Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8421, del 12-11-2018 (2018/10067)

RESOLUCIÓ de 23 d'octubre de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 15/16-EAE.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8421

Data del DOGV
:   12-11-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/10067

CVE


Data del document
:   23-10-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 d'octubre de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 15/16-EAE. [2018/10067]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 15/16-EAE.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual número 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament de les Coves de Vinromà.  
Promotor: Ajuntament de les Coves de Vinromà.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de les Coves de Vinromà i CTU de Castelló.  
Localització: terme municipal de les Coves de Vinromà.  
Expedient: 15/2016-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 27 de setembre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament de les Coves de Vinromà, en els termes següents:  
Amb data d'entrada 5 de febrer de 2016 es rep en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament del terme municipal de les Coves de Vinromà.  
  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, està acompanyada de l'esborrany de la modificació i del document inicial estratègic, amb els apartats previstos en l'article 50.1 i 50.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, per considerar l'òrgan promotor que resulta d'aplicació el procediment simplificat.  
  
En resposta al requeriment de 29 de febrer de 2016, efectuat per la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, l'Ajuntament remet el següent:  
 Còpia del Butlletí Oficial de la Província de Castelló relatiu a la modificació puntual número 2 de les Normes subsidiàries de planejament aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló en sessió de 31 d'octubre de 2008 (BOP de 15.11.2008).  
 Còpia en paper dels plànols de classificació del sòl corresponents a les Normes subsidiàries de planejament de 1989, amb dates de registre d'entrada de 17 de març de 2016 i de 29 d'abril de 2016, respectivament.  
En resposta, a sol·licitud de la Comissió d'Avaluació Ambiental de 26 d'abril de 2018, l'Ajuntament remet dues noves propostes de redacció de la modificació. Una, amb data de registre d'entrada de 23 de maig de 2018, i la definitiva, amb data de registre d'entrada 5 de juliol de 2018, substituint l'anterior.  
  
2. Planejament vigent  
En la documentació tècnica presentada s'indica que el planejament vigent en el municipi són les Normes subsidiàries de planejament municipal aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Conselleria d'Obres Públiques el 24 de febrer de 1989 i l'homologació a la LRAU del sòl urbà i urbanitzable de les Normes subsidiàries, aprovada el 6 de maig de 2006.  
Les Normes subsidiàries no van ser objecte d'avaluació ambiental. L'homologació a la LRAU del sòl urbà i urbanitzable compta amb declaració d'impacte ambiental emesa el 29 de juliol de 2004 (exp. núm. 241/01-AIA).  
(LRAU: Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística).  
La regulació vigent del sòl no urbanitzable, remesa per l'Ajuntament en resposta al requeriment de la Subdirecció General de l'Avaluació Ambiental, de 29 de febrer de 2016, està establida per modificació puntual núm. 2 de les Normes subsidiàries (aprovada en 2008). No hi consta avaluació ambiental d'aquesta modificació.  
Consultades les bases de dades d'expedients urbanístics i del Servei d'Avaluació Ambiental, i també el BOP de Castelló, en relació amb les modificacions i desenvolupaments de planejament produïts en el terme cal esmentar:  
 Correcció d'errata en publicació de l'ordenança a què es refereix l'acord de la CTU de Castelló de 31 d'octubre de 2008, d'aprovació definitiva de la modificació puntual núm. 2 de les Normes subsidiàries de planejament del municipi de les Coves de Vinromà (BOP de 27.11.2012).  
 Modificació puntual núm. 5 de les Normes subsidiàries. S'incorpora a la regulació del SUNU-2 (sòl no urbanitzable no protegit, d'ús agrícola o forestal) l'abocament de residus inerts en abocador municipal o supramunicipal com a ús admissible i es delimita un àmbit a aquest efecte. L'àmbit no s'especifica en el document al qual s'ha tingut accés (regulació publicada en BOP de 27.05.2006). No hi consta avaluació ambiental d'aquesta modificació de planejament.  
  
3. Objecte, descripció i justificació de la modificació proposada  
La proposta té per objecte modificar la regulació de l'altura màxima de les construccions en els terrenys qualificats com a no urbanitzables no protegits, agrícoles o forestals (SUNU-2) a les Coves de Vinromà.  
  
En el document inicial estratègic s'assenyala, a més, com a objectiu «eliminar llacunes interpretatives respecte de determinats usos compatibles amb aquest tipus de sòl, regulats en l'article 197 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, no previst en la vigent regulació, i les edificacions de la qual requereixen una altura superior a la prevista actualment».  
  
  
Àmbit  
En els plans de classificació del sòl aportats per l'Ajuntament, corresponents a les Normes subsidiàries municipals de 1989, no queden recollits els àmbits reclassificats o requalificats en homologacions, desenvolupaments o modificacions posteriors. El SUNU-2 correspon amb el sòl no urbanitzable comú del visor temàtic de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (d'ara endavant, CHOPVT), en el qual s'han reflectit aquests àmbits, i abasta gran part del terme.  
Qualificació del sòl en el visor temàtic de la CHOPVT  
  
  
Informació territorial  
Les Coves de Vinromà es localitza a la comarca de la Plana Alta, província de Castelló. Té una extensió superficial de 13.644 ha i una població de 1.870 habitants (dades IVE per a 2016) concentrada en el nucli urbà, encara que perviuen xicotets nuclis amb masies (o masos).  
En la memòria del planejament vigent s'indica que l'activitat agrària determina el comportament econòmic, social i territorial del municipi i es reconeix també la importància que les granges, de porcs i pollastres, han anat adquirint.  
Com a àrees amb valor agrícola, paisatgístic i arqueològic s'assenyalen en el planejament el riu Sant Miquel, la Serra d'en Galceran/talaies d'Alcalà, el barranc de la Valltorta i l'ermita de Sant Vicent i es classifiquen com a sòl no urbanitzable protegit el llit del riu, l'ermita, els cims del terme i una franja al llarg del barranc de la Valltorta.  
  
  
Alternatives plantejades  
En el document presentat inicialment es proposa la modificació (alternativa 1) enfront de l'opció de mantindre la regulació del planejament vigent (alternativa 0).  
En sessió de 26 d'abril de 2018, la Comissió d'Avaluació Ambiental considera que l'abast de la modificació hauria de quedar més clar i per això se sol·licita a l'Ajuntament una nova proposta de redacció de la qual no es desprenga la possibilitat d'interpretar que s'incorporen al SUNU-2 nous usos (els de l'article 197 de la LOTUP).  
L'Ajuntament remet dues noves propostes de redacció de la modificació: una primera, amb data de registre d'entrada de 23 de maig de 2018 (alternativa 2), i substituint-la, amb data de registre d'entrada 5 de juliol de 2018, l'avaluada com a alternativa seleccionada (alternativa 3).  
  
Alternativa 0. La regulació actual de l'altura màxima, establida per la modificació puntual número 2 de les Normes subsidiàries aprovada en 2008, té la redacció següent:  
«Altura màxima. Habitatges i establiments de turisme rural: l'altura màxima serà de 2 plantes, 7 metres. En la resta de construccions l'altura màxima serà d'1 planta, 4,50 metres.»  
S'assenyala en la documentació que aquesta redacció està justificada per l'interés de controlar i evitar que construccions destinades a certs usos (magatzems agrícoles, cases de ferramentes i instal·lacions ramaderes) emparen, en frau de llei, usos diferents dels declarats en les seues corresponents autoritzacions.  
S'indica també que l'aplicació pràctica d'aquesta ordenança a supòsits concrets ha destapat l'existència de llacunes interpretatives.  
  
  
Alternativa 1. Atenent al que s'ha ?exposat, es proposa regular l'altura màxima de les construccions en el SUNU-2, establint diferent paràmetre segons el tipus d'ús al qual es destine la construcció mitjançant la redacció següent:  
«Altura màxima. L'altura màxima per a qualsevol tipus de construcció de les previstes en l'article 197 de la LOTUP serà de 2 plantes, 7 metres. Excepte per a magatzems agrícoles, cases de ferramentes, construccions ramaderes i cinegètiques que serà d'1 planta, 4,50 metres.»  
En resposta a la sol·licitud de l'òrgan ambiental i territorial autonòmic d'aclariment sobre la redacció de la modificació, l'Ajuntament proposa:  
  
Alternativa 2. En escrit complementari amb registre d'entrada de 23 de maig de 2018.  
«Altura màxima. Habitatges i establiments de turisme rural: l'altura màxima serà de 2 plantes, 7 metres. Els magatzems agrícoles, cases de ferramentes, construccions ramaderes i cinegètiques l'altura màxima serà d'1 planta, 4,50 metres. Les declaracions d'interés comunitari no tindran limitada l'altura ni el nombre de plantes.»  
  
Alternativa 3. En escrit complementari amb registre d'entrada de 5 de juliol de 2018 i en substitució de l'alternativa 2.  
«Altura màxima. Habitatges i establiments de turisme rural: l'altura màxima serà de 2 plantes, 7 metres. Els magatzems agrícoles, cases de ferramentes, construccions ramaderes i cinegètiques l'altura màxima serà d'1 planta, 4,50 metres.»  
  
Futur desenvolupament, efectes previsibles i seguiment de la proposta  
En document presentat es considera que la modificació pretesa no incideix en els instruments de planificació territorial o sectorial i que no resulta necessari valorar la seua incardinació en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana; que no incideix sobre el canvi climàtic i que no causarà efectes sobre el medi ambient, ni sobre els elements estratègics del territori, i que, donat l'objecte/abast de la proposta (modificar l'altura màxima prevista en les ordenances d'edificació del sòl no urbanitzable no protegit agrícola o forestal), no es requereix establir terminis per al seu desenvolupament ni realitzar un seguiment específic.  
  
4. Consultes realitzades  
La direcció general competent en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, ha sotmés la documentació aportada a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
5. Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient i afeccions legals  
Conforme a l'estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, la submissió al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
  
Paisatge. Infraestructura verda  
En la part nord del terme municipal es localitza el paisatge de rellevància regional 08 entorn de Sant Mateu, Tírig i la Salzadella.  
  
En l'informe de 23 de desembre de 2016, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, es recorda que el paisatge ha d'integrar-se en la planificació territorial i urbanística, de conformitat amb els articles 6, 34 i 63 de la LOTUP, mitjançant la incorporació en els seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge, en funció de l'abast de les seues determinacions i del paisatge afectat i s'indiquen els criteris generals de la LOTUP (article 8) i directrius de l'ETCV (títol III, capítol V, i títol V, capítol III) que s'han de considerar.  
S'hi indica, a més, la necessitat de definir la infraestructura verda amb caràcter previ a l'ordenació d'usos i activitats (article 4.4 de la LOTUP) i que la coherència d'aquesta ha de ser supervisada per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge (article 4.3 de la LOTUP).  
S'informa en dos sentits la redacció inicial proposada (alternativa 1) en advertir que cal interpretar que el règim d'usos vigent en l'àmbit s'amplia a tots els de l'article 197 de la LOTUP. Si s'àmplia aquest, cal preveure efectes sobre el paisatge, la qual cosa requereix redactar el corresponent instrument per a valorar la incidència de l'actuació en el paisatge i establir les oportunes mesures, i també definir la infraestructura verda. En el cas de no ser aqueixa la intenció, se suggereix revisar la redacció i es considera suficient remetre's als criteris de l'article 8 de la LOTUP i les directrius 52.4 i 52.5 de l'ETCV, atés que en aquest cas no es preveu incidència sobre el paisatge.  
L'alternativa 2 compta amb informe desfavorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 20 de juny de 2018, per considerar incompatible que s'establisca un nombre de plantes i altura il·limitades per a qualsevol construcció sotmesa a declaració d'interés comunitari, i, atés que l'alternativa 3 deixa clar que amb la modificació proposada no s'amplien els usos, es considera la validesa, en el segon dels sentits especificat, de l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 23 de desembre de 2016.  
  
Xarxa Natura 2000. Biodiversitat. Coves  
La part occidental del terme queda inclosa en el LIC de la Serra d'en Galceran, afectant la zona oest del SUNU-2.  
Al sud del riu de les Coves o de Sant Miquel es localitza una microreserva (la Moreria) que, a priori, està qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció (SUNU-P).  
A més de les coves i abrics existents en la part oest del terme (entorn del barranc de la Valltorta), localitzades a priori en sòl protegit, s'ha de considerar en l'àmbit del SUNU-2 la cova Mas d'Abat, catalogada i refugi de fauna troglòbia.  
Haurà de considerar-se el règim de protecció general previst en la Llei d'espais naturals protegits per a qualsevol cavitat subterrània i el seu desenvolupament en el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, decret que també aprova Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Sòl forestal  
Part dels terrenys inclosos en el SUNU-2 es consideren sòl forestal en el PATFOR.  
Alguns d'aquests sòls forestals, localitzats en la zona est i en la zona sud del terme i coincidents amb les forests d'utilitat pública CS119CS1047 i CS100CS1045, tenen en el PATFOR condició de sòl forestal estratègic.  
La resta del sòl forestal estratègic, coincident amb forest d'utilitat pública (MUP CS114CS1041), està qualificat com a protegit.  
  
Vies pecuàries  
Pel terme discorren diverses vies pecuàries, amb amplàries legals que s'han de respectar. Algunes d'elles travessen l'àmbit del SUNU-2:  
  
 La canyada reial de la Bassa Llora i la canyada reial de les Monges i de Carbo, amb amplària legal de 75 metres.  
 La sendera de Coca, sendera del Coll de Palmera i sendera de la Carretera Vella o Camí de Romans amb amplària legal de 20 m.  
  
Domini públic hidràulic i risc d'inundació  
Travessen el terme municipal i l'àmbit del SUNU-2 el barranc de la Valltorta, el riu de les Coves o de Sant Miquel, el riu de Vilanova i altres barrancs o rambles de menor entitat.  
La legislació sectorial en matèria d'aigües defineix el domini públic hidràulic i les seues zones de protecció i estableix en elles i per a les zones de flux preferent limitacions en relació amb la implantació d'usos i activitats.  
Per la seua part el PATRICOVA, en les seues disposicions normatives estableix limitacions en relació amb la introducció de determinats usos en àmbits afectats per risc d'inundació.  
Entés en relació amb la modificació d'altures, el Servei d'Ordenació del Territori informa el 31 de maig de 2016 que la proposta no està afectada per aquest risc.  
  
Patrimoni cultural  
La part nord-occidental del tram del barranc de la Valltorta que travessa el terme i el seu entorn s'inclouen en l'àmbit del Parc Cultural de la Valltorta-Gassulla declarat bé d'interés cultural, amb categoria de parc cultural, mitjançant Decret 168/2016, d'11 de novembre, del Consell, amb expedient per a la declaració incoat mitjançant Resolució de 25 de febrer de 2015, de la Conselleria d'Educació Cultura i Esport.  
  
En el decret s'identifiquen diferents coves, abrics i cingles en la part indicada i es delimita el seu entorn de protecció, que afecta a part dels terrenys qualificats com a SUNU-2 en el planejament. Els diferents terrenys afectats queden subjectes al règim de protecció establit en el decret de declaració.  
El 13 de setembre de 2016, la directora general de Cultura i Patrimoni informa favorablement la proposta, als efectes patrimonials prevists en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, considerant que no hi ha inconvenient per a la seua aprovació des de la consideració del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic.  
  
Aspectes urbanístics  
El 2 de febrer de 2016, el Servei Territorial d'Urbanisme informa que la modificació implica una xicoteta modificació en el text de l'ordenança del sòl no urbanitzable, per la qual cosa l'aprovació definitiva serà autonòmica i l'òrgan ambiental la Comissió d'Avaluació Ambiental i no l'Ajuntament.  
  
Valoració general de la proposta  
Ordenació vigent  
Les Normes subsidiàries diferencien gràficament el sòl urbà i el sòl protegit (àrees de valors paisatgístics, paratge pintoresc, zona de protecció de llits fluvials i zona de protecció arqueològica) del sòl no urbanitzable no protegit (comú) en el qual la regulació distingeix:  
  
 SUNU-1, correspon a les zones de terreny en contacte amb vies nacionals, comarcals o locals de comunicació d'acord amb la llei i el reglament general de carreteres. Es fa referència a l'antiga legislació estatal; no es representen gràficament.  
 SUNU-2, correspon als terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable no protegit, d'ús agrícola o forestal. Pot equiparar-se al conjunt del sòl no urbanitzable comú.  
 SUNU-3, correspon als nuclis rurals. Es localitzen gràficament a escala 1.10.000 mitjançant àrees circulars i poligonals, precisant en la regulació que la delimitació està fixada per la línia paral·lela a 100 metres de distància entorn dels grups de masies.  
L'homologació del planejament no va incloure la del sòl no urbanitzable del terme, per la qual cosa la qualificació i la normativa d'usos dels terrenys així classificats no estan avaluades ambientalment.  
En el document presentat no es quantifica la superfície de l'àmbit SUNU-2 (sòl no urbanitzable comú) que representa entorn del 65 per cent de la superfície del terme. La seua delimitació atén criteris topogràfics arbitraris (cota de nivell 400; cota 200) més que a la integració de consideracions ambientals (identificació i delimitació d'unitats ambientals) i no està zonificat conforme a les previsions de la LOTUP (tampoc conforme a la legislació anterior, LSNU de 2004).  
  
Els plans remesos per l'Ajuntament són de 1989 i no recullen els terrenys reclassificats i/o requalificats amb posterioritat (veure imatge visor), ni integren les previsions de les diferents legislacions sectorials. En la documentació aportada no s'ha identificat la infraestructura verda.  
  
Zona nord terme - normes subsidiàries 1989. Qualificació segons visor  
  
  
Al seu torn, la redacció de la regulació del sòl no urbanitzable consultada en la web municipal (prèvia a l'homologació del sòl urbà i urbanitzable i amb remissions a la LSNU de 1992) dona motiu a considerar que l'homologació de 2006 i la modificació de 2008 no són els únics instruments que han introduït alteracions en la regulació inicial del sòl no urbanitzable (normes subsidiàries de 1989). En regulacions del SUNU-2 anteriors a la vigent s'incloïen apartats específics relatius a usos i destinacions:  
  
«Determinacions sobre usos i destinacions  
Únicament es permeten els usos vinculats a l'activitat agrícola, forestal i ramadera i indústries que necessàriament hagen de situar-se en el medi rural i aïllades. En aquest últim cas, l'Ajuntament decidirà sobre la conveniència o no de la seua instal·lació.  
Excepcionalment es podran autoritzar habitatges unifamiliars ?article 86 de la Llei de sòl i ordenació urbana, text refós de 9 d'abril de 1976?, seguint el procediment previst en l'article 43.3 de la mateixa llei, sempre que no existisca risc de formació de nucli de població.  
  
  
Altres activitats  
Per a mines, pedreres o altres activitats no previstes, que suposen una alteració o canvi d'usos regulats, es tindran en compte les normes següents:  
A) Condicions per a canvi d'ús.  
Necessitat de declaració d'utilitat pública de sòl no urbanitzable classificat en aquestes Normes.  
Els promotors o concessionaris de l'explotació restituiran les condicions quant a la capa vegetal existent abans del canvi d'ús.  
  
B) Reglamentació.  
L'establida per la legislació vigent sobre la matèria.  
C) Condicions quant a viari.  
Les construccions auxiliars necessàries per a l'explotació es recularan un mínim de 25 metres de l'aresta exterior de la calçada quan es tracte de carreteres.»  
  
«Annex 10. Usos» (apartat incorporat amb la modificació de 2006)  
  
«Es permetrà l'abocament de residus inerts en abocador municipal o supramunicipal d'aquest tipus de residus, en el qual podran realitzar-se obres i instal·lacions amb les característiques resultants de la seua funció pròpia i de la seua legislació específicament reguladora. No seran admissibles abocaments de caràcter orgànic, ni contaminant del sòl.  
  
Definició del nucli de població  
S'entén que un conjunt d'edificacions constitueix ?nucli de població?, quan traçat un cercle amb centre en qualsevol d'aquestes i un radi de 56 metres, quede inclosa dins d'aquest una altra edificació.  
A aquest efecte, quan se sol·licite una llicència en zones en les quals es prohibeix la formació d'un nucli de població, es traçarà un cercle de 56 metres de radi, amb centre en l'habitatge a construir, i només es concedirà aquesta llicència si dins de l'esmentat cercle no existeix cap edificació.  
Queden excloses de la condició anterior les dotacions d'interés social i caràcter públic, tal com es defineixen en l'article 85 de la Llei del sòl.»  
La regulació del SUNU-2 continguda en la modificació puntual núm.2 aprovada en 2008 incorporant la correcció d'errors de 2012 (BOP 27.11.2012), que és la considerada vigent, no conté la definició de nucli de població, ni cap apartat que concrete usos o destinacions, i s'esmenta usos i construccions, que caldria entendre com a admissibles, en epígrafs reguladors d'altres aspectes:  
«Altura màxima. Habitatges i establiments de turisme rural: l'altura màxima serà de 2 plantes, 7 metres. Resta de construccions, l'altura màxima serà d'1 planta, 4,50 metres.  
Parcel·la mínima. El que s'estableix en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable, tenint en compte que es disposaran com a mínim d'una parcel·la de 10.000 m² per a construcció d'habitatge.  
  
Aprofitament màxim edificatori  
 0,14 m³/m², en habitatge familiar, no computant-se en aquest les construccions agrícoles o forestals auxiliars no destinades a habitatges, sempre que la seua ocupació en planta no supere els 25 m² i la seua altura no excedisca dels 4,50 metres.  
 1,00 m³/m², per a instal·lacions necessàries per a l'explotació agrícola, ramadera, forestal o cinegètica, tals com hivernacles, vivers, granges i similars.  
 0,50 m³/m², per a la resta d'obres, usos i aprofitaments.  
  
Ocupació màxima  
 2 per cent en habitatges familiars. 25 per cent per a instal·lacions necessàries per a l'explotació agrícola, ramadera, forestal o cinegètica, tals com hivernacles, vivers, granges i similars.10 per cent per a la resta d'obres, usos i aprofitaments.  
Distància mínima a granges: l'establida en la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. Les granges se situaran a una distància mínima del nucli urbà de 1.000 metres, també compliran tota la legislació vigent sanitària que els siga aplicable.»  
  
Situació actual  
En el document s'assenyala que les construccions existents en l'àmbit afectat per la modificació es destinen fonamentalment a ús agrícola i ramader, amb xicotets assentaments rurals tradicionals, i que es troben disperses pel territori i integrades en l'entorn rural, amb escassa incidència en l'àmbit paisatgístic, i també que resulta necessari eliminar llacunes interpretatives en relació amb els usos compatibles.  
  
Considerant que no hi ha un epígraf en què es concreten usos i destinacions en la regulació i que la redacció inicial proposada (alternativa 1) dona motiu a interpretar que podrien tindre cabuda els usos que la LOTUP preveu com excepcionalment admissibles en sòls no urbanitzables zonificats, considerant que en els escrits complementaris rebuts de l'Ajuntament s'assenyala que no es pretén ampliar el règim d'usos previst en les normes vigents i que es proposa una nova redacció (alternativa 3) en la qual es regula l'altura màxima admissible per a usos o construccions que estan determinats (habitatges i establiments de turisme rural d'una banda; magatzems agrícoles, cases de ferramentes, construccions ramaderes i cinegètiques per un altra); realitzada l'anàlisi tècnica del conjunt de la documentació presentada i el seu objecte; revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial de la Generalitat, vistos els informes sectorials emesos i a la vista dels criteris establits en l'annex VIII de la LOTUP es considera que, la redacció continguda com a alternativa 3 en la proposta de modificació puntual núm. 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament de les Coves de Vinromà (regulació de l'altura màxima per al SUNU-2 corresponent a l'escrit amb registre d'entrada de 05.07.2018) no altera el model territorial, no suposa afecció sobre el consum de recursos, no comporta efectes significatius sobre el paisatge ni sobre el patrimoni natural, i pot considerar-se com una modificació menor de pla de les previstes en l'article 46.3.a de la LOTUP resultant el procediment d'avaluació ambiental i territorial simplificada suficient per a determinar que la modificació puntual núm. 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament de les Coves de Vinromà no té efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
  
No obstant això, tal com s'ha assenyalat anteriorment, l'actual distribució de la qualificació del sòl no urbanitzable (comú i protegit) va ser assignada amb criteris arbitraris, detectant-se clares deficiències en la incorporació dels valors ambientals al planejament vigent i un elevat grau d'incertesa sobre l'adequació dels usos permesos.  
  
Per això, en tant no es realitze una revisió d'aquest, s'estima pertinent que els projectes que es tramiten en desenvolupament d'usos permesos en el planejament vigent que puguen tindre efectes ambientals (és a dir, que constituïsquen supòsits sotmesos a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació sectorial) analitzen i valoren especialment i detalladament les afeccions de la ubicació considerant els valors ambientals reconeguts en l'actualitat.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'Avaluació Ambiental Estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que l'esborrany de la modificació puntual núm. 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament de les Coves de Vinromà avaluada no influeix en altres plans o programes, no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, no suposa afecció significativa negativa sobre elements del patrimoni natural ni sobre el paisatge i, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que es tracta d'una modificació menor de pla, de les previstes en l'article 46.3.a i el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la modificació proposada no presenta efectes significatius sobre el medi ambient respecte del que es preveu actualment en el pla.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es proposa:  
Emetre informe favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament de les Coves de Vinromà, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta conforme a la seua normativa sectorial, si bé s'hauran de tindre en compte les determinacions següents:  
  
 En la normativa de la modificació s'integraran els criteris de l'article 8 de la LOTUP i les directrius 52.4 i 52.5 de l'ETCV, tal com assenyala el Servei Territorial d'Infraestructura Verda i Paisatge en el seu informe de 23 de desembre de 2016.  
 En la documentació amb eficàcia normativa de la modificació haurà de constar que en tant no es realitze una revisió del planejament vigent que determine la qualificació i normativa d'usos de tot el sòl no urbanitzable d'acord amb els valors ambientals coneguts actualment, els projectes que es tramiten en desenvolupament d'usos permesos en el planejament vigent, que al seu torn constituïsquen supòsits sotmesos a avaluació d'impacte ambiental (d'acord amb la legislació sectorial), analitzaran i valoraran, en primer terme, les afeccions de la ubicació considerant els valors ambientals reconeguts en l'actualitat i en el procés ambiental que corresponga s'avaluarà, en primer terme i amb caràcter determinant, la compatibilitat del corresponent ús.  
  
D'altra banda, considerant l'interés expressat per l'Ajuntament d'eliminar llacunes interpretatives en relació amb usos compatibles en el terme, considerant que han sigut declarades distintes figures de protecció que afecten el municipi amb posterioritat a l'aprovació de l'instrument urbanístic vigent, considerant el temps transcorregut des de l'aprovació de les Normes subsidiàries i també les modificacions hagudes, i també la desactualització existent en la documentació gràfica que complementa la regulació del sòl no urbanitzable, es recomana revisar l'ordenació del conjunt del sòl no urbanitzable, concretant la seua delimitació i zonificació, i també la definició de la infraestructura verda, i establint la seua regulació, conforme a les exigències de la legislació actualment vigent.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del corresponent instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista de quant antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 1/2016 de les Normes subsidiàries de planejament de les Coves de Vinromà, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 d'octubre de 2018. El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 23 d'octubre de 2018. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8421, del 12-11-2018 (2018/10067)

RESOLUCIÓN de 23 de octubre de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 15/16-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8421

Fecha DOGV
:   12-11-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/10067

CVE


Fecha del documento
:   23-10-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de octubre de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 15/16-EAE. [2018/10067]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 15/16-EAE.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: evaluación ambiental de la modificación puntual número 1/2016 de las Normas subsidiarias de planeamiento de Les Coves de Vinromà  
Promotor: Ayuntamiento de Les Coves de Vinromà  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Les Coves de Vinromà y CTU de Castellón  
Localización: término municipal de Les Coves de Vinromà  
Expediente: 15/2016-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 27 de septiembre de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de Informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual núm. 1/2016 de las Normas subsidiarias de planeamiento de Les Coves de Vinromà, en los siguientes términos:  
Con fecha de entrada 5 de febrero de 2016 se recibe en la Subdirección General de Evaluación Ambiental solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 1/2016 de las Normas subsidiarias de planeamiento del término municipal de Les Coves de Vinromà.  
  
1. Documentación presentada  
La solicitud de inicio, remitida por el Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón, viene acompañada del borrador de la modificación y de documento inicial estratégico, con los apartados previstos en el art 50.1 y 50.2 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, por considerar el órgano promotor que resulta de aplicación el procedimiento simplificado.  
En respuesta al requerimiento efectuado por la Subdirección General de Evaluación Ambiental de 29 de febrero de 2016 el Ayuntamiento remite:  
- Copia del Boletín Oficial de la Provincia de Castellón relativo a la modificación puntual núm. 2 de las Normas subsidiarias de planeamiento aprobada por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón en sesión de 31 de octubre de 2008 (BOP 15.11.2008).  
- Copia en papel de los planos de clasificación del suelo correspondientes a las Normas subsidiarias de planeamiento de 1989, con fechas de registro de entrada 17 de marzo de 2016 y 29 de abril de 2016 respectivamente.  
En respuesta a solicitud de la Comisión de Evaluación Ambiental de 26 de abril de 2018, el Ayuntamiento remite dos nuevas propuestas de redacción de la modificación. Una con fecha de registro de entrada de 23 de mayo de 2018 y la definitiva con fecha de registro de entrada 5 de julio de 2018, sustituyendo a la anterior.  
  
2. Planeamiento vigente  
En la documentación técnica presentada se indica que el planeamiento vigente en el municipio son las Normas subsidiarias de planeamiento municipal aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo de la Conselleria de Obras Públicas el 24 de febrero de 1989 y la homologación a la LRAU del suelo urbano y urbanizable de las Normas subsidiarias, aprobada el 6 de mayo de 2006.  
Las Normas subsidiarias no fueron objeto de evaluación ambiental. La homologación a la LRAU del suelo urbano y urbanizable cuenta con declaración de impacto ambiental emitida el 29 de julio de 2004 (exp. n. º 241/01-AIA).  
(LRAU: Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de la actividad urbanística).  
La regulación vigente del suelo no urbanizable, remitida por el Ayuntamiento en respuesta al requerimiento de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de 29 de febrero de 2016, viene establecida por modificación puntual núm. 2 de las Normas subsidiarias (aprobada en 2008). No consta evaluación ambiental de esta modificación.  
Consultadas las bases de datos de expedientes urbanísticos y del Servicio de Evaluación Ambiental, así como el BOP de Castellón, en relación con las modificaciones y desarrollos de planeamiento habidos en el término cabe mencionar:  
- Corrección de errata en publicación de la ordenanza a que se refiere el acuerdo de la CTU de Castellón de 31 de octubre de 2008, de aprobación definitiva de la modificación puntual núm. 2 de las NNSS de planeamiento del municipio de Les Coves de Vinromà (BOP 27.11.2012).  
  
- Modificación puntual número 5 de las Normas subsidiarias. Se incorpora a la regulación del SUNU-2 (suelo no urbanizable no protegido, de uso agrícola o forestal) el vertido de residuos inertes en vertedero municipal o supramunicipal como uso admisible y se delimita un ámbito a estos efectos. El ámbito no se especifica en el documento al que se ha tenido acceso (regulación publicada en BOP 27.05.2006). No consta evaluación ambiental de esta modificación de planeamiento.  
  
3. Objeto, descripción y justificación de la modificación propuesta  
La propuesta tiene por objeto modificar la regulación de la altura máxima de las construcciones en los terrenos calificados como no urbanizables no protegidos, agrícolas o forestales (SUNU-2) en Les Coves de Vinromà.  
En el documento inicial estratégico se señala además como objetivo «eliminar lagunas interpretativas respecto de determinados usos compatibles con este tipo de suelo, regulados en el artículo 197 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, no contemplados en la vigente regulación, y cuyas edificaciones requieren de una altura superior a la prevista actualmente».  
  
Ámbito  
En los planos de clasificación del suelo aportados por el Ayuntamiento, correspondientes a las Normas subsidiarias Municipales de 1989, no quedan recogidos los ámbitos reclasificados o recalificados en homologaciones, desarrollos o modificaciones posteriores. El SUNU-2 viene a corresponder con el suelo no urbanizable común del visor temático de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio (CHOPVT), en el que se han reflejado estos ámbitos, y abarca gran parte del término.  
Calificación del suelo en el visor temático de la CHOPVT  
  
  
Información territorial  
Les Coves de Vinromà se localiza en la comarca de la Plana Alta, provincia de Castellón. Tiene una extensión superficial de 13.644 Ha y una población de 1.870 habitantes (datos IVE para 2016) concentrada en el casco, aunque perviven pequeños núcleos con masías (o masos).  
En la memoria del planeamiento vigente se indica que la actividad agraria determina el comportamiento económico, social y territorial del municipio y se reconoce también la importancia que las granjas, de cerdos y pollos, han ido adquiriendo.  
Como áreas con valor agrícola, paisajístico y arqueológico se señalan en el planeamiento el rio San Miguel, la Serra d'en Garcelan/Atalayas de Alcalá, el barranco de la Valltorta y la ermita de San Vicente y se clasifican como Suelo No Urbanizable Protegido el cauce del río, la ermita, las cumbres del término y una franja a lo largo del barranco de la Valltorta.  
  
Alternativas planteadas.  
En el documento presentado inicialmente se propone la modificación (alternativa 1) frente a la opción de mantener la regulación del planeamiento vigente (alternativa 0).  
En sesión de 26 de abril de 2018 la Comisión de Evaluación Ambiental considera que el alcance de la modificación debería quedar más claro y por ello se solicita al Ayuntamiento una nueva propuesta de redacción de la que no se desprenda la posibilidad de interpretar que se incorporan al SUNU-2 nuevos usos (los del artículo 197 de la LOTUP).  
El Ayuntamiento remite dos nuevas propuestas de redacción de la modificación: una primera con fecha de registro de entrada de 23 de mayo de 2018 (alternativa 2) y sustituyéndola, con fecha de registro de entrada 5 de julio de 2018, la evaluada como alternativa seleccionada (alternativa 3).  
Alternativa 0. La regulación actual de la altura máxima, establecida por la modificación puntual nº2 de las NNSS aprobada en 2008, tiene la siguiente redacción:  
«Altura máxima. Viviendas y establecimientos de turismo rural: la altura máxima será de 2 plantas, 7 metros. Resto de construcciones la altura máxima será 1 planta, 4,50 metros.»  
Se señala en la documentación que esta redacción viene justificada por el interés de controlar y evitar que construcciones destinadas a ciertos usos (almacenes agrícolas, casas de aperos e instalaciones ganaderas) amparen, en fraude de ley, usos distintos a los declarados en sus correspondientes autorizaciones.  
Se indica también que la aplicación práctica de dicha ordenanza a supuestos concretos ha destapado la existencia de lagunas interpretativas.  
  
Alternativa 1. Atendiendo a lo expuesto se propone regular la altura máxima de las construcciones en el SUNU-2 estableciendo distinto parámetro según el tipo de uso al que se destine la construcción mediante la siguiente redacción:  
«Altura máxima La altura máxima para cualquier tipo de construcción de las contempladas en el artículo 197 de la LOTUP será de 2 plantas, 7 metros. Excepto para almacenes agrícolas, casas de aperos, construcciones ganaderas y cinegéticas que será de 1 planta, 4,50 metros.»  
En respuesta a la solicitud del órgano ambiental y territorial autonómico de aclaración sobre la redacción de la modificación el Ayuntamiento propone:  
  
Alternativa 2. En escrito complementario con registro de entrada de 23 de mayo de 2018.  
«Altura máxima. Viviendas y establecimientos de turismo rural: la altura máxima será de 2 plantas, 7 metros. Los almacenes agrícolas, casas de aperos, construcciones ganaderas y cinegéticas la altura máxima será 1 planta, 4,50 metros. Las declaraciones de interés comunitario no tendrán limitada la altura ni el número de plantas.»  
  
Alternativa 3. En escrito complementario con registro de entrada de 5 de julio de 2018 y en sustitución de la alternativa 2.  
«Altura máxima. Viviendas y establecimientos de turismo rural: la altura máxima será de 2 plantas, 7 metros. Los almacenes agrícolas, casas de aperos, construcciones ganaderas y cinegéticas la altura máxima será 1 planta, 4,50 metros.»  
  
Futuro desarrollo, efectos previsibles y seguimiento de la propuesta  
  
En documento presentado se considera que la modificación pretendida no incide en los instrumentos de planificación territorial o sectorial y que no resulta necesario valorar su incardinación en la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana; que no incide sobre el cambio climático y que no causará efectos sobre el medio ambiente, ni sobre los elementos estratégicos del territorio, y que, dado el objeto/alcance de la propuesta (modificar la altura máxima prevista en las ordenanzas de edificación del suelo no urbanizable no protegido agrícola o forestal), no se requiere establecer plazos para su desarrollo, ni realizar un seguimiento específico.  
  
4. Consultas realizadas  
Por parte de la dirección general competente en Evaluación Ambiental, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas, a:  
5. Identificación de los posibles efectos sobre el medio ambiente y afecciones legales  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
  
Paisaje. Infraestructura verde  
En la parte norte del término municipal se localiza el Paisaje de Relevancia Regional PRR 08 Entorno de Sant Mateu, Tírig y La Salzadella.  
En el informe de 23 de diciembre de 2016, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, se recuerda que el paisaje debe integrarse en la planificación territorial y urbanística, de conformidad con los artículos 6, 34 y 63 de la LOTUP, mediante la incorporación en sus planes y proyectos de condicionantes, criterios o instrumentos de paisaje, en función del alcance de sus determinaciones y del paisaje afectado y se indican los criterios generales de la LOTUP (art 8) y Directrices de la ETCV (título III capítulo V y título V capítulo III) que se han de considerar.  
Se señala además la necesidad de definir la Infraestructura Verde con carácter previo a la ordenación de usos y actividades (art 4.4 LOTUP) y que la coherencia de esta ha de ser supervisada por la Conselleria competente en materia de ordenación del territorio y paisaje (4.3 LOTUP).  
Se informa en dos sentidos la redacción inicial propuesta (alternativa 1) al advertir que cabe interpretar que el régimen de usos vigente en el ámbito se amplía a todos los del art 197 de la LOTUP. Si se amplia este cabe prever efectos sobre el paisaje, lo que requiere redactar el correspondiente instrumento para valorar la incidencia de la actuación en el paisaje y establecer las oportunas medidas, así como definir la Infraestructura Verde. En el caso de no ser esa la intención, se sugiere revisar la redacción y se considera suficiente remitirse a los criterios de artículo 8 de la LOTUP y directrices 52.4 y 52.5 de la ETCV, dado que en este caso no se prevé incidencia sobre el paisaje.  
La alternativa 2 cuenta con informe desfavorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 20 de junio de 2018, por considerar incompatible que se establezca un número de plantas y altura ilimitadas para cualquier construcción sometida a declaración de interés comunitario, y, dado que la alternativa 3 deja claro que con la modificación propuesta no se amplían los usos, se considera la validez, en el segundo de los sentidos especificado, del informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 23 de diciembre de 2016.  
  
Red Natura 2000. Biodiversidad. Cuevas  
La parte occidental del término queda incluida en el LIC Serra d'en Galceran, afectando a la zona oeste del SUNU-2.  
Al sur del río de les Coves o de Sant Miquel se localiza una microrreserva (La Moreria) que, a priori, está calificado como suelo no urbanizable de protección (SUNU-P).  
Además de las cuevas y abrigos existentes en la parte oeste del término (entorno del Barranc de la Valltorta), localizadas a priori en suelo protegido, se ha de considerar en el ámbito del SUNU-2 la cueva Mas d'Abat, catalogada y refugio de fauna troglobia.  
Deberá considerarse el régimen de protección general previsto en la Ley de Espacios Naturales Protegidos para cualquier cavidad subterránea y su desarrollo en el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, decreto que también aprueba Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana.  
  
Suelo forestal  
Parte de los terrenos incluidos en el SUNU-2 se consideran suelo forestal en el PATFOR.  
Algunos de estos suelos forestales, localizados en la zona este y en la zona sur del término y coincidentes con los Montes de Utilidad Pública CS119CS1047 y CS100CS1045, tienen en el PATFOR condición de suelo forestal estratégico.  
El resto del suelo forestal estratégico, coincidente con Monte de Utilidad Pública (MUP CS114CS1041), está calificado como protegido.  
  
Vías pecuarias  
Por el término discurren varias vías pecuarias, con anchuras legales que se han de respetar. Algunas de ellas atraviesan el ámbito del SUNU-2:  
- La cañada real de la Basa Llora y la cañada real de Les Monges y de Carbo, con anchura legal de 75 m.  
- La vereda de Coca, vereda del Coll de Palmera y vereda de la Carretera Vella o camino de Romans con anchura legal de 20 m.  
  
Dominio público hidráulico y riesgo de inundación  
Atraviesan el término municipal y el ámbito del SUNU-2 el Barranc de la Valltorta, el Riu de les Coves o de Sant Miquel, el Riu de Vilanova y otros barrancos o ramblas de menor entidad.  
La legislación sectorial en materia de aguas define el dominio público hidráulico y sus zonas de protección y establece en ellas y para las zonas de flujo preferente limitaciones en relación con la implantación de usos y actividades.  
Por su parte el PATRICOVA, en sus disposiciones normativas establece limitaciones en relación con la introducción de determinados usos en ámbitos afectados por riesgo de inundación.  
Entendido en relación con la modificación de alturas, el Servicio de Ordenación del Territorio informa el 31 de mayo de 2016 que la propuesta no está afectada por este riesgo.  
  
Patrimonio cultural  
La parte noroccidental del tramo del barranco de la Valltorta que atraviesa el término, y su entorno, se incluyen en el ámbito del Parque Cultural de la Valltorta-Gassulla declarado Bien de Interés Cultural, con categoría de parque cultural, mediante Decreto 168/2016, de 11 de noviembre, del Consell, con expediente para la declaración incoado mediante resolución de 25 de febrero de 2015, de la Conselleria de Educación Cultura y Deporte.  
En el decreto se identifican distintas cuevas, abrigos y riscos en la parte indicada y se delimita su entorno de protección, que afecta a parte de los terrenos calificados como SUNU-2 en el planeamiento. Los distintos terrenos afectados quedan sujetos al régimen de protección establecido en el decreto de declaración.  
El 13 de septiembre de 2016 la directora general de Cultura y Patrimonio informa favorablemente la propuesta, a los efectos patrimoniales contemplados en el art 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, considerando que no hay inconveniente para su aprobación desde la consideración del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico.  
  
Aspectos urbanísticos  
El 2 de febrero de 2016 el Servicio Territorial de Urbanismo informa que la modificación implica una pequeña modificación en el texto de la ordenanza del suelo no urbanizable, por lo que la aprobación definitiva va a ser autonómica y el órgano ambiental la Comisión de Evaluación Ambiental y no el Ayuntamiento.  
  
Valoración general de la propuesta.  
Ordenación vigente  
Las Normas subsidiarias diferencian gráficamente el suelo urbano y el suelo protegido (áreas de valores paisajísticos, paraje pintoresco, zona de protección de cauces fluviales y zona de protección arqueológica) del suelo no urbanizable no protegido (común) en el que la regulación distingue:  
- SUNU-1, corresponde a las zonas de terreno en contacto con vías nacionales, comarcales o locales de comunicación de acuerdo con la Ley y el Reglamento General de Carreteras. Se hace referencia a la antigua legislación estatal; no se grafían.  
- SUNU-2, corresponde a los terrenos calificados como suelo no urbanizable no protegido, de uso agrícola o forestal. Puede equipararse al conjunto del suelo no urbanizable común.  
- SUNU-3, corresponde a los núcleos rurales. Se localizan gráficamente a escala 1:10.000 mediante áreas circulares y poligonales, precisando en la regulación que la delimitación viene fijada por la línea paralela a 100 m de distancia en torno a los grupos de masías.  
La Homologación del planeamiento no incluyó la del suelo no urbanizable del término, por lo que la calificación y la normativa de usos de los terrenos así clasificados no están evaluados ambientalmente.  
En el documento presentado no se cuantifica la superficie del ámbito SUNU-2 (suelo no urbanizable común) que viene a representar en torno al 65 % de la superficie del término. Su delimitación atiende a criterios topográficos arbitrarios (cota de nivel 400; cota 200) más que a la integración de consideraciones ambientales (identificación y delimitación de unidades ambientales) y no está zonificado conforme a las previsiones de la LOTUP (tampoco conforme a la legislación anterior, LSNU de 2004).  
Los planos remitidos por el Ayuntamiento son de 1989 y no recogen los terrenos reclasificados y/o recalificados con posterioridad (ver imagen visor), ni integran las previsiones de las distintas legislaciones sectoriales. En la documentación aportada no se ha identificado la infraestructura verde.  
Zona Norte término - Normas subsidiarias 1989. Calificación según visor  
  
  
A su vez, la redacción de la regulación del suelo no urbanizable consultada en la web municipal (previa a la homologación del suelo urbano y urbanizable y con remisiones a la LSNU de 1992) da pie a considerar que la homologación de 2006 y la modificación de 2008 no son los únicos instrumentos que han introducido alteraciones en la regulación inicial del suelo no urbanizable (NNSS de 1989). En regulaciones del SUNU-2 anteriores a la vigente se incluían apartados específicos relativos a usos y destinos:  
  
«Determinaciones sobre usos y destinos  
Únicamente se permiten los usos vinculados a la actividad agrícola, forestal y ganadera e industrias que necesariamente tengan que ubicarse en el medio rural y aisladas. En este último caso, el Ayuntamiento decidirá sobre la conveniencia o no de su instalación.  
Excepcionalmente se podrá autorizar viviendas unifamiliares ?artículo 86 de la Ley de Suelo y Ordenación Urbana, texto refundido de 9 de abril de 1976- siguiendo el procedimiento previsto en el artículo 43,3 de la misma ley, siempre que no exista riesgo de formación de núcleo de población.  
  
Otras actividades  
Para minas, canteras u otras actividades no previstas, que supongan una alteración o cambio de usos regulados, se tendrán en cuenta las siguientes normas:  
A) Condiciones para cambio de uso.  
Necesidad de declaración de utilidad pública de suelo no urbanizable clasificado en estas normas.  
Los promotores o concesionarios de la explotación restituirán las condiciones en cuanto a la capa vegetal existente antes del cambio de uso.  
B) Reglamentación.  
La establecida por la legislación vigente sobre la materia.  
C) Condiciones en cuanto a viario.  
Las construcciones auxiliares necesarias para la explotación se retranquearán un mínimo de 25 mts. de la arista exterior de la calzada cuando se trate de carreteras.»  
  
«Anexo. 10 Usos (apartado incorporado con la modificación de 2006)  
Se permitirá el vertido de residuos inertes en vertedero municipal o supramunicipal de este tipo de residuos, en el que podrán realizarse obras e instalaciones con las características resultantes de su función propia y de su legislación específicamente reguladora. No serán admisibles vertidos de carácter orgánico, ni contaminante del suelo.  
  
Definición del núcleo de población  
Se entiende que un conjunto de edificaciones constituye «núcleo de población», cuando trazado un círculo con centro en cualquiera de ellas y radio de 56 m., quede incluida dentro del mismo otra edificación.  
A estos efectos, cuando se solicite una licencia en zonas en las que se prohíbe la formación de un núcleo de población, se trazará un círculo de 56 m. de radio, con centro en la vivienda a construir, y solo se concederá dicha licencia si dentro del citado círculo no existiera ninguna edificación.  
Quedan excluidos de la condición anterior las dotaciones de interés social y carácter público, tal como se definen en el artículo 85 de la Ley del Suelo.»  
La regulación del SUNU-2 contenida en la modificación puntual nº2 aprobada en 2008 incorporando la corrección de errores de 2012 (BOP 27.11.2012), que es la considerada vigente, no contiene la definición de núcleo de población, ni apartado que concrete usos o destinos, mencionándose usos y construcciones, que cabría entender como admisibles, en epígrafes reguladores de otros aspectos:  
«Altura máxima: viviendas y establecimientos de turismo rural: la altura máxima será de 2 plantas, 7 metros. Resto de construcciones la altura máxima será 1 planta, 4,50 metros.  
Parcela mínima: lo establecido en la ley 10/2004 de 9 de diciembre del suelo no urbanizable, teniendo en cuenta que se dispondrán como mínimo de una parcela de 10.000 m² para construcción de vivienda.  
  
  
Aprovechamiento máximo edificatorio  
- 0,14m³/m², en vivienda familiar, no computándose en el mismo las construcciones agrícolas o forestales auxiliares no destinadas a viviendas, siempre que su ocupación en planta no supere los 25 m² y su altura no exceda de los 4,50 m.  
- 1,00 m³/m², para instalaciones precisas para la explotación agrícola, ganadera, forestal o cinegética, tales como invernaderos, viveros, granjas y similares.  
- 0,50 m³/m², para el resto de obras, usos y aprovechamientos  
  
Ocupación máxima  
- 2 % en viviendas familiares. 25 % para instalaciones precisas para la explotación agrícola, ganadera, forestal o cinegética, tales como invernaderos, viveros, granjas y similares.10 % para el resto de obras, usos y aprovechamientos.  
Distancia mínima a granjas: la establecida en la ley 6/2003 de 4 de marzo de la generalitat de ganadería de la comunidad valenciana. Las granjas se situarán a una distancia mínima del casco urbano de 1.000 metros, también cumplirán toda la legislación vigente sanitaria que les sea de aplicación.»  
  
Situación actual  
En el documento se señala que las construcciones existentes en el ámbito afectado por la modificación se destinan fundamentalmente a uso agrícola y ganadero, con pequeños asentamientos rurales tradicionales, y que se encuentran dispersas por el territorio e integradas en el entorno rural, con escasa incidencia a nivel paisajístico, también que resulta necesario eliminar lagunas interpretativas en relación con los usos compatibles.  
Considerando que no hay un epígrafe en que se concreten usos y destinos en la regulación y que la redacción inicial propuesta (alternativa 1) da pie a interpretar que podrían tener cabida los usos que la LOTUP prevé como excepcionalmente admisibles en suelos no urbanizables zonificados, considerando que en los escritos complementarios recibidos del Ayuntamiento se señala que no se pretende ampliar el régimen de usos previsto en las normas vigentes y que se propone una nueva redacción (alternativa 3) en la que se regula la altura máxima admisible para usos o construcciones que vienen determinados (viviendas y establecimientos de turismo rural por un lado; almacenes agrícolas, casas de aperos, construcciones ganaderas y cinegéticas por otro); realizado el análisis técnico del conjunto de la documentación presentada y su objeto; revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de la Generalitat, vistos los informes sectoriales emitidos y a la vista de los criterios establecidos en el anexo VIII de la LOTUP se considera que, la redacción contenida como alternativa 3 en la propuesta de modificación puntual núm. 1/2016 de las Normas subsidiarias de planeamiento de Les Coves de Vinromà (regulación de la altura máxima para el SUNU-2 correspondiente al escrito con registro de entrada de 05.07.2018) no altera el modelo territorial, no supone afección sobre el consumo de recursos, no comporta efectos significativos sobre el paisaje ni sobre el patrimonio natural, y puede considerarse como una modificación menor de plan de las contempladas en el artículo 46.3a de la LOTUP resultando el procedimiento de evaluación ambiental y territorial simplificada suficiente para determinar que la modificación puntual núm. 1/2016 de las Normas subsidiarias de planeamiento de Les Coves de Vinromà no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente.  
No obstante, tal y como se ha señalado anteriormente, la actual distribución de la calificación del suelo no urbanizable (común y protegido) fue asignada con criterios arbitrarios, detectándose claras deficiencias en la incorporación de los valores ambientales al planeamiento vigente y un elevado grado de incertidumbre acerca de la adecuación de los usos permitidos.  
Por ello, en tanto no se realice una revisión del mismo, se estima pertinente que los proyectos que se tramiten en desarrollo de usos permitidos en el planeamiento vigente que puedan tener efectos ambientales (es decir que constituyan supuestos sometidos a evaluación de impacto ambiental de acuerdo con la legislación sectorial) analicen y valoren especial y detalladamente las afecciones de la ubicación considerando los valores ambientales reconocidos en la actualidad.  
  
6. Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
7. Propuesta de acuerdo  
Según establece el artículo 51 de la LOTUP, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que el borrador de la modificación puntual núm. 1/2016 de las Normas subsidiarias de planeamiento de Les Coves de Vinromà evaluada no influye en otros planes o programas, no tiene incidencia en el modelo territorial vigente en el municipio, no supone afección significativa negativa sobre elementos del patrimonio natural ni sobre el paisaje y, teniendo en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que se trata de una modificación menor de plan, de las previstas en el artículo 46.3.a y el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la modificación propuesta no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente respecto de lo previsto actualmente en el plan.  
De acuerdo con lo expuesto, se propone:  
Emitir informe favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 1/2016 de las Normas subsidiarias de planeamiento de Les Coves de Vinromà, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, si bien se deberán tener en cuenta las siguientes determinaciones:  
- En la normativa de la modificación se integrarán los criterios de artículo 8 de la LOTUP y directrices 52.4 y 52.5 de la ETCV, tal como señala el Servicio Territorial de Infraestructura Verde y Paisaje en su informe de 23 de diciembre de 2016.  
- En la documentación con eficacia normativa de la modificación deberá constar que en tanto no se realice una revisión del planeamiento vigente que determine la calificación y normativa de usos de todo el suelo no urbanizable acorde con los valores ambientales conocidos actualmente, los proyectos que se tramiten en desarrollo de usos permitidos en el planeamiento vigente, que a su vez constituyan supuestos sometidos a evaluación de impacto ambiental (de acuerdo con la legislación sectorial), analizarán y valorarán, en primer término, las afecciones de la ubicación considerando los valores ambientales reconocidos en la actualidad y en el proceso ambiental que corresponda se evaluará, en primer término y con carácter determinante, la compatibilidad del correspondiente uso.  
Por otra parte, considerando el interés expresado por el Ayuntamiento de eliminar lagunas interpretativas en relación con usos compatibles en el término, considerando que han sido declaradas distintas figuras de protección que afectan al municipio con posterioridad a la aprobación del instrumento urbanístico vigente, considerando el tiempo transcurrido desde la aprobación de las Normas subsidiarias así como las modificaciones habidas, así como la desactualización existente en la documentación gráfica que complementa la regulación del suelo no urbanizable, se recomienda revisar la ordenación del conjunto del suelo no urbanizable, concretando su delimitación y zonificación, así como la definición de la infraestructura verde, y estableciendo su regulación, conforme a las exigencias de la legislación actualmente vigente.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del correspondiente Instrumento de planeamiento en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda:   
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 1/2016 de las Normas subsidiarias de planeamiento de Les Coves de Vinromà, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 4 de octubre de 2018.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 23 de octubre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML