Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4974, del 30-03-2005 (2005/2444)

RESOLUCIÓ de 22 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4974

Data del DOGV
:   30-03-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/2444

CVE


Data del document
:   22-02-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [Palma de Gandía](javascript:void(0))
    * [Massalfassar](javascript:void(0))
    * [Domeño](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/M2444]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 117/03-AIA, 159/02-AIA, 508/01-AIA, 023/03-AIA i 048/03-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 22 de febrer de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 117/2003-AIA
  
Títol: Homologació i Pla parcial sector Lliri Blau
  
Promotor: Ajuntament de Massalfassar
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: Al sud del nucli urbà de Massalfassar. Limita al nord amb l'avinguda de Blasco Ibáñez, a l'oest amb el carrer de Sant Llorenç, a l'est amb el camí d'Albuixech, i al sud amb sòl no urbanitzable.
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
L'homologació del sector de sòl urbanitzable Lliri Blau estableix les determinacions que integren l'ordenació estructural i planteja la redelimitació d'aquest sector mitjançant la reclassificació de sòl no urbanitzable. La present homologació s'acompanya de pla parcial pel qual es desenvolupa detalladament el sector de referència.
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
S'amplia el sector inicial de sòl urbanitzable fins a encaixar-lo en els quatre vials que el limiten, previstos en l'homologació global de les normes subsidiàries de Massalfassar, en fase de redacció. El sòl no urbanitzable que es reclassifica està situat al sud i a l'est del sector classificat pel planejament vigent. Es pretén dur a terme la construcció d'un complex residencial bioclimàtic i ecològic.
  
S'adscriu al sector de sòl no urbanitzable una superfície de zona verda PQL en l'emplaçament que per al parc públic preveu el futur pla general. Les zones verdes de la xarxa secundària s'emplacen en la parcel·la denominada P1, separades entre elles per una zona d'equipament comunitari privat. En la memòria justificativa s'indica que les esmentades zones compleixen les dimensions i les característiques previstes per a aquestes en el Reglament de planejament.
  
Segons les normes subsidiàries vigents, les superfícies afectades pel present projecte són:
  
- Sòl urbanitzable: 20.647,10 m²
  
- Sòl no urbanitzable: 1.826,00 m²
  
- Equipament públic: 1.262,00 m²
  
La superfície total del sector és: 23.735,10 m²
  
Superfície de la xarxa primària adscrita PQL: 2.000 m²
  
IV. L'ús global és el residencial. Es determina un nombre màxim de 130 habitatges. Si es considera l'ocupació de 3 habitants per habitatge, el sector Lliri Blau preveu una població de 390 habitants.
  
Alternatives
  
No es proposen alternatives de projecte. No obstant això, el projecte consisteix en una xicoteta ampliació del sector de sòl urbanitzable Lliri Blau fins a ajustar-lo als vials prevists en el document d'homologació global de les normes subsidiàries de Massalfassar, en fase de redacció.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 9 d'abril de 2003 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació tècnica, expedient administratiu i estudi d'impacte ambiental relatius al Projecte d'homologació i pla parcial sector Lliri Blau, on s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 24 d'abril de 2003, l'Ajuntament de Massalfassar va remetre dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de data 24 de juny de 2002 i en el DOGV núm. 4279, de 26 de juny de 2002.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions al projecte, segons consta en el certificat emés per secretaria de l'Ajuntament de Massalfassar.
  
Peticions d'informació o documentació complementària
  
Durant la tramitació de l'expedient no s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Massalfassar documentació complementària a la presentada inicialment ni s'han sol·licitat informes sectorials. L'expedient administratiu disposa dels informes dels tècnics municipals.
  
Afeccions legals
  
El present projecte no afecta espais protegits.
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que cap dels tres camins ramaders existents en el terme municipal de Massalfassar es veu afectada per l'actuació proposada.
  
No hi ha llits d'aigua permanent o discontínua en la zona d'actuació. Únicament s'aprecia l'existència de séquies de reg que es veuen afectades per l'actuació proposada. L'estudi d'impacte ambiental indica que una vegada finalitzades les obres, es restituirà la xarxa de reg afectada per l'actuació.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que, segons l'Inventari de jaciments arqueològics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, a Massalfassar no hi ha cap jaciment arqueològic inventariat.
  
En relació amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, no s'adjunta l'informe vinculant que ha de contenir l'estudi d'impacte ambiental sobre la possible afecció del projecte al patrimoni cultural valencià.
  
L'estudi d'impacte ambiental proposa com a mesura protectora que, si durant l'execució de les obres d'urbanització o edificació apareixen restes o elements mereixedors de protecció, el promotor de l'actuació estarà obligat a comunicar-ho a la Direcció General de Patrimoni Artístic i adoptar les mesures de conservació necessàries. Es fa al·lusió al compliment de la legislació sectorial vigent.
  
Hi ha una línia elèctrica aèria de mitjana tensió en el límit sud del sector.
  
L'expedient administratiu disposa d'un informe d'Iberdrola en què, entre altres coses, s'expressa la necessitat de realitzar modificacions en les instal·lacions existents afectades per l'actuació, entre les quals s'indica la substitució de la línia aèria de mitjana tensió per una línia subterrània, i procedir al desmuntatge i la retirada de la línia substituïda.
  
Consideracions ambientals
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que els materials geològics existents en la zona del projecte es corresponen amb llims terrosos.
  
Així mateix s'indica que el municipi de Massalfassar se situa en la Unitat Hidrogeológica de la Plana de València Nord, en la qual els trams permeables s'agrupen en dos conjunts, un aqüífer superior constituït per l'alternança de materials detrítics quaternaris, i un altre inferior constituït per depòsits d'arenoses, calcarenites, conglomerats i calcàries bioclàstiques, inclosos en una formació margosa-argilosa. En els últims anys s'aprecia una degradació de la qualitat de les aigües subterrànies de l'aqüífer superior, amb l'augment del contingut de nitrats.
  
Segons expressa l'estudi d'impacte ambiental, la zona objecte d'estudi presenta una alta vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies per porositat. La cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme I Transport assenyala una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies de grau mitjà.
  
Els terrenys afectats per l'actuació estan dedicats quasi en la totalitat d'aquests a l'ús agrícola, en concret al cultiu de cítrics i hortalisses, excepte una parcel·la en què es troba emplaçada una construcció destinada a magatzem de materials. Es proposa la reutilització de la capa de sòl amb potencialitat agrícola retirada amb motiu de les obres, bé en les zones verdes del sector bé en zones externes al mateix.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que la vegetació actual de la zona està constituïda per cultius de regadiu, principalment per cítrics, qualificant-la com d'escàs valor per a la conservació. Així mateix expressa que no s'hi troben espècies rares o d'interés especial. No es descriu la vegetació potencial de la zona.
  
Pel que fa a la fauna present en l'àmbit del projecte, l'estudi d'impacte ambiental expressa que es tracta de fauna amb gran mobilitat i escàs valor per a la conservació. Es tracta d'una fauna pròpia dels camps de cultiu. S'indica que les espècies presents en la zona s'adaptaran a les noves condicions i seran desplaçades als camps pròxims.
  
L'estudi d'impacte ambiental conclou la valoració global del medi físic expressant que la potencialitat agrícola de la zona fa que presente un alt valor per a la conservació d'aquest. Igualment, es destaca la vulnerabilitat de les aigües subterrànies com a limitació sobre els nous usos que es proposen.
  
Pel que fa al consum de recursos hídrics pels usos proposats en el sector, l'estudi d'impacte ambiental indica que aquest sector es connectarà a la xarxa municipal de proveïment d'aigua potable, la qual assumirà la dotació necessària d'aigua potable. No es justifica l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient que permeta garantir el proveïment d'aigua potable a la totalitat del sector de sòl urbanitzable residencial.
  
L'estudi d'impacte ambiental preveu la connexió de la xarxa de clavegueram del sector al col·lector general del municipi, que condueix les aigües residuals fins a l'estació depuradora. No s'identifica l'estació depuradora d'aigües residuals a què són conduïdes les aigües residuals generades al municipi de Massalfassar. En la documentació existent en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental de les normes subsidiàries vigents, s'indicava l'existència d'una reserva de terrenys per a la construcció d'una estació depuradora mancomunada en el terme municipal de la Pobla de Farnals. Consultat el Catàleg de depuradores de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, s'observa que l'EDAR mancomunada de l'Horta Nord dóna servei, entre altres, al municipi de Massalfassar. En aquest sentit, s'entén que en el dimensionament de l'esmentada infraestructura es va haver de tenir en compte els sòls urbanitzable classificats en cada un dels municipis a què dóna servei, entre els que es troba el sector Lliri Blau. Tenint en compte la grandària de l'ampliació proposada, es considera que l'esmentada EDAR pot admetre les aigües residuals generades amb el desenvolupament del sector objecte del projecte.
  
En l'estudi d'impacte ambiental queda prohibida la injecció d'aigües residuals al terreny.
  
Es fa referència al compliment de la Llei 29/1985 d'Aigües, en especial del títol V, i el Reglament del domini públic hidràulic.
  
La memòria informativa del pla parcial indica que les aigües pluvials que discórreguen pels vials s'evacuaran per superfície, de la mateixa forma que en els vials de zones confrontants.
  
Pel que fa a la xarxa de sanejament projectada, l'informe de l'arquitecte municipal que obra en l'expedient assenyala la necessitat projectar xarxa de clavegueram de caràcter separatiu. Aquesta no es defineix en el projecte presentat.
  
Pel que fa als residus generats amb motiu de l'actuació proposada, l'estudi d'impacte ambiental indica que els residus sòlids urbans generats amb el funcionament del sector residencial seran depositats en contenidors habilitats a aquest efecte. També s'indica que es generaran residus inerts, encara que no s'identifica el lloc on seran depositats. No s'especifica el tipus de gestió que es realitzarà amb els residus d'origen vegetal derivats de la retirada de l'arbratge present en la zona d'actuació.
  
L'estudi d'impacte ambiental expressa que la gestió de residus sòlids es realitzarà en compliment del que disposa la Llei 10/98, de residus.
  
La zona d'estudi es troba en una zona climàtica típicament mediterrània. Pel que fa al règim publiomètric, les pluges anuals són escasses, i es donen ben sovint precipitacions de caràcter torrencial.
  
Pel que fa a la contaminació atmosfèrica i acústica, el fet que es tracte d'una zona residencial indica que la major afecció a la qualitat de l'aire es donarà en fase de construcció, durant les obres d'urbanització i edificació, durant el transport de materials i per l'ocupació de la maquinària. Per a evitar l'afecció als cultius confrontants per emissions atmosfèriques, es proposa el reg periòdic de les superfícies sense pavimentar. Sobre la contaminació acústica, es proposa que els promotors adopten mesures correctores si en les edificacions pròximes del nucli urbà es registren valors superiors a 65 dBA en el dia i 55 dBA a la nit.
  
No s'ha realitzat un estudi del règim de vents que permeta avaluar l'afecció de les emissions atmosfèriques i acústiques a les zones confrontants.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha risc d'inundació.
  
Pel que fa al paisatge, l'estudi d'impacte ambiental expressa que el municipi de Massalfassar es caracteritza per la activitat agrícola d'aquest, on l'horta constitueix la unitat de major valor ambiental i paisatgístic. Es tracta d'una zona de vora urbana amb un relleu pràcticament pla. Açò fa que es considere una qualitat paisatgística baixa. A fi d'aconseguir la integració paisatgística de l'actuació en l'entorn, es proposa l'ocupació de colors càlids, pàl·lids o terrosos, com també prestar especial atenció al disseny i característiques de les construccions.
  
El Programa de vigilància ambiental no determina els controls a realitzar sobre els indicadors prevists, com es van a realitzar aquests controls i la periodicitat amb què es duran a terme.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
S'estima acceptable, al sol efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el Projecte homologació i pla parcial del sector de sòl urbanitzable Lliri Blau del municipi de Massalfassar (València), promogut per l'Ajuntament de Massalfassar, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
Pel que fa a l'afecció al patrimoni, malgrat que el projecte proposa una xicoteta reclassificació de 1826 m² de sòl no urbanitzable respecte de la totalitat del sector, la urbanització del sòl urbanitzable proposat implicarà una important remoció de terres que pot descobrir troballes inesperades d'elements susceptibles de ser protegits. Per aquest motiu, de conformitat amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, de Patrimoni Cultural Valencià, caldrà obtenir l'informe vinculant sobre la conformitat del projecte amb les normes de protecció del patrimoni cultural valencià.
  
Atés que la reclassificació de sòl no urbanitzable afecta una superfície de 1826 m² i que la major part dels terrenys inclosos en l'àmbit del projecte es classifiquen com a sòl urbanitzable pel planejament vigent, aprovat definitivament amb data 3 d'abril de 1991, es considera necessari acreditar l'existència de recursos hídrics suficients per a donar servei a la totalitat del sector pel fet que en l'avaluació d'impacte ambiental de les normes subsidiàries vigents de l'any 1991 no es va avaluar l'esmentat extrem.
  
De conformitat amb allò que s'ha expressat en l'informe de l'arquitecte municipal de Massalfassar, s'haurà de projectar una xarxa de clavegueram separativa. Caldrà identificar els punts d'abocament de la xarxa de pluvials i obtenir l'autorització d'abocament per l'òrgan competent. Prèviament al punt d'abocament s'instal·larà un sistema de pretractament compacte i en continu, compost almenys per desbastament i desarenatge, segons les característiques de les aigües que s'han de tractar. S'haurà de realitzar un manteniment periòdic d'aquesta instal·lació. En el cas que, per qüestions tècniques justificades, no fóra possible executar la xarxa de pluvials i abocar les aigües a llit públic o a la xarxa de séquies existent i s'optarà per evacuar les aigües de pluja per escorriment, es justificarà que no hi ha afecció a les zones confrontants.
  
L'abocament de les aigües residuals a la xarxa de sanejament es realitzarà d'acord amb el que disposa el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.
  
Els residus inerts que es generen durant les obres d'urbanització i edificació, si s'entenen com a tals les terres sobrants i les restes d'obra, s'hauran de depositar en un abocador autoritzat. Les restes de plàstics, fustes, ferros, etc. generats durant les obres es gestionaran de manera adequada segons les característiques fisicoquímiques d'aquestes. Els residus d'origen vegetal originats amb motiu de l'eliminació de la vegetació existent, es gestionaran de manera adequada segons la naturalesa d'aquests, evitant en qualsevol cas la incineració d'aquests.
  
En l'enjardinament de les zones verdes del sector s'optarà per espècies vegetals autòctones.
  
S'haurà d'actualitzar les referències legislatives de l'estudi d'impacte ambiental en matèria de residus i d'aigües.
  
El Programa de vigilància ambiental ha de definir els controls a realitzar, el mode en què es duran a terme i la periodicitat d'aquests.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Smbiental.
  
València, 22 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient:159/02-AIA
  
Títol: Explotació porcina de cicle tancat
  
Promotor: García Murgui, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Casinos (València)
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'explotació porcina existent
  
Localització: Partida Mas de Panet, polígon 3, parcel·les 14 i 15, del terme municipal de Casinos (València)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina de cicle tancat les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per 4 naus: una nau d'encebament de planta rectangular amb coberta a dos aigües de 1.849,5 m²; una nau de gestació de planta rectangular de 1.147 m²; una nau de parts i transició de planta rectangular a una sola alçada de 975 m² i una altra nau adossada de distinta amplària de 212,4 m² i una nau d'encebament de planta rectangular de 416 m² al costat de la qual es localitza una nau destinada a centre de recollida de semen de 119,5 m². L'explotació té una capacitat total per a 500 truges en cicle tancat.
  
Es realitzen 2,4 cicles/any.
  
Els purins queden retinguts en fosses de purins que discorren al llarg de les naus, amb pendent mitjana de 0,5%, els quals comuniquen amb basses d'extracció.
  
Es calcula que el purí generat anualment ascendeix a 8.875 m³, el qual s'emmagatzemarà en fosses i canals de recollida (4.235,6 m³) i basses exteriors impermeabilitzades de forma natural, per mitjà de l'acumulació i compactació d'argiles (capacitat per a 1.380 m³). Els purins són utilitzats com a adob orgànic en finques agrícoles; és necessiten un total de 137,143 ha de superfície agrícola on aplicar-los.
  
Els cadàvers són retirats diàriament per una empresa especialitzada i autoritzada a l'efecte.
  
L'explotació s'abasteix d'aigua des de la xarxa municipal i des d'un pou propi (del qual no s'aporta concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer).
  
En l'entrada principal es localitza un gual sanitari, a més l'explotació està tancada perimetralment.
  
L'explotació es localitza a uns 1,5 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental es remet per part de l'Ajuntament d'Utiel en data 17 d'abril de 2002.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 233 de l'1 d'octubre de 2001, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
Revisat l'expedient es considera necessari sol·licitar ampliació de la documentació presentada relativa a les cèdules de propietat de les parcel·les on es pretén aplicar el purí com a adob orgànic, de manera que quede justificada la propietat d'aquestes.
  
L'ampliació sol·licitada es remet en data 5 de desembre de 2003; en aquesta es justifica la disponibilitat de suficient superfície agrària on aplicar el purí com a adob orgànic.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
Informe favorable de l'arquitecte municipal
  
Informe favorable del cap local de Sanitat
  
Informe favorable del tècnic municipal
  
Autorització prèvia de la COPUT
  
Informació pública sense la presentació d'al·legacions
  
Informe favorable de l'alcaldia
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclouen: aire, sòl, aigua, flora, fauna i paisatge.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà i en menor percentatge al regadiu.
  
En general, i a causa de la forta antropització de la zona, els valors ambientals que presenta són poc destacables: Els elements ambientals més rellevants de la zona, susceptibles de ser afectats pel projecte, són: el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient; l'aigua, per contaminació per purins; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de purins, etc.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
S'ha realitzat una valoració qualitativa dels efectes que l'activitat genera sobre el medi, a partir de l'elaboració d'una matriu d'importància, en la qual queden reflectides les interaccions entre les accions derivades de l'actuació i les característiques específiques dels aspectes ambientals afectats. Els factors inherents a l'activitat susceptibles de produir algun tipus d'impacte es relacionen en l'estudi d'impacte ambiental, entre altres, els següents:
  
- Els residus generats en forma de purins, que s'acumulen en fosses i basses d'evaporació, que passen la fase sòlida d'aquestes últimes a camps de cultiu on s'utilitza com a esmena orgànica, poden provocar contaminació de sòls i aigua.
  
- Olors associades a la fermentació de purins que es produeix en l'activitat.
  
- Afecció al paisatge.
  
L'impacte produït sobre el paisatge, per introducció d'elements estranys en l'entorn, es considera lleu ja que l'explotació queda integrada harmònicament en el paisatge circumdant de la zona.
  
Per tant, els impactes més rellevants són els associats a l'emissió d'olors, com també els impactes associats a la contaminació de sòl i aigua per la inadequada gestió dels purins. Pel que fa a la contaminació de sòls i aigües generat per les basses d'evaporació de purins construïdes en terra ferma, i ja que no s'ha aportat un estudi hidrogeològic del terreny que confirme la falta d'afecció a l'aqüífer subjacent i al sòl per percolació, es considera necessària l'adopció de mesures correctores que modifiquen les característiques constructives de les basses, de manera que quede assegurada la impermeabilització, i per tant, la impossibilitat d'afecció al medi.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
Col·locar a l'entrada de l'explotació un gual sanitari, per on obligatòriament ha de passar tot el trànsit rodat, tant a l'entrada com a l'eixida.
  
Dotació de paviment impermeable (formigó) per a evitar filtracions.
  
Instal·lació de basses de purins on s'han de fer arribar, per mitjà de canalització tancada, les dejeccions dels animals, com també les aigües de neteja. Aquestes basses han de ser totalment impermeables per a evitar filtracions al terreny.
  
Eliminació total de les dejeccions des de les basses d'emmagatzematge per mitjà d'extracció amb cisterna i utilització com a adob orgànic en les finques agrícoles de la zona.
  
Retirada per part d'empresa especialitzada dels animals que siguen baixa en l'explotació, per a la posterior anàlisi i destrucció d'aquests sota les més estrictes normes de control.
  
En el programa de vigilància ambiental i en relació a la gestió de les basses de purins, es proposen les següents actuacions:
  
- Disminuir en la mesura que es puga el volum d'aigua utilitzat en els processos de neteja.
  
- Després de la neteja del residu sòlid en cada bassa és convenient el condicionament i la compactació dels murs de contenció ja que la infiltració es produeix fonamentalment en el nivell superficial.
  
- Mantenir un control en les basses de manera que no es produïsquen desbordaments ni ruptures dels murs de contenció, i cuidar a més que el nivell màxim d'ompliment dispose d'un marge de seguretat adequat en previsió de precipitacions importants.
  
En relació a les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, s'han de modificar o ampliar amb les recollides a continuació:
  
- S'han de construir basses d'evaporació de purins perfectament impermeabilitzades (formigó impermeabilitzat) i tancades, de manera que s'eviten les filtracions al terreny. A més ha de dimensionar-se de manera que tinga capacitat per a emmagatzemar la producció de purins d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.Un.B.1 del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, la granja porcina situada al terme municipal de Casinos (València), promoguda per García Murgui, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
S'han de construir basses d'evaporació de purins perfectament impermeabilitzades (formigó impermeabilitzat) i tancades, de manera que s'eviten les filtracions al terreny. A més ha de dimensionar-se de manera que tinga capacitat per a emmagatzemar la producció de purins d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.Un. B.1 del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberguen els animals, com també de les fosses de purins.
  
S'ha d'utilitzar sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com per exemple malla metàl·lica o semblant.
  
A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar un gual sanitari per a desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
S'ha de disposar de tanca perimetral en l'explotació.
  
A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'ha de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastures no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es pot superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'ha de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre del 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 9 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 508/01-AIA
  
Promotor: Caolines Lapiedra SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Domeño (València)
  
Objecte del projecte: Explotació de la concessió minera La Paz
  
Localització: Terme municipal de Domeño (València)
  
Descripció de l'activitat
  
En el nou projecte de l'activitat es defineix que la concessió minera La Paz, núm. 1.895, es troba a les partides Verche i Matraquera del terme municipal de Domeño, i ocupa els terrenys de la forest d'utilitat pública núm. 52 denominada La Sierra. La superfície de la demarcació minera és de 34 hectàrees, a més d'uns excessos que s'han sol·licitat a la Conselleria d'Indústria. L'accés a la concessió minera es realitza des de la carretera CV-35, en el PK 55,3, al marge dret en sentit Ademuz ix el camí pel qual s'accedeix al balneari denominat els Baños de Verche, el qual es bifurca en dos, el que discorre cap a l'oest de la demarcació i per l'altre cap a l'est pel qual s'accedeix a la part alta del tossal de la Balsa.
  
Les labors antigues portades a terme en la concessió minera, es troben al peu i al sud del coll de la Balsa. El disseny de l'explotació definit en el projecte és únicament teòric segons els criteris disposats en la normativa tècnica ITC SM 07.01.03, per a explotacions a cel obert. Es menciona únicament alçada de bancs i amplària de bermes, com també la curvatura i pendent de les pistes d'accés per a complir amb l'esmentada normativa i la corresponent a salut i riscos laborals.
  
L'àrea que ha d'afectar l'explotació és de 10,75 ha, que comprén terrenys de la forest d'utilitat pública núm. 52, La Sierra, com també les parcel·les de propietat particular.
  
Alternatives
  
Estudi d'alternatives
  
Es plantegen 4 alternatives, no obstant això totes les alternatives parteixen de l'explotació d'una única zona i simplement es planteja l'explotació d'aquella mateixa zona en majors superfícies, per la qual cosa els impactes són cada vegada majors, però no es tracta d'un vertader estudi d'alternatives, perquè a més l'opció inicial de menor superfície, i per tant de menor impacte es diu que no és acceptable perquè l'aprofitament dels recursos seria mínim, la qual cosa no és un criteri ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
Entrada i informació pública
  
En data de 29 de novembre de 2001 es va tramitar un escrit de l'Ajuntament de Domeño per mitjà del qual es donava entrada a la documentació corresponent al projecte d'explotació i a l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració per a reprendre l'explotació de la concessió minera La Paz localitzada en el terme municipal de Domeño; al qual se li va obrir expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, amb referència 508/01-AIA.
  
Després de diverses consultes es van rebre informes sectorials, després dels quals, en data de 6 de juny de 2002 es va procedir a la sol·licitud d'una ampliació de la documentació amb l'objecte d'atendre a les deficiències i problemes derivats de l'explotació proposada en la documentació original.
  
En data de 10 d'abril de 2003 es va aportar la nova documentació després de sol·licitud de prorroga del termini establert per a presentar-la per part del promotor, la qual consisteix en:
  
- Pla d'explotació.
  
- Estudi d'impacte ambiental i pla de restauració
  
Afeccions legals
  
Referència a les afeccions legals que puguen afectar el projecte:
  
Segons s'ha informat des dels Serveis Territorials de Territori i Habitatge, i com s'apunta tant en el projecte com en l'estudi d'impacte ambiental, es pretén l'explotació d'una forest pública, per la qual cosa està catalogada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental s'ha de considerar que l'esmentada forest constitueix un turó d'elevat interés paisatgístic, independentment dels impactes paisatgístics visuals des de la carretera CV-35 i des de l'accés al balneari Baños de Verche. L'esmentada zona constitueix una àrea de regeneració hidrològica i forestal de la conca vessant de l'embassament de Loriguilla, en la qual es troba l'esmentada zona a més de la inversió per a reforestar la zona afectada per l'incendi de 1994.
  
D'altra banda, és convenient ressaltar ací que no queda gens clar com es parla de l'ocupació de forest pública tant en el projecte com en l'estudi d'impacte ambiental, quan l'explotació que es presenta en els esmentats documents no afecta l'esmentada forest. Per la qual cosa es torna a confondre en l'esmentat estudi la concessió minera amb l'explotació, que va ser un dels motius posats de manifest en l'ampliació de la documentació que va motivar la realització d'un nou projecte per part del promotor.
  
Finalment convé destacar que resulta del tot inviable, des del punt de vista ambiental, permetre la continuïtat o ampliació d'una explotació existent dins d'una mateixa concessió minera, en la qual els terrenys afectats no s'incloguen ni s'integren en la restauració proposada, i queden totalment fora de qualsevol actuació.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'esmentada activitat es troba inclosa en l'annex I, apartat 3 C1, extracció de minerals no metàl·lics ni energètics, materials de construcció, del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'Impacte Smbiental, per la qual cosa està sotmesa al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 17, de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, pel qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de plans, programes i projectes.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Declarar no acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de la proposta d'explotació de la pedrera La Paz núm. 1.895, localitzada al terme municipal de Domeño (València) i promoguda per Caolines Lapiedra SL.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un tràmit en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 14 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 23/03'AIA
  
Títol: Carretera CV-160. Tram Sant Joan de Moró-Vilafamés
  
Promotor: Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Objecte: Millora de les comunicacions de la comarca de la Plana Alta
  
Localització: Sant Joan de Moró, Vilafamés (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La traça projectada discorre pels termes municipals de Sant Joan de Moró i Vilafamés. Ho fa sobre el traçat ja existent, excepte en el tram més accidentat. La calçada actual queda per a accés a propietats confrontants. La longitud del tronc de l'actuació és de 6668,878 metres.
  
La secció tipus de la infrastructura projectada és 7/10, amb bermes de 0,50 m, mitjana de 2 m i carril bici segregat de la calçada principal, el qual presenta un ample de 3 m. D'altra banda, el pendent longitudinal està limitat al 5%.
  
S'han projectat dues glorietes les quals solucionen sengles interseccions del traçat amb camins existents, com també quatre passos superiors i un d'inferior.
  
Cal assenyalar que la carretera té un trànsit prou important de vehicles pesants, a raó de les pedreres que la flanquegen fins a, aproximadament, el PK 3+000.
  
Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, s'han estudiat tres opcions les quals s'han definit en funció de criteris tècnics, perquè, segons s'assenyala en l'estudi, els factors ambientals no comporten un criteri diferenciador en aquest cas. Això s'ha justificat en què l'orografia i condicionants de pas, com abassegaments de pedreres i abocadors, han limitat enormement els traçats proposats a un corredor molt definit.
  
La primera d'aquestes és la més restrictiva pel que fa a paràmetres geomètrics però, al mateix temps, és la que menys moviment de terres implica. La segona, més folgada en comparació amb les anteriors, es veu obligada a discórrer sobre una zona de farciments, i presenta una alineació corba de gran radi ja en l'últim tram; aquestes són les característiques més destacables d'ella, a l'efecte de la present declaració. La tercera és una variació de la segona amb la qual es tracta de reduir els inconvenients que se'n deriven de les alineacions corbes de gran desenvolupament, a costa d'introduir-ne altres amb menors radis.
  
Finalment és l'alternativa tres l'elegida perquè, rebutjada la primera per la pèrdua de qualitat de traçat que comporta respecte a la resta, la tercera presenta diversos avantatges sobre la segona, tot i que la definició d'aquestes s'ha realitzat, principalment i d'acord amb el que especifica l'estudi d'alternatives del projecte bàsic, des d'un punt de vista funcional.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 31 de gener de 2003 es va rebre, procedent de la Conselleria d'Infrastructures i Transports, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte carretera CV-160, tram Sant Joan de Moró-Vilafamés.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte carretera CV-160, tram Sant Joan de Moró-Vilafamés, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el BOE de data 25 de febrer de 2003, i en el DOGV de data 20 de febrer de 2003, i s'han presentat sis al·legacions de les quals quatre tenen contingut ambiental.
  
Resum d'al·legacions
  
D'entre les al·legacions abans indicades es fa una síntesi de les més significatives, en funció dels aspectes ambientals a què fan menció, i només sobre els esmentats aspectes ambientals.
  
Al·legació del grup municipal del PSPV-PSOE de Vilafamés
  
D'aquesta, els punts que es refereixen a aspectes ambientals són els següents:
  
Incorporar en l'interior de la rotonda d'accés a Costur elements existents en la zona, com el llavador, l'abeurador, la sénia i la bassa, amb finalitat educativa i cultural.
  
Es proposa descartar l'alternativa 3 del tram 2 perquè crea un nou traçat d'1 km i s'afecten casetes i finques, camins i barrancs, i és la més cara de les plantejades.
  
En qualsevol cas, se sol·licita que es respecten al màxim les conques de barrancs i xicotets rierols, i que es produïsca el mínim impacte visual i ambiental.
  
A l'anterior, la resposta donada per la Conselleria d'Infrastructures i Transports se sintetitza en els punts que segueixen:
  
El disseny de l'interior de les rotondes s'ha de portar a terme per tècnics competents en el projecte de construcció.
  
El tram de nou traçat a què s'al·ludeix aconsegueix els paràmetres geomètrics de disseny per a garantir el nivell de prestacions exigit a la nova carretera.
  
El projecte de construcció ha d'incloure un estudi de conques, com també el pertinent dimensionament de les obres de pas necessàries, al mateix temps que totes les mesures que tendeixen a minimitzar l'impacte es consideren oportunes.
  
Al·legacions de Justo Blasco Gozalbo, Juana Palau Linares i Miguel Palau Linares.
  
En aquesta se sol·licitava que no es considerara l'alternativa 3 del tram 2 (rotonda de Costur-rotonda de Vilafamés) ja que, com és un traçat nou, es provoquen fragmentacions en les finques. Si s'executa l'alternativa 1, això no es produeix i el cost és inferior.
  
La resposta donada per la Conselleria d'Infrastructures i Transports es refereix, com en el cas anterior, que el tram de nou traçat a què s'al·ludeix aconsegueix els paràmetres geomètrics de disseny per a garantir el nivell de prestacions exigit a la nova carretera.
  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 26 de maig de 2003 es va efectuar consulta a la Direcció Territorial de Castelló.
  
D'altra banda, en data 30 de maig de 2003 es va sol·licitar una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental encaminada, després de l'anàlisi d'aquest, a aclarir alguns dubtes sorgits al voltant de l'afecció a la hidrogeologia local, com també a demandar la realització d'un estudi acústic ajustat a les circumstàncies en què es desenvolupa l'actuació.
  
En data 30 de setembre de 2003 es va rebre l'ampliació referida en l'anterior paràgraf.
  
Informes sectorials i documentació complementària
  
En data 6 de juny de 2003 es rep escrit de la Direcció Territorial de Castelló a la consulta que es va realitzar. Per mitjà d'aquest escrit es notifica que no és possible emetre informe del projecte en qüestió per raons conjunturals que ho impossibiliten.
  
En data 30 de setembre de 2003 es va rebre l'ampliació a l'estudi d'impacte sol·licitada, la qual va respondre encertadament als requeriments que anteriorment se sol·licitaren. Aquests aspectes són objecte, entre altres, de posterior anàlisi en la present declaració d'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental i altres consultes, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
D'acord a la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, s'afecta domini públic hidràulic.
  
 Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció a diversos camins ramaders, els quals, d'acord amb la identificació realitzada per l'estudi d'impacte ambiental, s'enumeren en posterior apartat de la present declaració.
  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, l'estudi assenyala que s'afectarà, en major mesura, sòl no urbanitzable, si bé al principi del traçat previst, i en terme de Sant Joan de Moró, s'afectarà sòl urbanitzable d'ús residencial.
  
S'adverteix que existirà una afecció localitzada a sòl no urbanitzable amb protecció de zona verda encara que, això no obstant, s'assenyala que la zona on això ocorre sofrirà una variació en la qualificació d'aquesta, i passarà a ser sòl no urbanitzable subjecte a pla especial, la qual cosa es diu per raó del que recull el PGOU de Vilafamés aprovat per l'Ajuntament en data 31 de maig de 2001.
  
Actualment, el PGOU a què es fa referència ha variat, pel procés d'avaluació d'impacte ambiental a què ha sigut sotmés, el qual va ser finalment resolt per mitjà de declaració d'impacte ambiental de data 7 de maig de 2003. Així, el traçat de la carretera en qüestió, i en el tram pel qual discorre sobre terrenys del municipi de Vilafamés està subjecte a la classificació de sòl no urbanitzable comú. Ara bé, cap ressenyar que aquesta franja on s'inscriu el traçat està absorbida en una àmplia superfície classificada com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
 Geologia
  
El terreny pel qual discorre la nova carretera alterna trams de forts pendents amb altres relativament plans.
  
Pel que fa a la naturalesa dels materials travessats, destaca un substrat compost per materials paleozoics en la major part d'aquests, constituïts per pissarres argiloses i grauvaques, i cretacis constituïts per calcàries i margues. En el tram inicial d'aquesta, predominen no obstant, materials terciaris constituïts per argiles i arenoses. Els nivells més superficials estan formats per dipòsits col·luvials i al·luvials.
  
L'estudi ha assenyalat, així mateix, que s'han observat indicis de processos kàrstics en la zona corresponent a les calcàries margoses.
  
Respecte als sòls presents en els terrenys que ocuparà la traça, l'estudi, sense arribar a realitzar una classificació taxonòmica d'aquests, sí que ha distingit, principalment, els sòls cultivats dels naturals. Així, es recomana l'ús agrari dels sòls del tram mitjà i final del traçat, mentre que en el primer d'aquests s'indica l'existència d'una àrea que podria ser objecte de protecció i repoblació forestal.
  
 Règim hidrològic
  
El projecte ha definit un total de quinze conques afectades per la traça de la nova carretera. D'entre elles, les més rellevants són les dels barrancs del Belengueret, Rovira, Toni Salse, Moró i Parra.
  
La via es localitza sobre el sistema aqüífer núm. 55, mesozoic calcari del Maestrat i plioquaternari de Vinaròs, subsistema Javalambre, d'acord amb l'ITGE. Es caracteritza per estar constituït per l'acumulació d'aqüífers calcaris; els trams més permeables estan independitzats per nivells d'arenoses i margocalcàries.
  
L'estudi d'impacte adverteix que, en diversos desmunts existents en la traça de l'actual carretera, s'ha constatat la presència de brolladors en els fronts d'aquests. No obstant això, l'ampliació de l'estudi sol·licitada especifica que això és producte de l'existència de fluixos subsuperficials la qual cosa no té implicacions ambientals majors en el cas present.
  
L'estudi ha diferenciat diversos trams del traçat en funció de la vulnerabilitat dels terrenys travessats:
  
- Al terme de Sant Joan de Moró, la vulnerabilitat dels aqüífers és mitjana o variable.
  
- Un xicotet tram central del traçat presenta vulnerabilitat per fissuració i karstificació.
  
- En la resta del traçat la vulnerabilitat és baixa o nul·la.
  
Vegetació
  
La vegetació natural de la zona, en l'etapa madura d'aquesta, es basa en les espècies Pistacia lentiscus, Quercus coccifera i Pinus halepensis (Pinus pinaster en les zones on el terreny és silici).
  
L'estudi destaca, com a comunitats presents en l'actualitat, diverses comunitats vegetals diferents, com són cultius, vegetació de ribera i vegetació forestal i matolls.
  
En la primera predominen l'olivera (Olea europaea) i l'ametller (Amygdalus communis), i queden en un segon plànol la garrofera (Ceratonia siliqua) i, molt en menor mesura, el cultiu de cítrics.
  
En els barrancs presents en la zona, les espècies més sobreixents són el xop (Populus nigra), àlber (Populus tremolosa), àlber blanc (Populus alba), salze blanc (Salix alba) i om (Ulmus minor).
  
Entre la vegetació forestal destaquen el pi blanc (Pinus halepensis), i el pinastre (Pinus pinaster); hi ha exemplars aïllats de carrasca (Quercus rotundifolia) i, encara que de port arbustiu, de coscoll (Quercus coccifera).
  
Fauna
  
L'estudi ha especificat les espècies més característiques d'entre les existents en els distints biòtops identificats, sense que se n'haja de ressenyar cap especialment. Així, en els ambients de riberes de barrancs hi ha granota comuna (Granota ridibunda), gripau comú (Bufo bufo) i serp d'aigua (Natrix maura) com les més destacables.
  
En la zona forestal i de matoll sobreïxen, d'acord amb l'estudi, diverses espècies d'aus, la majoria de les quals són compatibles amb diversos biòtops. Respecte als mamífers, només cap mencionar la presència de la guineu (Vulpes vulpes).
  
Paisatge
  
S'assenyala en l'estudi que el primer tram del traçat de la carretera correspon a un terreny amb pendents positives, fons de vall molt tancats i sinuosos que donen al paisatge un aspecte més escarpat. En el segon tram es discorre per terrenys amb pendents suaus i fons de vall amplis que originen un paisatge relativament pla.
  
Camins ramaders
  
L'estudi ha especificat l'existència de diversos camins ramaders en l'àmbit de l'actuació. Les característiques més rellevants d'aquests s'assenyalen a continuació:
  
Denominació Amplària legal (m)
  
Sendera del Piné 20
  
Sendera de Talallola al coll d'Hullastre 20
  
Sendera de Chaparrets 20
  
Sendera de Mas de Barsella al Mas de Pons 20
  
Sendera de la Casella 20
  
Sendera de Romualdo 20
  
Sendera del Mas de Pons 20
  
Assagador del Palmerar i Bobalar 37,5
  
Patrimoni cultural
  
La carretera actual es presenta jalonada per elements de valor patrimonial denominats sants de pedra, els quals adquireixen un major valor mentre formen part de la tradicions pròpies de la zona (romeries).
  
Ha d'assenyalar-se que amb data 6 de novembre de 2003, la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport va emetre informe favorable del projecte.
  
- Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretenen recalcar els efectes generats per l'actuació que, dels estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.
  
Atesa l'atenuació d'impactes que se segueix de l'elecció de la tercera alternativa plantejada, es vol, primerament, realitzar una sèrie de consideracions al voltant d'aquesta per tal de destacar-ne alguns dels avantatges ambientals, malgrat el major moviment de terres, perquè aquest representa un 17% més sobre el generat per la primera opció.
  
D'una banda, evitar discórrer sobre els farciments existents, en un dels primers trams de la traça, es considera positiu com a mesura preventiva. El contrari, és a dir, que en el mencionat tram es discorreguera sobre els esmentats terrenys, implicaria la necessitat d'una millora geotècnica del terreny que s'entén, implicaria un major consum de recursos materials atés que, amb gran probabilitat per ser el més usual (enfront de compactacions dinàmiques, columnes de graves, etc.), caldria substituir les capes més superficials d'aquests per altres materials a fi d'aconseguir un nucli de terraplé competent. De manera que aprofitar la capacitat portant d'altres terrenys minimitza el consum.
  
D'altra banda, la no-afecció al traçat actual, a partir de la glorieta de Costur, esdevé que l'esmentat tram de traçat queda com a via de servei, la qual cosa comporta que s'evita una nova ocupació de sòl per a la localització d'aquesta, com també que no es generen els residus vinguts de la demolició dels trams de traçat actual que, d'una altra forma i com també ocorre en les restants alternatives, resultarien afectats.
  
El tractament donat als impactes característics de la fase de construcció ha sigut extens i complet, en general; destaquen els derivats del moviment de terres sobre la hidrologia superficial de la zona i sobre l'atmosfera, aquests dos valorats com a severs, i és moderat el procedent de les explanacions executades per a la ubicació del parc de maquinària.
  
La major afecció a la geomorfologia es presentarà en el tram del traçat que discorre entre els PK 0+000 i 4+460 perquè hi ha pendents molt escarpats juntament amb valls molt sinuoses, la qual cosa implica l'execució d'importants terraplens i desmunts. L'impacte es valora com a moderat.
  
En línia amb l'anterior, s'afavoriran els processos erosius dels talussos practicats. Això es deriva tant de la naturalesa dels terrenys travessats com dels pendents i altures d'aquests. Així, s'ha assenyalat especialment el risc de caiguda de blocs generat en el tram calcari comprés entre els PK 1+350 i 2+080, on tindrà lloc un desmunt significatiu. Aquest impacte s'ha valorat com a sever.
  
L'estudi valora com a severa la pèrdua de la capacitat agrològica dels sòls afectats per l'actuació.
  
L'impacte sobre els camins ramaders presents en la zona, en tant aquests es veuen interceptats pel traçat projectat, és valorat com a moderat.
  
- Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores d'aplicació habitual en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infrastructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes característics de la fase d'explotació.
  
Així que a continuació només es fa referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, i també se n'entren a comentar només les més significatives.
  
 S'hauran de disposar cunetes de capdamunt de talús als talussos de desmunt amb alçades majors a cinc metres, i se subjectaran per mitjà de malles, aquells que es practiquen sobre formacions sensibles a despreniments.
  
En els casos en què siga necessària la realització de voladures, es tindrà en compte l'època de l'any, amb l'objecte d'evitar la coincidència amb els períodes de cria i de zel.
  
L'impacte acústic que es generarà sobre diversos habitatges disseminats es pal·liarà amb la disposició de cavallons de terra disposats en les coronacions dels desmunts que es practicaran.
  
S'executaran bermes d'amplària 1 metre i en contrapendent, en tots aquells talussos l'alçada dels quals supere els sis metres. Els talussos sobre calcàries seran 1H:3V. S'estendran mantes orgàniques i es projectarà hidrosembra en els desmunts que es practiquen en arenoses, argiles i col·luvió, amb talús 1H:1V, de tres o més metres. Es procedirà d'aquesta mateixa forma en els terraplens que superen els tres metres d'alçada. Es realitzaran plantacions en rotondes, marges de barrancs, cultius, zones naturals, jardineres a peu de talús i bermes. Tot l'anterior apareix recollit en un pla de revegetació inclòs en l'estudi d'impacte.
  
És necessari, no obstant això, referir-se a la mesura correctora encaminada a minimitzar l'impacte acústic. Si bé aquesta es considera correcta i, fins i tot, preferible a l'execució d'altres possibles, perquè, malgrat la pèrdua d'eficiència que comporten els talussos estesos d'aquests, la integració ambiental és molt major, cal destacar la necessitat física d'espai que aquesta requereix per a fer-ne viable la execució. És a dir, la franja de terreny confrontant a la carretera necessita unes dimensions mínimes per a assegurar l'execució dels terraplens.
  
En línia amb el que explica l'anterior paràgraf, i a la vista dels plànols on es reflecteix la situació dels cavallons de terra previstos, ha d'assenyalar-se que no sembla que hi haja espai suficient per a la localització dels esmentats cavallons en part dels emplaçaments en què han d'executar-se. Així, en el terraplé que s'ha de disposar en l'entorn del PK 4+100, l'ample de banda disponible sembla que no supera els quatre o cinc metres (d'acord, es reitera, amb els plànols remesos).
  
Si es considera una alçada mínima de dos metres (perquè menys no sembla que siga eficaç, atesa la zona d'ombra que s'ha d'aconseguir per la difracció de les ones de so) i talussos de 3H:2V, usuals en aquest tipus d'elements i en funció dels materials que constitueixen el nucli del terraplé, els requeriments d'espai són, sens dubte, majors. No obstant això es podria retrocedir la caiguda de terres per mitjà de l'execució d'un xicotet mur de maçoneria de pedra calcària, o equivalent a l'efecte estètic, en el parament del dic que dóna a la carretera.
  
L'anterior es posa de manifest, encara més, en el dic que s'ha de disposa entre els PK 5+700 i 6+000. En aquest cas s'observa com un parell d'edificacions quedaran molt pròximes a la coronació del desmunt que generarà la carretera en aquest tram (desmunts aquests que, per altres, comportaran una sensible reducció dels nivells sonors a què quedaran subjectes els habitatges). La impossibilitat evident d'execució dels cavallons en l'entorn immediat als habitatges comporta l'elecció d'altres tipologies de pantalles acústiques.
  
Per a aquests casos, i només al voltant de les edificacions, es proposa la realització d'una pantalla tipus jardinera (sempre que l'eficàcia d'aquesta siga suficient, la qual cosa podrà ocórrer si es considera l'efecte favorable vingut del fet que la carretera discórrega en trinxera en aquest tram). En un altre cas, el material emprat per a l'execució de les pantalles ha de presentar una gran capacitat d'integració en el medi rural i forestal en el qual es localitzen (fusta, maçoneria en sec, etc.), al mateix temps que ser eficaç des del punt de vista acústic (absorció/reflexió).
  
En general, els cavallons de terra que es disposen han de tenir una capa de terra vegetal que afavorisca la revegetació i integració d'aquests.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, aquest ha assenyalat els diversos impactes ambientals que s'han de vigilar, a través del control de l'execució de les mesures correctores disposades, i assenyalar els indicadors que s'han d'emprar per a portar a terme el control i establir les posteriors actuacions que s'han de realitzar.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de condicionament i millora de la carretera CV-160, tram Sant Joan de Moró-Vilafamés, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infrastructures i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, per la qual cosa han de considerar-se unitats d'obra com les cunetes de capdamunt de talús en coronació de talussos de desmunt, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució d'aquestes conjunta amb la resta de les obres.
  
- Els murets maçoneria que s'afecten a conseqüència de les obres han de ser reposats de forma que es conserven les característiques originals, la qual cosa pot aconseguir-se o bé amb l'execució de nous murs de maçoneria, o bé amb la disposició aplacada de maçoneria en els paraments vistos dels possibles murs de formigó armat que s'hagueren d'executar.
  
- En tots aquells casos en què el traçat del carril bici afecte exemplars arboris de determinada entitat, la qual cosa ha de quedar subjecta a la consideració de la direcció ambiental de l'obra, l'esmentat traçat haurà de ser variat prou de forma que l'entorn dels citats exemplars quede en les condicions originals d'aquest.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures s'han de sotmetre aquestes, amb caràcter previ a la corresponent utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, en el cas que no es tracte d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat de mesures correctores d'aquest, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han de recollir en munts, l'altura dels quals no superarà 1,5 metres, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals.
  
No obstant això, a aquests volums de terra vegetal han d'afegir-se les restes de matèria vegetal vingudes de les labors de desbrossament, prèvia trituració de les esmentades restes. Així, i després d'això, és necessari realitzar una analítica que assegure que la matèria orgànica dels sòls arreplegats es troba en suficient contingut i, en cas contrari, s'han de realitzar les mesures pertinents.
  
L'estudi ha previst que les labors de manteniment de la maquinària d'obra es realitzen en tallers autoritzats, com també que, en qualsevol altre cas, aquestes es porten a terme en una àrea no preparada a l'efecte, la qual ha de disposar d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a cunetes o canalitzacions proveïdes d'arquetes separadores de greixos i arquetes cegues prou dimensionades. Així mateix, s'ha indicat que les instal·lacions auxiliars, entre les quals s'inclou el referit parc de maquinària, no s'han de localitzar en les proximitats dels llits presents.
  
A tot l'anterior ha d'afegir-se, en el cas present, que les àrees d'activitats auxiliars, com les destinades al parc de maquinària, a plantes de tractament d'àrids, mescles o formigons, etc., poden disposar-se en al voltant de la traça, únicament, sobre zones que presenten una vulnerabilitat dels recursos hidrogeològics baixa o nul·la, d'acord amb la caracterització que d'aquestes ha realitzat l'estudi d'impacte ambiental.
  
- El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments acústics amb l'objecte d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat assenyalats en la legislació valenciana a l'efecte. Això ha de quedar recollit en el pressupost del projecte de construcció.
  
En funció dels resultats obtinguts, ha d'atendre's a allò que s'ha especificat, en aquest sentit, en l'apartat consideracions ambientals de la present declaració.
  
- Atesa l'afecció existent a camins ramaders, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació i reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de Camins Ramaders.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de gener de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 048/2003-AIA
  
Títol: Pla parcial de millora modificatiu de l'ordenació estructural sector 3 Industrial - Magatzems
  
Promotor: Ajuntament de Palma de Gandia
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Limita al nord amb el sector 2, a l'est amb el terme municipal de Beniarjó, al sud-oest amb la reserva o protecció de la desviació de la CV-60 a Oliva i al sud amb el riu Vernissa
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
L'ampliació de la superfície de sòl industrial existent, denominat sector 2, que en l'actualitat es troba urbanitzat i en procés d'edificació.
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
La superfície del sector té 62.776 m² i es localitza en una àrea intersticial o residual.
  
Una xicoteta franja de la superfície inicialment proposada es troba qualificada pel vigent instrument de planejament com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits, la resta queda qualificat com a sòl no urbanitzable comú.
  
Es tracta d'un terreny pràcticament pla, dedicat totalment al cultiu de cítrics.
  
Els sòls afectats per la reserva viària posseeixen també les mateixes característiques.
  
Alternatives
  
No hi ha estudi d'alternatives, així entés. No obstant això, es considera adequada l'ampliació del polígon industrial actual en terrenys on no destaquen especials valors ambientals; d'aquesta manera es preserven altres àrees amb major significació.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 24 de febrer de 2003 el Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al pla parcial de millora modificatiu de l'ordenació estructural sector 3 Industrial'Magatzems del terme municipal de Palma de Gandia, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat de la resta de la documentació tècnica, segons l'anunci publicat en el DOGV núm. 4325, de 30 d'agost de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es va presentar una única al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Palma de Gandia, en el qual s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de l'al·legació presentada, que no feia referència a temes ambientals.
  
Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 10 de març de 2003 es va sol·licitar ampliació de la documentació remesa inicialment per entendre que no s'havia justificat adequadament l'existència de recursos hídrics per a proveïr amb garanties el sector com també la capacitat de les infrastructures de depuració d'aigües residuals que donaran servei al nou polígon industrial. Al mateix temps, es qüestionava la inclusió en l'àmbit del sector de la franja de sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits que va considerar el planejament vigent.
  
En els dies 17 i 20 de novembre de 2003 l'Ajuntament de Palma de Gandia va remetre sengles escrits on s'aclarien els aspectes anteriorment comentats.
  
Afeccions legals
  
El sector proposat limita al sud-est amb el llit del riu Vernissa, i es troba protegit al pas d'aquest per la zona d'estudi segons la qualificació existent en el vigent instrument de planejament.
  
La primitiva intenció d'incloure en l'àmbit del sector el sòl no urbanitzable d'especial protecció s'ha rebutjat i en la proposta definitiva es manté la franja de sòl protegit, si bé l'esmentada superfície, estimada en 4.419 m² s'ha de llevar de la superfície computable del sector per tal de no generar ni aprofitament ni edificabilitat.
  
D'altra banda, aquest llit presenta un risc d'inundabilitat 6 segons es reconeix en el pla d'acció territorial sobre el risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la qual cosa en un principi es tradueix en la impossibilitat de classificar com a urbanitzable la superfície afectada. En la documentació presentada no es fa referència a aquest document, de manera que es fa necessària l'observació i consideració amb caràcter previ a l'aprovació definitiva d'aquest. En relació amb els usos proposats en les zones inundables cal comentar que la majoria de la superfície es considera zona verda, i queda en menor grau l'ús d'aparcament en superfície. Com a ús puntual apareix la figura d'un ecoparc.
  
No s'ha acreditat degudament la suposada inexistència de valors patrimonials en l'àmbit d'estudi, i s'incompleix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
Es tracta de l'ampliació d'un polígon industrial ja existent, allunyat dels principals nuclis de població i les condicions de accessibilitat del qual s'estan millorant en l'actualitat amb les obres de la CV-60. Cal considerar a més la reduïda superfície d'aquest i la utilització mixta d'usos industrial i magatzem que fa preveure que els impactes que es puguen derivar de la instal·lació d'aquest tipus d'activitats no siguen importants, tot això sense perjudici que aquestes se sotmeten als tràmits necessaris amb caràcter previ a la posada en marxa.
  
La zona es caracteritza per la presència massiva de cultius de cítrics; es pot trobar de manera aïllada algun cultiu d'horta com també vegetació amb determinat caràcter natural en les riberes del riu Vernissa. En qualsevol cas, els valors botànics i florístics no són rellevants.
  
La fauna pròpia d'aquest tipus d'ambients tampoc presenta valors destacables i sol estar molt adaptada a la presència i activitat humana. La preexistència d'activitats industrials com també de vies rodades de comunicació limita la qualitat i importància d'espècies, i es pot reconéixer la zona d'estudi com a una àrea residual d'escassa importància.
  
Les principals afeccions ambientals del projecte, a part del risc d'inundabilitat ja comentat, radicaran en el consum de recursos i en la generació d'aigües residuals i residus sòlids.
  
S'ha aportat un certificat de l'empresa subministradora d'aigua potable al municipi de Palma de Gandia on es reconeix l'existència del recurs, per la qual cosa el projecte resulta assumible en aquest sentit.
  
Respecte a la depuració d'aigües residuals, sanejament d'aigües indica la incapacitat de l'actual infrastructura per a donar servei als usos previstos, i apunta una sèrie de condicions i solucions que fan possible, de complir-se, l'execució del sector previst, ja que s'informa favorablement a aquest respecte. La xarxa, segons la documentació presentada, serà separativa.
  
En relació amb els residus sòlids inerts, en la documentació presentada no s'informa adequadament de la gestió prevista.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte sobre el Pla parcial de millora modificatiu de l'ordenació estructural sector 3 Industrial - Magatzems del municipi de Palma de Gandía (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
La superfície de sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits, estimada en 4.419 m², no ha de considerar-se inclosa en la computable del sector, i no ha de generar, per tant, ni edificabilitat ni aprofitament.
  
Ha de demostrar-se, per mitjà d'estudi d'inundabilitat subscrit per tècnic competent, que el risc d'inundació reconegut en el PATRICOVA no afecta el sector proposat, i obtenir prèviament el vistiplau de la Comissió Territorial d'Urbanisme a aquest respecte. En cas contrari, els sòls afectats no podran classificar-se com a urbanitzables.
  
Han de complir-se els condicionants imposats per Sanejament d'aigües amb caràcter previ a l'execució del sector, on s'inclou, entre altres, la referència als paràmetres d'abocament.
  
S'ha d'obtenir l'autorització d'abocament d'aigües pluvials al llit del riu Vernissa per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
La xarxa de sanejament, de caràcter separatiu, ha d'incorporar en el ramal de residuals arquetes de registre en cadascuna de les preses que, a la xarxa general, escometen des de les parcel·les destinades a usos que siguen susceptibles de generar algun tipus d'efluent. D'idèntica manera s'han d'instal·lar arquetes separadores de greixos i olis en aquelles parcel·les on siga previsible la generació o manipulació d'aquest tipus de substàncies.
  
Ha d'obtenir-se un informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en relació amb la possible existència de valors patrimonials en l'àmbit de la proposta.
  
L'Ajuntament ha d'acreditar els mecanismes que s'han d'utilitzar per a la correcta gestió dels residus sòlids.
  
Si la traça final de la carretera CV-60 no s'ajusta al perímetre proposat en el present projecte, ateses les característiques de semblança amb els terrenys confrontants, es pot, en funció de l'envergadura de la proposta, assumir l'ampliació del polígon sobre les àrees no ocupades pel vial sense perjudici del vistiplau per part de l'òrgan competent en matèria de carreteres sense necessitat d'una nova avaluació d'impacte ambiental, tot això prèvia resolució administrativa per part d'aquesta Direcció General.
  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4974, del 30-03-2005 (2005/2444)

RESOLUCIÓN de 22 de febrero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4974

Fecha DOGV
:   30-03-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/2444

CVE


Fecha del documento
:   22-02-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [Palma de Gandía](javascript:void(0))
    * [Massalfassar](javascript:void(0))
    * [Domeño](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de febrero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/M2444]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 117/03-AIA, 159/02-AIA, 508/01-AIA, 023/03-AIA, y 048/03-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 22 de febrero de 2005.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 117/2003-AIA
  
Título: Homologación y Plan Parcial sector Lliri Blau
  
Promotor: Ayuntamiento de Massalfassar
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y COPUT
  
Localización: Al sur del núcleo urbano de Massalfassar. Limita al norte con la avenida de Blasco Ibáñez, al oeste con la calle de Sant Llorenç, al este con el camino de Albuixech, y al sur con suelo no urbanizable.
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del proyecto
  
La homologación del sector de suelo urbanizable Lliri Blau establece las determinaciones que integran la ordenación estructural y plantea la redelimitación de dicho sector mediante la reclasificación de suelo no urbanizable. La presente homologación se acompaña de plan parcial por el cual se desarrolla pormenorizadamente el sector de referencia.
  
Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
Se amplía el sector inicial de suelo urbanizable hasta encajarlo en los cuatro viales que lo limitan, contemplados en la homologación global de las Normas Subsidiarias de Massalfassar, en fase de redacción. El suelo no urbanizable que se reclasifica se ubica al sur y al este del sector clasificado por el planeamiento vigente. Se pretende llevar a cabo la construcción de un complejo residencial bioclimático y ecológico.
  
Se adscribe al sector de suelo no urbanizable una superficie de zona verde PQL en el emplazamiento que para el parque público prevé el futuro Plan General. Las zonas verdes de la red secundaria se emplazan en la parcela denominada P1, separadas entre sí por una zona de equipamiento comunitario privado. En la memoria justificativa se indica que dichas zonas cumplen con las dimensiones y características contempladas para las mismas en el Reglamento de Planeamiento.
  
Según las Normas Subsidiarias vigentes, las superficies afectadas por el presente proyecto, son:
  
- Suelo urbanizable: 20.647,10 m²
  
- Suelo no urbanizable: 1.826,00 m²
  
- Equipamiento público: 1.262,00 m²
  
La superficie total del sector es: 23.735,10 m²
  
Superficie de la red primaria adscrita PQL: 2.000 m²
  
El uso global es el residencial. Se determina un número máximo de 130 viviendas. Considerando la ocupación de 3 habitantes por vivienda, el sector Lliri Blau contempla una población de 390 habitantes.
  
Alternativas
  
No se proponen alternativas de proyecto. No obstante, el proyecto consiste en una pequeña ampliación del sector de suelo urbanizable Lliri Blau hasta ajustarlo a los viales previstos en el documento de Homologación Global de las Normas Subsidiarias de Massalfassar, en fase de redacción.
  
Tramitación Administrativa
  
Información pública
  
En fecha 9 de abril de 2003 el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remitió documentación técnica, expediente administrativo y estudio de impacto ambiental relativos al proyecto Homologación y Plan Parcial sector Lliri Blau, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
En fecha 24 de abril de 2003, el Ayuntamiento de Massalfassar remitió dos copias del estudio de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante-EMV, de fecha 24 de junio de 2002 y en el DOGV nº 4.279, de 26 de junio de 2002.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones al proyecto, según consta en el certificado emitido por Secretaría del Ayuntamiento de Massalfassar.
  
Peticiones de información o documentación complementaria
  
Durante la tramitación del expediente no se ha solicitado al Ayuntamiento de Massalfassar documentación complementaria a la presentada inicialmente ni se han solicitado informes sectoriales. El expediente administrativo cuenta con los informes de los técnicos municipales.
  
Afecciones legales
  
El presente proyecto no afecta a espacios protegidos.
  
El estudio de impacto ambiental señala que ninguna de las tres vías pecuarias existentes en el término municipal de Massalfassar se ve afectada por la actuación propuesta.
  
No existen cauces de agua permanente o discontinua en la zona de actuación. Únicamente se aprecia la existencia de acequias de riego que se ven afectadas por la actuación propuesta. El estudio de impacto ambiental indica que una vez finalizadas las obras se restituirá la red de riego afectada por la actuación.
  
El estudio de impacto ambiental indica que, según el Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en Massalfassar no existe ningún yacimiento arqueológico inventariado.
  
En relación con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, no se adjunta el informe vinculante que debe contener el estudio de impacto ambiental sobre la posible afección del proyecto al patrimonio cultural valenciano.
  
El estudio de impacto ambiental propone como medida protectora que, si durante la ejecución de las obras de urbanización o edificación aparecen restos o elementos merecedores de protección, el promotor de la actuación estará obligado a comunicarlo a la Dirección General de Patrimonio Artístico adoptando las medidas de conservación necesarias. Se hace alusión al cumplimiento de la legislación sectorial vigente.
  
Existe una línea eléctrica aérea de media tensión en el linde sur del sector.
  
El expediente administrativo cuenta con un informe de Iberdrola en el que, entre otras cosas, se expresa la necesidad de realizar modificaciones en las instalaciones existentes afectadas por la actuación, entre las que se cita la sustitución de la línea aérea de media tensión por una línea subterránea, procediendo al desmontaje y retirada de la línea sustituida.
  
Consideraciones ambientales
  
El estudio de impacto ambiental indica que los materiales geológicos existentes en la zona del proyecto se corresponden con limos pardos.
  
Asimismo se indica que el municipio de Massalfassar se sitúa en la Unidad Hidrogeológica de la Plana de Valencia Norte, en la que los tramos permeables se agrupan en dos conjuntos, un acuífero superior constituido por la alternancia de materiales detríticos cuaternarios, y otro inferior constituido por depósitos de areniscas, calcarenitas, conglomerados y calizas bioclásticas, incluidos en una formación margosa-arcillosa. En los últimos años se aprecia una degradación de la calidad de las aguas subterráneas del acuífero superior, aumentando el contenido de nitratos.
  
Según expresa el estudio de impacto ambiental, la zona objeto de estudio presenta una alta vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas por porosidad. La cartografía temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte señala una vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas de grado medio.
  
Los terrenos afectados por la actuación están dedicados casi en su totalidad al uso agrícola, en concreto al cultivo de cítricos y hortalizas, salvo una parcela en la que se halla emplazada una construcción destinada a almacén de materiales. Se propone la reutilización de la capa de suelo con potencialidad agrícola retirada con motivo de las obras, bien en las zonas verdes del sector bien en zonas externas al mismo.
  
El estudio de impacto ambiental indica que la vegetación actual de la zona está constituida por cultivos de regadío, principalmente por cítricos, calificándola como de escaso valor para la conservación. Asimismo expresa que no se encuentran especies raras o de interés especial. No se describe la vegetación potencial de la zona.
  
En lo relativo a la fauna presente en el ámbito del proyecto, el estudio de impacto ambiental expresa que se trata de fauna con gran movilidad y escaso valor para la conservación. Se trata de una fauna propia de los campos de cultivo. Se indica que las especies presentes en la zona se adaptarán a las nuevas condiciones y serán desplazadas a los campos próximos.
  
El estudio de impacto ambiental concluye la valoración global del medio físico expresando que la potencialidad agrícola de la zona hace que presente un alto valor para su conservación. Igualmente se destaca la vulnerabilidad de las aguas subterráneas como limitación sobre los nuevos usos que se proponen.
  
En lo que respecta al consumo de recursos hídricos por los usos propuestos en el sector, el estudio de impacto ambiental indica que dicho sector se conectará a la red municipal de abastecimiento de agua potable, la cual asumirá la dotación necesaria de agua potable. No se justifica la existencia de recursos hídricos en cantidad y calidad suficiente que permita garantizar el abastecimiento de agua potable a la totalidad del sector de suelo urbanizable residencial.
  
El estudio de impacto ambiental contempla la conexión de la red de alcantarillado del sector al colector general del municipio, que conduce las aguas residuales hasta la estación depuradora. No se identifica la Estación Depuradora de Aguas Residuales a la que son conducidas las aguas residuales generadas en el municipio de Massalfassar. En la documentación existente en el expediente de evaluación de impacto ambiental de las Normas Subsidiarias vigentes, se indicaba la existencia de una reserva de terrenos para la construcción de una estación depuradora mancomunada en el término municipal de la Puebla de Farnals. Consultado el catálogo de depuradoras de la Entidad de Saneamiento de Aguas, se observa que la EDAR mancomunada de L'Horta Nord da servicio, entre otros, al municipio de Massalfassar. En este sentido, se entiende que en el dimensionamiento de dicha infraestructura se debió tener en cuenta los suelos urbanizables clasificados en cada uno de los municipios a los que da servicio, entre los que se encuentra el sector Lliri Blau. Teniendo en cuenta el tamaño de la ampliación propuesta, se considera que la citada EDAR puede admitir las aguas residuales generadas con el desarrollo del sector objeto del proyecto.
  
En el estudio de impacto ambiental queda prohibida la inyección de aguas residuales al terreno.
  
Se hace referencia al cumplimiento de la Ley 29/1985 de Aguas, en especial del Título V, y el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.
  
La memoria informativa del plan parcial indica que las aguas pluviales que discurran por los viales se evacuarán por superficie, de igual forma que en los viales de zonas colindantes.
  
En lo relativo a la red de saneamiento proyectada, el informe del arquitecto municipal que obra en el expediente señala la necesidad de proyectar red de alcantarillado de carácter separativo. Ésta no se define en el proyecto presentado.
  
En lo que respecta a los residuos generados con motivo de la actuación propuesta, el estudio de impacto ambiental indica que los residuos sólidos urbanos generados con el funcionamiento del sector residencial serán depositados en contenedores habilitados al efecto. También se indica que se generarán residuos inertes, aunque no se identifica el lugar donde serán depositados. No se especifica el tipo de gestión que se realizará con los residuos de origen vegetal derivados de la retirada del arbolado presente en la zona de actuación.
  
El estudio de impacto ambiental expresa que la gestión de residuos sólidos se realizará en cumplimiento de lo dispuesto en la Ley 10/98, de Residuos.
  
La zona de estudio se encuentra en una zona climática típicamente mediterránea. En lo que respecta al régimen pluviométrico, las lluvias anuales son escasas, dándose con frecuencia precipitaciones de carácter torrencial.
  
En lo relativo a la contaminación atmosférica y acústica, el hecho de que se trate de una zona residencial indica que la mayor afección a la calidad del aire se dará en fase de construcción, durante las obras de urbanización y edificación, durante el transporte de materiales y por el empleo de la maquinaria. Para evitar la afección a los cultivos colindantes por emisiones atmosféricas, se propone el riego periódico de las superficies sin pavimentar. Sobre la contaminación acústica, se propone que los promotores adopten medidas correctoras si en las edificaciones próximas del caso urbano se registran valores superiores a 65 dBA por el día y 55 dBA por la noche.
  
No se ha realizado un estudio del régimen de vientos que permita evaluar la afección de las emisiones atmosféricas y acústicas a las zonas colindantes.
  
El estudio de impacto ambiental indica que no existe riesgo de inundación.
  
En lo que respecta al paisaje, el estudio de impacto ambiental expresa que el municipio de Massalfassar se caracteriza por su actividad agrícola, donde la huerta constituye la unidad de mayor valor ambiental y paisajístico. Se trata de una zona de borde urbano con un relieve prácticamente llano. Esto hace que se considere una calidad paisajística baja. Con el fin de conseguir la integración paisajística de la actuación en el entorno, se propone el empleo de colores cálidos, pálidos o terrosos, así como prestar especial atención al diseño y características de las construcciones.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental no determina los controles a realizar sobre los indicadores previstos, cómo se van a realizar dichos controles y la periodicidad con la que se van a llevar a cabo.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Homologación y Plan Parcial del sector de suelo urbanizable Lliri Blau del municipio de Massalfassar (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Massalfassar, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
En lo que respecta a la afección al patrimonio, pese a que el proyecto propone una pequeña reclasificación de 1826 m² de suelo no urbanizable respecto de la totalidad del sector, la urbanización del suelo urbanizable propuesto implicará una importante remoción de tierras que puede alumbrar hallazgos inesperados de elementos susceptibles de ser protegidos. Por este motivo, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, el Patrimonio Cultural Valenciano, será necesario obtener el informe vinculante sobre la conformidad del proyecto con las normas de protección del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Entendiendo que la reclasificación de suelo no urbanizable afecta a una superficie de 1826 m² y que la mayor parte de los terrenos incluidos en el ámbito del proyecto se clasifican como suelo urbanizable por el planeamiento vigente, aprobado definitivamente con fecha 3 de abril de 1991, se considera necesario acreditar la existencia de recursos hídricos suficientes para dar servicio a la totalidad del sector debido a que en la evaluación de impacto ambiental de las Normas Subsidiarias vigentes del año 1991 no se evaluó dicho extremo.
  
De conformidad con lo expresado en el informe del arquitecto municipal de Massalfassar, se deberá proyectar red de alcantarillado separativa. Será necesario identificar los puntos de vertido de la red de pluviales y obtener la autorización de vertido por el órgano competente. Previamente al punto de vertido se instalará un sistema de pretratamiento compacto y en continuo, compuesto al menos por desbaste y desarenado, según las características de las aguas a tratar. Se deberá realizar un mantenimiento periódico de dicha instalación. En el caso de que, por cuestiones técnicas justificadas, no fuera posible ejecutar la red de pluviales y verter las aguas a cauce público o a la red de acequias existente y se optara por evacuar las aguas de lluvia por escorrentía, se justificará que no existe afección a las zonas colindantes.
  
El vertido de las aguas residuales a la red de saneamiento se realizará de acuerdo a lo dispuesto en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la red municipal de alcantarillado editado por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana.
  
Los residuos inertes que se generen durante las obras de urbanización y edificación, entendiendo como tales las tierras sobrantes y los restos de obra, se deberán depositar en vertedero autorizado. Los restos de plásticos, maderas, hierros, etc. generados durante las obras se gestionarán de manera adecuada conforme a sus características fisico-químicas. Los residuos de origen vegetal originados con motivo de la eliminación de la vegetación existente, se gestionarán de manera adecuada según su naturaleza, evitando en cualquier caso la incineración de los mismos.
  
En el ajardinamiento de las zonas verdes del sector se optará por especies vegetales autóctonas.
  
Se deberá actualizar las referencias legislativas del estudio de impacto ambiental en materia de residuos y de aguas.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental debe definir los controles a realizar, el modo en que se van a llevar a cabo y la periodicidad de los mismos.
  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 22 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 159/02-AIA
  
Título: Explotación porcina de ciclo cerrado
  
Promotor: García Murgui, SL.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Casinos (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de la explotación porcina existente
  
Localización: Partida Mas de Panet, polígono 3, parcelas 14 y 15, del término municipal de Casinos (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina de ciclo cerrado, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por 4 naves: una nave de cebo de planta rectangular con cubierta a dos aguas de 1.849,5 m²; una nave de gestación de planta rectangular de 1.147 m²; una nave de partos y transición de planta rectangular a una sola altura de 975 m² y otra nave adosada de distinta anchura de 212,4 m² y una nave de cebo de planta rectangular de 416 m² junto a la que se localiza una nave destinada a centro de recogida de semen de 119,5 m². La explotación tiene una capacidad total para 500 madres en ciclo cerrado.
  
Se realiza 2,4 ciclos/año.
  
Los purines quedan retenidos en fosas de purines que discurren a lo largo de las naves, con pendiente media de 0,5%, los cuales comunican con pocetas de extracción.
  
Se calcula que el purín generado anualmente asciende a 8.875 m³, el cual se almacenará en fosas y canales de recogida (4.235,6 m³) y balsas exteriores impermeabilizadas de forma natural, mediante la acumulación y compactación de arcillas (capacidad para 1.380 m³). Los purines son utilizados como abono orgánico en fincas agrícolas, necesitando un total de 137,143 ha de superficie agrícola donde aplicarlos.
  
Los cadáveres son retirados diariamente por empresa especializada y autorizada a tal efecto.
  
La explotación se abastece de agua desde la red municipal y desde un pozo propio (del cual no se aporta Concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar).
  
En la entrada principal se localiza vado sanitario, además la explotación está vallada perimetralmente.
  
La explotación se localiza a unos 1,5 km. del núcleo de población.
  
Tramitación Administrativa
  
Información pública. Remisión del Expediente.
  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por el Ayuntamiento de Utiel en fecha 17 de abril de 2002.
  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 233 de 1 de octubre de 2001, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.
  
Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
Revisado el expediente, se considera necesario solicitar ampliación de la documentación presentada relativa a las cédulas de propiedad de las parcelas donde se pretende aplicar el purín como abono orgánico, de manera que quede justificada la propiedad de las mismas.
  
La ampliación solicitada se remite en fecha 5 de diciembre de 2003, en la cual se justifica la disponibilidad de suficiente superficie agraria donde aplicar el purín como abono orgánico.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
Informe favorable del Arquitecto Municipal.
  
Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
Informe favorable del Técnico Municipal.
  
Autorización Previa de la COPUT.
  
Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
Informe favorable de la Alcaldía.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna y Paisaje.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola, dedicada a cultivos de secano y en menor porcentaje al regadío.
  
En general, y debido a la fuerte antropización de la zona, los valores ambientales que presenta son poco destacables, considerando los elementos ambientales más relevantes en esa zona, susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo, por la contaminación asociada al vertido de purines o problemas de percolación por impermeabilización deficiente; el Agua, por contaminación por purines; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de purines, etc.
  
Identificación y valoración de impactos.
  
Se ha realizado una valoración cualitativa de los efectos que la actividad genera sobre el medio, a partir de la elaboración de una matriz de importancia, en la que quedan plasmadas las interacciones entre las acciones derivadas de la actuación y las características específicas de los aspectos ambientales afectados. De los factores inherentes a la actividad susceptibles de producir algún tipo de impacto se relaciona en el Estudio de impacto Ambiental, entre otros, los siguientes:
  
- Los residuos generados en forma de purines, que se acumulan en fosas y balsas de evaporación, pasando la fase sólida de estas últimas a campos de cultivo donde se utilizará como enmienda orgánica, pueden provocar contaminación de suelos y agua.
  
- Olores, asociada a la fermentación de purines que se produce en la actividad.
  
- Afección al paisaje.
  
El impacto producido sobre el paisaje, por introducción de elementos extraños en el entorno, se considera leve ya que la explotación queda integrada armónicamente en el paisaje circundante de la zona.
  
Por lo tanto, los impactos más relevantes serán los asociados a la emisión de olores, así como los impactos asociados a la contaminación de suelo y agua por la inadecuada gestión de los purines. En lo que se refiere a la contaminación de suelos y aguas generado por las balsas de evaporación de purines construidas en tierra firme, y ya que no se ha aportado un estudio hidrogeológico del terreno que confirme la falta de afección al acuífero subyacente y al suelo por percolación, se considera necesario la adopción de medidas correctoras, que modifiquen las características constructivas de las balsas, de manera que quede asegurada su impermeabilización, y por lo tanto, la imposibilidad de afección al medio.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental incluyen las siguientes:
  
Colocar a la entrada de la explotación un vado sanitario, por el que obligatoriamente deberá pasar todo el tránsito rodado, tanto a la entrada como a la salida.
  
Dotación de pavimento impermeable (hormigón) para evitar filtraciones.
  
Instalación de balsas de purines a la que se hace llegar mediante canalización cerrada las deyecciones de los animales, así como las aguas de limpieza. Dichas balsas serán totalmente impermeables para evitar filtraciones al terreno.
  
Eliminación total de las deyecciones desde las balsas de almacenamiento mediante extracción con cuba y utilización como abono orgánico en las fincas agrícolas de la zona.
  
Retirada por parte de empresa especializada de los animales que sean baja en la explotación, para su posterior análisis y destrucción bajo las más estrictas normas de control.
  
En el Programa de Vigilancia Ambiental y en relación a la gestión de las balsas de purines, proponiendo las siguientes actuaciones:
  
- Disminuir en lo posible el volumen de agua utilizado en los procesos de limpieza.
  
- Tras la limpieza del residuo sólido en cada balsa sería conveniente el acondicionamiento y compactación de los muros de contención puesto que la infiltración se produce fundamentalmente en el nivel superficial.
  
- Mantener un control en las balsas de manera que no se produzcan desbordamientos ni roturas de los muros de contención, cuidando además que el nivel máximo de llenado cuente con un margen de seguridad adecuado en previsión de precipitaciones importantes.
  
En relación a las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, se deberán modificar o ampliar con las recogidas a continuación:
  
- Se construirán balsas de evaporación de purines perfectamente impermeabilizadas (hormigón impermeabilizado) y valladas, de manera que se evite las filtraciones en el terreno. Además deberá dimensionarse de manera que tenga capacidad para almacenar la producción de purines de al menos tres meses, todo ello según el artículo 5.Uno. B.1. del Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, pro el que se establecen normas básicas de Ordenación de las Explotaciones Porcinas.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja porcina situada en el término municipal de Casinos (Valencia), promovida por García Murgui, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
Se construirán balsas de evaporación de purines perfectamente impermeabilizadas (hormigón impermeabilizado) y valladas, de manera que se evite las filtraciones en el terreno. Además deberá dimensionarse de manera que tenga capacidad para almacenar la producción de purines de al menos tres meses, todo ello según el artículo 5.Uno. B.1. del Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, pro el que se establecen normas básicas de Ordenación de las Explotaciones Porcinas.
  
Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines.
  
Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
A la entrada de la explotación se colocará un vado sanitario, para desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.
  
Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá labrar y enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 9 de enero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 508/01-AIA
  
Promotor: Caolines Lapiedra SL.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Domeño (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Explotación de la C. M. La Paz
  
Localización: Término municipal de Domeño (Valencia)
  
Descripción de la actividad
  
En el nuevo proyecto de la actividad se define que la concesión minera La Paz, Nº 1895, se encuentra en las partidas Verche y Matraquera del término municipal de Domeño, ocupando los terrenos de Monte de Utilidad Pública Nº 52 denominado La Sierra. La superficie de la demarcación minera es de 34 hectáreas, además de unas demasías que se han solicitado a la Conselleria de Industria.
  
El acceso a la Concesión minera se realiza desde la Carretera CV-35, en el PK 55,3, en su margen derecho en sentido Ademuz sale el camino por el que se accede al Balneario denominado los Baños de Verche, el cual se bifurca en dos, el que discurre hacia el oeste de la demarcación y por el otro hacia el este por el que se accede a la parte alta del collado de la Balsa.
  
Las labores antiguas llevadas a cabo en la concesión minera, se encuentran al pie y al sur del Collado de la Balsa. El diseño de la explotación definido en el proyecto es únicamente teórico atendiendo a los criterios dispuestos en la normativa técnica I.T.C. SM. 07.01.03, para explotaciones a cielo abierto. Mencionando únicamente altura de bancos y anchura de bermas, así como curvatura y pendiente de las pistas de acceso para cumplir con dicha normativa y la correspondiente a salud y riesgos laborales.
  
El área a afectar por la explotación será de 10,75 Has, que comprende terrenos del Monte de Utilidad Pública Nº 52 La Sierra, así como parcelas de propiedad particular.
  
Alternativas
  
Estudio de Alternativas
  
Se plantean 4 alternativas, sin embargo todas las alternativas parten de la explotación de una única zona y simplemente se plantea la explotación de esa misma zona en mayores superficies, por lo que los impactos son cada vez mayores, pero no se trata de un verdadero estudio de alternativas, pues además la opción inicial de menor superficie, y por tanto de menor impacto se dice que no es aceptable porque el aprovechamiento de los recursos sería mínimo, lo cual no es un criterio ambiental.
  
Tramitación administrativa
  
Entrada e Información Pública
  
En fecha de 29 de noviembre de 2001 se tramitó escrito del Ayuntamiento de Domeño mediante el cual se daba entrada a la documentación correspondiente al Proyecto de Explotación y al Estudio de Impacto Ambiental y Plan de Restauración para reanudar la explotación de la Concesión Minera La Paz localizada en el término municipal de Domeño; al cual se le abrió expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, con referencia 508/01-AIA.
  
Tras varias consultas se recibieron informes sectoriales, tras los cuales, en fecha de 6 de junio de 2002 se procedió a la solicitud de una ampliación de la documentación con el objeto de atender a las deficiencias y problemas derivados de la explotación propuesta en la documentación original.
  
En fecha de 10 de abril de 2003 se aportó la nueva documentación tras solicitud de prorroga del plazo establecido para presentar la misma por parte del promotor, la cual consiste en:
  
Plan de Explotación.
  
Estudio de Impacto Ambiental y Plan de Restauración
  
Afecciones legales
  
Referencia a las afecciones legales que puedan afectar al proyecto:
  
Según se ha informado desde los servicios territoriales de Territorio y Vivienda, y como así se apunta tanto en el proyecto como en el estudio de impacto ambiental, se pretende la explotación de en un monte público, por lo que está catalogado como Suelo no Urbanizable de protección forestal.
  
Consideraciones ambientales
  
Desde el punto de vista ambiental se debe considerar que dicho monte constituye un cerro de elevado interés paisajístico, independientemente de los impactos paisajísticos visuales desde la carretera CV-35 y desde el acceso al balneario Los Baños de Verche. Dicha zona constituye un área de regeneración hidrológico-forestal de la cuenca vertiente del embalse de Loriguilla, en la cual se encuentra dicha zona además de la inversión para reforestar la zona afectada por el incendio de 1994.
  
Por otro lado es conveniente resaltar aquí que no queda nada claro como se habla de la ocupación de monte público tanto en el proyecto como en el estudio de impacto ambiental, cuando la explotación que se presenta en dichos documentos no afecta a dicho monte. Por lo que se vuelve a confundir en dicho estudio la concesión minera con la explotación, que fue uno de los motivos puestos de manifiesto en la ampliación de la documentación que motivo la realización de un nuevo proyecto por parte del promotor.
  
Por último conviene destacar que resulta del todo inviable, desde el punto de vista ambiental, permitir la continuidad o ampliación de una explotación existente dentro de una misma concesión minera, en la que los terrenos afectados no se incluyan ni se integren en la restauración propuesta, quedando totalmente fuera de cualquier actuación.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo. 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La citada actividad se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3 C1, Extracción de minerales no metálicos ni Energéticos. Materiales de construcción, del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental por lo que está sometida al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 17, de la Orden de 9 de septiembre de 2003, por que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de Planes Programas y Proyectos.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Declarar No Aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de la propuesta de explotación de la Cantera La Paz número 1895, localizada en el término municipal de Domeño (Valencia) y promovida por Caolines Lapiedra SL.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un trámite en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 14 de enero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 23/03'AIA
  
Título: Carretera CV-160. Tramo Sant Joan de Moró-Vilafamés.
  
Promotor: Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Objeto: Mejora de las comunicaciones de la comarca de la Plana Alta.
  
Localización: Sant Joan de Moró, Vilafamés (Castelló)
  
Descripción del Proyecto
  
- Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
La traza proyectada discurre por los términos municipales de Sant Joan de Moró y Vilafamés. Lo hace sobre el trazado ya existente, excepto en el tramo más accidentado, quedando, en el mismo, la calzada actual para acceso a propiedades colindantes. La longitud del tronco de la actuación es de 6668,878 metros.
  
La sección tipo de la infraestructura proyectada es 7/10, con bermas de 0,50 m, mediana de 2 m y carril bici segregado de la calzada principal, el cual presenta un ancho de 3 m. Por otra parte, la pendiente longitudinal está limitada al 5%.
  
Se han proyectado dos glorietas las cuales solucionan sendas intersecciones del trazado con caminos existentes, así como cuatro pasos superiores y uno inferior.
  
Cabe señalar que la carretera soporta un tráfico bastante importante de vehículos pesados, a razón de las canteras que la flanquean hasta, aproximadamente, el pk 3+000.
  
- Alternativas
  
En lo que se refiere a las alternativas planteadas, se han estudiado tres opciones las cuales se han definido en función de criterios técnicos, pues, según se señala en el Estudio, los factores ambientales no suponen un criterio diferenciador en este caso. Ello se ha justificado en que la orografía y condicionantes de paso, como acopios de canteras y vertederos, han limitado grandemente los trazados propuestos a un corredor muy definido.
  
La primera de ellas es la más restrictiva en lo que ha parámetros geométricos se refiere, a la vez que la que menos movimiento de tierras implica. La segunda, más holgada en cuanto a los anteriores, se ve obligada a discurrir sobre una zona de rellenos, así como presenta una alineación curva de gran radio ya en su último tramo, siendo éstas las características más destacables de la misma, a efectos de la presente Declaración. La tercera es una variación de la segunda con la que se trata de reducir los inconvenientes que se derivan de sus alineaciones curvas de gran desarrollo, a costa de introducir otras con menores radios.
  
Finalmente es la alternativa tres la elegida pues, rechazada la primera por la pérdida de calidad de trazado que supone respecto a las restantes, la tercera presenta diversas ventajas sobre la segunda, aún cuando la definición de las mismas se ha realizado, principalmente y de acuerdo con lo especificado en el estudio de alternativas del proyecto básico, desde un punto de vista funcional.
  
Tramitación administrativa
  
- Información pública
  
En fecha 31 de enero de 2003 se recibió, procedente de la Conselleria de Infraestructuras i Transporte, el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes al proyecto Carretera CV-160. Tramo Sant Joan de Moró-Vilafamés.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto Carretera CV-160. Tramo Sant Joan de Moró-Vilafamés, ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el BOE de fecha 25 de febrero de 2003, y en el DOGV de fecha 20 de febrero de 2003, habiéndose presentado seis alegaciones, de las cuales cuatro tienen contenido ambiental.
  
- Resumen de alegaciones
  
De entre las alegaciones arriba indicadas se da una síntesis de las más significativas, en función de los aspectos ambientales a que hacen mención, y sólo de lo que se refiere a dichos aspectos ambientales.
  
Alegación del grupo municipal del PSPV-PSOE de Vilafamés
  
De la misma, los punto que se refieren a aspectos ambientales son los siguientes:
  
Incorporar en el interior de la rotonda de acceso a Costur elementos existentes en la zona, como el lavadero, el abrevadero, la noria y la balsa, con fines educativos y culturales.
  
Se propone descartar la alternativa 3 del tramo 2 pues crea un nuevo trazado de 1 km y se afectan casetas y fincas, caminos y barrancos, siendo la más cara de las planteadas.
  
Sea cual fuere la alternativa elegida, se solicita que se respeten al máximo las cuencas de barrancos y pequeños arroyos, y que se produzca el mínimo impacto visual y ambiental.
  
A lo anterior, la respuesta dada por la Conselleria de Infraestructuras y Transporte se sintetiza en los puntos que siguen:
  
El diseño del interior de las rotondas se llevará a cabo por técnicos competentes en el proyecto de construcción.
  
El tramo de nuevo trazado al que se alude consigue los parámetros geométricos de diseño para garantizar el nivel de prestaciones exigido a la nueva carretera.
  
El proyecto de construcción incluirá un estudio de cuencas, así como el pertinente dimensionado de las obras de paso necesarias, al tiempo que cuantas medidas tendentes a minimizar su impacto se consideren oportunas.
  
Alegaciones de Justo Blasco Gozalbo, Juana Palau Linares y Miguel Palau Linares
  
En la misma se solicitaba que no se considerase la alternativa 3 del tramo 2 (rotonda de Costur-rotonda de Vilafamés) ya que, como es un trazado nuevo, se provocan fragmentaciones en las fincas. Ejecutando la alternativa 1 eso no se producirá y el coste será inferior.
  
La respuesta dada por la Conselleria de Infraestructuras y Transporte se refiere, como en el caso anterior, a que el tramo de nuevo trazado al que se alude consigue los parámetros geométricos de diseño para garantizar el nivel de prestaciones exigido a la nueva carretera.
  
- Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 26 de mayo de 2003 se efectuó consulta a la Dirección Territorial de Castellón.
  
Por otra parte, en fecha 30 de mayo de 2003 se solicitó una ampliación del Estudio de Impacto Ambiental encaminada, tras el análisis del mismo, a despejar ciertas dudas surgidas entorno a la afección a la hidrogeología local, así como a demandar la realización de un estudio acústico ajustado a las circunstancias en que se desarrolla la actuación.
  
En fecha 30 de septiembre de 2003 se recibió la ampliación referida en el anterior párrafo.
  
Informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 6 de junio de 2003 se recibe escrito de la Dirección Territorial de Castellón a la consulta que se realizase, escrito mediante el que se notifica que no es posible informar el proyecto en cuestión por razones de coyuntura que lo imposibilitan.
  
En fecha 30 de septiembre de 2003 se recibió la ampliación al Estudio de Impacto solicitada, la cual respondió acertadamente a los requerimientos que anteriormente se solicitasen, siendo tales aspectos objeto, entre otros, de posterior análisis en la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental y otras consultas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:
  
- De acuerdo a la ley de aguas 29/1985, modificada por la ley 46/99, se afecta a dominio público hidráulico.
  
- En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, existe afección a varias vías pecuarias, las cuales, de acuerdo con la identificación realizada por el Estudio de Impacto Ambiental, se enumeran en posterior apartado de la presente Declaración
  
- En lo que se refiere a la Clasificación y Calificación del suelo, el Estudio señala que se afectará, en mayor medida, suelo no urbanizable, si bien al principio del trazado previsto, y en término de Sant Joan de Moró, se afectará suelo urbanizable de uso residencial.
  
Se advierte que existirá una afección localizada a suelo no urbanizable con protección de zona verde aunque, sin embargo, se señala que la zona en la que ello ocurre sufrirá una variación en su calificación, pasando a ser suelo no urbanizable sujeto a Plan Especial, lo que se dice en virtud de lo recogido en el PGOU de Vilafamés aprobado por el Ayto. en fecha 31 de mayo de 2001.
  
Actualmente, el PGOU al que se hace referencia ha variado, fruto del proceso de evaluación de impacto ambiental al que ha sido sometido, el cual fue finalmente resuelto mediante Declaración de Impacto Ambiental de fecha 7 de mayo de 2003. Así, el trazado de la carretera en cuestión, y en el tramo por el que discurre sobre terrenos del municipio de Vilafamés, está sujeto a la clasificación de suelo no urbanizable común. Ahora bien, cabe reseñar que esta franja en que se inscribe el trazado está embebida en una amplia superficie clasificada como suelo no urbanizable de protección paisajística.
  
Consideraciones ambientales
  
- Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación
  
Geología
  
El terreno por el que discurre la nueva carretera alterna tramos de fuertes pendientes con otros relativamente llanos.
  
En cuanto a la naturaleza de los materiales atravesados, destaca un sustrato compuesto por materiales paleozoicos en su mayor parte, constituidos por pizarras arcillosas y grauvacas, y cretácicos constituidos por calizas y margas. En su tramo inicial, sin embargo, predominan materiales terciarios constituidos por arcillas y areniscas. Los niveles más superficiales están formados por depósitos coluviales y aluviales.
  
El Estudio ha señalado, asimismo, que se han observado indicios de procesos kársticos en la zona correspondiente a las calizas margosas.
  
Respecto a los suelos presentes en los terrenos que ocupará la traza, el Estudio, sin llegar a realizar una clasificación taxonómica de los mismos, sí ha distinguido, principalmente, los suelos cultivados de los naturales. Así, se recomienda el uso agrario de los suelos del tramo medio y final del trazado, mientras que en el primero de éstos se indica la existencia de un área que podría ser objeto de protección y repoblación forestal.
  
Régimen hidrológico
  
El Proyecto ha definido un total de quince cuencas afectadas por la traza de la nueva carretera. De entre ellas, las más relevantes son las de los barrancos del Belengueret, Rovira, Toni Salse, Moró y Parra.
  
La vía se localiza sobre el sistema acuífero nº 55, Mesozoico calizo del Maestrazgo y Pliocuaternario de Vinaroz, subsistema Javalambre, de acuerdo con el ITGE. Se caracteriza por estar constituido por la acumulación de acuíferos calcáreos, estando los tramos más permeables independizados por niveles de areniscas y margocalizas.
  
El Estudio de Impacto advierte sobre que, en varios desmontes existentes en la traza de la actual carretera, se ha constatado la presencia de surgencias en los frentes de los mismos. No obstante, la ampliación del Estudio solicitada especifica que ello es producto de la existencia de flujos subsuperficiales, lo cual no tiene mayores implicaciones ambientales en el caso presente.
  
El Estudio ha diferenciado varios tramos del trazado en función de la vulnerabilidad de los terrenos atravesados:
  
En el término de Sant Joan de Moró, la vulnerabilidad de los acuíferos es media o variable.
  
Un pequeño tramo central del trazado presenta vulnerabilidad por fisuración y karstificación.
  
En el resto del trazado la vulnerabilidad es baja o nula.
  
Vegetación
  
La vegetación natural de la zona, en su etapa madura, se basa en las especies Pistacia lentiscus, Quercus coccifera y Pinus halepensis (Pinus pinaster en las zonas donde el terreno es silíceo).
  
El Estudio destaca, como comunidades presentes en la actualidad, varias comunidades vegetales diferentes, como son cultivos, vegetación de ribera y vegetación forestal y matorrales.
  
En la primera predominan el olivo (Olea europaea) y el almendro (Amygdalus communis), quedando en un segundo plano el algarrobo (Ceratonia siliqua) y, muy en menor medida, el cultivo de cítricos.
  
En los barrancos presentes en la zona, las especies más sobresalientes son el chopo (Populus nigra), álamo temblón (Populus tremula), álamo blanco (Populus alba), sauce blanco (Salix alba) y olmo (Ulmus minor).
  
Entre la vegetación forestal son de destacar el pino carrasco (Pinus halepensis), y el pino rodeno (Pinus pinaster), existiendo ejemplares aislados de carrasca (Quercus rotundifolia) y, aunque de porte arbustivo, de coscoja (Quercus coccifera).
  
Fauna
  
El Estudio ha especificado las especies más características de entre las existentes en los distintos biotopos identificados, sin que quepa reseñarse ninguna especialmente. Así, en los ambientes propios de las riberas de barrancos se tienen la rana común (Rana ridibunda), el sapo común (Bufo bufo) y la culebra viperina de agua (Natrix maura) como las más destacables.
  
En la zona forestal y de matorral sobresalen, de acuerdo con el Estudio, varias especies de aves, la mayoría de las cuales son compatibles con diversos biotopos. Respecto a los mamíferos, sólo cabe mencionarse la presencia del zorro (Vulpes vulpes).
  
Paisaje
  
Se señala en el Estudio que el primer tramo del trazado de la carretera corresponde a un terreno con pendientes positivas, fondos de valle muy cerrados y sinuosos, que dan al paisaje un aspecto más escarpado. En el segundo tramo se discurre por terrenos con pendientes suaves y fondos de valle amplios que originan un paisaje relativamente llano.
  
Vías pecuarias
  
El Estudio ha especificado la existencia de varias vías pecuarias en el ámbito de la actuación. Las características más relevantes de las mismas se señalan a continuación:
  
Denominación Anchura legal (m)
  
Vereda del Piné 20
  
Vereda de Talallola al coll de Hullastre 20
  
Vereda de Chaparrets 20
  
Vereda de Mas de Barsella al Mas de Pons 20
  
Vereda de la Casilla 20
  
Vereda de Romualdo 20
  
Vereda del Mas de Pons 20
  
Cordel del Palmeral y Bobalar 37,5
  
Patrimonio cultural
  
La carretera actual se presenta jalonada por elementos de valor patrimonial denomindos ?sants de pedra?, los cuales adquieren un mayor valor en tanto forman parte de la tradiciones propias de la zona (romerías).
  
Ha de señalarse que con fecha 6 de noviembre de 2003, la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte informó favorablemente el proyecto.
  
- Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el Estudio de Impacto Ambiental, presentan mayor relevancia.
  
Dada la atenuación de impactos que se sigue de la elección de la tercera alternativa planteada, se quiere, primeramente, realizar una serie de consideraciones en torno a la misma con objeto de destacar algunas de sus ventajas ambientales, pese a su mayor movimiento de tierras, pues éste representa un 17% más sobre el generado por la primera opción.
  
Por una parte, el evitar discurrir sobre los rellenos existentes, en uno de los primeros tramos de la traza, es considerado positivo como medida preventiva. Lo contrario, esto es, el que en el mencionado tramo se discurriese sobre los citados terrenos, implicaría la necesidad de una mejora geotécnica del terreno que, se entiende, supondría un mayor consumo de recursos materiales dado que, con gran probabilidad por ser lo más usual (frente a compactaciones dinámicas, columnas de gravas, etc), habría que sustituir las capas más superficiales de los mismos por otros materiales a fin de conseguir un núcleo de terraplén competente. Así pues, el aprovechar la capacidad portante de otros terrenos minimiza tal consumo.
  
Por otra parte, la no afección al trazado actual, a partir de la glorieta de Costur, deviene en que dicho tramo de trazado queda como vía de servicio, lo que supone que se evita una nueva ocupación de suelo para la localización de la misma, así como que no se generan los residuos venidos de la demolición de los tramos de trazado actual que, de otra forma y como así ocurre en las restantes alternativas, resultarían afectados.
  
El tratamiento dado a los impactos propios de la fase de construcción ha sido extenso y completo, en general, destacándose los derivados del movimiento de tierras sobre la hidrología superficial de la zona y sobre la atmósfera, ambos valorados como severos, siendo moderado el venido de las explanaciones ejecutadas para la ubicación del parque de maquinaria.
  
La mayor afección a la geomorfología se dará en el tramo del trazado que discurre entre los PKs 0+000 y 4+460, pues se dan pendientes muy escarpadas juntamente con valles muy sinuosos, todo lo cual implicará la ejecución de importantes terraplenes y desmontes. El impacto es valorado como moderado.
  
En línea con lo anterior, se favorecerán los procesos erosivos de los taludes practicados. Ello se deriva tanto de la naturaleza de los terrenos atravesados como de las pendientes y alturas de los mismos. Así, se ha señalado especialmente el riesgo de caída de bloques generado en el tramo calizo comprendido entre los PKs 1+350 y 2+080, donde tendrá lugar un desmonte significativo. Este impacto se ha valorado como severo.
  
La pérdida de la capacidad agrológica de los suelos afectados por la actuación es valorada, por el Estudio, como severa.
  
El impacto sobre las vías pecuarias presentes en la zona, en tanto estas se ven interceptadas por el trazado proyectado, es valorado como moderado.
  
- Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.
  
A continuación, pues, sólo se hará referencia a aquellas medidas correctoras derivadas de la particularidad del proyecto ahora evaluado, entrando, asimismo, a comentar sólo aquellas más significativas.
  
Se dispondrán cunetas de guarda en los taludes de desmonte con alturas mayores a cinco metros, sujetándose, mediante mallas, aquéllos que se practiquen sobre formaciones sensibles a desprendimientos.
  
En los casos en los que sea necesaria la realización de voladuras, se tendrá en cuenta la época del año, con el objeto de evitar la coincidencia con los periodos de cría y de celo.
  
El impacto acústico que se generará sobre varias viviendas diseminadas se paliará con la disposición de caballones de tierra dispuestas en coronación de los desmontes que se practicarán.
  
Se ejecutarán bermas, de anchura 1 metro y en contrapendiente, en todos aquellos taludes cuya altura supere los seis metros. Los taludes sobre calizas serán 1H:3V. Se extenderán mantas orgánicas y se proyectará hidrosiembra en los desmontes que se practiquen en areniscas, arcillas y coluvión, con talud 1H:1V, de tres o más metros. Se procederá de esta misma forma en los terraplenes que superen los tres metros de altura. Se realizarán plantaciones en rotondas, márgenes de barrancos, cultivos, zonas naturales, jardineras a pie de talud y bermas. Todo lo anterior aparece recogido en un Plan de Revegetación incluido en el Estudio de Impacto.
  
Es necesario, no obstante, referirse a la medida correctora encaminada a minimizar el impacto acústico. Si bien ésta se considera correcta e, incluso, preferible a la ejecución de otras posibles, por cuanto que, pese a la pérdida de eficiencia que conllevan sus taludes tendidos, su integración ambiental es mucho mayor, cabe destacar la necesidad física de espacio que la misma requiere para hacer viable su ejecución. Es decir, la franja de terreno colindante a la carretera necesita de unas dimensiones mínimas para asegurar la ejecución de los terraplenes.
  
En línea con lo explicado en el anterior párrafo, y a la vista de los planos en los que se refleja la ubicación de los caballones de tierra previstos, debe señalarse que no parece que exista espacio suficiente para la localización de los citados caballones en parte de los emplazamientos en los que deben ejecutarse. Así, en el terraplén a disponer en el entorno del PK 4+100, el ancho de banda disponible parece que no supera los cuatro o cinco metros (de acuerdo, se reitera, con los planos remitidos).
  
Si se considera una altura mínima de dos metros (pues menos no parece que sea eficaz, dada la zona de sombra a conseguir por la difracción de las ondas de sonido) y taludes de 3H:2V, usuales en este tipo de elementos y en función de los materiales que constituyen el núcleo del terraplén, los requerimientos de espacio son, sin duda, mayores. No obstante podría retranquearse la caída de tierras mediante la ejecución de un pequeño muro de mampostería de piedra caliza, o equivalente a efectos estéticos, en el paramento del dique que asoma a la carretera.
  
Lo anterior se pone de manifiesto, aún más, en el dique a disponer entre los PKs 5+700 y 6+000. En este caso se observa como un par de edificaciones quedarán muy próximas a la coronación del desmonte que generará la carretera en ese tramo (desmontes éstos que, por demás, supondrán una sensible reducción de los niveles sonoros a que quedarán sujetas tales viviendas). La imposibilidad evidente de ejecución de los caballones en el entorno inmediato a las viviendas conlleva la elección de otras tipologías de pantallas acústicas.
  
Para estos casos, y sólo en el entorno de las edificaciones, se propone la realización de una pantalla tipo jardinera (siempre que su eficacia sea suficiente, lo que podrá ocurrir al deberse considerar el efecto favorable venido del hecho de que la carretera discurra en trinchera en ese tramo). En otro caso, el material empleado para la ejecución de las pantallas habrá de presentar una gran capacidad de integración en el medio rural y forestal en el que se localizan (madera, mampostería en seco, etc), a la vez que ser eficaz desde el punto de vista acústico (absorción/reflexión)
  
En general, los caballones de tierra que se dispongan deberán de disponer de una capa de tierra vegetal que favorezca su revegetación e integración.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, éste ha señalado los distintos impactos ambientales a vigilar, a través del control de la ejecución de las medidas correctoras dispuestas, señalando los indicadores a emplear para llevar a cabo tal control y estableciendo las actuaciones posteriores a emprender.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Acondicionamiento y mejora de la carretera CV-160. Tramo Sant Joan de Moró-Vilafamés, promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructurss y Transporte, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) habrán de incorporar todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, por lo que habrán de considerarse unidades de obra como las cunetas de guarda en coronación de taludes de desmonte, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras.
  
- Los muretes de mampostería que se afectasen a razón de las obras habrán de ser repuestos de forma que se conserven sus características originales, lo que podrá conseguirse bien ejecutando nuevos muros de mampostería, o bien disponiendo aplacado de mampostería en los paramentos vistos de los posibles muros de hormigón armado que se debieran ejecutar.
  
- En todos aquellos casos en los que el trazado del carril bici afecte a ejemplares arbóreos de cierta entidad, lo que quedará sujeto a la consideración de la Dirección Ambiental de la Obra, dicho trazado será variado suficientemente de forma que el entorno de los citados ejemplares permanezca en sus condiciones originales.
  
- Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
- De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, y en su apartado de medidas correctoras, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán en montones, cuya altura no superará 1,5 metros, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales.
  
No obstante, a esos volúmenes de tierra vegetal habrá de añadirse los restos de materia vegetal venidos de las labores de desbroce, previa trituración de los citados restos. Así, y tras ésto, será necesario realizar una analítica que asegure que la materia orgánica de los suelos acopiados se halla en contenido suficiente, emprendiéndose las medidas pertinentes en caso contrario.
  
- El Estudio ha previsto que las labores de mantenimiento de la maquinaria de obra se realice en talleres autorizados, así como que, en cualquier otro caso, las mismas se lleven a cabo en un área no acondicionada al efecto, la cual deberá disponer de una solera impermeable terminada con pendientes que dirijan posibles vertidos a cunetas o canalizaciones provistas de arquetas separadoras de grasas y arquetas ciegas suficientemente dimensionadas. Asimismo, se ha indicado que las instalaciones auxiliares, entre las que se incluye el referido parque de maquinaria, no se localizarán en las proximidades de los cauces presentes.
  
A todo lo anterior ha de añadirse, en el caso presente, que las áreas de actividades auxiliares, como las destinadas al propio parque de maquinaria, a plantas de tratamiento de áridos, mezclas u hormigones, etc, podrán disponerse en el entorno de la traza, únicamente, sobre zonas que presenten una vulnerabilidad de los recursos hidrogeológicos baja o nula, de acuerdo con la caracterización que, de las mismas, ha realizado el Estudio de Impacto Ambiental.
  
- El Programa de Vigilancia Ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones acústicas con el objeto de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad señalados en la legislación valenciana al efecto. Esto deberá quedar recogido en el presupuesto del proyecto de construcción.
  
En función de los resultados obtenidos, habrá de atenderse a lo especificado, en este sentido, en el apartado Consideraciones Ambientales de la presente Declaración.
  
- Dada la afección existente a vías pecuarias, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación y reposición de paso ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
- Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
València, 15 de enero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Francisco J. Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 048/2003-AIA
  
Título: Plan Parcial de Mejora Modificativo de la Ordenación Estructural Sector 3 Industrial - Almacenes
  
Promotor: Ayuntamiento de Palma de Gandía
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Limitando al norte con el Sector 2, al este con el término municipal de Beniarjó, al sudoeste con la reserva o protección del desvío de la CV-60 a Oliva y al sur con el río Vernissa.
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del proyecto
  
La ampliación de la superficie de suelo industrial existente, denominado Sector 2, que en la actualidad se encuentra urbanizado y en proceso de edificación.
  
Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
La superficie del sector se cifra en 62.776 m², localizándose en un área intersticial o residual.
  
Una pequeña franja de la superficie inicialmente propuesta se encuentra calificada por el vigente instrumento de planeamiento como suelo no urbanizable de especial protección de cauces, quedando el resto calificado como suelo no urbanizable común.
  
Se trata de un terreno prácticamente plano, dedicado en su práctica totalidad al cultivo de cítricos.
  
Los suelos afectados por la reserva viaria poseen también las mismas características.
  
Alternativas
  
No existe estudio de alternativas, entendido como tal. No obstante, se considera adecuada la ampliación del polígono industrial actual en terrenos en los que no destacan especiales valores ambientales preservándose de esa manera otras áreas con mayor significación.
  
Tramitación Administrativa
  
Información pública
  
En fecha 24 de febrero de 2003 el servicio territorial de Urbanismo y Ordenación Territorial remitió proyecto técnico, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan Parcial de Mejora Modificativo de la Ordenación Estructural Sector 3 Industrial - Almacenes del término municipal de Palma de Gandía, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según el anuncio publicado en el DOGV nº 4.325, de 30 de agosto de 2002.
  
Durante el periodo de información pública se presentó una única alegación, según consta en el certificado emitido por la secretaria del Ayuntamiento de Palma de Gandía, en el que se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de la alegación presentada, que no hacía referencia a temas medioambientales.
  
Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 10 de marzo de 2003 se solicitó ampliación de la documentación remitida inicialmente por entender que no se había justificado adecuadamente la existencia de recursos hídricos para abastecer con garantías al sector así como la capacidad de las infraestructuras de depuración de aguas residuales que darán servicio al nuevo polígono industrial. Al mismo tiempo, se cuestionaba la inclusión en el ámbito del sector de la franja de suelo no urbanizable de especial protección de cauces que consideró el planeamiento vigente.
  
En los días 17 y 20 de noviembre de 2003 el Ayuntamiento de Palma de Gandía remitió sendos escritos aclarando los aspectos anteriormente comentados.
  
Afecciones legales
  
El sector propuesto limita al sudeste con el cauce del río Vernissa, encontrándose éste protegido a su paso por la zona de estudio según la calificación existente en el vigente instrumento de planeamiento.
  
La primitiva intención de incluir en el ámbito del sector el suelo no urbanizable de especial protección se ha desechado y en la propuesta definitiva se mantiene la franja de suelo protegido, si bien dicha superficie, estimada en 4.419 m² deberá detraerse de la superficie computable del sector no generando así ni aprovechamiento ni edificabilidad.
  
Por otro lado, este cauce presenta un riesgo de inundabilidad 6 según se reconoce en el Plan de Acción Territorial sobre el Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), lo que en un principio se traduce en la imposibilidad de clasificar como urbanizable la superficie afectada. En la documentación presentada no se hace referencia a este documento, de manera que se hace necesaria su observancia y consideración con carácter previo a la aprobación definitiva del mismo. En relación con los usos propuestos en las zonas inundables hay que comentar que la mayoría de la superficie se considera zona verde, quedando en menor grado el uso aparcamiento en superficie. Como uso puntual aparece la figura de un ecoparque.
  
No se ha acreditado debidamente la supuesta inexistencia de valores patrimoniales en el ámbito de estudio, incumpliéndose el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Consideraciones ambientales
  
Se trata de la ampliación de un polígono industrial ya existente, alejado de los principales núcleos de población y cuyas condiciones de accesibilidad se están mejorando en la actualidad con las obras de la CV-60. Hay que considerar, además, la reducida superficie del mismo y la utilización mixta de usos industrial y almacén que hace prever que los impactos que se pudieran derivar de la instalación de este tipo de actividades no sean importantes, todo ello sin perjuicio de que éstas se sometan a los trámites necesarios con carácter previo a su puesta en marcha.
  
La zona se caracteriza por la presencia masiva de cultivos de cítricos, pudiéndose encontrar de manera aislada algún cultivo de huerta así como vegetación con cierto carácter natural en las riberas del río Vernissa. En cualquier caso, los valores botánicos y florísticos no son relevantes.
  
La fauna propia de este tipo de ambientes tampoco presenta valores destacables y suele estar muy adaptada a la presencia y actividad humana. La preexistencia de actividades industriales así como de vías rodadas de comunicación limita la calidad e importancia de especies, pudiéndose reconocer la zona de estudio como un área residual de escasa importancia.
  
Las principales afecciones ambientales del proyecto, a parte del riesgo de inundabilidad ya comentado, radicarán en el consumo de recursos y en la generación de aguas residuales y residuos sólidos.
  
Se ha aportado certificado de la empresa suministradora de agua potable al municipio de Palma de Gandía en el que se reconoce la existencia del recurso, por lo que el proyecto resulta asumible en este sentido.
  
Respecto a la depuración de aguas residuales, Saneamiento de Aguas indica la incapacidad de la actual infraestructura para dar servicio a los usos previstos, apuntando una serie de condiciones y soluciones que hacen posible, de cumplirse, la ejecución del sector previsto, informando favorablemente a este respecto. La red, según la documentación presentada, será separativa.
  
En relación con los residuos sólidos inertes, en la documentación presentada no se informa adecuadamente de la gestión prevista.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan Parcial de Mejora Modificativo de la Ordenación Estructural Sector 3 Industrial - Almacenes del municipio de Palma de Gandía (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
La superficie de suelo no urbanizable de especial protección de cauces, estimada en 4.419 m², no deberá considerarse incluida en la computable del sector, no generando, por tanto, ni edificabilidad ni aprovechamiento.
  
Deberá demostrarse, mediante estudio de inundabilidad suscrito por técnico competente, que el riesgo de inundación reconocido en el PATRICOVA no afectará al sector propuesto, obteniendo previamente el visto bueno de la Comisión Territorial de Urbanismo a este respecto. En caso contrario, los suelos afectados no podrán clasificarse como urbanizables.
  
Deberán cumplirse los condicionantes impuestos por Saneamiento de Aguas con carácter previo a la ejecución del sector, donde se incluye, entre otros, la referencia a los parámetros de vertido.
  
Se deberá obtener la autorización de vertido de aguas pluviales al cauce del río Vernissa por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
La red de saneamiento, de carácter separativo, incorporará en el ramal de residuales arquetas de registro en cada una de las tomas que, a la red general, acometan desde las parcelas destinadas a usos que sean susceptibles de generar algún tipo de efluente. De idéntica manera se instalarán arquetas separadoras de grasas y aceites en aquellas parcelas donde sea previsible la generación o manipulación de este tipo de sustancias.
  
Deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano en relación con la posible existencia de valores patrimoniales en el ámbito de la propuesta.
  
El Ayuntamiento deberá acreditar los mecanismos que se utilizarán para la correcta gestión de los residuos sólidos.
  
Si la traza final de la carretera CV-60 no se ajusta al perímetro propuesto en el presente proyecto, dadas las características de semejanza con los terrenos colindantes, se podrá, en función de la envergadura de la propuesta, asumir la ampliación del polígono sobre las áreas no ocupadas por el vial sin perjuicio del visto bueno por parte del órgano competente en materia de carreteras sin necesidad de una nueva evaluación de impacto ambiental, todo ello previa resolución administrativa por parte de esta dirección general.
  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML