzo.  
También son destacables, junto con los libros y la obra pictórica, en la casa como patrimonio del poeta y de gran importancia sentimental para él, los reconocimientos que ha ido recibiendo a lo largo de su trayectoria literaria, como las medallas y otros objetos familiares del poeta.  
3.4. La Fundación Francisco Brines  
La Fundación Francisco Brines de la Comunidad Valenciana es una fundación privada sin ánimo de lucro que se gesta en el año 2018 por deseo expreso y voluntad de su fundador, Francisco Brines. Es en la primavera de ese mismo año cuando Brines solicita a varias personas amigas el apoyo inicial para llevar a término una idea que se remontaba a un tiempo atrás. A esta iniciativa, puesta ya en marcha, se suman voluntades políticas que manifiestan su interés en el proyecto: el president de la Generalitat, o el alcalde de Oliva en ese momento. Con estos apoyos manifiestos se decide emprender las gestiones pertinentes para convertir la Fundación Francisco Brines en una realidad. Y, con ello, se pretende preservar el legado literario y artístico del fundador, además de ese lugar paradisíaco e inspirador que ha sido siempre, desde su infancia, el punto de retorno del poeta: Elca.  
Finalmente, Francisco Brines puede convertir en realidad el deseo de perpetuar su legado poético en Elca a la que, en los últimos veinticinco años, le ha prestado toda la dedicación necesaria para convertirla en su espacio de vida, rodeándose de todos sus libros, así como de fragmentos de mucha Historia del Arte adquiridos a lo largo de su existencia; colección que continuó ampliando con el mismo entusiasmo que al principio.  
Igual que en el lugar geográfico de Elca, con un paisaje agrícola próximo de cuya transformación, de secano a regadío, Brines ha sido testigo, también la casa de siempre ha ido recreando en su interior el gusto ecléctico del Brines adulto, para convertirse en el lugar nuevamente deseado. Así pues, es su voluntad que todo lo que ha acompañado al poeta más íntimo pase, algún día, a ser compartido por todos aquellos que sientan interés o pasión por la poesía.  
Elca será la casa de los sentimientos compartidos y, desde ella, como fin principal de la Fundación, se instituirán dos premios de poesía anuales: el Premio Francisco Brines, en lengua castellana, y el Premi l'Elca, en catalán. Certámenes que estarán impregnados por la gratitud del maestro galardonado, cuyo reconocimiento se siente obligado a devolver para que surjan valorados otros poetas, al igual que fue considerado él en aquel primer premio Adonais que le daría a conocer.  
El Patronato de la Fundación, elegido por el propio Francisco Brines, tiene la responsabilidad de salvaguardar el patrimonio cultural y físico que constituye el legado del poeta de Oliva, así como de promover todas aquellas manifestaciones culturales relacionadas con la poesía y las artes plásticas que sea capaz de emprender.  
  
4. Delimitación del BIC  
4.1. Delimitación del Sitio Histórico declarado Bien de Interés Cultural.  
a) Justificación:  
El criterio general seguido para la delimitación del BIC consiste en establecer un área envolvente basada en los siguientes aspectos:  
- Paisajísticos y de perspectiva visual, con la inclusión de la parcela completa que incluye el entorno inmediato en el ámbito contextual y visual de la vivienda.  
- Históricos, con la inclusión de la parcela y edificios que han sido la vivienda y entorno inmediato en el que Francisco Brines vivió y desarrolló su obra.  
b) Definición literal de la delimitación  
- Referencia catastral principal: 46183A024006810000HW  
- Origen: esquina noreste de la parcela 46183A024006810000HW, punto A (coordenadas X 748801,91, Y 4309138,34)  
- Sentido: horario  
- Línea delimitadora: la línea coincide con la delimitación de la parcela catastral 46183A024006810000HW. Tomando como origen el punto A, la línea continua en sentido horario hacia el sur, hasta llegar al punto (X 748633,07, Y 4308787,66). Continúa por el límite sur de la parcela hasta el punto (X748571,29, Y 4308793,67), y quiebra ligeramente hacia el este hasta el punto (X 748579,59, Y 4308796,54). Continua después hacia el norte hasta el punto (X 748559,06, Y 4308867,47) y después hacia el oeste hasta el punto (X 748414,30, Y 4308945,47). La línea continua hacia el norte siguiendo el límite de la parcela antes mencionada, llegando al punto (X 748586,42, Y 4309142,22), para después finalizar de nuevo en el punto A inicial siguiendo el límite norte de la parcela.  
4.2. Bienes de relevancia local en el entorno delimitado  
La capilla existente en el interior de una de las edificaciones de la vivienda se considera bien de relevancia local por aplicación de la disposición adicional quinta de la ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. La capilla está formada por un solo departamento, decorada con pilastras y capiteles de inspiración neoclásica. Está cubierta con una bóveda rebajada.  
  
5. Normativa de protección del sitio histórico y su entorno  
Artículo 1. Objeto  
La presente resolución tiene por objeto declarar Bien de Interés Cultural, con la categoría de Sitio Histórico, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, sita en el término municipal de Oliva (Valencia).  
  
Artículo 2. Régimen del sitio histórico  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, es un bien de interés cultural con la categoría de sitio histórico, y se rige por lo dispuesto en la sección segunda del capítulo III del título II de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano para los bienes inmuebles de interés cultural.  
  
Artículo 3. Usos permitidos  
Los usos permitidos serán todos aquellos que sean compatibles con la puesta en valor y disfrute patrimonial de los bienes y contribuyan a la consecución de dichos fines. La autorización particularizada de uso se regirá por lo dispuesto por el artículo 18 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Artículo 4. Régimen de intervenciones en el sitio histórico  
En tanto no se apruebe un plan especial de protección o instrumento urbanístico asimilable de análogo contenido, cualquier actuación que pretenda realizarse en el ámbito delimitado del sitio histórico, requerirá la previa autorización de la conselleria competente en materia de cultura. Esta autorización se emitirá aplicando los criterios de esta resolución y en su defecto los enumerados en los artículos 38 y 39 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, todo ello sin perjuicio de las autorizaciones que por la aplicación de otras normativas sectoriales resulten procedentes, salvo las que se acredite que manifiestamente carezcan de trascendencia patrimonial.  
  
Artículo 5. Criterios de intervención  
Los jardines e inmuebles de la casa Elca, deberán ser conservados, preservando y restaurando los caracteres originarios de los mismos. A tal efecto deberá promoverse el reconocimiento in situ de la finca, jardines y edificaciones al efecto de describir sus componentes, elementos, partes integrantes, pertenencias y accesorios a los que de modo indubitado se asocia la memoria.  
Los usos permitidos serán los tendentes a la recuperación y puesta en uso y valor del patrimonio histórico que este inmueble incorpora en grado significativo.  
  
Artículo 6. Preservación de la silueta paisajística y de la imagen arquitectónica  
Todas las actuaciones que pudiesen tener incidencia sobre la correcta percepción y la dignidad en el aprecio de la escena o paisaje del sitio histórico, como sería el caso de la afección de los espacios libres por actuaciones de reurbanización, ajardinamiento o arbolado, provisión de mobiliario urbano, asignación de uso y ocupaciones de las vías públicas, etc. o como podría ser la implantación de rótulos, marquesinas, toldos, instalaciones vistas, antenas, etc. o cualesquiera otros de similar corte y consecuencias, deberán someterse a autorización de la conselleria competente en materia de cultura, que resolverá con arreglo a las determinaciones de la ley y los criterios de percepción y dignidad antes aludidos.  
  
Artículo 7. Elementos impropios  
Queda proscrita la introducción de anuncios o publicidad exterior (excepto carteles informativos de los nombres y funciones de los edificios), en cualquiera de sus acepciones, que irrumpa en el paisaje y silueta, salvo las de actividades culturales o eventos festivos que, de manera ocasional, reversible y por tiempo limitado soliciten y obtengan autorización expresa de la conselleria competente en materia de cultura.  
  
Artículo 8. Actuaciones ilegales  
La contravención de lo previsto en la presente normativa, determinará la ilegalidad de la actuación con la consiguiente restitución de los valores afectados en su caso y la responsabilidad de sus causantes en los términos establecidos en el artículo 37 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Artículo 9. Otros bienes patrimoniales  
No se señalan ni se promueven en la presente declaración bienes de relevancia local, sin perjuicio de que deberá incorporarse a la ordenación estructural del planeamiento la declaración de bien de interés cultural cuando se resuelva su aprobación.  
  
5.3. Determinación de sus valores:  
- Valores inmateriales: Elca constituye el punto de partida del poeta, tanto a nivel personal como de su obra.  
- Valores materiales: edificaciones, mobiliario, obra pictórica y biblioteca.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML