Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5035, del 24-06-2005 (2005/7314)

DECRET 116/2005, de 17 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla de Recuperació de la Gavina Corsa a la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2005/06/17/116/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5035

Data del DOGV
:   24-06-2005

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2005/7314

CVE


Data del document
:   17-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [ocell](javascript:void(0))
    * [protecció de la fauna](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [espècie protegida](javascript:void(0))

DECRET 116/2005, de 17 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla de Recuperació de la Gavina Corsa a la Comunitat Valenciana. [2005/M7314]
  
La gavina corsa (Larus audouinii) és una au marina endèmica del mar Mediterrani. Durant la dècada dels 70 la seua població mundial es xifrava en tan sols uns pocs milers de parelles. Actualment té uns efectius globals d'unes 20.000 parelles reproductores, gràcies als esforços realitzats en favor de la seua conservació.
  
Malgrat el seu recent i ràpid creixement poblacional, a la Comunitat Valenciana l'espècie presenta una situació molt desfavorable ja que la tradicional colònia de les Illes Columbretes es dirigeix veloçment cap a un horitzó d'extinció a curt termini després de 30 anys d'història, tal com queda justificat en l'annex II . En absència dels rebuigs de la pesca de l'arrossegament durant el període reproductor, les aus de les Illes Columbretes tendeixen a abandonar la colònia per a dirigir-se a àrees de millor qualitat, on hi ha major disponibilitat d'aliment. La reducció en el nombre de gavines corses a les Illes Columbretes deixa al seu torn desprotegits, davant de predadors facultatius com els gavinots argentats, als pocs individus que persisteixen en el seu interés reproductor. La recuperació de la colònia passa pel control a curt termini del nombre de gavinots argentats i per la recuperació d'una situació de major disponibilitat tròfica que l'actual.
  
Motius d'optimisme per a eludir l'extinció de l'espècie a la Comunitat Valenciana provenen de la recent colonització de l'Albufera de València per l'espècie, on un xicotet nucli de 6 parelles es va reproduir l'any 2003 a partir d'un grup d'aus allí alliberades anys enrrere. Aquesta colonització imprevista i la gran relació entre distintes colònies recorda que l'espècie s'estructura en una metapoblació (població de poblacions) en la qual tenen gran importància les zones actualment no ocupades. També cal assenyalar la recent colonització de la Llacuna de Torrevieja, on almenys 25 parelles es reprodueixen el 2005. Una de les zones susceptibles d'albergar l'espècie a la Comunitat Valenciana és l'illot de Benidorm on la Generalitat desenvolupa actuacions per a promoure l'establiment d'una nova colònia des de 1999.
  
La gavina corsa és una espècie catalogada en perill d'extinció pel Decret 32/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la seua protecció.
  
La necessitat legal d'aprovar un règim de protecció per a la gavina corsa, previst en l'article. 31.2 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestres, i en l'article 4 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, es reforça per la responsabilitat de la Generalitat a mantenir la presència de l'espècie en la Comunitat Valenciana, actuant de pont i corredor segur entre les poblacions de les Balears, Catalunya i del sud-oest del Mediterrani.
  
Atés que el model de pla de recuperació pel qual s'ha optat és de caràcter purament normatiu, s'ha elaborat un annex a aquest que conté la resta dels continguts mínims que s'estableixen tant en la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, com en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades.
  
Per tot això, a proposta del conseller de Territori i Habitatge i amb la deliberació prèvia del Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 17 de juny de 2005,
  
DECRETE
  
Article 1. Objecte
  
1. En compliment del que disposa l'article 4. a) del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la seua protecció, és objecte d'aquest decret, amb caràcter general, establir el Pla de recuperació de la gavina corsa a la Comunitat Valenciana, a l'efecte d'assegurar la seua presència futura en el medi natural, ordenar les accions necessàries per a expandir les seues poblacions, allunyar l'espècie del perill d'extinció i promoure aquesta espècie com a emblema de la conservació del medi marí.
  
Són objectius particulars els següents:
  
- Garantir la pervivència de la colònia de les Illes Columbretes, les Llacunes de la Mata i Torrevieja i l'Albufera.
  
- Fomentar i promoure noves colònies de cria de l'espècie a la Comunitat Valenciana.
  
- Garantir l'existència de condicions adequades per a la hivernada i moviments prenupcials i postnupcials de l'espècie al litoral de la Comunitat Valenciana.
  
Tot això està justificat per la situació i característiques de l'espècie que es detallen en l'annex II d'aquesta disposició.
  
2. Correspon a la Conselleria de Territori i Habitatge, a través de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, assegurar el compliment d'aquest Pla a la Comunitat Valenciana.
  
Article 2. Àmbit
  
Aquest decret s'aplicarà a tot el territori de la Comunitat Valenciana pel que fa a la protecció dels exemplars de l'espècie, i en les zones definides en l'article 3 pel que fa a la protecció del seu hàbitat.
  
Article 3. Àrees d'aplicació
  
Les mesures de protecció i regeneració de l'hàbitat previstes en el següent pla s'aplicaran en les zones següents, representades gràficament en l'annex I:
  
1. Àrees de conservació: són espais que han albergat i alberguen en l'actualitat poblacions reproductores de l'espècie. Les úniques zones que reuneixen ambdós requisits són les Illes Columbretes, les Llacunes de la Mata i Torrevieja i l'Albufera, definint-se com a àrea de reproducció la continguda dins dels límits següents:
  
- Illes Columbretes: amb la delimitació de la zona d'especial protecció per a les aus núm. ES0000063.
  
- Llacunes de la Mata i Torrevieja: amb la delimitació de la zona d'especial protecció per a les aus núm. ES0000059.
  
- l'Albufera: amb la delimitació del parc natural, segons el Decret 258/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, de règim jurídic del Parc Natural de l'Albufera.
  
2. Àrees de recuperació: són espais on l'espècie ha aparegut ocasionalment com reproductora o que són susceptibles de ser ocupats en un futur. Les zones que en aquests moments compleixen aquestes característiques en el territori valencià són els illots de Benidorm i l'illa de Tabarca, definint-se com a àrea de recuperació la continguda dins dels límits de la ZEPA:
  
- ZEPA Illots de Benidorm: núm. ES0000121.
  
- ZEPA Illa de Tabarca: núm. ES5213024.
  
3. Àrees d'hivernada, alimentació, descans i pas: les àrees d'hivernada corresponen a aquells espais que alberguen regularment poblacions invernants de l'espècie o que són susceptibles d'albergar-les en un futur durant el període no reproductor (agost-març, ambdós inclusivament). Les àrees d'alimentació, descans i pas corresponen a aquells espais que són utilitzats habitualment per l'espècie per a alimentar-se, descansar o desplaçar-se entre àrees d'alimentació i cria. Aquests espais comprenen principalment la zona emmarcada entre la línia de costa i el límit de la plataforma continental. També s'inclouen en les zones d'alimentació, descans i pas els cultius d'arròs i els embassaments pròxims a les zones costaneres.
  
Atesa la importància d'aquestes àrees en l'estratègia global de conservació de l'espècie, la Generalitat garantirà l'existència i millora d'aquests espais.
  
Article 4. Definició de l'hàbitat de reproducció
  
A tots els efectes es considerarà hàbitat de reproducció de la gavina corsa totes les aquelles zones de les àrees de conservació i recuperació on haja criat, estiga criant o, en un futur, crie l'espècie. Aquestes zones seran delimitades a partir de la ubicació dels nius i ampliades en un perímetre establit per la Direcció General de Gestió del Medi Natural segons les característiques particulars de cada colònia.
  
Article 5. Definició de l'hàbitat d'hivernada, alimentació, descans i pas
  
A tots els efectes es considerarà hàbitat d'hivernada, alimentació, descans i pas de la gavina corsa totes les zones utilitzades per l'espècie com a dormidor, refugi hivernal o migratori o lloc d'alimentació.
  
Article 6. Règim de protecció de l'hàbitat reproductor
  
1. En les àrees de conservació i recuperació, definides en l'article 3.1 i 2, i que afecten els hàbitats de reproducció de la gavina corsa, es prohibeix qualsevol actuació que puga suposar un perjudici a l'espècie i, en particular, les següents:
  
a) Accedir a les colònies, excepte amb fins científics o de maneig i sempre amb l'autorització prèvia de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
b) Depositar qualsevol tipus de residu.
  
c) Encendre foc.
  
d) Emetre senyals lluminosos o acústics molestos a excepció dels estrictament relacionats amb la senyalització marítima o qualsevol altra instal·lació demandada per l'interés general i el seu manteniment dins de la zona.
  
e) Realitzar moviments de terres.
  
f) Introduir animals domèstics o qualsevol espècie exòtica d'animal o planta.
  
g) Tota obra o actuació que comporte una modificació de l'estat original de l'espai, excepte les autoritzades per Conselleria de Territori i Habitatge, amb un informe previ de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
2. Amb independència de la tramitació a què estiga subjecta, l'avaluació ambiental (informe, estimació, declaració d'impacte ambiental o altres) de qualssevol actuacions, plans o projectes que, per les seues característiques o ubicació, puguen afectar les àrees definides en l'article 3.1 i 2, hauran d'avaluar amb especial atenció els efectes que sobre la conservació de la gavina corsa puguen derivar-se de la realització del projecte, com també mencionar expressament en la declaració corresponent l'efecte previst sobre les poblacions de l'espècie.
  
3. La Generalitat garantirà la vigilància i el manteniment de les colònies de gavina corsa.
  
Article 7. Règim de protecció dels exemplars
  
1. D'acord amb el que preveu l'article 9 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, queda prohibit, amb caràcter general, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, l'alliberament, el comerç, l'exposició per al comerç, el transport, l'intercanvi, l'oferta amb fins de venda, la captura, la persecució, les molèsties, la naturalització i la tinença, llevat que estiguen autoritzats d'exemplars, vius o morts, ous, cries o restes de l'espècie.
  
2. La tinença d'exemplars vius o morts només s'autoritzarà amb fins d'investigació o reintroducció. Aquesta autorització exclou expressament la cessió a tercer i l'alliberament en el medi natural.
  
3. La captura d'exemplars en el medi natural amb fins d'investigació es realitzarà únicament, i amb l'autorització prèvia, quan estiga orientada directament a la conservació de l'espècie.
  
Article 8. Mesures de restauració de l'hàbitat
  
1. Per a recuperar la presència de l'espècie dins de la seua àrea de distribució potencial, la Generalitat executarà projectes de restauració de l'hàbitat en les àrees definides en l'article 3.1 i 2.
  
2. La Generalitat garantirà, si així és necessari, la disponibilitat d'aliment en aquelles àrees referides en l'article 3.1 i 2 mitjançant mecanismes que no alteren negativament la dinàmica de l'ecosistema, com ara el foment dins de les àrees definides en l'article 3.3 d'arts selectives d'explotació pesquera compatibles amb la conservació, i el foment de mesures correctores per a evitar la mortalitat en arts de pesca professionals o que demostren no ser perjudicials per a l'espècie.
  
Article 9. Mesures de reforçament poblacional i facilitació social
  
Per a la recuperació i restauració de poblacions, la Generalitat mantindrà instal·lacions per a la cria en captivitat i criança campestre de l'espècie, com també un contingent d'exemplars en captivitat.
  
Article 10. Mesures de control d'espècies competidores i/o depredadores
  
La Generalitat vetlarà perquè la dinàmica de les colònies en les àrees referides en l'article 3.1 i 2 no es veja negativament afectada per l'acció d'espècies competidores i/o depredadores fins al punt de posar en perill el creixement o l'existència d'aquestes. Especialment i pel que fa al gavinot argentat (Larus michahellis), les seues colònies podran ser degudament ens manejades amb aquest fi.
  
Article 11. Plans d'acció
  
1. El Pla de recuperació es desenvoluparà mitjançant el Pla d'acció d'aus marines de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que preveu l'article 8 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, que, per períodes de vigència no superiors a cinc anys, concretarà els objectius que s'han d'aconseguir i les actuacions i els mitjans necessaris per a la seua aplicació per a aquesta espècie.
  
2. El Pla d'Acció d'Aus Marines de la Comunitat Valenciana serà elaborat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural i aprovat per resolució del conseller de Territori i Habitatge, amb un informe previ favorable de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació, en el termini màxim d'un any a partir de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'aquest decret.
  
3. A l'efecte de coordinar la seua execució, la Direcció General de Gestió del Medi Natural designarà un tècnic per a realitzar el seguiment de totes les accions i els objectius establits. També haurà de contrastar l'aplicació tant del Pla de recuperació com de l'eficàcia de les mesures dutes a terme dins del Pla d'acció d'aus marines de la Comunitat Valenciana. Així mateix, proposarà totes aquelles actuacions de conservació a la Comunitat Valenciana que es deriven dels plans nacionals i internacionals de conservació de l'espècie, dins del que establisca el grup de treball de la gavina corsa del Comité de Flora i Fauna Silvestres del Ministeri de Medi Ambient, i vetlarà per la coordinació de les actuacions que es duguen a terme en altres comunitats autònomes.
  
Article 12. Autoritzacions i excepcions
  
1. Les autoritzacions a què es refereixen els articles 6 i 7 hauran de ser emeses per la Direcció General de Gestió del Medi Natural. Aquestes autoritzacions s'emetran en el termini màxim de tres mesos des de la data de recepció de la sol·licitud en l'òrgan competent, i s'entendrà positiu el silenci administratiu.
  
2. En el cas d'àrees de conservació, àrees de recuperació o àrees d'hivernada, alimentació, descans o pas compreses en l'àmbit d'espais naturals protegits, llocs de la xarxa Natura 2000 i zones humides catalogades, les autoritzacions a què es refereixen l'article 6, apartat 1, hauran de disposar de l'informe previ emés per l'òrgan responsable de la gestió de l'espai corresponent.
  
3. El règim d'excepció al marc general de protecció, establit en els articles 6 i 7, serà el previst en l'article 13.1 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat. Les autoritzacions excepcionals previstes en els articles 13.1, 14.1 i 14.2 del Decret 32/2004, correspondran a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
Article 13. Règim sancionador
  
El règim sancionador en la matèria regulada en el present decret serà l'establit en el títol VI de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Protegits i de la Flora i Fauna Silvestres, i en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, en relació amb els articles 17 i 18 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades.
  
DisposiciÓ addicional
  
En el cas de les àrees establides en l'article 3 l'àmbit del qual es trobe inclòs en el d'un espai natural protegit que dispose de pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) i/o pla rector d'ús i gestió (PRUG) en vigor, les determinacions d'aquest decret tindran caràcter complementari, en especial, per a aquells aspectes que no hagen sigut objecte específic de regulació en aquests plans. En el cas que l'espai protegit no dispose de normativa aprovada o aquesta es trobe en procés de revisió, els plans corresponents hauran d'incorporar les determinacions d'aquest decret.
  
Disposicions finals
  
Primera
  
Es faculta el conseller de Territori i Habitatge per a dictar les disposicions necessàries per al desenvolupament i l'aplicació d'aquest decret.
  
Segona
  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 17 de juny de 2005
  
El president de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX II
  
1. Anàlisi de la situació actual de la gavina corsa:
  
1.1. Distribució geogràfica general
  
La gavina corsa (Larus audouinii) és una au marina endèmica del mar Mediterrani. Va ser descrita per primera vegada el 1926 a l'Illa de Còrsega, i és considerada com una espècie escassa, amb poblacions molt xicotetes localitzades a illots de difícil accés.
  
Té una distribució circummediterránea, amb una població occidental i una altra oriental. La població occidental es distribueix per les costes de Portugal, Espanya, França (Còrsega), Itàlia, Croàcia, el Marroc, Algèria i Tunis. La població oriental presenta la majoria de les colònies a les Illes gregues, i es troben xicotets nuclis reproductors i escassament coneguts a Turquia, el Líban i Xipre.
  
De la primera estima de 800 a 1.000 parelles en la dècada de 1960, la població mundial de gavina corsa ha experimentat un creixement molt important, i actualment disposa d'uns efectius globals d'unes 20.000 parelles reproductores, gràcies als esforços realitzats en favor de la seua conservació. La major població nidificant actual és la localitzada al Delta de l'Ebre, amb més de 9.000 parelles.
  
1.2. Distribució a la Comunitat Valenciana
  
A la Comunitat Valenciana l'espècie presenta una única colònia històrica situada a la Reserva Natural de les Illes Columbretes. És un nucli reproductor molt ben documentat, del qual se'n coneix l'evolució des de 1973.
  
A partir de 2003 s'ha constatat la reproducció d'un xicotet nombre de parelles al Parc Natural de l'Albufera de la Comunitat Valenciana, colònia formada a partir de pollets de gavina corsa alliberats al centre de recuperació de fauna La Granja, del Saler. Més recentment (2004), s'han observat intents de reproducció al Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, i la colònia, es consolida el 2005.
  
1.3. Estat de les poblacions naturals de l'espècie i del seu hàbitat
  
1.3.1. Reserva Natural de les Illes Columbretes
  
Les Illes Columbretes se situen a 30 mIlles nàutiques de la costa de Castelló. Les primeres citacions de presència de gavina corsa a les Illes es remunten a 1973 encara que la primera citació de reproducció segura és de l'any 1974 amb 40-45 parelles. L'automatització del far en 1975 va suposar l'abandó de les Illes per part dels faroners, la qual cosa probablement va representar un increment en les molèsties a la colònia per part dels visitants ocasionals.
  
La presència de gavina corsa a les Columbretes va ser un dels motius de la protecció de l'arxipèlag, declarat com a parc natural el 1988 i aquesta espècie actua com a emblema de l'espai protegit. Durant els primers anys, la colònia es recupera augmentant en nombre de parelles, i es demostra un aprofitament dels rebuigs pesquers de la flota d'arrossegament dels ports pròxims a l'arxipèlag. Això no obstant, arran de l'inici el 1991 d'una parada ecològica per part de la flota d'arrossegament de Castelló i Tarragona, coincident amb l'època reproductora de l'espècie, es constata un fracàs en l'èxit reproductor i una forta caiguda poblacional. Una entrada nombrosa d'immigrants des del delta de l'Ebre rescata la colònia a mitjan anys 90, i s'aconsegueix un pic històric de més de 600 parelles, fet que feia de les Columbretes la tercera colònia més important del món. Després d'uns pocs anys de bonança, la colònia comença el seu declivi de nou, i arriba a les 25 parelles de 2004
  
1.3.2. Parc Natural de l'Albufera
  
El Parc Natural de l'Albufera, amb una superfície de 21.120 hectàrees, es troba situat a tan sols 10 km. de la ciutat de València. Des de l'any 1990 el Parc Natural de l'Albufera està inclòs en la llista d'aiguamolls d'importància internacional per a les aus, establida per raó del Conveni de Ramsar, de 2 de febrer de 1971, i des de l'any 1991 és ZEPA (zona d'especial protecció per a les aus). Presenta una gran varietat d'hàbitats que permeten l'existència d'una gran diversitat global d'espècies de fauna i flora.
  
Dins dels límits del parc natural es troba el centre de recuperació de fauna La Granja, del Saler. El 1992, es van alliberar en l'esmentat centre pollets criats en captivitat a partir d'ous de la colònia de la Reserva Natural de les Illes Columbretes, com a assaig de tècniques de maneig de l'espècie davant del fracàs reproductor a les Columbretes el 1991. A partir de 1995, alguns dels exemplars criats al centre van tornar per a reproduir-se, i són observats, en companyia d'exemplars salvatges (sense anellar). Finalment, el 2003 es va comprovar la nidificació de tres parelles en vegetació palustre del llac de l'Albufera, hàbitat fins llavors no descrit per a l'espècie. Encara que la colònia s'ha format a causa de la fixació a la zona de 5 de les 15 aus alliberades en l'Albufera durant el període 1992-1998, aquest nucli està actuant com atractiu de gavines salvatges, i el 2004 s'han localitzat altres punt de reproducció a la devesa del Saler. Per influència de la gran colònia del delta de l'Ebre cada vegada són més abundants les gavines corses en l'arrossar de l'Albufera al llarg de l'any, la qual cosa permet augurar un creixement sostingut d'aquesta xicoteta colònia en el futur, malgrat la baixa disponibilitat d'hàbitat de cria adequat.
  
1.3.3. Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja
  
Les llacunes de la Mata i Torrevieja es troben en la comarca del Baix Segura, i conformen amb el Fondo i les Salines de Santa Pola un triangle d'aiguamolls amb importància internacional al sud d'Alacant.
  
El Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja té una superfície de 3.700 ha., de les quals 2.100 són làmines d'aigua. L'avifauna és el grup faunístic de més rellevància ja que està format per quasi un centenar d'espècies. Les zones emergides estan ocupades principalment pels últims reductes de vegetació de saladar, tant humit com sec, de la Comunitat Valenciana.
  
A la Llacuna de Torrevieja es troba present la gavina corsa durant tot l'any, i arriba a xifres de més de 2.000 exemplars durant els mesos hivernals i es redueix fins al centenar o menys durant l'època de cria.
  
Es van observar el 2004 intents de cria i es va constatar la nidificació d'almenys 6 parelles que van abandonar la colònia possiblement per molèsties humanes i no va descloure cap ou. EL 2005 es verifica l'existència del menys 25 parelles reproductores.
  
1.4. Amenaces
  
Els factors determinants de l'actual situació de la gavina corsa a la Comunitat Valenciana són els següents:
  
- Alteració de l'hàbitat en les àrees potencials de reproducció. Encara que històricament només hi ha una colònia en territori valencià, l'alteració de possibles hàbitats de reproducció (principalment Illes) ha de considerar-se com una amenaça per a l'expansió de l'espècie.
  
- Alta dependència dels rebuigs de la flota pesquera professional. El nombre de parelles reproductores i el seu èxit, almenys en l'àrea de les Columbretes, depén de la presència de rebuigs de la flota d'arrossegament durant l'època de cria. Les parades de la flota o la desaparició dels rebuigs comporten un perjudici per a aquesta colònia.
  
- Competència amb el gavinot argentat (Larus michahellis). Aquesta au ha experimentat una gran expansió al Mediterrani a causa del seu aprofitament de residus d'origen urbà i pesquer. Com que cria més prompte que la gavina corsa, competeix amb aquesta pel lloc de nidificació, i depreda a més sobre els ous i pollets d'aquesta. D'altra banda, competeix amb la gavina corsa a l'hora d'aprofitar els rebuigs pesquers.
  
- Esgotament de les fonts d'aliment de les seues espècies presa, com la sardina i aladroc, i afecta directament el seu èxit reproductiu.
  
- Molèsties humanes i recollida d'ous. La recollida d'ous, encara que antigament va ser una pràctica molt estesa, actualment té poca importància. De totes maneres, hauria de considerar-se després del que ha passat al Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja el 2004. En el que fa referència a les molèsties humanes, pel fet de tractar-se d'una espècie colonial, és molt vulnerable durant l'època de cria.
  
- Presència de pocs nuclis reproductors i alta concentració en algun d'aquests. A Espanya, el 70% de la població es localitza al Delta de l'Ebre, la qual cosa fa molt vulnerable al conjunt de la població a impactes negatius sobre aquesta colònia.
  
1.5. Avaluació de les accions de conservació realitzades
  
Les primeres realitzades es van centrar en la protecció de la colònia de les Columbretes, mitjançant la creació d'un sistema de vigilància que va assegurar la reproducció sense molèsties de l'espècie i el creixement inicial de la colònia.
  
Amb posterioritat s'han desenvolupat dos projectes LIFE consecutius que han tingut aquesta espècie com a objecte:
  
- Projecte LIFE B4-3200/98/447 «Conservació de les ZEPA insulars de la Comunitat Valenciana» 1998-2001.
  
Una de les accions previstes en aquest projecte era la introducció de l'espècie com a nidificant a la ZEPA Illots de Benidorm mitjançant tècniques de facilitació social (esquers) i hacking (criança campestre). El nombre total de pollets que van volar amb èxit procedents en part de la Reserva Natural de les Illes Columbretes i del Parc Natural del Delta de l'Ebre va ser de 113. No es van observar retorns a l'illa ja que aquestes aus retornen normalment al tercer any de vida.
  
Aquest projecte també preveia assegurar la protecció de l'hàbitat de reproducció de la gavina corsa, objectiu aconseguit mitjançant el Decret 40/2003, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aproven les normes de protecció de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) Illots de Benidorm.
  
- Projecte LIFE02/E/8608 «Conservació de Larus audouinii a la Comunitat Valenciana» 2002-2006.
  
L'objectiu general del projecte és facilitar la reproducció de Larus audouinii en la colònia de la Reserva Natural de les Illes Columbretes i continuar amb els treballs d'introducció en la ZEPA Illots de Benidorm, a fi de reforçar la metapoblació del Mediterrani occidental (75% de la població mundial) mitjançant accions locals coordinades amb altres administracions i la posada en valor de l'espècie en l'àmbit regional i estatal.
  
Fins al 2004 s'han alliberat 103 pollets a l'Illot de Benidorm i 35 a les Illes Columbretes, tots ells procedents del Parc Natural del Delta de l'Ebre. La taxa de retorn a l'Illot de Benidorm és del 20% dels individus alliberats, i s'observa comportament de seguici en els exemplars però sense èxit reproductor. De moment no hi ha dades per a les aus alliberades a les Columbretes.
  
2. Mesures de conservació:
  
2.1. Establiment d'objectius
  
Els objectius a llarg termini no poden ser altres que assegurar la supervivència de l'espècie en el medi natural. Concretament, s'estableixen a curt termini:
  
- Garantir la pervivència de la colònia de les Illes Columbretes, les Llacunes de la Mata i Torrevieja i la de l'Albufera de Valencia.
  
- Fomentar i promoure noves colònies de cria de l'espècie a la Comunitat Valenciana.
  
- Garantir l'existència de condicions adequades per a la hivernada i moviments prenupcials i postnupcials de l'espècie al litoral de la Comunitat Valenciana.
  
2.2. Mesures directes de protecció de l'espècie
  
Ha de donar-se prioritat a la vigilància del compliment de la normativa vigent que prohibeix la captura, mort, comerç i qualsevol activitat que puga produir alguna molèstia a l'espècie.
  
La captura i manipulació de la mateixa amb fins científics o de reintroducció igualment ha d'estar sotmesa a vigilància i supervisió, com també dirigida únicament a la conservació de l'espècie.
  
2.3. Mesures de conservació i restauració de l'hàbitat
  
D'acord amb la legislació vigent en matèria de conservació de la naturalesa, ha de donar-se prioritat a la protecció de les espècies en el seu medi natural. El criteri prioritari serà la conservació dels hàbitats de reproducció actualment existents, millorant-los segons els requeriments de les colònies.
  
D'altra banda, es garantirà la disponibilitat d'aliment mitjançant mecanismes que no alteren negativament la dinàmica de l'ecosistema, com ara el foment dins de les zones d'alimentació de l'espècie d'arts de pesca selectives, i de mesures correctores per a evitar la mortalitat en arts de pesca professional.
  
2.4. Desenvolupament de programes d'investigació i educatius
  
La investigació científica ha de proveir els coneixements necessaris per a totes les actuacions de maneig de l'espècie, per la qual cosa ha de ser un motor fonamental de tot pla de recuperació. La investigació ha d'anar encaminada a obtenir les dades necessàries en cada fase del programa i desenvolupar-se en funció de l'evolució de l'espècie, tant en el medi natural com en captivitat.
  
Es consideren prioritàries les investigacions sobre l'ús de l'hàbitat, requeriments ecològics, determinació d'aquells paràmetres de l'hàbitat que són determinants per al seu ús i que a més atorguen a l'espècie avantatge competitiu enfront d'altres; estudis sobre interaccions interespecífics i intraespecífiques, sobre ecologia tròfica i sobre desplaçaments i mobilitat entre colònies. En cap cas la investigació ha de provocar efectes negatius sobre l'espècie.
  
D'altra banda, hauran de realitzar-se campanyes educatives, tant dirigides a la població en general com altres específiques destinades a tractar aspectes concrets del pla i dirigides als sectors més relacionats amb l'espècie: confraries de pescadors, clubs nàutics i agricultors. També hauran d'integrar-se en les campanyes educatives tots aquells municipis implicats en el pla, no sols a nivell institucional sinó també totes aquelles associacions i centres educatius d'aquests que puguen contribuir a la conservació de l'espècie.
  
Independentment, es realitzarà la difusió del pla i dels seus resultats en ambients científics i tècnics mitjançant les publicacions especialitzades que es consideren més oportunes.
  
3. Programa d'actuacions:
  
3.1. Pla d'Acció d'Aus Marines de la Comunitat Valenciana
  
El Pla de recuperació de la gavina corsa es desenvoluparà mitjançant el Pla d'acció d'aus marines de la Comunitat Valenciana, ja que inclou aspectes (protecció de zones de cria, dependència de recursos pesquers, investigació) que els són comuns. Es considera oportuna una vigència no superior a cinc anys, i que concreten els objectius que s'han d'aconseguir, els terminis i les actuacions i els mitjans necessaris per a la seua aplicació.
  
3.2. Relació amb altres administracions
  
Es considera necessari l'establiment de convenis de col·laboració o acords amb ajuntaments, propietaris de terrenys i administracions amb competències substantives, per a la realització de treballs de gestió i/o restauració de l'hàbitat, campanyes de divulgació, etc. Es considera essencial la realització de contactes i actuacions conjuntes amb el sector pesquer, incloent tant l'administració estatal i autonòmica com les confraries de pescadors. D'altra banda, es fomentarà l'establiment de convenis de col·laboració amb altres comunitats autònomes i països confrontants que disposen de colònies de reproducció de l'espècie.
  
3.3. Instruments financers requerits
  
Totes les accions que s'han de realitzar dins dels successius plans d'acció d'aus marines de la Comunitat Valenciana estaran finançades a càrrec del pressupost de la Conselleria de Territori i Habitatge, sense que això implique l'exclusió de finançament per part d'altres administracions o altres programes d'inversió.
  
La Conselleria de Territori i Habitatge assignarà a aquest programa el personal i els mitjans necessaris per a la seua adequada execució.
  
4. Avaluació del pla:
  
4.1. Objectiu
  
Es tracta d'avaluar, d'una banda, el compliment del pla i, d'una altra, l'adequació de les mesures contingudes en el mateix i les accions realitzades, al compliment dels objectius marcats.
  
Es considera que la millor forma d'avaluar el pla és realitzar un seguiment que aportació informació sobre la situació de l'espècie en el seu medi natural i, per tant, de l'avaluació del seu risc d'extinció a través de censos i prospeccions periòdiques en el medi.
  
Això no obstant, hi ha altres indicadors que poden donar informació sobre el compliment total o parcial dels objectius del pla i que es detallen a continuació. Els successius plans d'acció que s'elaboren en desplegament d'aquest decret hauran de realitzar una estimació del compliment d'objectius, a través de l'avaluació d'aquests indicadors.
  
4.2. Indicadors de compliment d'objectius
  
Poden considerar-se com a indicadors del compliment dels objectius establits els factors següents:
  
- Augment o estabilització del nombre de parelles reproductores en els nuclis reproductors actuals.
  
- Augment del nombre d'espais ocupats per l'espècie amb reproducció comprovada i en anys consecutius.
  
- Increment de l'èxit reproductor de les colònies existents.
  
- Nombre de convenis i acords establits (especialment en el sector pesquer), la qual cosa avalua el grau d'adhesió d'entitats públiques i privades al pla.
  
- Aparició de notícies en mitjans de comunicació, com a reflex del manteniment del nivell d'interés cap a l'espècie que han prestat habitualment els mitjans de comunicació.
  
- Nombre de publicacions científiques sobre aspectes relacionats amb la conservació i ecologia de l'espècie.
  
- Nombre de cursos, reunions i activitats de comunicació, educació i participació organitzats, i nombre d'assistents.
  
- Inversions i despesa anual.
  
5. Mecanismes de participació:
  
La Generalitat facilitarà la participació d'entitats públiques i privades en l'execució del Pla d'Acció d'Aus Marines de la Comunitat Valenciana per a la conservació d'aquesta espècie. Es considera de particular interés la firma de convenis o acords de col·laboració amb l'administració pesquera, confraries de pescadors i ajuntaments implicats. Una altra via possible de col·laboració és la declaració de reserves voluntàries de fauna en terrenys pertanyents a persones físiques i jurídiques diferents de la Generalitat. Les inversions per al desenvolupament d'aquests convenis o acords i per a la millora de les reserves podran ser objecte de subvenció.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5035, del 24-06-2005 (2005/7314)

DECRETO 116/2005, de 17 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Recuperación de la Gaviota de Audouin en la Comunidad Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2005/06/17/116/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   5035

Fecha DOGV
:   24-06-2005

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2005/7314

CVE


Fecha del documento
:   17-06-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [ave](javascript:void(0))
    * [protección de la fauna](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [especie protegida](javascript:void(0))

DECRETO 116/2005, de 17 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Recuperación de la Gaviota de Audouin en la Comunidad Valenciana. [2005/M7314]
  
La gaviota de Audouin (Larus audouinii) es un ave marina endémica del mar Mediterráneo. Durante la década de los 70 su población mundial se cifraba en tan sólo unos pocos miles de parejas. Hoy en día la especie cuenta con unos efectivos globales de unas 20.000 parejas reproductoras, gracias a los esfuerzos realizados en favor de su conservación.
  
A pesar de su reciente y rápido crecimiento poblacional, en la Comunidad Valenciana la especie presenta una situación muy desfavorable ya que la tradicional colonia de las Islas Columbretes se dirige velozmente hacia un horizonte de extinción a corto plazo tras 30 años de historia, tal y como queda justificado en el anexo II. En ausencia de descartes de la pesca del arrastre durante el periodo reproductor, las aves de las Islas Columbretes tienden a abandonar la colonia para dirigirse a áreas de mejor calidad, donde existe mayor disponibilidad de alimento. La reducción en el número de gaviotas de Audouin en las Islas Columbretes deja a su vez desprotegidos, ante predadores facultativos como las gaviotas patiamarillas, a los pocos individuos que persisten en su empeño reproductor. La recuperación de la colonia pasa por el control a corto plazo del número de gaviotas patiamarillas y por la recuperación de una situación de mayor disponibilidad trófica que la actual.
  
Motivos de optimismo para eludir la extinción de la especie en la Comunidad Valenciana provienen de la reciente colonización de l'Albufera de Valencia por la especie, donde un pequeño núcleo de 6 parejas se reprodujo en el año 2003 a partir de un grupo de aves allí liberadas años atrás. Esta colonización imprevista y la gran relación entre distintas colonias recuerda que la especie se estructura en una metapoblación (población de poblaciones) en la que tienen gran importancia las zonas actualmente no ocupadas. También hay que señalar la reciente colonización de la Laguna de Torrevieja, en donde al menos 25 parejas se están reproduciendo en 2005. Una de las zonas susceptibles de albergar la especie en la Comunidad Valenciana es el Islote de Benidorm donde la Generalitat viene desarrollando actuaciones para promover el establecimiento de una nueva colonia desde 1999.
  
La gaviota de Audouin es una especie catalogada en peligro de extinción por el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección.
  
La necesidad legal de aprobar un régimen de protección para la gaviota de Audouin, previsto en el artículo 31.2 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, y en el artículo 4 del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, se refuerza por la responsabilidad de la Generalitat en mantener la presencia de la especie en la Comunidad Valenciana, actuando de puente y corredor seguro entre las poblaciones de Baleares, Cataluña y del suroeste del Mediterráneo.
  
Dado que el modelo de Plan de Recuperación por el que se ha optado es de carácter puramente normativo, se ha elaborado un anexo al mismo que contiene el resto de los contenidos mínimos que se establecen tanto en la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, como en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas.
  
Por todo lo cual, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda y previa deliberación del Consell de la Generalitat, en la reunión del día 17 de junio de 2005,
  
DISPONGO
  
Artículo 1. Objeto
  
1. En cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 4.a) del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección, es objeto del presente decreto, con carácter general, establecer el Plan de Recuperación de la Gaviota de Audouin en la Comunidad Valenciana, a los efectos de asegurar su presencia futura en el medio natural, ordenar las acciones necesarias para expandir sus poblaciones, alejar a la especie del peligro de extinción y promover esta especie como emblema de la conservación del medio marino.
  
Son objetivos particulares los siguientes:
  
- Garantizar la pervivencia de la colonia de las Islas Columbretes, las Lagunas de la Mata y Torrevieja y l'Albufera.
  
- Fomentar y promover nuevas colonias de cría de la especie en la Comunidad Valenciana.
  
- Garantizar la existencia de condiciones adecuadas para la invernada y movimientos pre y postnupciales de la especie en el litoral de la Comunidad Valenciana.
  
Todo ello viene justificado por la situación y características de la especie que se detallan en el anexo II de esta disposición.
  
2. Corresponde a la Conselleria de Territorio y Vivienda, a través de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, asegurar el cumplimiento de este Plan en la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 2. Ámbito
  
El presente decreto será de aplicación en todo el territorio de la Comunidad Valenciana en cuanto a la protección de los ejemplares de la especie, y en las zonas definidas en el artículo 3 en lo que se refiere a la protección de su hábitat.
  
Artículo 3. Áreas de aplicación
  
Las medidas de protección y regeneración del hábitat previstas en el siguiente plan se aplicarán en las siguientes zonas, representadas gráficamente en el anexo I:
  
1. Áreas de conservación: son espacios que han albergado y albergan en la actualidad poblaciones reproductoras de la especie. Las únicas zonas que reúnen ambos requisitos son las Islas Columbretes, las Lagunas de la Mata y Torrevieja y l'Albufera, definiéndose como área de reproducción la contenida dentro de los límites siguientes:
  
- Islas Columbretes: con la delimitación de la Zona de Especial Protección para las Aves nº ES0000063.
  
- Lagunas de la Mata y Torrevieja: con la delimitación de la Zona de Especial Protección para las Aves nº ES0000059.
  
- L'Albufera: con la delimitación del Parque Natural, según el Decreto 258/2004, de 19 de noviembre, del Consell de la Generalitat, de Régimen Jurídico del Parque Natural de l'Albufera.
  
2. Áreas de recuperación: son espacios donde la especie ha aparecido ocasionalmente como reproductora o que son susceptibles de ser ocupados en un futuro. Las zonas que en estos momentos cumplen estas características en el territorio valenciano son los Islotes de Benidorm y la Isla de Tabarca, definiéndose como área de recuperación la contenida dentro de los límites de la ZEPA:
  
- ZEPA Islotes de Benidorm: nº ES0000121.
  
- ZEPA Isla de Tabarca: nº ES5213024.
  
3. Áreas de invernada, alimentación, descanso y paso: las áreas de invernada corresponden a aquellos espacios que albergan regularmente poblaciones invernantes de la especie o que son susceptibles de albergarlas en un futuro durante el periodo no reproductor (agosto-marzo, ambos inclusive). Las áreas de alimentación, descanso y paso corresponden a aquellos espacios que son utilizados habitualmente por la especie para alimentarse, descansar o desplazarse entre áreas de alimentación y cría. Estos espacios comprenden principalmente la zona enmarcada entre la línea de costa y el límite de la plataforma continental. También se incluyen en las zonas de alimentación, descanso y paso los cultivos de arroz y los embalses próximos a las zonas costeras.
  
Dada la importancia de estas áreas en la estrategia global de conservación de la especie, la Generalitat garantizará la existencia y mejora de estos espacios.
  
Artículo 4. Definición del hábitat de reproducción
  
A todos los efectos se considerará hábitat de reproducción de la gaviota de Audouin todas las aquellas zonas de las áreas de conservación y recuperación donde haya criado, esté criando o, en un futuro, críe la especie. Dichas zonas serán delimitadas a partir de la ubicación de los nidos y ampliadas en un perímetro establecido por la Dirección General de Gestión del Medio Natural según las características particulares de cada colonia.
  
Artículo 5. Definición del hábitat de invernada, alimentación, descanso y paso
  
A todos los efectos se considerará hábitat de invernada, alimentación, descanso y paso de la gaviota de Audouin todas las zonas utilizadas por la especie como dormidero, refugio invernal o migratorio o lugar de alimentación.
  
Artículo 6. Régimen de protección del hábitat reproductor
  
1. En las áreas de conservación y recuperación, definidas en el artículo 3.1 y 2, y que afecten a los hábitats de reproducción de la gaviota de Audouin, se prohibe cualquier actuación que pueda suponer un perjuicio a la especie y, en particular, las siguientes:
  
a) Acceder a las colonias, excepto con fines científicos o de manejo y siempre previa autorización de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.
  
b) Depositar cualquier tipo de residuo.
  
c) Encender fuego.
  
d) Emitir señales luminosas o acústicas molestas a excepción de las estrictamente relacionadas con la señalización marítima o cualquier otra instalación demandada por el interés general y su mantenimiento dentro de la zona.
  
e) Realizar movimientos de tierras.
  
f) Introducir animales domésticos o cualquier especie exótica de animal o planta.
  
g) Toda obra o actuación que suponga una modificación del estado original del espacio, excepto las autorizadas por Conselleria de Territorio y Vivienda, previo informe de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.
  
2. Con independencia de la tramitación a que estuviese sujeta, la evaluación ambiental (informe, estimación, declaración de impacto ambiental u otras) de cualesquiera actuaciones, planes o proyectos que, por sus características o ubicación, pudieran afectar a las áreas definidas en el artículo 3.1 y 2, deberán evaluar con especial atención los efectos que sobre la conservación de la gaviota de Audouin pudieran derivarse de la realización del proyecto, así como mencionar expresamente en la declaración correspondiente el efecto previsto sobre las poblaciones de la especie.
  
3. La Generalitat garantizará la vigilancia y mantenimiento de las colonias de gaviota de Audouin.
  
Artículo 7. Régimen de protección de los ejemplares
  
1. Conforme a lo previsto en el artículo 9 del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, queda prohibido, con carácter general, la muerte, el deterioro, la recolección, la liberación, el comercio, la exposición para el comercio, el transporte, el intercambio, la oferta con fines de venta, la captura, la persecución, las molestias, la naturalización y la tenencia, salvo que estuvieran autorizadas, de ejemplares vivos o muertos, huevos, crías o restos de la especie.
  
2. La tenencia de ejemplares vivos o muertos sólo se autorizará con fines de investigación o reintroducción. Esta autorización excluye expresamente la cesión a terceros y la liberación en el medio natural.
  
3. La captura de ejemplares en el medio natural con fines de investigación se realizará únicamente, y previa autorización, cuando esté orientada directamente a la conservación de la especie.
  
Artículo 8. Medidas de restauración del hábitat
  
1. Para recuperar la presencia de la especie dentro de su área de distribución potencial, la Generalitat ejecutará proyectos de restauración del hábitat en las áreas definidas en el artículo 3.1 y 2.
  
2. La Generalitat garantizará, si así fuera necesario, la disponibilidad de alimento en aquellas áreas referidas en el artículo 3.1 y 2 mediante mecanismos que no alteren negativamente la dinámica del ecosistema, tales como el fomento dentro de las áreas definidas en el artículo 3.3 de artes selectivas de explotación pesquera compatibles con la conservación, y el fomento de medidas correctoras para evitar la mortalidad en artes de pesca profesionales o que demuestren no ser perjudiciales para la especie.
  
Artículo 9. Medidas de reforzamiento poblacional y facilitación social
  
Para la recuperación y restauración de poblaciones, la Generalitat mantendrá instalaciones para la cría en cautividad y crianza campestre de la especie, así como también un contingente de ejemplares en cautividad.
  
Artículo 10. Medidas de control de especies competidoras y/o depredadoras
  
La Generalitat velará porque la dinámica de las colonias en las áreas referidas en el artículo 3.1 y 2 no se vea negativamente afectada por la acción de especies competidoras y/o depredadoras hasta el punto de poner en peligro el crecimiento o existencia de las mismas. Especialmente y en lo referente a la gaviota patiamarilla (Larus michahellis), sus colonias podrán ser debidamente manejadas a tal fin.
  
Artículo 11. Planes de acción
  
1. El Plan de Recuperación se desarrollará mediante el Plan de Acción de Aves Marinas de la Comunidad Valenciana, conforme a lo previsto en el artículo 8 del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, que, por periodos de vigencia no superiores a cinco años, concretará los objetivos a alcanzar y las actuaciones y medios necesarios para su aplicación para esta especie.
  
2. El Plan de Acción de Aves Marinas de la Comunidad Valenciana será elaborado por la Dirección General de Gestión del Medio Natural y aprobado por Resolución del conseller de Territorio y Vivienda, previo informe favorable de la Conselleria de Economía, Hacienda y Empleo, en el plazo máximo de un año a partir de la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del presente Decreto.
  
3. A efectos de coordinar su ejecución, la Dirección General de Gestión del Medio Natural designará un técnico para realizar el seguimiento de todas las acciones y objetivos establecidos. También deberá contrastar la aplicación tanto del Plan de Recuperación como de la eficacia de las medidas llevadas a cabo dentro del Plan de Acción de Aves Marinas de la Comunidad Valenciana. Así mismo, propondrá todas aquellas actuaciones de conservación en la Comunidad Valenciana que se deriven de los planes nacionales e internacionales de conservación de la especie, dentro de lo que establezca el Grupo de Trabajo de la Gaviota de Audouin del Comité de Flora y Fauna Silvestres del Ministerio de Medio Ambiente, y velará por la coordinación de las actuaciones que se lleven a cabo en otras Comunidades Autónomas.
  
Artículo 12. Autorizaciones y excepciones
  
1. Las autorizaciones a las que se refieren los artículos 6 y 7 deberán ser emitidas por la Dirección General de Gestión del Medio Natural. Dichas autorizaciones se emitirán en el plazo máximo de tres meses desde la fecha de recepción de la solicitud en el órgano competente, siendo positivo el silencio administrativo.
  
2. En el caso de áreas de conservación, áreas de recuperación o áreas de invernada, alimentación, descanso o paso comprendidas en el ámbito de espacios naturales protegidos, lugares de la Red Natura 2000 y zonas húmedas catalogadas, las autorizaciones a que se refieren el artículo 6, apartado 1, contarán con informe previo emitido por el órgano responsable de la gestión del espacio correspondiente.
  
3. El régimen de excepción al marco general de protección, establecido en los artículos 6 y 7, será el previsto en el artículo 13.1 del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat. Las autorizaciones excepcionales previstas en los artículos 13.1, 14.1 y 14.2 del Decreto 32/2004, corresponderán a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.
  
Artículo 13. Régimen sancionador
  
El régimen sancionador en la materia regulada en el presente decreto será el establecido en el título VI de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, y en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, en relación con los artículos 17 y 18 del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas.
  
DisposiciÓn adicional
  
En el caso de las áreas establecidas en el artículo 3 cuyo ámbito se encuentre incluido en el de un Espacio Natural Protegido que cuente con plan de ordenación de los recursos naturales (PORN) y/o plan rector de uso y gestión (PRUG) en vigor, las determinaciones de este decreto tendrán carácter complementario, en especial, para aquellos aspectos que no hayan sido objeto específico de regulación en tales planes. En caso de que el espacio protegido no cuente con normativa aprobada o ésta se encuentre en proceso de revisión, los planes correspondientes deberán incorporar las determinaciones de este decreto.
  
Disposiciones finales
  
Primera
  
Se faculta al conseller de Territorio y Vivienda para dictar las disposiciones necesarias para el desarrollo y aplicación del presente decreto.
  
Segunda
  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 17 de junio de 2005
  
El presidente de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territorio y Vivienda,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANEXO II
  
1. Análisis de la situación actual de la Gaviota de Audouin:
  
1.1. Distribución geográfica general
  
La gaviota de Audouin (Larus audouinii) es un ave marina endémica del mar Mediterráneo. Fue descrita por primera vez en 1926 en la Isla de Córcega, y considerada como una especie escasa, con poblaciones muy pequeñas localizadas en islotes de difícil acceso.
  
Posee una distribución circunmediterránea, con una población occidental y otra oriental. La población occidental se distribuye por las costas de Portugal, España, Francia (Córcega), Italia, Croacia, Marruecos, Argelia y Túnez. La población oriental presenta la mayoría de sus colonias en las islas griegas, encontrándose pequeños núcleos reproductores y escasamente conocidos en Turquía, Líbano y Chipre.
  
De la primera estima de 800 a 1.000 parejas en la década de 1960, la población mundial de gaviota de Audouin ha experimentado un crecimiento muy importante, contando actualmente con unos efectivos globales de unas 20.000 parejas reproductoras, gracias a los esfuerzos realizados en favor de su conservación. La mayor población nidificante actual es la localizada en el Delta del Ebro, con más de 9.000 parejas.
  
1.2. Distribución en la Comunidad Valenciana
  
En la Comunidad Valenciana la especie presenta una única colonia histórica situada en la Reserva Natural de las Islas Columbretes. Es un núcleo reproductor muy bien documentado, del cual se conoce su evolución desde 1973.
  
A partir de 2003 se ha constatado la reproducción de un pequeño número de parejas en el Parque Natural de l'Albufera de la Comunidad Valenciana, colonia formada a partir de pollos de gaviota de Audouin soltados en el Centro de Recuperación de Fauna La Granja, del Saler. Más recientemente (2004), se han observado intentos de reproducción en el Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja, consolidándose la colonia en 2005.
  
1.3. Estado de las poblaciones naturales de la especie y de su hábitat
  
1.3.1. Reserva Natural de las Islas Columbretes
  
Las Islas Columbretes se sitúan a 30 millas náuticas de la costa de Castellón. Las primeras citas de presencia de gaviota de Audouin en las islas se remontan a 1973 aunque la primera cita de reproducción segura es del año 1974 con 40-45 parejas. La automatización del faro en 1975 supuso el abandono de las islas por parte de los fareros, lo que probablemente representó un incremento en las molestias a la colonia por parte de los visitantes ocasionales.
  
La presencia de gaviota de Audouin en Columbretes fue uno de los motivos de la protección del archipiélago, declarado como Parque Natural en 1988 y actuando esta especie como emblema del espacio protegido. Durante los primeros años, la colonia se recupera aumentando en número de parejas, demostrándose un aprovechamiento de los descartes pesqueros de la flota de arrastre de los puertos cercanos al archipiélago. No obstante, a raíz del inicio en 1991 de una parada ecológica por parte de la flota arrastrera de Castellón y Tarragona, coincidente con la época reproductora de la especie, se constata un fracaso en el éxito reproductor y una fuerte caída poblacional. Una entrada numerosa de inmigrantes desde el Delta del Ebro rescata la colonia a mediados de los 90, alcanzándose un pico histórico de más de 600 parejas lo que hacía de Columbretes la tercera colonia más importante del mundo. Tras unos pocos años de bonanza la colonia comienza su declive de nuevo, llegando a las 25 parejas de 2004.
  
1.3.2. Parque Natural de l'Albufera
  
El Parque Natural de l'Albufera, con una superficie de 21.120 hectáreas, se encuentra situado a tan sólo 10 km. de la ciudad de Valencia. Desde el año 1990 el Parque Natural de l'Albufera está incluido en la lista de humedales de importancia internacional para las aves, establecida en virtud del Convenio de Ramsar de 2 de febrero de 1971 y desde el año 1991 ZEPA (Zona de Especial Protección para las Aves). Presenta una gran variedad de hábitats que permiten la existencia de una gran diversidad global de especies de fauna y flora.
  
Dentro de los límites del Parque Natural se encuentra el Centro de Recuperación de Fauna La Granja, de El Saler. En 1992, se liberaron en el citado centro pollos criados en cautividad a partir de huevos de la colonia de la Reserva Natural de las Islas Columbretes, como ensayo de técnicas de manejo de la especie ante el fracaso reproductor en Columbretes en 1991. A partir de 1995, algunos de los ejemplares criados en el centro volvieron para reproducirse, siendo observados, en compañía de ejemplares salvajes (sin anillar). Finalmente, en 2003 se comprobó la nidificación de tres parejas en vegetación palustre del lago de l'Albufera, hábitat hasta entonces no descrito para la especie. Aunque la colonia se ha formado debido a la fijación a la zona de 5 de las 15 aves liberadas en la Albufera durante el periodo 1992-1998, este núcleo está actuando como atractor de gaviotas salvajes, habiéndose localizado en 2004 otros punto de reproducción en la Devesa de El Saler. Por influencia de la gran colonia del Delta del Ebro cada vez son más abundantes las gaviotas de Audouin en el arrozal de la Albufera a lo largo del año, lo que permite augurar un crecimiento sostenido de esta pequeña colonia en el futuro, a pesar de la baja disponibilidad de hábitat de cría adecuado.
  
1.3.3. Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja
  
Las Lagunas de la Mata y Torrevieja se encuentran en la comarca de la Vega Baja del Segura, conformando junto con el Hondo y las Salinas de Santa Pola un triángulo de humedales con importancia internacional en el sur de Alicante.
  
El Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja tiene una superficie de 3.700 ha., siendo 2.100 de ellas láminas de agua. La avifauna es el grupo faunístico de mayor relevancia ya que está formado por casi un centenar de especies. Las zonas emergidas están ocupadas principalmente por los últimos reductos de vegetación de saladar tanto húmedo como seco de la Comunidad Valenciana.
  
En la Laguna de Torrevieja se encuentra presente la gaviota de Audouin durante todo el año, alcanzando cifras de más de 2.000 ejemplares durante los meses invernales y descendiendo hasta el centenar o menos durante la época de cría.
  
Se observaron en 2004 intentos de cría y se constató la nidificación de al menos 6 parejas que abandonaron la colonia posiblemente por molestias humanas no eclosionando ningún huevo. En 2005 se verifica la existencia de al menos 25 parejas reproductoras.
  
1.4. Amenazas
  
Los factores determinantes de la actual situación de la gaviota de Audouin en la Comunidad Valenciana son los siguientes:
  
- Alteración del hábitat en las áreas potenciales de reproducción. Aunque históricamente sólo existe una colonia en territorio valenciano, la alteración de posibles hábitats de reproducción (principalmente islas) debe considerarse como una amenaza para la expansión de la especie.
  
- Alta dependencia de los descartes de la flota pesquera profesional. El número de parejas reproductoras y su éxito, al menos en el área de Columbretes, depende de la presencia de descartes de la flota arrastrera durante la época de cría. Los paros de la flota o la desaparición de los descartes suponen un perjuicio para esta colonia.
  
- Competencia con la gaviota patiamarilla (Larus michahellis). Esta ave ha experimentado una gran expansión en el Mediterráneo debido a su aprovechamiento de residuos de origen urbano y pesquero. Al criar más temprano que la gaviota de Audouin, compite con ésta por el lugar de nidificación, depredando además sobre sus huevos y pollos. Por otra parte, compite con la gaviota de Audouin a la hora de aprovechar los descartes pesqueros.
  
- Agotamiento de las fuentes de alimento de sus especies presa, como la sardina y boquerón, afectando directamente a su éxito reproductivo.
  
- Molestias humanas y recogida de huevos. La recogida de huevos, aunque antiguamente fue una práctica muy extendida, en el presente tiene poca importancia. De todos modos, debería considerarse después de lo sucedido en el Parque Natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja en 2004. En lo que hace referencia a las molestias humanas, al tratarse de una especie colonial es muy vulnerable durante la época de cría.
  
- Presencia de pocos núcleos reproductores y alta concentración en alguno de ellos. En España, el 70% de la población se localiza en el Delta del Ebro, lo que hace muy vulnerable al conjunto de la población a impactos negativos sobre esta colonia.
  
1.5. Evaluación de las acciones de conservación realizadas
  
Las primeras realizadas se centraron en la protección de la colonia de Columbretes, mediante la creación de un sistema de vigilancia que aseguró la reproducción sin molestias de la especie y el crecimiento inicial de la colonia.
  
Con posterioridad se han desarrollado dos proyectos LIFE consecutivos que han tenido esta especie como objeto:
  
- Proyecto LIFE B4-3200/98/447 «Conservación de las ZEPA insulares de la Comunidad Valenciana» 1998-2001.
  
Una de las acciones contempladas en este proyecto era la introducción de la especie como nidificante en la ZEPA Islotes de Benidorm mediante técnicas de facilitación social (señuelos) y hacking (crianza campestre). El número total de pollos que volaron con éxito procedentes en parte de la Reserva Natural de las Islas Columbretes y del Parque Natural del Delta del Ebro fue de 113. No se observaron retornos a la isla ya que estas aves reclutan normalmente en su tercer año de vida.
  
Este proyecto también contemplaba asegurar la protección del hábitat de reproducción de la gaviota de Audouin, objetivo alcanzado mediante el Decreto 40/2003, de 15 de abril, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueban las Normas de Protección de la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) Islotes de Benidorm.
  
- Proyecto LIFE02/E/8608 «Conservación de Larus audouinii en la Comunidad Valenciana» 2002- 2006.
  
El objetivo general del proyecto es facilitar la reproducción de Larus audouinii en la colonia de la Reserva Natural de las Islas Columbretes y continuar con los trabajos de introducción en la ZEPA Islotes de Benidorm, con el fin de reforzar la metapoblación del Mediterráneo occidental (75% de la población mundial) mediante acciones locales coordinadas con otras Administraciones y la puesta en valor de la especie en el ámbito regional y estatal.
  
Hasta el 2004 se han liberado 103 pollos en el Islote de Benidorm y 35 en las Islas Columbretes, todos ellos procedentes del Parque Natural del Delta del Ebro. La tasa de reclutamiento o retorno al Islote de Benidorm es del 20% de los individuos liberados, observándose comportamiento de cortejo en los ejemplares pero sin éxito reproductor. De momento no hay datos para las aves liberadas en Columbretes.
  
2. Medidas de conservación:
  
2.1. Establecimiento de objetivos
  
Los objetivos a largo plazo no pueden ser otros que asegurar la supervivencia de la especie en el medio natural. Concretamente, se establecen a corto plazo:
  
- Garantizar la pervivencia de la colonia de las Islas Columbretes, las Lagunas de la Mata y Torrevieja y la de l'Albufera de Valencia.
  
- Fomentar y promover nuevas colonias de cría de la especie en la Comunidad Valenciana.
  
- Garantizar la existencia de condiciones adecuadas para la invernada y movimientos pre y postnupciales de la especie en el litoral de la Comunidad Valenciana.
  
2.2. Medidas directas de protección de la especie
  
Debe darse prioridad a la vigilancia del cumplimiento de la normativa vigente que prohíbe la captura, muerte, comercio y cualquier actividad que pueda producir alguna molestia a la especie.
  
La captura y manipulación de la misma con fines científicos o de reintroducción igualmente debe estar sometida a vigilancia y supervisión, así como dirigida únicamente a la conservación de la especie.
  
2.3. Medidas de conservación y restauración del hábitat
  
De acuerdo con la legislación vigente en materia de conservación de la naturaleza, debe darse prioridad a la protección de las especies en su medio natural. El criterio prioritario será la conservación de los hábitats de reproducción actualmente existentes, mejorándolos según los requerimientos de las colonias.
  
Por otra parte, se garantizará la disponibilidad de alimento mediante mecanismos que no alteren negativamente la dinámica del ecosistema, tales como el fomento dentro de las zonas de alimentación de la especie de artes de pesca selectivas, y de medidas correctoras para evitar la mortalidad en artes de pesca profesional.
  
2.4. Desarrollo de programas de investigación y educativos
  
La investigación científica debe proveer los conocimientos necesarios para todas las actuaciones de manejo de la especie, por lo que debe ser un motor fundamental de todo plan de recuperación. La investigación debe ir encaminada a obtener los datos necesarios en cada fase del programa y desarrollarse en función de la evolución de la especie, tanto en el medio natural como en cautividad.
  
Se consideran prioritarias las investigaciones sobre el uso del hábitat, requerimientos ecológicos, determinación de aquellos parámetros del hábitat que son determinantes para su uso y que además otorgan a la especie ventaja competitiva frente a otras; estudios sobre interacciones ínter e intraespecíficas, sobre ecología trófica y sobre desplazamientos y movilidad entre colonias. En ningún caso debe la investigación provocar efectos negativos sobre la especie.
  
Por otra parte, deberán realizarse campañas educativas, tanto dirigidas a la población en general como otras específicas destinadas a tratar aspectos concretos del plan y dirigidas a los sectores más relacionados con la especie: cofradías de pescadores, clubes náuticos y agricultores. También deberán integrarse en las campañas educativas todos aquellos municipios implicados en el plan, no sólo a nivel institucional sino también todas aquellas asociaciones y centros educativos de los mismos que puedan contribuir a la conservación de la especie.
  
Independientemente, se realizará la difusión del plan y de sus resultados en ambientes científicos y técnicos mediante las publicaciones especializadas que se consideren más oportunas.
  
3. Programa de actuaciones:
  
3.1. Plan de Acción de Aves Marinas de la Comunidad Valenciana
  
El Plan de Recuperación de la Gaviota de Audouin se desarrollará mediante el Plan de Acción de Aves Marinas de la Comunidad Valenciana, ya que incluye aspectos (protección de zonas de cría, dependencia de recursos pesqueros, investigación) que les son comunes. Se considera oportuna una vigencia no superior a cinco años, y que concreten los objetivos a alcanzar, los plazos y las actuaciones y medios necesarios para su aplicación.
  
3.2. Relación con otras administraciones
  
Se considera necesario el establecimiento de convenios de colaboración o acuerdos con ayuntamientos, propietarios de terrenos y administraciones con competencias sustantivas para la realización de trabajos de gestión y/o restauración del hábitat, campañas de divulgación, etc. Se considera esencial la realización de contactos y actuaciones conjuntas con el sector pesquero, incluyendo tanto la administración estatal y autonómica como las cofradías de pescadores. Por otra parte, se fomentará el establecimiento de convenios de colaboración con otras comunidades autónomas y países colindantes que cuenten con colonias de reproducción de la especie.
  
3.3. Instrumentos financieros requeridos
  
Todas las acciones a realizar dentro de los sucesivos Planes de Acción de Aves Marinas de la Comunidad Valenciana estarán financiadas con cargo al Presupuesto de la Conselleria de Territorio y Vivienda, sin que esto suponga la exclusión de financiación por parte de otras Administraciones u otros programas de inversión.
  
La Conselleria de Territorio y Vivienda asignará a este programa el personal y los medios necesarios para su adecuada ejecución.
  
4. Evaluación del plan:
  
4.1. Objetivo
  
Se trata de evaluar, por una parte, el cumplimiento del plan y, por otra, la adecuación de las medidas contenidas en el mismo y las acciones realizadas, al cumplimiento de los objetivos marcados.
  
Se considera que la mejor forma de evaluar el plan es realizar un seguimiento que aporte información acerca de la situación de la especie en su medio natural y, por tanto, de la evaluación de su riesgo de extinción a través de censos y prospecciones periódicas en el medio.
  
Sin embargo, existen otros indicadores que pueden dar información sobre el cumplimiento total o parcial de los objetivos del plan y que se detallan a continuación. Los sucesivos planes de acción que se elaboren en desarrollo de este decreto deberán realizar una estimación del cumplimiento de objetivos, a través de la evaluación de estos indicadores.
  
4.2. Indicadores de cumplimiento de objetivos
  
Pueden considerarse como indicadores del cumplimiento de los objetivos establecidos los siguientes factores:
  
- Aumento o estabilización del número de parejas reproductoras en los núcleos reproductores actuales.
  
- Aumento del número de espacios ocupados por la especie con reproducción comprobada y en años consecutivos.
  
- Incremento del éxito reproductor de las colonias existentes.
  
- Número de convenios y acuerdos establecidos (especialmente en el sector pesquero), lo que evalúa el grado de adhesión de entidades públicas y privadas al plan.
  
- Aparición de noticias en medios de comunicación, como reflejo del mantenimiento del nivel de interés hacia la especie que han prestado habitualmente los medios de comunicación.
  
- Número de publicaciones científicas sobre aspectos relacionados con la conservación y ecología de la especie.
  
- Número de cursos, reuniones y actividades de comunicación, educación y participación organizados, y número de asistentes.
  
- Inversiones y gasto anual.
  
5. Mecanismos de participación:
  
La Generalitat facilitará la participación de entidades públicas y privadas en la ejecución del Plan de Acción de Aves Marinas de la Comunidad Valenciana para la conservación de esta especie. Se considera de particular interés la firma de convenios o acuerdos de colaboración con la administración pesquera, cofradías de pescadores y Ayuntamientos implicados. Otra vía posible de colaboración es la declaración de reservas voluntarias de fauna en terrenos pertenecientes a personas físicas y jurídicas distintas de la Generalitat. Las inversiones para el desarrollo de estos convenios o acuerdos y para la mejora de las reservas podrán ser objeto de subvención.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI