Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9501, del 30-12-2022 (2022/12993)

LLEI 8/2022, de 29 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8**

### Versions

 01/01/2024 - Actualitat  Text inicial: 01/01/2023 - 31/12/2023 

### Dades del document

Número de DOGV
:   9501

Data del DOGV
:   30-12-2022

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2022/12993

CVE


Data del document
:   29-12-2022

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [impost sobre transmissions patrimonials](javascript:void(0))
    * [preu autoritzat](javascript:void(0))
    * [impost local](javascript:void(0))
    * [llista de preus](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [impost sobre la renda de les persones físiques](javascript:void(0))
    * [deducció fiscal](javascript:void(0))
    * [hisenda regional](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

*Versió vigent: 01.01.2024*

*Llei 8/2022, de 29 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat.*

Sia notori i manifest a tots els ciutadans i totes les ciutadanes que Les Corts han aprovat i jo, d'acord amb el que establixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del rei, promulgue la Llei següent:

Índex

Preàmbul

TÍTOL I. MESURES FISCALS

CAPÍTOL I. Tributs propis

Secció 1.ª Modificació de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes

Secció 2.ª Modificació de la Llei 2/2014, de 13 de juny, de ports de la Generalitat

CAPÍTOL II. Tributs cedits

Secció Única. Modificació de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits

TÍTOL II. MESURES ADMINISTRATIVES

CAPÍTOL I. Modificacions legislatives en matèries competència de la Presidència de la Generalitat

Secció 1.ª Turisme

Secció 2.a  Mancomunitats

CAPÍTOL II. Modificacions legislatives en matèries competència de la Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives

Secció 1.ª Renda valenciana d'inclusió

Secció 2.ª Polítiques integrals de la joventut

Secció 3.ª Serveis socials inclusius

CAPÍTOL III. Modificacions legislatives en matèries competència de la Vicepresidència Segona i Conselleria d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica

Secció 1.ª Funció social de l'habitatge

Secció 2.ª Habitatge públic mitjançant drets de tanteig i retracte

Secció 3.ª Habitatge

CAPÍTOL IV. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic

Secció 1.ª Hisenda

Secció 2.ª Joc i prevenció de la ludopatia

Secció 3.ª Mesures economicoadministratives en actuacions finançades per instruments europeus per a donar suport a la recuperació de la crisi conseqüència de la COVID-19

CAPÍTOL V. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria de Justícia, Interior i Administració pública

Secció 1.ª Coordinació de policies locals

Secció 2.ª Espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics

Secció 3.ª Funció pública

CAPÍTOL VI. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Secció 1.ª Integració dels conservatoris de música i dansa de les administracions locals en la xarxa valenciana de titularitat de la Generalitat

Secció 2.ª Oficina de Drets Lingüístics de la Generalitat Valenciana. (ODL)

Secció 3.ª Patrimoni cultural valencià

Secció 4.ª Construcció, ampliació, adequació, reforma i equipament de centres públics docents de la Generalitat

CAPÍTOL VII. Mesures organitzatives en matèries competència de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública

CAPÍTOL VIII. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball

Secció 1.ª Àrees industrials de la Comunitat Valenciana

Secció 2.ª Projectes prioritaris d'inversió

Secció 3.ª Llei de cooperatives

Secció 4.ª Registre de cooperatives

Secció 5.ª Estatut de les persones consumidores i usuàries

Secció 6.ª Normes per al control del soroll produït pels vehicles de motor

Secció 7.ª Agència Valenciana de l'Energia (Aven)

CAPÍTOL IX. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Secció 1.ª Estructures agràries

Secció 2.ª Impacte ambiental

Secció 3.ª Espais naturals protegits

Secció 4.ª Vies pecuàries

Secció 5.ª Residus

Secció 6.ª Cadena alimentària

Secció 7.ª Utilitat pública 2002

CAPÍTOL X. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat

Secció 1.ª Taxi

Secció 2.ª Ordenació del territori i urbanisme

Secció 3.ª Mobilitat

Secció 4.ª Seguretat ferroviària.

Secció 5.ªCartografia de la Generalitat

CAPÍTOL XI. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica

Secció 1.ª Participació ciutadana

Secció 2.ª Memòria democràtica

Secció 3.ª Transparència

Secció 4.ª Responsabilitat social

TÍTOL III. MESURES D'ORGANITZACIÓ ADMINISTRATIVA I DE REESTRUCTURACIÓ D'ENS DEL SECTOR PÚBLIC INSTRUMENTAL DE LA GENERALITAT

CAPÍTOL I. Mesures organitzatives relatives a ens adscrits a la Vicepresidència Segona i Conselleria d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica

Secció Única. Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl

CAPÍTOL II. Mesures organitzatives relatives a ens adscrits a la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic

Secció 1.ª Institut Valencià de Finances

Secció 2.ª Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat (ADiC).

CAPÍTOL III. Mesures organitzatives relatives a ens adscrits a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Secció Única. Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA)

CAPÍTOL IV. Mesures organitzatives relatives a ens adscrits a la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat

Secció Única. Institut Cartogràfic Valencià

CAPÍTOL V. Mesures organitzatives relatives a ens adscrits a la Conselleria d'Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital

Secció Única. Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap)

DISPOSICIONS ADDICIONALS

Disposició addicional primera. Guàrdies del personal al servei de l'administració de justícia en situació d'incapacitat temporal

Disposició addicional segona. Efectes del silenci administratiu en autoritzacions de centres docents

Disposició addicional tercera. Expropiacions derivades de noves actuacions en infraestructures públiques

Disposició addicional quarta. Expropiacions derivades de noves actuacions derivades del Pla d'actuacions en la costa i gaudi de la ribera de la mar (PACMAR)

Disposició addicional cinquena. Declaració d'utilitat pública o interès social i ocupació urgent de terrenys d'obres hidràuliques

DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA

Disposició transitòria única. Posada en funcionament de l'Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat Valenciana

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

Disposició derogatòria única. Normativa que es deroga

DISPOSICIONS FINALS

Disposició final primera. Autorització al Consell per a refondre les disposicions legals vigents en matèria d'habitatge

Disposició final segona. Habilitació per a desplegament reglamentari

Disposició final tercera. Provisió dels serveis socials establits en l'article 18.2

Disposició final quarta. Entrada en vigor

PREÀMBUL

I

La Llei de pressupostos de la Generalitat per a l'any 2023 estableix determinats objectius de política econòmica del Consell de la Generalitat, la consecució dels quals exigeix aprovar diverses normes. Aquesta llei recull, a aquest efecte, una sèrie de mesures referents a aspectes tributaris, de gestió econòmica i d'acció administrativa.

La competència de la Generalitat per a aprovar la present llei deriva dels títols competencials, siga amb caràcter exclusiu o per al desplegament legislatiu de la legislació bàsica de l'Estat, que es preveuen en els articles 49, 50, 52, 67 i 79, de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, EACV), en matèria de turisme, administració local, serveis socials, habitatge, hisenda de la Generalitat, joc, coordinació de policies locals, espectacles públics, règim estatutari dels seus funcionaris, educació, indústria, ramaderia, agricultura, medi ambient, transports, ordenació del territori, carreteres, seguretat ferroviària i organització de les seues institucions d'autogovern i per a la creació del seu sector públic instrumental.

II

La llei respon als principis de bona regulació, de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència, d'acord amb l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.

A aquest efecte, es posa de manifest el compliment dels principis de necessitat i eficàcia, atés l'interés general en el qual es fonamenten les mesures que s'estableixen.

La norma és conforme al principi de proporcionalitat, ja que conté la regulació imprescindible per a aconseguir determinats objectius de política econòmica del Consell de la Generalitat, que exigeixen l'aprovació de diverses normes. Igualment, s'ajusta al principi de seguretat jurídica, perquè és coherent amb la resta de l'ordenament jurídic. Quant al principi de transparència, la majoria de les mesures s'han sotmés als tràmits de consulta pública, audiència i informació pública que són aplicables a la tramitació de normes amb rang de llei. Finalment, en relació amb el principi d'eficiència, aquesta llei no imposa càrregues administratives per als ciutadans.

III

Quant a l'estructura d'aquesta llei de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, s'ha dividit en tres títols, amb els corresponents capítols, seccions i articles.

Així, el títol I conté les mesures referents a aspectes tributaris i fiscals.

El títol II conté les mesures d'acció administrativa que, com a complement a la planificació econòmica que inclou la Llei de pressupostos per a 2023, exigeixen abordar modificacions legislatives de les lleis que regulen les matèries que són competència de la Presidència, la Vicepresidència i de cada una de les conselleries en què s'organitza l'Administració de la Generalitat.

El títol III conté mesures de caràcter organitzatiu que afecten, essencialment, alguns dels ens del sector públic instrumental de la Generalitat i òrgans adscrits a les conselleries que integren l'Administració de la Generalitat, que exigeixen la modificació d'algunes disposicions legals que regulen el seu règim jurídic.

Finalment, en vista de la seua extensió i heterogeneïtat, s'incorpora a la llei un índex amb l'estructura, amb la finalitat de simplificar-ne i administrar-ne l'anàlisi.

IV

En la secció 1a del capítol I, del títol I, de la llei, s'inclouen les modificacions de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que afecten diversos preceptes d'aquesta norma. Les principals modificacions introduïdes en la llei esmentada són les següents:

*a*)En matèria de taxes de domini públic, es modifica l'apartat 3 de l'article 13.1-1 corresponent a la taxa per ús comú especial o ús privatiu dels béns de domini públic de la Generalitat amb la finalitat de fomentar el desplegament i l'explotació de xarxes públiques de telecomunicacions de banda ampla en tots els casos, de manera que s'incentive la inversió en xarxes d'aquest tipus i es fomente la competència, redundant en una millora del servei als ciutadans i les empreses. El canvi respecte de quin òrgan certifica es justifica perquè és difícil determinar la distribució competencial entre Estat i comunitat autònoma en l'àmbit de les telecomunicacions en general. Amb la nova redacció s'espera aclarir aquesta situació.

*b*)El Carnet Jove es configura, d'acord amb l'article 47 de la Llei 15/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de polítiques integrals de joventut, com un programa de la Generalitat per a promoure i facilitar l'accés de la població juvenil a serveis i productes de caràcter cultural, esportiu, recreatiu, de consum o transport.

En els últims anys, s'han introduït diverses exempcions del pagament de la taxa, amb l'objectiu de facilitar l'accés al Carnet Jove, i, per tant, als avantatges i els descomptes que porta associats, a col·lectius de joves especialment vulnerables. En el context actual, caracteritzat per l'increment de la inflació, que està afectant la capacitat adquisitiva de les famílies, l'administració ha de fer un esforç per a facilitar a les persones i els col·lectius vulnerables l'accés a determinats programes, per la qual cosa se suprimeix la taxa per l'expedició del Carnet Jove.

*c*)En matèria de medi ambient, ja que la quantia de les taxes regulades s'ha de calcular sobre la base de les longituds que s'han de partionar o replantejar, i atés el fet que la determinació d'aquestes longituds s'efectua per part de l'òrgan competent per a instruir l'expedient, es modifica l'apartat 1 de l'article 26.5-2 que fa referència a la meritació de les taxes per serveis relatius a delimitació i replanteig en vies pecuàries i muntanyes d'utilitat.

*d*) Finalment, en matèria d'obres públiques es modifiquen les taxes per autoritzacions de transports per carretera, adaptant-se així al que disposa el Reial decret 284/2021, de 20 d'abril, pel qual es regula la qualificació inicial i la formació contínua dels conductors de determinats vehicles destinats al transport per carretera i pel qual es modifica el Reglament de la Llei d'Ordenació dels Transports Terrestres, aprovat pel Reial decret 1211/1990, de 28 de setembre.

En la secció 2.ª del capítol I del títol I es modifica la Llei 2/2014, de 13 de juny, de ports de la Generalitat, pel que fa a la taxa per instal·lacions nauticoesportives, s'estableix un tipus de gravamen anual del 2 per cent quan aquestes instal·lacions no es troben en ports gestionats per la Generalitat, sinó en ports gestionats per altres entitats jurídiques (societats, associacions, etc.) i que assumeixen la totalitat de les despeses d'inversió, conservació i manteniment d'obres. La resta dels preceptes que es modifiquen en aquest text legal responen a la necessitat d'harmonitzar i millorar la sistemàtica de la regulació d'aquesta taxa respecte a la regulació de la resta de tributs de la Generalitat.

V

En el capítol II es modifica la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, essencialment a conseqüència de les al·legacions formulades durant el tràmit d'informació pública de l'Avantprojecte de llei, pel Comité d'Entitats Representants de Persones amb Discapacitat de la Comunitat Valenciana (CERMI) en el qual ha manifestat, entre altres qüestions, la necessitat d'una adequació terminològica de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, de manera que "totes les referències a 'minusvalidesa', 'grau de minusvalidesa', 'contribuent/s minusvàlid/s', 'discapacitat', 'discapacitat físic o sensorial', 'discapacitat psíquic' i 'incapacitació judicial' hauran de substituir-se per 'discapacitat', 'grau de discapacitat', 'contribuent/s amb discapacitat'/'persones contribuents que tinguen reconegut un grau de discapacitat', 'persona amb discapacitat', 'persona amb discapacitat física, orgànica o sensorial', 'persona amb discapacitat intel·lectual o del desenvolupament'/'persona amb discapacitat cognitiva'/'persona amb discapacitat psicosocial' (això és, per problemes de salut mental) (segons cada cas, amb el mateix tractament fiscal en els tres) i 'persones amb discapacitat que hagen adoptat, o per a les quals s'hagen proveït, suports per a l'exercici de la seua capacitat jurídica', respectivament".

Estimant aquestes al·legacions i de conformitat amb el que disposa la Llei 11/2003, d'11 d'abril, de la Generalitat, sobre l'Estatut de les Persones amb Discapacitat, s'ha procedit a una revisió integral de la terminologia de la Llei 13/1997, referida a aquest col·lectiu.

D'altra banda i tenint en compte altres al·legacions suscitades després del tràmit d'informació pública, també s'ha modificat l'article 12 *quater*  de la Llei 13/1997 esmentada, per a adequar-lo al criteri de la Direcció General de Fiscalitat i Unió Duanera de la Comissió Europea, que en un expedient informatiu en relació amb la compatibilitat amb la lliure circulació de capitals del règim fiscal aplicat per l'Agència Tributària d'Andalusia en casos de successió d'unions de fet registrades fora d'Espanya ha manifestat el seu interés perquè es modifique aquest règim, acceptant les unions de fet registrades fora d'Espanya. Aquest interés s'ha fet extensiu a les altres comunitats autònomes.

L'opinió manifestada per la Comissió, d'altra banda, coincideix amb la doctrina recentment manifestada pel Tribunal Constitucional, que en Sentència 40/2022, de 21 de març de 2022, ha declarat, sense pretendre qüestionar ni privar de legitimitat l'exigència d'inscripció registral, requisit que, en relació amb les unions de fet busca una legítima finalitat de seguretat jurídica i evitació del frau, *que "*cal que la falta de coordinació entre registres no vaja en detriment de l'administrat, fins al punt que la falta de reconeixement mutu de les inscripcions puga arribar a causar una possible discriminació per raó del lloc on s'haja fet la inscripció quan –com en aquest cas– els seus requisits materials són idèntics"*.*  (FJ 6).

Atés el fet que la normativa fiscal valenciana és encara més restrictiva que l'andalusa, atés que només admetia les unions de fet inscrites en el Registre d'Unions de Fet de la Comunitat Valenciana, s'ha procedit a equiparar el tracte atorgat a les parelles de fet que es troben inscrites en el Registre d'Unions de Fet formalitzades de la Comunitat Valenciana amb aquelles que s'hagueren inscrit en els registres anàlegs d'altres comunitats autònomes, de l'Estat espanyol, d'altres països pertanyents a la Unió Europea o l'Espai Econòmic Europeu, o de tercers països.

A més, la modificació de la Llei orgànica 8/1980, de 22 de setembre, de finançament de les comunitats autònomes, i de la Llei 22/2009, de 18 de desembre, per la qual es regula el sistema de finançament de les comunitats autònomes de règim comú i ciutats amb estatut d'autonomia i es modifiquen determinades normes tributàries, operada mitjançant la Llei orgànica 9/2022, de 28 de juliol, per la qual s'estableixen normes que faciliten l'ús d'informació financera i d'un altre tipus per a la prevenció, la detecció, la investigació o l'enjudiciament d'infraccions penals, de modificació de la Llei orgànica 8/1980, de 22 de setembre, de finançament de les comunitats autònomes i altres disposicions connexes i de modificació de la Llei orgànica 10/1995, de 23 de novembre, del Codi Penal, té per objecte articular la cessió a les comunitats autònomes del nou impost sobre el depòsit de residus en abocadors, la incineració i la coincineració de residus. Concretament, en aquesta llei orgànica es procedeix a incloure l'impost sobre el depòsit de residus en abocadors, la incineració i la coincineració de residus en la llista de figures tributàries que poden ser objecte de cessió a les comunitats autònomes, així com a habilitar l'atribució a aquestes de competències normatives sobre els tipus impositius i la gestió d'aquest impost.

No obstant això, en l'apartat setze de l'esmentat article 9 de la Llei 21/2017, es va crear el Fons autonòmic per a la millora de la gestió de residus, que es manté vigent, per la qual cosa, atés el marcat caràcter extrafiscal del nou impost estatal i la necessitat d'assegurar que la seua implantació no minve els recursos de la Generalitat destinats a la millora de la gestió dels residus, aconsella afectar els ingressos de l'impost sobre el depòsit de residus en abocadors, la incineració i la coincineració de residus al fons esmentat, i a aquest efecte s'afig un nou capítol VII i l'article 18 a la Llei 3/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la renda de les persones físiques i restants tributs cedits, que ho preveu.

VI

Com a complement per a la planificació de l'activitat econòmica de la Comunitat en uns casos i en uns altres, per la necessitat d'adaptar algunes normes a la realitat social i econòmica o a la normativa bàsica estatal vigent, resulta necessari aprovar les modificacions legals en algunes matèries competència de les conselleries en què s'organitza l'Administració de la Generalitat, que conté el títol II.

En l'àmbit de les competències atribuïdes a la Presidència de la Generalitat en matèria de turisme, d'acord amb l'article 49.1.12*a*  de l'EACV, entre altres aspectes, es modifica la Llei 15/2018, de 7 de juny, de turisme, oci i hospitalitat de la Comunitat Valenciana, per a incloure com a recurs turístic de primer ordre la pirotècnia i les societats musicals, per a visibilitzar més aquests recursos. També es modifica l'apartat 2 de l'article 62, per a adequar-lo a la jurisprudència sobre l'obligació de les plataformes d'allotjament de col·laborar amb les administracions públiques en la supervisió i el control dels allotjaments turístics, obligació que es transforma en acords de col·laboració per a l'intercanvi d'informació.

En l'àmbit de les competències en matèria d'administració local, es modifica la Llei 21/2018, de 16 d'octubre, de mancomunitats de la Comunitat Valenciana, per a introduir una nova causa legal de separació obligatòria dels municipis de les mancomunitats, la no aprovació pel ple d'algun dels municipis integrants de la mancomunitat de la modificació constitutiva dels seus estatuts.

En l'àmbit de les competències en matèria d'inserció social atribuïdes a la Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives, tal com estableix l'article 15 de l'EACV, es modifica la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de renda valenciana d'inclusió, per a afavorir el retorn de les persones valencianes que hagen residit en l'exterior de la Comunitat facilitant el seu accés a la renda valenciana d'inclusió, eximint-los del requisit del temps mínim de residència establit en l'article 13.1.*a*  de la Llei de renda valenciana, i incloent-hi, dins dels supòsits que permeten la tramitació de la sol·licitud pel procediment d'urgència establits en l'article 42 de la norma esmentada, un apartat específic referit a aquest col·lectiu. En segon lloc, es planteja la necessitat de donar una nova redacció a l'article 38.3 de la llei amb la finalitat de beneficiar els titulars diligents que compleixen l'obligació de comunicar en termini les modificacions de la unitat de convivència i incentivar la resta perquè comuniquen aquests canvis dins del termini establit.

En matèria de serveis socials inclusius, també es modifica la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb l'objectiu d'aclarir alguns aspectes de la llei necessaris per a implantar-la correctament, entre d'altres, regular els efectes de la desaparició de les àrees bàsiques de serveis socials, incorporar la figura del supervisor de departament, ajustar la prestació professional garantida per a l'atenció nocturna en el Catàleg de prestacions del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, incloure el concepte d'emergència social, la definició del Pla d'atenció individual, la història social única i altres aspectes que es consideren necessaris.

En l'àmbit de les polítiques integrals de la joventut, es modifica la Llei 15/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de polítiques integrals de joventut, per a millorar i aclarir la definició d'entitats juvenils i establir un nou sistema de finançament a les entitats locals en l'àmbit del que s'estableix en l'article 35.

En l'àmbit de les competències en matèria d'habitatge atribuïdes a la Vicepresidència Segona del Consell i Conselleria d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica, es modifica la Llei 2/2017, de 3 de febrer, per la funció social de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, per a aclarir el tràmit ordinari per a declarar un habitatge deshabitat, per a aclarir el concepte de grans tenidors d'habitatges, modificar el règim sancionador, per a introduir dues noves infraccions, i introduir modificacions en relació amb els agents d'intermediació immobiliària i el seu registre.

També en aquest àmbit, es modifica el Decret llei 6/2020, de 5 de juny, del Consell, per a l'ampliació d'habitatge públic a la Comunitat Valenciana mitjançant els drets de tanteig i retracte, per a ajustar la regulació dels drets de tanteig i retracte a fi de dotar amb més eficàcia el compliment dels fins últims d'ampliar l'habitatge públic de la Generalitat i l'accés a habitatge a un sector poblacional més ampli.

En l'àmbit de les competències en matèria d'hisenda atribuïdes a la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic, es modifica la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, per a canviar la seua terminologia en termes similars a la utilitzada en la Llei general pressupostària, i per a requerir procediments i conceptes, i assegurar una aplicació uniforme de la llei.

En l'àmbit de les competències exclusives en matèria de joc, atribuïdes a la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic que corresponen a la Generalitat segons l'article 49.1.31*a*  de l'EACV, es modifica la Llei 1/2020, d'11 de juny, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana, per a introduir la modalitat del bingo electrònic mixt, així com la base imposable i el tipus de gravamen del tribut relatiu als jocs de sort, envit o atzar per a aquesta nova modalitat de joc, i destaca la inclusió d'una nova disposició addicional per a introduir la publicació de determinades sancions en el DOGV amb la finalitat primordial d'informar el sector i la ciutadania en general de conductes concretes que s'hagen considerat particularment atemptatòries, mesura que manca d'ànim punitiu o d'implicar un perjudici addicional a qui patisca la sanció, tot això amb el màxim respecte al que es disposa en la normativa europea i estatal en matèria de protecció de dades de caràcter personal.

En l'àmbit de les competències en matèria d'espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics, previstes en l'article 49.1.30a de l'EACV, s'amplia el termini de prescripció de les infraccions lleus que preveu la Llei 4/2010, de 3 de desembre, d'espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics, així com el termini per a dictar resolució en els procediments sancionadors que s'inicien per infraccions lleus previstes en el text legal esmentat.

En l'àmbit de les competències en matèria del règim estatutari dels funcionaris de la Generalitat, d'acord amb el que s'estableix en l'article 50.1 de l'EACV, es modifica la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la funció pública valenciana, per a aclarir les funcions de la Comissió Intersectorial d'Ocupació Pública de la Generalitat, per a adequar la norma al que preveu la Llei 7/2012, de 23 de novembre, integral contra la violència sobre la dona a la Comunitat Valenciana, i per a incloure en una nova disposició addicional els criteris objectius per a la classificació de llocs de treball per a altres sectors i la seua cobertura per personal més qualificat que abans s'incloïen en una disposició transitòria, perquè la Comissió Intersectorial d'Ocupació Pública de la Generalitat, com a òrgan tècnic de coordinació i informació, puga adoptar acords amb propostes que fixen criteris sobre aquesta qüestió.

En l'àmbit de les competències atribuïdes a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esports, pel que fa a la regulació i l'administració de l'ensenyament en tota la seua extensió, nivells, graus, modalitats i especialitats, que correspon a la Generalitat segons l'article 53 de l'EACV, sense perjudici del que disposa l'article 27 de la Constitució, es regula el procediment per a integrar els conservatoris de música i dansa de titularitat de les administracions locals en la xarxa de centres docents públics de la Generalitat.

També en aquest àmbit, es regula el funcionament de l'Oficina de Drets Lingüístics de la Generalitat Valenciana (ODL), adscrita a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, com a òrgan administratiu al qual els ciutadans poden dirigir-se quan consideren vulnerats els seus drets lingüístics.

En l'àmbit de les competències en matèria d'indústria atribuïdes a la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, d'acord amb el que es preveu en l'article 52.1.2a de l'EACV, es modifica la Llei 14/2018, de 5 de juny, de gestió, modernització i promoció de les àrees industrials de la Comunitat Valenciana, per a esmenar la incoherència que es va generar amb la redacció de l'article 141 de la Llei 7/2021, de 29 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2022, que va modificar el primer paràgraf de l'article 33 i va eliminar la referència a les dotacions 14, 15, 16, 17, 18 i 19.

També en aquest àmbit, es modifica la Llei 19/2018, de 13 de juliol, de la Generalitat, d'acceleració de la inversió a projectes prioritaris (LAIP), per a preveure les conseqüències que un projecte definit com a tal no mantinga els criteris que hagen donat lloc a aquesta qualificació, per un període no inferior a 3 anys.

En matèria d'agricultura, són abundants les modificacions que introdueix la present llei. Així es modifica la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, en la redacció donada pel Decret llei 1/2022, de 22 d'abril, del Consell, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada a la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna, pel que fa a l'ordenació de sòls amb fins agraris, millora d'estructures productives, i es preveuen els plans d'obres, les estratègies o els plans directors com a instruments per a altres infraestructures agràries, a més del regadiu valencià.

També es modifica la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental, per a actualitzar la nomenclatura de la llista d'activitats que queden sotmeses a l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.

Finalment, en aquesta matèria es modifiquen la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, i la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, per a ampliar el termini màxim de notificació de la resolució en els procediments sancionadors en aquestes matèries, tal com permet l'article 21.2 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, de procediment administratiu comú de les administracions públiques.

Pel que fa a les competències atribuïdes a la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, en matèria d'ordenació del territori i en virtut del que disposa l'article 49.1.9.ª de l'EACV, es modifica el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, a conseqüència de l'Acord de la Comissió Bilateral de Cooperació Administració General de l'Estat i Generalitat, publicat l'11 de maig de 2022.

D'altra banda, en aquest text legal també es modifica la participació per part de l'administració actuant de l'aprofitament urbanístic resultant de les actuacions de renovació urbana de l'article 82.1*c*, s'inclou una nova destinació dels ingressos derivats del patrimoni municipal del sòl en l'article 105.1.*d*, a partir del que es disposa en la Llei de barris, es modifica la promoció del programa d'actuació integrada en la gestió directa, incloent-hi un apartat 4 en l'article 158, s'inclou la inscripció en el Registre de la Propietat dels incompliments d'una ordre d'execució en l'article 192.4, s'aclareix el règim de llicència i declaració responsable en obres sobre via pública i finalment, es modifica el termini de caducitat del procediment de restabliment de la legalitat urbanística, en l'article 259.2.

En matèries competència de la Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica, s'afig una disposició addicional en la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de participació ciutadana de la Comunitat Valenciana, per a afavorir el retorn de les persones valencianes en l'exterior a la Comunitat Valenciana, i en la Llei 14/ 2017, de 10 de novembre, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana, s'afig una disposició addicional que regula els llocs i els itineraris de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana.

VII

En el títol III, la llei conté mesures d'organització administrativa que afecten, majoritàriament, òrgans administratius o ens del sector públic instrumental de la Generalitat adscrits a les diferents conselleries.

En primer lloc, pel que fa a les funcions de l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl, previstes en l'article 72 de Llei 16/2003, de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, s'inclou l'establiment, la gestió i la tramitació d'ajudes i subvencions en matèria d'habitatge.

També es modifica el règim jurídic de l'Institut Valencià de Finances (IVF) per a agilitar l'instrument mitjançant el qual es reflectiran les obligacions de l'IVF en la gestió, el lliurament i la distribució dels fons que cada conselleria preveja, d'acord amb la llei de pressupostos de la Generalitat de cada exercici, per a accions de promoció, suport i assistència de pimes, autònoms i emprenedors en sectors productius de la Comunitat Valenciana.

En aquest títol destaca la creació i l'aprovació del règim jurídic de l'Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat (ADiC), com a entitat de dret públic que tindrà com a objecte dissenyar i executar mesures per a millorar els nivells de transformació digital i de ciberseguretat de la Generalitat i agilitar la contractació de serveis i subministraments i la gestió del talent en matèria de tecnologies de la informació i la comunicació seguint les directrius de la política general del Consell.

En aquest títol es modifica la Llei 4/1991, de la Generalitat Valenciana, de 13 de març, de creació com a entitat autònoma de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA), per a adequar la contractació de personal al que preveu el Reial decret llei 5/2022, de 22 de març, i a la modificació de la Llei de la ciència, la tecnologia i la innovació, mitjançant la Llei 17/2022, de 5 de setembre.

També es modifica el règim jurídic de l'Institut Cartogràfic Valencià, entre altres qüestions, per a precisar el que cal entendre per cartografia bàsica, derivada i temàtica, modificar les competències de l'organisme i per a delimitar la competència de l'ICV en geomàtica respecte de les competències d'altres instàncies en matèria de cartografia temàtica.

Finalment, en aquest títol es modifica el règim jurídic de l'Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), per a aconseguir l'acreditació europea i aparéixer en la llista d'agències de qualitat universitària certificades.

VIII

Finalment, la part final de la llei conté les disposicions addicionals, transitòries, derogatòria i finals que complementen la llei amb diverses previsions que, per raons de tècnica legislativa, no es consideren susceptibles d'incloure en els títols al·ludits anteriorment.

En la disposició addicional segona de la llei, s'estableixen els efectes del silenci administratiu en els procediments de concessió d'autoritzacions de centres docents privats, per a impartir ensenyaments de règim general no universitàries; centres docents estrangers a Espanya, centres docents privats per a impartir ensenyaments artístics i centres d'ensenyaments esportius de règim especial a la Comunitat Valenciana, atent al fet que en la Directiva 2006/123/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 12 de desembre de 2006, relativa als serveis en el mercat interior, es defineix "raó imperiosa d'interés general" com a raó reconeguda com a tal en la jurisprudència del Tribunal de Justícia, inclosa la protecció dels consumidors, dels destinataris de serveis i dels treballadors; prevenció de frau i de la competència deslleial. De la mateixa manera, reconeix com a raó imperiosa d'interés general la necessitat de garantir un alt nivell d'educació. Resulta evident que la millora que implica que els centres docents estiguen autoritzats i funcionen amb garantia que compleixen els requisits establits per l'administració competent, i no per la falta de resolució expressa, va a favor dels destinataris del servei educatiu; els quals són en la majoria dels casos menors en edat d'escolarització obligatòria. Així mateix, protegeix els titulars de centres docents ja autoritzats de la competència deslleial i salvaguarda als consumidors i als treballadors del frau. En definitiva, tot això redunda en la millora dels centres docents privats i garanteix per tant la qualitat educativa d'aquests centres.

D'altra banda, les autoritzacions de centres docents privats per a impartir ensenyaments reglats suposen transferir a aquests centres facultats relatives al servei públic, ja que la impartició d'aquests ensenyaments dona lloc a l'expedició, per part de l'administració, del títol amb validesa acadèmica en tot el territori nacional.

La disposició addicional tercera declara la necessitat de la urgent ocupació dels béns i els drets afectats per a dur a terme diferents actuacions viàries, amb l'objectiu fonamental de millorar la seguretat viària a les carreteres autonòmiques, com també la mobilitat ciclopedestre. En aquest sentit, atés que es considera imprescindible que l'inici de l'execució d'aquestes obres es produïsca durant 2023 i atesa la peremptorietat de resoldre els problemes de seguretat viària i d'atenció a la mobilitat ciclopedestre, als quals es dirigeixen les actuacions incloses en la disposició addicional tercera, resulta necessari agilitzar el procés per a l'obtenció dels terrenys requerits.

La disposició addicional quarta declara l'ocupació urgent dels terrenys que s'inclouen en aquesta, per a possibilitar el desplegament del Pla de millora d'accessos a la costa i gaudi de la ribera de la mar (PACMAR), amb la finalitat de preservar i valorar l'espai litoral des del punt de vista de la conservació activa promoguda per l'Estratègia territorial europea, millorant l'accessibilitat a la costa, augmentant l'ús i el gaudi del litoral per part dels usuaris, fomentant la mobilitat de vianants i ciclistes, i posant en valor polítiques inclusives i integració social que consideren l'existència d'usuaris amb funcionalitats molt diverses, ja que resulta inajornable iniciar les obres en 2023, pel mal estat dels trams de costa considerats, el seu ús privatitzat i les dificultats de la utilització, accés inclusiu i ús públic, lliure i gratuït de la ribera de la mar.

La disposició addicional quinta declara la utilitat pública o interès social i la urgent ocupació d'una sèrie de terrenys d'obres hidràuliques, tant si es realitzen per la Generalitat com per entitats habilitades com a beneficiàries d'expropiacions i per les entitats locals.

Finalment, ja en la disposició derogatòria s'ha inclòs l'article 9 de la Llei 21/2017, de 28 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, que va crear l'impost sobre el depòsit de residus en abocadors, la incineració i la coincineració de residus, com un impost autonòmic propi, en haver-se publicat en el BOE número 85 de 9 d'abril de 2022 la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, que en el seu títol VII (dictat a l'empara de la competència exclusiva de l'Estat en matèria d'hisenda general prevista en l'article 149.1.14.ª de la Constitució espanyola)estableix mesures fiscals per a incentivar l'economia circular, dedicant-se el seu capítol II a la regulació de l'impost sobre el depòsit de residus en abocadors, la incineració i la coincineració de residus, la qual cosa fa inviable mantindre la vigència de l'Impost autonòmic, a fi d'evitar la doble imposició sobre el mateix fet imposable, conforme al que es preveu en l'article 6 de la Llei orgànica 8/1980, de 22 de setembre, de finançament de les comunitats autònomes.

TÍTOL I

MESURES FISCALS

CAPÍTOL I

Tributs propis

Secció 1.ª De la modificació de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes

*Article 1*

Es modifica l'apartat 4 de l'article 5.1-6, quota íntegra, de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de taxes, que passa a tenir aquesta redacció:

4. La quota íntegra no podrà excedir el 70 per cent del cost unitari de referència del servei. A aquests efectes, es fixarà anualment en la llei de pressupostos de la Generalitat el cost unitari de referència del servei residencial.

*Article 2*

Es modifica l'apartat 2 i 5 de l'article 5.2-6, quota íntegra, de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de taxes, que passa a tenir aquesta redacció:

2. En el cas que l'habitatge tutelat s'assigne a la persona usuària com un recurs d'atenció supervisada, la quota íntegra s'obtindrà minorant el 40 per cent de la capacitat econòmica de la persona usuària (CEU) en import de la quantitat mínima de referència per a despeses personals (QM).

5. La quota exigida per la taxa no podrà excedir el 70 per cent del cost unitari de referència del servei. A aquests efectes, es fixarà anualment en la llei de pressupostos de la Generalitat el cost unitari de referència del recurs.

*Article 3*

Es modifica l'apartat 3 de l'article 13.1-1 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de taxes, que passa a tindre aquesta redacció:

"Article 13.1-1. Fet imposable.

1. Constitueix el fet imposable de la taxa, sempre que no estiguen tipificats específicament en altres taxes:

*a*)L'ús comú especial o l'ús privatiu dels béns de domini públic de la Generalitat que es facen per concessions, autoritzacions o una altra manera d'adjudicació per part dels òrgans competents de l'administració autonòmica, així com l'emissió d'informes i la realització de les inspeccions amb aquesta finalitat.

*b*)L'ocupació o l'ús comú especial sense autorització dels béns de domini públic de la Generalitat, sense perjudici de les sancions que puguen correspondre.

2. No es realitzarà el fet imposable quan l'ús comú especial o l'ús privatiu de béns de domini públic autonòmic no porte aparellada una utilitat econòmica per al concessionari, la persona autoritzada o l'adjudicatari o, tot i existir aquesta utilitat, la utilització o l'aprofitament comporte condicions o contraprestacions a càrrec del beneficiari que esgoten o facen irrellevant aquella.

3. No es realitzarà el fet imposable quan l'ocupació, l'ús comú especial o l'ús privatiu dels béns de domini públic autonòmic porten aparellats el desplegament o l'explotació d'una xarxa pública de telecomunicacions que permeta oferir serveis de banda ampla, sempre que així se certifique prèviament per l'òrgan de la Generalitat competent en fomentar la implantació d'infraestructures i xarxes de telecomunicacions de banda ampla en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.

Qualsevol referència en l'article 13.1-7 sobre la quota íntegra d'aquesta taxa, a l'obertura de rases i l'encreuament, la utilització d'infraestructures, la col·locació o qualsevol altra actuació per a la construcció o instal·lació de conduccions o línies de telecomunicacions o comunicacions, s'entendrà que es refereix a conduccions o línies que no estiguen dedicades a la prestació de serveis de banda ampla."

*Article 4*

Es modifica l'article 14.4-2 corresponent a la taxa per serveis administratius en matèria educativa de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de taxes, que passa a tindre aquesta redacció:

"Article 14.4-2. Exempcions.

Estan exempts del pagament de la taxa:

*a*)En el supòsit del punt 1.1 de l'article 14.4-5, els contribuents que siguen persones amb discapacitat, amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 per cent.

*b*)En els supòsits dels punts 1.1 i 1.2 de l'article 14.4-5, les contribuents que siguen víctimes d'actes de violència sobre la dona que acrediten aquesta condició mitjançant qualsevol dels mitjans de prova previstos en la normativa autonòmica contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.

*c*)Els contribuents que siguen membres d'una família nombrosa de categoria especial o d'una família monoparental de categoria especial, excepte en els casos dels punts 7 i 8 de l'article 14.4-5.

*d*)En els supòsits dels punts 7 i 8 de l'article 14.4-5, els contribuents que es troben inscrits com a demandants legals d'ocupació amb una antiguitat mínima de tres mesos, referida a la data de la inscripció respectiva.

*e*) En els supòsits dels punts 1.2 i 1.3 de l'article 14.4-5, els contribuents que hagen estat subjectes al sistema de protecció de menors o al sistema judicial de reeducació en algun període dels tres anys anteriors a la majoria d'edat.

*f*) En els supòsits del punt 1.2 i 1.3 de l'article 14.4-5, els contribuents que siguen majors de 16 anys i participen en programes de preparació per a la vida independent dels menors d'acord amb l'article 22*bis*  de la Llei orgànica 1/1996, com a complement d'una mesura de protecció jurídica del menor.

*g*) En els supòsits del punt 1.2 i 1.3 de l'article 14.4-5, els contribuents majors de 16 anys i menors de 18 anys i tinguen a càrrec persones amb diversitat funcional o menors d'edat, o siguen víctimes d'explotació sexual o tràfic de persones, o víctimes de violència intrafamiliar.

*h*) Els contribuents que estiguen en situació d'exclusió social i aquesta l'acredite l'òrgan competent en matèria de benestar social de l'ajuntament de residència, excepte en els casos dels punts 7 i 8 de l'article 14.4-5."

*Article 5*

Se suprimeixen els articles següents relatius a taxa per l'expedició del Carnet Jove de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de taxes, que queden redactats de la següent manera:

"Article 25.1-1. Fet imposable. (*Suprimit*)

Article 25.1-2. Exempcions. (*Suprimit*)

Article 25.1-3 Meritació i exigibilitat. (*Suprimit*)

Article 25.1-4 Contribuents. (*Suprimit*)

Article 25.1-5 Quota íntegra. (*Suprimit*)

Article 25.1-6 Quota líquida. (*Suprimit*)"

*Article 6*

Es modifica l'article 26.3-2 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de taxes, que queda redactat així:

"Article 26.3-2. Meritació i exigibilitat.

1. La meritació es produirà en el moment que s'inicie el procediment.

2. L'exigibilitat de la quota o quantitat a ingressar es produirà en el moment de la meritació."

*Article 7*

Es modifiquen els conceptes següents de l'apartat 5 de l'article 29.1-7, relatiu a la quota íntegra per processos hospitalaris, de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de taxes, que queden redactats així:

"Article 29.1– 7. Quota íntegra per processos hospitalaris.

[...]

5. La quota íntegra corresponent a cada procés hospitalari s'obté aplicant la quantitat fixa que assenyala el quadre següent:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Codis GRD-APR* | *Descripció* | *Import (euros)* |
| GRD229-1 | Altres procediments quirúrgics sobre l'aparell digestiu – Nivell de severitat 1. | 6.202,21 |
| GRD229-2 | Altres procediments quirúrgics sobre l'aparell digestiu – Nivell de severitat 2. | 7.884,93 |
| GRD229-3 | Altres procediments quirúrgics sobre l'aparell digestiu – Nivell de severitat 3. | 12.561,55 |
| GRD229-4 | Altres procediments quirúrgics sobre l'aparell digestiu – Nivell de severitat 4. | 17.562,60 |

  

*Article 8*

Es modifica l'apartat 1 de l'article 29.1-6 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de taxes, que queda redactat com segueix:

Article 29.1-6 Responsables

Són responsables solidaris del pagament de la taxa:

1. En el supòsit a què es refereix l'apartat 6 de l'article 29.1-1, quan en el festeig, espectacle públic o activitat recreativa el risc assegurat siga inferior a l'import de l'assistència, els organitzadors del festeig, espectacle públic o activitat recreativa corresponent, per l'import de la taxa no cobert per l'assegurança.

Quan es tracte de festejos taurins tradicionals a la Comunitat Valenciana (bous al carrer) regulats en el Decret 31/2015 de 6 de març, el sistema públic valencià de salut es farà càrrec de l'import no assegurat.

*Article 9*

Es modifiquen els articles 31.2-1 i 31.2-4, corresponents a la taxa per autoritzacions de transport per carretera en la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de taxes, que queden redactats així:

"Article 31.2-1. Fet imposable.

1. Constitueix el fet imposable d'aquesta taxa la prestació pels òrgans competents de la conselleria competent en matèria de transports dels serveis o les actuacions administratives següents que sol·liciten les persones peticionàries o titulars d'autoritzacions de transports per carretera, amb motiu de l'ordenació de l'explotació d'aquests:

*a*)L'expedició, el visat, la rehabilitació, la modificació, la suspensió d'autoritzacions de transport i activitats auxiliars i complementàries.

*b*)La comprovació del compliment per part de les empreses dels requisits generals per a l'exercici de l'activitat de transport (visat d'empreses).

*c*)Les autoritzacions per al transport regular d'ús especial i les seues modificacions, i altres autoritzacions amb condicions especials de prestació.

*d*)L'admissió als exàmens per a obtindre la capacitació per a l'activitat de transport nacional i internacional de mercaderies o viatgers, així com la d'operador de transport, conseller de seguretat i conductor de taxis d'àrees de prestació conjunta; l'admissió a exàmens de qualificació inicial del Certificat d'Aptitud Professional (CAP), i l'expedició dels certificats o títols corresponents.

*e*) L'autorització i la comprovació dels centres. L'homologació dels cursos i les activitats per a la formació legalment obligatòria en matèria de transport (Certificat d'Aptitud Professional, CAP), l'expedició i la renovació de les targetes acreditatives de la qualificació professional, així com la modificació de dades dels alumnes dels cursos de formació i l'alta de professors dels centres de formació del Certificat d'Aptitud Professional (CAP).

*f*) La primera expedició de la targeta identificativa o la seua renovació per canvi de vehicle.

2. No estarà subjecta a aquesta taxa la prestació dels serveis enumerats en l'apartat 1 que siguen conseqüència de la rectificació de l'esment del sexe i nom en el Registre Civil."

"Article 31.2-4. Quota íntegra.

La quota íntegra s'obté aplicant la quantitat fixa que assenyala el quadre següent:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Tipus de servei* | | *Import (euros)* |
| 1 | Primera expedició de la targeta identificativa. | 38,06 |
| 2 | Expedició d'autorització per a transport regular d'ús especial. | 28,24 |
| 3 | Transmissió d'autorització de transport de mercaderies i/o viatgers, en qualsevol classe de vehicles. | 28,24 |
| 4 | Expedició de certificat o títol de conseller de seguretat (i la renovació), i de capacitació per a realitzar l'activitat de transport. | 28,24 |
| 5 | Expedició, visat, rehabilitació, modificació i suspensió d'autoritzacions de transport i activitats auxiliars i complementàries. | 27,40 |
| 6 | Expedició d'autorització de transport sanitari, i el seu visat i rehabilitació. | 27,40 |
| 7 | Expedició de còpies certificades de les autoritzacions d'empresa, per als vehicles de transport de mercaderies i/o viatgers en qualsevol classe de vehicles; altres autoritzacions referides a vehicles, incloent-hi la substitució provisional de vehicles per avaries. | 23,01 |
| 8 | Expedició de certificats i autoritzacions per a conductors de tercers països i altres exigibles. | 23,01 |
| 9 | Admissió a exàmens i proves. | 14,19 |
| 10 | Expedició de les targetes de tacògraf digital. | 32,47 |
| 11 | Autorització de centres de formació de certificats d'aptitud professional (CAP). | 311,10 |
| 12 | Homologació de cursos del Certificat d'Aptitud Professional (CAP). | 107,22 |
| 13 | Expedició o renovació de la targeta CAP. | 31,88 |
| 14 | Comprovació de centre de formació del Certificat d'Aptitud Professional (CAP). | 311,10 |
| 15 | Renovació de l'homologació de cursos del Certificat d'Aptitud Professional (CAP). | 102,00 |
| 16 | Modificació de dades d'alumnes de cursos de Certificat d'Aptitud Professional (CAP). | 2,30 |
| 17 | Modificació d'autorització de centre de formació de CAP. | 6,88 |

  

Secció 2.ª

Modificació de la Llei 2/2014, de 13 de juny, de ports de la Generalitat.

*Article 10*

Es modifica l'article 32.3, se suprimeix l'apartat 5 de l'article 32 i se suprimeix la disposició transitòria primera de la Llei 2/2014, de 13 de juny de ports de la Generalitat, que queda redactat com segueix:

- Modificació de l'article 32.3:

3. El termini de la concessió serà improrrogable, excepte en els supòsits següents:

*a*) Quan en el títol d'atorgament s'haja previst expressament, i en aquest cas, a petició del concessionari, l'administració portuària podrà prorrogar discrecionalment la concessió, sense que el termini inicial, unit al de les pròrrogues, puga superar el termini màxim de 50 anys.

*b*) Quan en el títol d'atorgament no s'haja previst la possibilitat de pròrroga, però el concessionari duga a terme una inversió rellevant no prevista en la concessió que millore la seguretat i operativitat de les instal·lacions o obres realitzades en virtut del títol concessional, la seua productivitat, l'eficiència energètica o la qualitat ambiental de les operacions portuàries, o supose la introducció de noves tecnologies o processos que incrementen la competitivitat, i que, en tot cas, siga superior al 20 per cent del valor actualitzat de la inversió prevista en el títol concessional, el termini de la concessió podrà ser prorrogat, encara que no podrà superar en total el termini màxim de 50 anys. La resolució de pròrroga haurà de contindre una declaració expressa d'aquests aspectes.

*c*) Excepcionalment, es podrà autoritzar pròrrogues no previstes en el títol administratiu que, unides al termini inicial, superen en total el termini de 50 anys, en algun dels supòsits següents:

i. En aquelles concessions que siguen d'interès estratègic o rellevant per al port o per al desenvolupament econòmic de la seua zona d'influència, incloent-hi entre aquestes les que realitzen una activitat esportiva o turística d'importància significativa per a la seua zona d'influència, o suposen el manteniment en el port de la competència en el mercat dels serveis portuaris, quan es comprometa a dur a terme una nova inversió addicional que supose una millora de l'eficàcia global i de la competitivitat de l'activitat desenvolupada, en els termes assenyalats en el paràgraf b anterior, excepte l'import de la nova inversió addicional, que no podrà ser inferior a la major de les quanties següents:

- La diferència de valor, en el moment de la sol·licitud, entre la concessió sense pròrroga i el de la concessió prorrogada. Aquestes valoracions hauran de ser fetes per una empresa independent designada per la Direcció General competent i a costa del concessionari.

- El 50 per cent de la inversió inicial actualitzada.

ii. Quan el concessionari efectue una contribució, que no tindrà naturalesa tributària, al finançament d'algun dels supòsits següents per a millorar la posició competitiva dels ports en la seua àrea d'influència i/o la intermodalitat del transport de mercaderies:

- Infraestructures de connexió terrestre entre les xarxes generals de transport d'ús comú i les zones vigents de servei dels ports.

- Infraestructures o instal·lacions, concordes a la planificació territorial i urbanística, en espais destinats a usos vinculats a la interacció port-ciutat.

- Aquest compromís econòmic, que no tindrà naturalesa tributària, s'inclourà en la concessió modificada i haurà de ser executat en el termini màxim de sis mesos des de l'atorgament de la pròrroga de la concessió. L'import d'aquest compromís econòmic no ha de ser inferior a la major de les quanties següents:

- La diferència de valor, en el moment de la sol·licitud, entre la concessió sense pròrroga i el de la concessió prorrogada. Aquestes valoracions hauran de ser fetes per una empresa independent designada per la direcció general competent i a costa del concessionari.

- El 20 per cent de la inversió inicial actualitzada.

En els supòsits de les lletres c.1 i c.2 el termini màxim de la pròrroga, unida al termini inicial, podrà assolir 75 anys i podrà sol·licitar-se sempre que s'hagen executat els nivells d'inversió compromesos per a estar en explotació d'acord amb el que es preveu en el títol concessional, amb un mínim del 20 % de la inversió inicial actualitzada.

- Supressió de l'apartat 5 de l'article 32:

Article 32. Termini de les concessions

[…]

5. (Suprimit)

[…]

- Modificació de la disposició transitòria primera:

Disposició transitòria primera. Autoritzacions i concessions

Les autoritzacions que suposen ocupació del domini públic portuari i les concessions vigents a l'entrada en vigor d'aquesta llei continuaran subjectes a les mateixes condicions en què es van atorgar fins que transcórrega el termini pel qual van ser atorgades.

La supressió de l'apartat 5 de l'article 32 de la Llei 2/2014, de 13 de juny, de ports de la Generalitat, en la Llei de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat per a l'exercici 2023, s'aplicarà als expedients de pròrroga de concessions que hagueren iniciat la seua tramitació amb anterioritat a la seua entrada en vigor.

*Article 11*

Es modifica l'article 79 de la Llei 2/2014, de 13 de juny, de ports de la generalitat, que queda redactat així:

Article 79. Tipus de gravamen

El tipus de gravamen anual aplicable a la base imposable serà:

*a*)El 5 per cent per a les instal·lacions nauticoesportives situades en ports gestionats directament per la Generalitat Valenciana.

*b*)El 2 per cent per a la resta d'instal·lacions nauticoesportives situades en ports no gestionats directament per la Generalitat Valenciana.

*Article 12*

Es modifica l'article 81 de la Llei 2/2014, de 13 de juny, de ports de la Generalitat, que queda redactat així:

Article 81. Exigibilitat de les taxes.

Les taxes que regula aquesta llei seran exigides mitjançant liquidació de l'administració portuària.

*Article 13*

Es modifica l'article 82 de la Llei 2/2014, de 13 de juny, de ports de la Generalitat, que queda redactat així:

Article 82. Bonificacions.

1. Quan el títol administratiu habilite per a ocupar o utilitzar el subsol o els espais submergits, el tipus a aplicar per a aquesta ocupació o utilització serà el 50 per cent del que preveu l'article 67, excepte en els casos en què aquest ús impedisca la utilització de la superfície, en els quals no és procedent cap reducció.

2. En les concessions o les autoritzacions atorgades a ajuntaments relatives a espais situats en el seu terme municipal, el tipus a aplicar únicament serà el que preveu l'article 67, sempre que es donen les circumstàncies següents:

*a*)Les activitats autoritzades siguen exclusivament de restauració, mercats ambulants, quiosc i botigues al detall.

*b*)Els espais objecte del títol siguen contigus a la línia de delimitació del domini públic portuari i estiguen separats de zones susceptibles d'usos pròpiament portuaris mitjançant un vial urbà de trànsit rodat.

3. Quan l'objecte concessional siga qualsevol activitat susceptible d'estar inclosa en un pla estratègic d'emprenedoria, de competitivitat, d'inversions, o característiques similars, susceptible de ser realitzat en l'àmbit dels ports de la competència de la Generalitat, per tindre com a objectiu impulsar mesures relatives a l'educació, la investigació, la formació, l'ocupació, el medi ambient, la innovació, entre d'altres, amb la finalitat de crear empreses o llocs de treball, desenvolupar i consolidar iniciatives emprenedores en totes les seues formes, la promoció cultural i turística de l'entorn, en atenció a les inversions realitzades en les instal·lacions, podran aplicar-se bonificacions singulars amb caràcter anual consistents en el 50 per cent de la quota corresponent a la taxa d'ocupació i el 50 per cent de la quota corresponent per la taxa d'activitat, sempre que el sol·licitant tinga la qualitat de ser una entitat de qualsevol de les administracions públiques o una persona jurídica que tinga la condició d'utilitat pública, inscrita degudament en qualsevol registre públic.

*Article 14*

Es modifica l'article 83 de la Llei 2/2014, de 13 de juny, de ports de la Generalitat, que queda redactat així:

Article 83. Exempcions

1. Estaran exempts del pagament de les taxes per ocupació i per activitat:

*a*)Els òrgans i les entitats de les administracions públiques que per necessitats de funcionament hagen de situar-se en el domini públic portuari, per dur a terme en l'àmbit portuari o marítim activitats de vigilància, inspecció, investigació i protecció del medi ambient marí i costaner, de protecció de recursos pesquers, repressió del contraban, lluita contra el tràfic il·lícit de drogues, seguretat pública i control de passatgers i de mercaderies, salvament, lluita contra la contaminació marina, ensenyaments marítims i les relacionades amb la defensa nacional.

*b*) Les entitats declarades d'utilitat pública amb seu o delegació a la Comunitat Valenciana, per a les activitats vinculades amb l'activitat portuària, així com els vaixells que siguen de titularitat o estiguen noliejats per ONG dedicades al salvament marítim, amb una sol·licitud prèvia expressa d'exempció a l'autoritat portuària. Aquesta activitat estarà licitada en el termini màxim d'un mes.

*c*)Les administracions públiques o les entitats jurídiques sense ànim de lucre autoritzades per a l'exercici d'activitats que siguen d'interés educatiu, investigador, cultural, social o esportiu, amb una duració prevista inferior a un dia.

*d*)Les administracions públiques autoritzades per a l'exercici d'activitats que siguen d'interés educatiu, investigador, cultural, social o esportiu, amb una duració prevista inferior a set dies.

2. El gaudi de les exempcions previstes en l'apartat anterior requeriran reconeixement de l'Administració portuària mitjançant una resolució motivada.

3. Estan exempts del pagament de la taxa d'activitat:

Les persones físiques o jurídiques que sol·liciten dur a terme alguna activitat de caràcter excepcional, que pel seu interés general, naturalesa, objectius, o característiques especials obtinguen la resolució estimatòria de l'Administració portuària sobre aquesta qüestió.

Serà requisit necessari que l'activitat a desenvolupar manque de finalitat lucrativa i que tinga per objectiu la projecció econòmica o cultural del port i de la seua zona d'influència.

CAPÍTOL II

Tributs cedits

Secció única

Modificació de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la  Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits

*Article 15*

Es modifica el primer paràgraf de l'apartat II del preàmbul de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactat de la següent manera:

Des d'un punt de vista substantiu, les diferents mesures recollides en aquesta llei resulten emmarcables dins de la política social i econòmica del Govern valencià, la sensibilitat del qual cap als problemes que se susciten en àmbits tan fonamentals de la nostra convivència com el de la família, la tercera edat, les persones afectades per alguna mena de discapacitat, els joves, l'habitatge, el medi ambient o la cultura és manifesta, i constitueix, a més, un decidit suport a la solució d'aquests problemes.

*Article 16*

Es modifica el tercer paràgraf de l'apartat II del preàmbul de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactat de la següent manera:

D'altra banda, la tercera edat representa un estrat de la nostra població que, per la seua importància específica, ha de ser també destinatari de l'acció legislativa tributària de les Corts Valencianes. D'igual manera, especial atenció mereixen les persones amb discapacitat, que des dels primers moments de la vigent etapa constitucional compten amb normes destinades a la protecció de la seua específica situació socioeconòmica i laboral. D'acord amb els criteris inspiradors d'aquestes normes, aquesta llei dispensa, així mateix, atenció a aquests ciutadans, elevant la quantia dels beneficis fiscals dels quals actualment gaudeixen, a més de crear-ne altres de nous. Conegudes són també les dificultats dels nostres joves per a accedir al seu primer habitatge habitual.

*Article 17*

Es modifica el primer paràgraf de l'apartat V del preàmbul de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactat de la següent manera:

En relació amb la resta de la tributació cedida, en l'Impost sobre Successions i Donacions, de conformitat amb la política autonòmica en aquesta matèria, s'eleva en un 50 per cent la quantia de la reducció a favor de causahavents amb discapacitat. Es crea, d'altra banda, una reducció nova, de caràcter, doncs, netament autonòmic, l'objecte de la qual és afavorir la successió en el nucli familiar de parcel·les agrícoles de dimensió reduïda, tan típiques d'algunes zones de la nostra geografia agrària.

*Article 18*

Es modifica l'article 8 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactat de la següent manera:

La base imposable dels subjectes passius per obligació personal de l'impost que residisquen habitualment a la Comunitat Valenciana es redueix, en concepte de mínim exempt, en 500.000 euros.

No obstant això, per a contribuents amb discapacitat psíquica, amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 per cent, i per a contribuents amb discapacitat física o sensorial, amb un grau de discapacitat igual o superior al 65 per cent, l'import del mínim exempt s'eleva a 1.000.000 d'euros.

*Article 19*

Es modifica la lletra *b*  de l'apartat 1 de l'article 10 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactada de la següent manera:

*b*)En les adquisicions per persones amb discapacitat física o sensorial, amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 per cent, s'aplicarà una reducció de 120.000 euros, a més de la que poguera correspondre en funció del grau de parentiu amb el causant. En les adquisicions per persones amb discapacitat psíquica, amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 per cent i per persones amb discapacitat física o sensorial, amb un grau de discapacitat igual o superior al 65 per cent, la reducció abans esmentada serà de 240.000 euros.

*Article 20*

Es modifica el número 2n de l'article 10.*bis*  de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactat de la següent manera:

2.n) En les adquisicions per persones amb discapacitat física o sensorial, amb un grau de discapacitat igual o superior al 65 per cent, i amb discapacitat psíquica, amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 per cent, s'aplicarà una reducció a la base imposable de 240.000 euros.

Quan l'adquisició s'efectue per persones amb discapacitat física o sensorial, amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 per cent, que siguen pares, adoptants, fills o adoptats del donant, s'hi aplicarà una reducció de 120.000 euros. La mateixa reducció, amb els mateixos requisits de discapacitat, resultarà aplicable als nets, sempre que el progenitor, que era fill del donant, haja mort anteriorment al moment de la meritació, i als avis, sempre que el fill, que era progenitor del donant, haja mort anteriorment al moment de la meritació.

A l'efecte dels límits de reducció esmentats, es tindrà en compte la totalitat de les transmissions lucratives *inter vivos*  efectuades en favor del mateix donatari en els últims cinc anys immediatament anteriors a la data de la meritació.

En els dos casos, l'aplicació d'aquestes reduccions resultarà compatible amb la de les reduccions que pogueren correspondre en virtut del que disposa l'apartat 1r d'aquest article.

*Article 21*

Es modifica la lletra *c*  de l'apartat 1 de l'article 12.*bis*  de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactada de la següent manera:

*c*)Una bonificació del 75 per cent en les adquisicions *mortis causa*  per persones amb discapacitat física o sensorial amb un grau de discapacitat igual o superior al 65 per cent o per persones amb discapacitat psíquica amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 per cent.

L'aplicació d'aquesta bonificació exclourà la dels apartats *a*  o *b*.

*Article 22*

Es modifica l'article 12 *quater*  de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactat de la següent manera:

Article 12 *quater*. Assimilació a cònjuges de les parelles de fet en l'Impost sobre Successions i Donacions.

S'assimilen a cònjuges els membres de parelles de fet la unió dels quals complisca els requisits establits en la Llei 5/2012, de 15 d'octubre, de la Generalitat, d'unions de fet formalitzades de la Comunitat Valenciana, i es troben inscrites en el Registre d'Unions de Fet Formalitzades de la Comunitat Valenciana o registres anàlegs establits per altres administracions públiques de l'Estat espanyol, de països pertanyents a la Unió Europea o l'Espai Econòmic Europeu, o de tercers països.

*Article 23*

Es modifica l'apartat un de l'article 13 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques i restants tributs cedits, que queda redactat com segueix:

U. El 10 per cent en les adquisicions d'immobles, com també en la constitució o cessió de drets reals que recaiguen sobre aquests, excepte els drets reals de garantia, tret que s'hi aplique algun dels tipus previstos en els apartats següents.

No obstant això, quan el valor dels béns immobles transmesos o del dret que es constituïsca o cedisca sobre aquests siga superior a un milió d'euros, el tipus aplicable serà l'11 per cent.

*Article 24*

S'afegeix un nou apartat, el set, a l'article 13 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques i restants tributs cedits, amb la redacció següent:

A l'efecte de l'aplicació del tipus de gravamen de l'apartat un, les adquisicions relacionades amb una finca registral fetes al mateix transmitent en el termini de tres anys, comptadors des de la data de cadascuna, es consideraran com una sola transmissió a l'efecte de la liquidació de l'impost.

*Article 25*

Es modifica el número 3 de l'apartat quatre de l'article 13 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i la resta de tributs cedits, que queda redactat de la següent manera:

3) En les adquisicions d'habitatges que vagen a constituir l'habitatge habitual d'una persona amb discapacitat física o sensorial, amb un grau de discapacitat igual o superior al 65 per cent, o psíquica, amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 per cent, per la part del bé que aquell adquirisca.

*Article 26*

S'afig el capítol VII, denominat Impost sobre el Depòsit de Residus en Abocadors, la Incineració i la Coincineració de Residus, i l'article 18 a la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, amb la següent redacció:

Capítol VII Impost sobre el Depòsit de Residus en Abocadors, la Incineració i la Coincineració de Residus

Article 18. Afectació de l'impost

La recaptació total de l'Impost sobre el Depòsit de Residus en Abocadors, la Incineració i la Coincineració de Residus es destinarà a nodrir el Fons autonòmic per a la millora de la gestió de residus, creat per l'apartat setze de l'article 9 de la Llei 21/2017, de 28 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera.

*Article 27*

S'elimina el punt *b*  del número 4.t  de l'article 10, dos de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques i la resta de tributs cedits.

*Article 28*

S'elimina el punt *b*  del número 5.é  de l'article 10 *bis*  de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques i la resta de tributs cedits.

*Article 29*

Es modifica la disposició addicional sisena de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactada de la següent manera:

Disposició addicional sisena. Regles relatives als discapacitats.

1. El grau de discapacitat a l'efecte d'aquesta llei haurà d'acreditar-se mitjançant el certificat corresponent expedit pels òrgans competents de la Generalitat o pels òrgans corresponents de l'Estat o d'altres comunitats autònomes.

2. Les disposicions específiques previstes en aquesta Llei a favor de les persones amb discapacitat física o sensorial, amb grau de discapacitat igual o superior al 65 per cent, o persones amb discapacitat psíquica, amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 per cent, s'aplicaran a les persones amb discapacitat la incapacitat de les quals es declare judicialment, encara que no arribe a aquest grau.

3. La curatela amb facultats de representació plenes establida per resolució judicial s'assimilarà a un grau de discapacitat del 65 per cent.

4. Les disposicions específiques previstes en aquesta llei a favor de les persones amb discapacitat física o sensorial, amb grau de minusvalidesa igual o superior al 33 per cent, seran aplicables als pensionistes de la Seguretat Social que tinguen reconeguda una pensió d'incapacitat permanent total, absoluta o gran invalidesa, i en el cas dels pensionistes de classes passives que tinguen reconeguda una pensió de jubilació o de retir per incapacitat permanent per al servei o inutilitat.

*Article 30*

Es modifica el títol de la disposició addicional desena de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactat de la següent manera:

Disposició addicional desena. Declaració informativa de les concessions administratives i actes assimilats.

TÍTOL II

MESURES ADMINISTRATIVES

CAPÍTOL I

Modificacions legislatives en matèries competència

de la Presidència de la Generalitat

Secció 1.ª

Turisme

*Article 31*

Es modifica l'apartat 2 de l'article 24 de la Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci i hospitalitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 24. Els recursos turístics.

[…]

2. Tindran la consideració de recursos turístics de primer ordre els elements que, aïlladament o conjuntament, tinguen capacitat per si mateixos de generar fluxos i corrents de turisme rellevants i contribuïsquen a reforçar la imatge de marca turística de la Comunitat Valenciana, així com la seua promoció com a destinació turística.

A l'efecte d'aquesta llei, sense caràcter exhaustiu, tenen la consideració de recursos turístics de primer ordre de la Comunitat Valenciana les manifestacions festives que compten amb la corresponent declaració d'interés turístic, les platges, els recintes congressuals i firals, els esdeveniments esportius i els festivals de música amb projecció nacional i internacional, les societats musicals de la Comunitat Valenciana en totes les seues variants, la gastronomia pròpia de la Comunitat Valenciana, la pirotècnia, el paisatge agrari i industrial i els seus usos i valors etnològics, les aigües termals i els balnearis, els béns declarats patrimoni de la humanitat i els d'interés cultural, així com els espais naturals i territorials declarats protegits.

[…]

*Article 32*

Es modifiquen l'apartat 1 i l'apartat 2 de l'article 68 de la Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci i hospitalitat de la Comunitat Valenciana, que queden redactats així:

Article 68. Establiments en règim de condomini.

1. Els establiments a què fa referència l'article 64.1, apartats, *a*  i *b*, en els grups, les modalitats i les categories que es determinen reglamentàriament, podran constituir-se en règim de propietat horitzontal o figures afins, i estaran sotmesos al principi d'unitat d'explotació i d'ús turístic exclusiu.

2. Els establiments que es constituïsquen en règim de condomini:

[…]

*Article 33*

Es modifica l'apartat 3 de l'article 77 de la Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci i hospitalitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 77. Naturalesa i inscripció.

[…]

3. La relació amb les persones o les entitats interessades es realitzarà a través de mitjans electrònics.

[…]

*Article 34*

Es modifica l'apartat 3 de l'article 88 de la Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci i hospitalitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 88. Persones responsables

[…]

3. Les persones titulars dels canals de publicitat o comercialització seran responsables en els termes que estableix la Llei 34/2002, d'11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i comerç electrònic.

*Article 35*

Es modifica l'article 91 de la Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci i hospitalitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 91. Infraccions lleus.

Constitueixen infraccions administratives de caràcter lleu:

1. L'incompliment de l'obligació d'exhibir els distintius o les plaques normalitzades que corresponguen d'acord amb la normativa vigent, o exhibir-los sense reunir les formalitats exigides.

2. La incorrecció en el tracte a les persones usuàries de serveis turístics per part dels qui desenvolupen alguna de les activitats turístiques previstes en aquesta llei.

3. Les deficiències en la neteja i el funcionament de locals, instal·lacions, mobiliari i estris.

4. No publicitar l'existència de fulls de reclamacions a la disposició dels clients, mancar d'aquests, negar-se a facilitar-los o no fer-ho en el moment en què se sol·liciten, sense causa justificada.

5. La formalització de contractes de prestació de serveis turístics, siga quin siga el seu suport formal, no ajustats a les prescripcions establides en la norma aplicable.

6. La percepció de preus superiors als publicitats o als exhibits, així com la falta de publicitat de tots o algun d'aquests amb els impostos inclosos.

7. La inexactitud, la falsedat o l'omissió, de caràcter no essencial, de qualsevol dada, informació o document que s'incorpore a una comunicació o declaració responsable.

8. La utilització indeguda de les marques, els símbols identificatius, els missatges i les estratègies de la imatge turística de la Comunitat Valenciana que no s'ajusten a les directrius dictades sobre aquesta qüestió pel departament del consell competent en matèria de turisme i suposen un detriment greu d'aquesta imatge turística.

9. La negativa a expedir una factura detallada dels serveis o els productes consumits a petició de la clientela, així com la inclusió en la factura de serveis no prestats o productes no consumits.

10. La falta de comunicació de manera reglamentària del canvi de titular.

*Article 36*

Es modifica l'article 92 de la Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci i hospitalitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 92. Infraccions greus.

Constitueixen infraccions administratives de caràcter greu:

1. La utilització comercial de denominacions o distintius diferents dels que corresponguen a l'activitat, d'acord amb la classificació o la inscripció atorgades per l'administració.

2. L'exercici o la publicitat de l'activitat professional de guia de turisme sense l'habilitació preceptiva per a això.

3. La inexactitud, la falsedat o l'omissió, de caràcter essencial, de qualsevol dada, informació o document que s'incorpore a una comunicació o una declaració responsable.

4. No reunir els requisits essencials establits en la normativa vigent per a l'exercici de l'activitat.

5. L'emissió de publicitat mancada de suficient transparència, falsa o que induïsca a engany, així com no informar de les compensacions econòmiques en cas de ruptura unilateral dels contractes.

6. La manca de la documentació exigida per la normativa vigent o la seua utilització sense ajustar-se a les formalitats exigides.

7. La prestació deficient de serveis exigibles, així com la deterioració greu de les instal·lacions que afecten l'establiment en conjunt.

8. La prohibició del lliure accés o l'expulsió de l'establiment, així com la interrupció en la prestació dels serveis acordats per causa no justificada.

9. L'incompliment per les agències de viatges de les obligacions que conté el llibre IV de la Llei general per a la defensa dels consumidors o usuaris i altres lleis complementàries, aprovada pel Reial decret legislatiu 1/2007, de 16 de novembre, o la norma que la substituïsca.

10. L'incompliment del contracte o de les condicions pactades, respecte del lloc, el temps, el preu o altres elements integrants del servei turístic acordat.

11. La sobrevenda de places i l'incompliment de les disposicions relatives al règim de reserves o de la seua cancel·lació, quan no es facilite a la persona usuària afectada, allotjament en les condicions que estableix l'article 20.2 d'aquesta llei.

12. La modificació de l'establiment o dels requisits preceptius per a l'exercici de l'activitat, sense haver-ho comunicat de la manera reglamentàriament determinada.

13. L'obstrucció a la labor de la inspecció de turisme en l'exercici de les seues funcions, o no atendre els requeriments formulats durant la inspecció.

14. La negativa a facilitar a l'administració qualsevol informació relativa a l'activitat turística desenvolupada, o subministrar-la falsa.

15. L'incompliment de la normativa aplicable en matèria de protecció i prevenció d'incendis, mesures de seguretat, sanitat i higiene i del sector d'activitat en cada cas aplicable.

16. L'incompliment de l'obligació a què es refereix la lletra *b*  de l'article 19 de donar publicitat en la comercialització a través de qualsevol mitjà, i especialment a través dels serveis de la societat de la informació, del número d'inscripció en el Registre de Turisme de la Comunitat Valenciana.

17. La inobservança de les obligacions que conté aquesta llei relatives a l'accessibilitat, la sostenibilitat i l'hospitalitat.

18. La falta de promoció de les empreses turístiques i dels prestadors de serveis turístics als treballadors i treballadores d'una educació i una formació inicial i continuada que, entre altres aspectes, incorpore els coneixements i els protocols per a garantir un tracte hospitalari dels turistes i els visitants.

*Article 37*

Es modifica l'article 93 de la Llei 15/2018, de 7 de juny, de la Generalitat, de turisme, oci i hospitalitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 93. Infraccions molt greus.

Es consideren infraccions administratives de caràcter molt greu:

1. Exercir, comercialitzar, oferir, prestar o fer publicitat d'activitats o serveis turístics sense disposar dels requisits necessaris establits en la normativa o sense haver realitzat la declaració responsable d'inici d'activitat.

2. Mancar de la garantia exigida per la norma corresponent o, disposant d'aquesta, que no arribe a la quantia exigida per la norma.

3. No disposar d'un pla d'autoprotecció inscrit en el Registre Autonòmic de Plans d'Autoprotecció, en els supòsits en què això és preceptiu.

4. Qualsevol acció que intencionadament supose la discriminació per raó de naixement, origen racial o ètnic, gènere, orientació sexual, religió o conviccions, llengua, opinió, discapacitat o diversitat funcional, edat, indumentària o qualsevol altra condició o circumstància personal o social i no constituïsca una infracció penal.

5. L'incompliment dels drets reconeguts als treballadors i treballadores de les empreses turístiques i dels prestadors de serveis turístics per part d'aquestes i, per tant, la falta de garanties d'una ocupació digna i de qualitat.

Secció 2.ª

Mancomunitats

*Article 38*

Es modifica l'apartat 1 de l'article 43 de la Llei 21/2018, de 16 d'octubre, de mancomunitats de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 43. Separació obligatòria

1. Les mancomunitats podran acordar la separació obligatòria dels municipis en els termes previstos en els estatuts i, en tot cas, en els casos següents:

*a*)L'incompliment reiterat del pagament de les seues aportacions.

*b*)L'incompliment de les altres actuacions necessàries per al desenvolupament correcte de la mancomunitat a les quals estiga obligat pels estatuts.

*c*)La no aprovació pel ple d'algun dels municipis integrants de la mancomunitat de la modificació constitutiva dels seus estatuts.

[…]

CAPÍTOL II

Modificacions legislatives en matèries competència de la

Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives

Secció 1.ª

Renda valenciana d'inclusió

*Article 39*

Es modifica la lletra *a*  de l'apartat 1 de l'article 13 de la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de renda valenciana d'inclusió, que queda redactat així:

Article 13. Requisits d'accés.

1. Amb caràcter general, tindran dret a la prestació econòmica de la renda valenciana d'inclusió les persones que complisquen els requisits següents:

*a*)Estar empadronades o tindre la residència efectiva durant un mínim de dotze mesos, de manera continuada, en qualsevol municipi o municipis de la Comunitat Valenciana, immediatament anteriors a la data de sol·licitud.

També compleix aquest requisit la persona que haja estat empadronada o haja tingut la residència efectiva un total de cinc anys, de manera continuada o interrompuda, dels deu immediatament anteriors a la sol·licitud.

Els ajuntaments facilitaran l'empadronament de totes les persones sense llar que residisquen habitualment en el municipi, amb independència del seu lloc de pernoctació, en els termes determinats en cada moment per l'administració general de l'Estat.

En el cas de persones asilades, sol·licitants d'asil, refugiades, estrangeres exiliades o apàtrides, persones valencianes que hagen residit en l'exterior de la Comunitat Valenciana i que tinguen la consideració de persones retornades segons el que establisca la normativa autonòmica en aquesta matèria, així com les persones prostituïdes, víctimes d'explotació sexual o tracta i les víctimes de violència de gènere o intrafamiliar, no s'exigirà temps mínim de residència.

A l'efecte d'acreditació de residència efectiva es considerarà tindre assignada assistència mèdica o estar inscrita com a demandant d'ocupació o tindre persones descendents escolaritzades. Per a la seua pràctica, o mancant inscripció en el padró, i amb la finalitat d'acreditar el requisit de residència efectiva, els serveis socials d'atenció primària podran requerir suport i col·laboració d'entitats d'iniciativa social que figuren inscrites en el Registre de Titulars d'Activitats d'Acció Social que duguen a terme programes d'intervenció amb col·lectius en situació d'exclusió social o altres supòsits que es consideren reglamentàriament.

[…]

*Article 40*

Es modifica l'apartat 3 de l'article 38 de la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de renda valenciana d'inclusió, que queda redactat així:

Article 38. Modificació

[…]

3. La modificació que done lloc a la disminució de l'import a percebre s'aplicarà a partir del primer dia del mes següent al de la data de la causa que origine la modificació. La mateixa regla s'aplicarà a la modificació que done lloc a l'augment de l'import de la prestació, quan es comunique dins del termini establit legalment a aquest efecte. Quan la modificació d'augment es presente fora de termini, s'aplicarà a partir del primer dia del mes següent al de la data de comunicació.

*Article 41*

Es modifica l'article 42 de la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de renda valenciana d'inclusió, que queda redactat així:

Article 42. Procediment d'urgència.

S'estableix un procediment d'urgència tant per a noves sol·licituds com per a modificacions i extincions d'expedients existents, consistent en la reducció a la meitat dels terminis estandarditzats i donant preferència a aquests expedients. Es tramitarà amb caràcter d'urgència en els casos següents:

*a*)En els casos de persona prostituïda, víctima d'explotació sexual o tràfic o víctima de violència de gènere o intrafamiliar. L'acreditació d'aquestes circumstàncies podrà efectuar-se per qualsevol dels mitjans que preveu l'article 9 de la Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.

*b*)En els casos de persones valencianes que hagen residit en l'exterior de la Comunitat Valenciana i que tinguen la consideració de persones retornades segons el que establisca la normativa autonòmica en aquesta matèria.

*c*)Quan es formule una sol·licitud anticipada pel compliment de l'edat mínima d'acord amb el que recull l'article 30.*a*.

*d*)Els expedients iniciats a conseqüència de la defunció de la persona titular de la prestació i algun dels beneficiaris d'aquesta unitat de convivència haja formulat una nova sol·licitud i que aquesta sol·licitud tinga lloc en el període màxim de tres mesos des de la defunció de la persona titular.

*e*) En les situacions d'emergència social que preveu el punt 4 de l'article 70 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana.

*f*) Així mateix, amb caràcter excepcional, i sempre que es justifique així expressament en l'informe social que elaboren a aquest efecte els i les treballadores socials dels serveis socials d'atenció primària, podran anar per procediment d'urgència els casos en què concórreguen circumstàncies extraordinàries que els facen considerar en situació d'especial vulnerabilitat.

*Article 42*

Es modifica l'article 18 de la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de renda valenciana d'inclusió, que queda redactat així:

Article 18. Import a percebre en concepte de prestació econòmica

1. L'import que la persona titular percebrà mensualment sempre que no varien les seues circumstàncies o les de la unitat de convivència, serà l'import reconegut de la prestació econòmica que figura en l'article 16 d'aquesta llei, sumats els complements que li puguen correspondre recollits en l'article 17 d'aquesta llei.

2. En el cas que la persona titular o alguna de les persones de la unitat de convivència siga beneficiaria de l'ingrés mínim vital o de qualsevol altra prestació de garantia d'ingressos mínims de caràcter estatal que puga substituir-la, o de la renda activa d'inserció (RAI) per violència de gènere o violència domèstica o d'una prestació d'idèntica naturalesa que la substituïsca, l'import que es perceba per aquestes prestacions es restarà de la quantia a percebre.

En el cas que l'import percebut per les prestacions esmentades supere l'import a percebre en concepte de renda valenciana d'inclusió, la prestació econòmica es reconeixerà a import zero, es mantindrà la persona com a titular de la prestació i se li reconeixerà el dret a la prestació professional, així com de la resta d'ajudes i recursos (lloguer, beques de menjador, de llibres, etc.) establits en aquesta llei, llevat que la persona titular en sol·licite l'extinció.

3. Les variacions de l'ingrés mínim vital, o de qualsevol altra prestació de garantia d'ingressos mínims de caràcter estatal que puga substituir-la, que donen lloc a una modificació en l'import a percebre en concepte de prestació econòmica de renda valenciana d'inclusió, s'aplicaran a partir del mes següent al de la seua comunicació per part de l'òrgan encarregat de la seua gestió.

*Article 43*

Es modifica l'article 35 de la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de renda valenciana d'inclusió, que queda redactat així:

Article 35. Reintegrament de pagaments indeguts

1. La conselleria competent en matèria de renda valenciana d'inclusió exercirà les accions de rescabalament que li puguen correspondre contra les persones o entitats que hagen percebut la prestació indegudament. Aquest reintegrament tindrà la consideració de drets d'ingrés públic a l'efecte del procediment aplicable al seu cobrament.

2. A aquests procediments de reintegrament no els serà aplicable el càlcul de l'interès de demora excepte en el cas que la percepció dels ingressos indeguts siga conseqüència de l'incompliment de l'obligació de comunicar, dins del termini establit a aquest efecte, els canvis en les circumstàncies personals o econòmiques ocorreguts en la unitat de convivència.

*Article 44*

Cal afegir una nova disposició transitòria a la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de renda valenciana d'inclusió, que queda redactada així:

Disposició transitòria \_\_. Règim d'aplicació dels articles 11.2.1.*f*  i 35 de la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de renda valenciana d'inclusió

La suspensió de l'aplicació dels articles 11.2.1.*f*  i 35 de la Llei 17/2019, de 20 de desembre, de renda valenciana d'inclusió, contemplada en la disposició final segona de la citada norma, en la seua redacció donada per l'article 49 de la Llei 7/2021, de 29 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2021, quedarà sense efecte a partir del 22 d'abril 2023.

*Article 45*

Cal afegir una nova disposició transitòria la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de renda valenciana d'inclusió, que queda redactada així:

Disposició transitòria \_\_. Regularització de les variacions econòmiques en RVI per l'IVM

El reconeixement i les variacions de l'ingrés mínim vital que tinguen efectes retroactius i afecten les quanties percebudes en concepte de renda valenciana d'inclusió, es regularitzaran conforme al que establisquen els instruments de col·laboració i compensació entre l'Institut Nacional de la Seguretat Social, que gestiona l'ingrés mínim vital, i la Generalitat Valenciana, que gestiona la renda valenciana d'inclusió.

Secció 2.ª

Polítiques integrals de la joventut

*Article 46*

Es modifica l'article 17 de la Llei 15/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de polítiques integrals de joventut, que queda redactat així:

Article 17. Entitats juvenils.

1. A l'efecte d'aquesta llei, són entitats juvenils:

*a*)Les associacions juvenils i les seues federacions, confederacions i unions.

*b*)Les associacions d'alumnat universitari i no universitari, i les seues federacions, confederacions i unions les persones associades de les quals siguen joves.

*c*)Les seccions, les àrees, els departaments i les organitzacions juvenils d'una altra mena d'entitats, com ara associacions de caràcter general, partits polítics, sindicats, organitzacions empresarials, associacions de consumidors, culturals, esportives, festives, o de confessions religioses, i de les seues federacions, confederacions i unions.

*d*)Les entitats prestadores de serveis a la joventut en les quals més de la meitat de les persones sòcies siguen joves. Així mateix, més de la meitat de la junta directiva haurà d'estar composta també per persones joves.

2. Reglamentàriament s'ha de crear i regular el funcionament d'un cens d'entitats juvenils que gestionarà l'IVAJ.

3. A l'efecte d'aquesta llei, es consideren entitats prestadores de serveis a la joventut les entitats legalment constituïdes sense ànim de lucre en els estatuts de les quals s'establisca de manera clara i explícita que entre els seus fins socials hi ha el de dur a terme, de manera continuada, programes i actuacions dirigides de manera específica a persones joves.

*Article 47*

Es modifica l'apartat 2 de l'article 35 de la Llei 15/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de polítiques integrals de joventut, que queda redactat així:

Article 35. Competències dels ajuntaments.

[…]

2. Per a complir els seus fins en matèria de joventut, les entitats locals rebran el suport tècnic i econòmic de l'administració de la Generalitat, mitjançant una línia de transferència, que podrà tindre caràcter pluriennal, cap a les entitats locals amb les condicions que es fixen reglamentàriament.

[…]

Secció 3.ª

Serveis socials inclusius

*Article 48*

S'afigen els apartats 3, 4 i 5 en l'article 24 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 24. Departaments de serveis socials.

[…]

3. Els departaments de serveis socials d'una mateixa província seran coordinats i supervisats per la direcció territorial corresponent de la conselleria competent en serveis socials. Amb aquest fi, per a realitzar les funcions de supervisió de departament de serveis socials, cada direcció territorial comptarà amb una persona de referència, denominada supervisor/a, per cadascun dels departaments que conté cada província, amb alguna de les titulacions universitàries que assenyala l'article 64.3 de la Llei de serveis socials inclusius. La persona supervisora exercirà les seues funcions seguint les instruccions que l'òrgan administratiu de qui depenga dicte per a dirigir les activitats dels seus òrgans jeràrquicament dependents.

4. Les persones supervisores de departaments d'una mateixa província comptaran amb una unitat administrativa i tècnica de suport per a dur a terme la tasca de coordinació, supervisió i seguiment del conjunt de prestacions del Catàleg de prestacions de l'SPVSS pròpies de l'atenció secundària que es despleguen i es desenvolupen en aquestes demarcacions territorials.

5. Així mateix, les persones supervisores de departaments tindran la consideració de personal d'atenció directa i, juntament amb la unitat administrativa i tècnica de suport, supervisarà la correcta implantació i desenvolupament del conjunt de prestacions del Catàleg de prestacions de l'SPVSS que es despleguen en aquestes demarcacions.

*Article 49*

Es modifiquen la lletra *l*, la lletra *m*  i la lletra *x*  de l'apartat 1 de l'article 36 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queden redactats així:

Article 36. Prestacions professionals

[…]

*l)*  Atenció a les necessitats bàsiques

Actuacions dirigides a proporcionar l'atenció i la cobertura de les necessitats bàsiques de persones, famílies o, si és el cas, unitat de convivència. Aquesta prestació serà garantida i gratuïta per a tota la ciutadania.

Entre les modalitats d'atenció a les necessitats bàsiques de l'atenció primària de caràcter bàsic, s'inclouran aquells espais d'allotjament, d'atenció diürna i nocturna, d'atenció ambulatòria i serveis d'acolliment i d'higiene personal, convivència, relació i atenció social per a les persones en situació de vulnerabilitat o risc d'exclusió social. A part de les anteriors també s'atendran actuacions immediates davant situacions de caràcter extraordinari o excepcional.

Aquesta modalitat serà garantida i gratuïta per a tota la ciutadania que es trobe en situació de vulnerabilitat o risc d'exclusió social.

*m*) Atenció davant de situacions d'urgència i emergència social.

Atenció immediata davant de situacions de caràcter extraordinari o excepcional. Aquesta prestació ha d'estar garantida mentre persistisca aquesta situació i ha de ser gratuïta per a tota la ciutadania, de conformitat amb el que estableix l'article 70 d'aquesta llei.

[…]

*x*) Atenció nocturna.

Atenció integral i específica en establiments dirigida a millorar o mantindre el nivell més alt possible d'autonomia personal davant de situacions de vulnerabilitat o risc, proporcionant una atenció individualitzada i integral, així com donar suport a les persones cuidadores, si és el cas. Aquesta modalitat serà garantida per a les persones en situació de dependència en els termes establits en la seua normativa aplicable.

*Article 50*

Es modifiquen els apartats 1, 3 i 4 de l'article 66 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queden redactats així:

Article 66. Personal professional de l'àrea de serveis socials.

1. Les persones professionals de l'àrea de serveis socials exerciran les funcions inherents en els serveis d'atenció primària de caràcter específic de competència municipal esmentats en els apartats *a*  i *c*  de l'article 18.2 i el seu àmbit territorial d'actuació és l'àrea de serveis socials.

[…]

3. Les ràtios i les figures professionals concretes de l'àrea de serveis socials per a cada servei d'atenció primària de caràcter específic de competència municipal esmentat en els apartats *a*  i *c*  de l'article 18.2 es determinaran reglamentàriament.

4. Cada servei d'atenció primària de caràcter específic, de competència autonòmica, als quals es refereixen els apartats *b*, *d*, *e*, i *f*  de l'article 18.2, prestats en els centres esmentats en la disposició addicional onzena, tindrà les seues corresponents figures professionals, les ràtios i els perfils concrets, els quals es determinaran en el decret que desenvolupe la tipologia de centres, serveis i programes.

[…]

*Article 51*

Es modifica el títol de l'article 70 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 70. Actuacions davant de situacions d'urgència i emergència social

*Article 52*

Es modifica el títol i s'afigen els apartats 5 i 6 en l'article 78 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 78. El Pla personalitzat d'intervenció social i el Pla d'atenció individual.

[…]

[…]

5. A l'efecte de l'SPVSS, es considerarà pla personalitzat d'intervenció social (PPIS) qualsevol altra denominació sobre projectes o programes d'intervenció a les quals puga referir-se la legislació de diferents col·lectius o àmbits d'actuació com el Projecte d'intervenció personal, social i educatiu familiar (PISEF), recollit en la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de drets i garanties de la infància i l'adolescència, o el Programa individual d'atenció (PIA)recollit en la Llei 39/2006, de 14 de desembre, de promoció de l'autonomia personal i atenció a les persones en situació de dependència.

6. Pla d'atenció individual (PAI): formarà part del pla personalitzat d'intervenció social iniciat en l'atenció primària bàsica i serà entés com una concreció d'aquest durant l'assistència o estada d'una persona en un programa o centre concret. S'ofereix amb el consens de la persona que hi participa i inclou, en tot cas, els objectius a curt termini, la participació en les actuacions i les activitats, la seua valoració i avaluació a través d'indicadors proposats amb antelació. S'aplica en tots els programes que es desenvolupen des dels programes i els centres d'atenció primària i en els centres de l'atenció secundària. A aquest efecte, es consideraran equivalents al PAI altres denominacions sobre plans individuals a les quals es refereix la legislació vigent per a programes i centres concrets, com ara el Programa individual d'execució de mesures (PIEM) referit en la Llei orgànica 5/2000, de 12 de gener, reguladora de la responsabilitat penal de les persones menors.

*Article 53*

Es modifiquen les lletres *b*  i *d*  de l'apartat 3 i s'afig un apartat 4 en l'article 79 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 79. Sistema d'Informació Valencià de Serveis Socials.

[…]

3. El Sistema d'Informació Valencià de Serveis Socials inclourà, entre d'altres, les eines informàtiques bàsiques següents:

[…]

*b*)El sistema d'informació de persones usuàries format per la història social única.

[…]

*d*)Altres aplicacions referides a l'autorització i acreditació de centres, serveis, programes, professionals del sistema, normativa, ocupació de places, entre altres.

4. Les dades resultants de l'explotació tindran la consideració d'estadística d'interés de la Generalitat i estaran en general a la disposició de la planificació i avaluació del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, així com, en particular, de l'Observatori del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials.

*Article 54*

Es modifica l'apartat 2 de l'article 80 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 80. Autoritat.

[…]

2. El personal inspector, així com les persones supervisores de departament tindran la consideració d'autoritat en l'exercici de les seues funcions, i s'hauran d'identificar a aquest efecte.

*Article 55*

Es modifica l'apartat 4 de l'article 85 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 85. Col·laboració de la iniciativa privada

[…]

4. L'estabilitat de l'ocupació i la qualitat del treball i de les condicions laborals de les persones professionals de les entitats d'iniciativa privada prestadores de serveis socials es considerarà criteri avaluable en l'accés al finançament públic per part d'aquestes.

*Article 56*

Es modifica l'article 86 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 86. Clàusules socials.

Les administracions públiques valencianes valoraran els plans d'igualtat, la promoció i el compliment d'objectius de desenvolupament sostenible, les clàusules socials, saludables i mediambientals, de conformitat amb la normativa vigent, en els procediments de concessió dels concerts, així com en els convenis, contractes i els acords de col·laboració.

*Article 57*

Es modifiquen la lletra g de l'apartat 2, els apartats 3 i 4, i la lletra a del subapartat 1.4 de l'apartat 5 de l'article 87 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queden redactats així:

Article 87. Concepte, règim general i principis de l'acció concertada

[…]

*g*) Eficiència pressupostària, fixant contraprestacions econòmiques a percebre per les entitats concertades d'acord amb les tarifes màximes o els mòduls que s'establisquen, que hauran de cobrir, com a màxim, els costos variables, fixos i permanents de prestació del servei, sense incloure el benefici industrial. Les convocatòries dels acords d'acció concertada hauran de preveure mecanismes per a garantir l'equilibri entre la compensació i les despeses finançables, i poder corregir els desequilibris que es produïsquen amb una periodicitat no superior a dos anys. Aquests mecanismes es desenvoluparan reglamentàriament o, si és el cas, a través de la instrucció oportuna dictada per l'òrgan competent en matèria d'acció concertada. L'entitat concertada tindrà l'obligació de reembossar qualsevol compensació excessiva rebuda. El càlcul de la compensació es determinarà mitjançant les memòries econòmiques que presente l'entitat com a justificació de l'acord de concert.

[…]

3. Els serveis que es proveïsquen per mitjà d'acció concertada no podran suposar, en cap cas, una disminució dels drets de les persones usuàries que regula l'article 10 d'aquesta llei. És per això que les convocatòries d'acció concertada dels diferents sectors podran tindre efectes econòmics retroactius com a salvaguarda dels drets de les persones usuàries que estiguen ocupant places en recursos del Sistema Públic de Serveis Socials. Una vegada extingit el concert, l'òrgan concertant haurà de garantir que els drets de les persones receptores dels serveis prestats sota la modalitat d'acció concertada no resulten perjudicats per l'extinció de l'acord.

4. Per mitjà d'un decret del Consell es desenvoluparan els requisits i els criteris de valoració de centres i serveis, la formalització i els efectes de l'acció concertada, la seua resolució, les limitacions i les prohibicions per a concertar, les causes d'extinció, així com el finançament de l'acció concertada. En tot cas, no es podrà concertar amb els centres i els serveis que no disposen de l'acreditació preceptiva.

En les convocatòries d'acció concertada, les entitats hauran de posar a la disposició de la Generalitat Valenciana com a mínim el 85 per cent de les places autoritzades del centre per a incloure-les en el sistema públic valencià de serveis socials mitjançant la concertació d'aquestes places. En casos excepcionals i degudament justificats, es podrà prendre com a referència el percentatge d'ocupació real del centre d'acord amb l'última convocatòria o situació d'ocupació del centre, sempre dins del límit de les places autoritzades. La resta de places, no posades a la disposició per part de les entitats en l'acció concertada en la Generalitat, no podran ser cobertes per prestacions vinculades al servei o prestacions vinculades de garantia de les tipologies de places o serveis vinculades a l'objecte mateix de les convocatòries d'acció concertada.

5.

[…]

1.4 En representació dels sindicats en l'àmbit de l'acció concertada:

*a*)Quatre persones per part de cadascun dels sindicats més representatius.

[…]

*Article 58*

S'afig una lletra *d*  en l'apartat 1, es modifica la lletra *k*  de l'apartat 2 i s'afig una lletra *o*  en l'apartat 2 de l'article 89 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 89. Requisits d'accés al règim de concert.

1. Podran accedir al règim d'acció concertada les entitats d'iniciativa social prestadores de serveis socials que complisquen els requisits següents:

[…]

*d*)No haver tingut una sanció ferma i definitiva en via administrativa, per dues o més faltes greus, o una falta molt greu, conformement a la normativa sectorial de serveis socials o del sector objecte d'acció concertada, durant els tres anys anteriors a la publicació de la convocatòria pública, o tindre una sanció en vigor per tancament temporal o definitiu del centre o servei, en el moment de publicar-se aquesta.

2. A l'efecte d'establir concerts, les administracions públiques valencianes podran valorar, a favor de les entitats que acrediten la seua aplicació efectiva al llarg de la seua trajectòria, entre altres, les característiques següents:

[…]

*k*) Garantir el compliment dels convenis col·lectius sectorials que se li apliquen, així com l'adhesió a aquests i, en particular, els acords salarials posteriors que es realitzen que milloren les condicions dels treballadors i treballadores.

[…]

*o*) La planificació conjunta amb els representants dels treballadors d'accions d'implementació i promoció d'objectius de desenvolupament sostenible.

*Article 59*

Es modifica l'article 90 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 90. Durada dels concerts

Els concerts han d'establir-se amb una durada temporal no superior a cinc anys. Els concerts poden prorrogar-se fins a un període addicional de dos anys i sols mitjançant un acord explícit  de les dues parts. Quan acaba el període indicat, l'administració competent pot establir un concert nou.

Les causes d'extinció dels concerts socials es regulen pel decret del Consell que regula l'acció concertada. En el cas d'extingir-se un concert, l'administració competent ha de garantir la continuïtat de la prestació del servei de què es tracte per a garantir que els drets de les persones usuàries dels serveis concertats no es veuen perjudicats; i pot, si és necessari, obligar l'entitat concertada a continuar prestant l'objecte de concert social en les mateixes condicions que el presta fins que puga assumir-lo una altra entitat.

El procediment per a l'extinció de l'acord es pot iniciar a instància de part o d'ofici, amb audiència de l'entitat concertada, quan l'òrgan concertant té coneixement de l'existència de qualsevol de les causes d'extinció recollides en el decret del Consell que regula l'acció concertada.

La resolució que acorde l'extinció ha d'indicar, a més de la causa d'extinció de l'acord, la data a partir de la qual s'entén extingit i la liquidació de les obligacions econòmiques entre totes dues parts.

*Article 60*

S'afegeix un nou punt 5 a l'article 133 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de la Generalitat, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

5. L'accés a la informació continguda en les actes d'inspecció per part de qualsevol ciutadà o ciutadana, com també per part d'administracions, entitats i institucions públiques, s'efectua preservant en tot moment la integritat de l'objecte i de les funcions de la inspecció contemplades en aquesta llei. A tal efecte, la persona titular de l'òrgan que exerceix la funció inspectora pot establir, en cada cas i de manera motivada, els termes en què s'efectue l'accés a la informació continguda en les actes d'inspecció, com també limitar o denegar l'obtenció de còpies.

*Article 61*

Es modifica el punt 1 de la disposició final primera de la Llei 3/2019, de 1  de febrer, de la Generalitat, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

1. Mitjançant resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria de serveis socials, en el termini màxim de divuit mesos a partir de l'entrada en vigor d'aquesta llei, ha d'aprovar el Pla estratègic de serveis socials de la Comunitat Valenciana.

*Article 62*

S'afegeix una disposició addicional nova a la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de la Generalitat, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Disposició addicional \_\_. Obertura de nous centres de serveis socials

A l'efecte d'obertura i posada en funcionament de nous centres de serveis socials d'atenció primària específica o secundària, la competència dels quals és de la Generalitat, d'acord amb l'article 36.5.*d*  de la Llei 8/2021, de 30 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2022 o normativa pressupostària vigent, no computen per a la taxa de reposició els llocs de treball necessaris per a prestar els serveis assignats a aquests  centres.

*Article 63*

S'afegeix un punt nou amb una disposició transitòria nova a la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de la Generalitat, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Disposició transitòria \_\_. Finançament dels serveis socials d'atenció primària durant l'entrada en vigor del contracte programa

1. En el cas d'agrupacions de municipis no constituïts com a mancomunitat i que a l'entrada en vigor de les disposicions del Decret 38/2020, de 20 de març, del Consell, de coordinació i finançament de l'atenció primària de serveis socials, reguladores de la col·laboració financera del contracte programa en l'exercici 2022, no s'han constituït jurídicament com a mancomunitat, però han iniciat la tramitació com a aquesta figura, poden continuar finançant-se a través del sistema de finançament vigent, transitòriament, durant 2023.

2. Aquesta situació també és aplicable de manera totalment excepcional a aquelles entitats del sector públic institucional i similars que, prestant serveis d'atenció diürna i nocturna, d'atenció ambulatòria i d'allotjament alternatiu, com també atenció secundària, vinculades a entitats locals i que són finançades mitjançant resolució nominativa de concessió directa, no s'ha completat el procés d'assumpció en el pressupost per part de les entitats locals.

*Article 64*

Es modifica l'apartat 2 de l'article 92 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 92. Contractació amb la iniciativa privada.

[…]

2. Les administracions públiques inclouran en la contractació pública clàusules de responsabilitat social, mediambientals, desenvolupament sostenible i de transparència, bé com a criteris d'adjudicació o bé com a condicions especials d'execució, en els plecs de clàusules administratives particulars.

*Article 65*

S'afig un apartat 5 en l'article 107 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 107. Finançament de personal.

[…]

5. La desvinculació per part d'un municipi d'una mancomunitat, en la qual estava prèviament integrat, no suposarà per al municipi garantia de finançament per la Generalitat en la part proporcional del finançament a la mancomunitat que poguera correspondre a la seua participació en aquesta.

*Article 66*

S'afig un apartat 8 en l'article 110 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 110. Fórmules de col·laboració financera

[…]

8. Amb la finalitat de garantir l'efectivitat de les fórmules de col·laboració financera entre les diferents administracions públiques, així com el compliment del principi de lleialtat institucional, la unitat de suport a l'Òrgan de Coordinació i Col·laboració Interadministrativa en Serveis Socials prevista en l'apartat quart de l'article 49 d'aquesta llei, serà l'encarregada del desenvolupament, la gestió, el seguiment, el compliment i la millora contínua dels contractes programa.

*Article 67*

S'afig la lletra *i*  en l'apartat 4 i s'afigen els apartats 5, 6 i 7 en l'article 116 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 116. Objectius de la qualitat en els serveis socials

[…]

4. Per a assegurar el desenvolupament i l'aplicació dels processos de qualitat, en el pla estratègic de serveis socials de la Comunitat Valenciana s'inclourà l'estratègia de qualitat que, com a mínim, preveurà els aspectes següents:

*a*)La definició dels objectius de qualitat que s'establisquen.

*b*)Els instruments i els sistemes de millora generals i sectorials.

*c*)Els estudis d'opinió i els resultats dels procediments de participació de les persones usuàries i les seues famílies, així com altres agents involucrats.

*d*)Els requisits de qualitat exigibles a les prestacions i els serveis dels serveis socials.

*e*) Les directrius en matèria de formació de les persones professionals de serveis socials.

*f*) Els criteris de qualitat en l'ocupació.

*g*) La perspectiva de gènere en la gestió, l'organització i la prestació de serveis.

*h*) Els mecanismes de tramitació de suggeriments, queixes i reclamacions de les persones usuàries o famílies.

*i*) Els mecanismes i els indicadors per al seguiment, l'avaluació i la garantia de compliment dels objectius de qualitat establits en l'estratègia, així com per a permetre l'anàlisi comparativa entre prestacions i entre serveis del mateix Sistema Públic Valencià de Serveis Socials.

5. Per a desenvolupar els processos de certificació de la qualitat en el Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, es comptarà amb personal empleat públic per a realitzar i ajudar les auditories de qualitat.

6. Les funcions de les persones auditores són, entre altres, les següents:

*a*)Revisar les auditories internes de qualitat, així com realitzar les auditories externes de qualitat dels centres, els serveis i els programes de titularitat pròpia o de l'Institut Valencià de Serveis Socials, aquells que la inspecció de serveis socials sol·licite, així com de les administracions locals o les entitats d'iniciativa social que es determinen reglamentàriament.

*b*)Col·laborar en el disseny de les normes de qualitat dins del marc dels centres, els serveis i els programes de serveis socials.

*c*)Coordinar les seues actuacions amb les persones inspectores de serveis socials, així com amb les persones supervisores de departament.

7. Els llocs de treball destinats a realitzar i ajudar les auditories de qualitat es classificaran amb uns requisits de pertinença a cossos o escales coincidents amb els llocs de la inspecció de serveis socials.

*Article 68*

Es modifica la lletra *h*  i s'afig la lletra *i*  en l'apartat 2 de l'article 125 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 125. Institut Valencià de Formació, Investigació i Qualitat en Serveis Socials (IVAFIQ).

[…]

2. En particular, a títol enunciatiu, són funcions de l'Institut Valencià de Formació, Investigació i Qualitat en Serveis Socials (IVAFIQ) les següents:

[…]

*h*) Constituir laboratoris d'investigació en serveis socials amb les universitats públiques valencianes o altres centres d'investigació pública, amb la participació de les entitats locals amb la finalitat de realitzar investigacions aplicades i innovadores en l'àmbit dels serveis socials que puguen constituir experiències que es transferisquen al conjunt del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials. L'activitat dels laboratoris es complementarà amb la creació de càtedres amb les universitats públiques valencianes per al foment de la investigació, la innovació i la formació en matèria de serveis socials.

*i*) Qualssevol altres funcions que se li assignen expressament o que deriven dels fins de caràcter general del seu càrrec.

*Article 69*

Es modifica la lletra *n*  de l'article 138 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 138. Infraccions lleus

[…]

*n*) Incomplir els requisits, les condicions o les obligacions exigits per a accedir a l'acció concertada, a les subvencions, als continguts dels plecs de prescripcions tècniques i clàusules administratives dels contractes, així com els compromisos i les obligacions especificats en els convenis interadministratius pluriennals, en la modalitat de contracte programa, subscrits per a la gestió de l'execució de les prestacions en matèria de serveis socials.

*Article 70*

Es modifiquen la lletra *k*  i la lletra *u*  i s'afig la lletra w en l'article 139 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 139. Infraccions greus

[…]

*k*) No disposar o no aplicar el reglament de règim interior, no tindre subscrit el contracte assistencial amb la persona usuària, el seu curador, curadora o representant o incomplir els seus pactes, o que aquest no s'ajuste a la normativa. No disposar, incomplir o no aplicar els protocols i els programes exigibles per a cada tipus de servei.

[…]

*u*) Causar un risc greu o un mal efectiu per a la salut dels usuaris per incomplir els requisits, les condicions o les obligacions exigits per a accedir a l'acció concertada, a les subvencions, als continguts dels plecs de prescripcions tècniques i clàusules administratives dels contractes, així com els compromisos i les obligacions especificats en els convenis interadministratius pluriennals, en la modalitat de contracte programa, subscrits per a gestionar l'execució de les prestacions en matèria de serveis socials.

[…]

*w*) Incomplir l'obligació d'incorporació de llocs finançats pels contractes programa per part de les entitats locals d'acord amb les ràtios que preveu l'article 65 d'aquesta llei.

*Article 71*

Es modifica la lletra *l*  de l'article 140 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 140. Infraccions molt greus

[…]

*l*) Incomplir la plantilla de personal exigida quan l'incompliment esmentat se situe per damunt del 20 per cent o no garantir l'atenció directa continuada, en concret les ràtios de presencialitat efectiva del personal d'atenció directa que puguen establir-se mitjançant desplegament normatiu, si això comporta perjudicis greus per a les persones usuàries.

*Article 72*

Es modifica l'apartat 3 de l'article 147 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 147. Procediment sancionador

[…]

3. Per a la incoació de l'expedient sancionador, la persona titular de l'òrgan que tinga la competència per a autoritzar el centre o el servei nomenarà instructor o instructora un funcionari o funcionària d'un departament diferent del de l'òrgan d'incoació. A fi de preservar la imparcialitat del procediment sancionador i dotar amb més garantia el presumpte infractor o infractora, en cap cas podran actuar com a instructors o instructores de l'expedient les persones que tinguen atribuïdes funcions d'investigació, esbrinament i inspecció, i les actuacions de les quals hagen servit de base per a iniciar el procediment.

[…]

*Article 73*

Es modifica la disposició addicional quarta de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactada així:

Disposició addicional quarta. Acreditació de qualitat

Els centres i els serveis que formen part del sistema públic valencià de serveis socials, així com els col·laboradors, hauran de comptar, en un termini màxim de vuit anys, amb una acreditació de qualitat, comptats des de l'entrada en vigor de la Llei 3/2019, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana.

*Article 74*

Es modifica la disposició addicional onzena de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactada així:

Disposició addicional onzena. Serveis d'atenció primària de caràcter específic de competència de la Generalitat.

[…]

3. Els serveis d'allotjament alternatiu proporcionaran les seues prestacions a través d'habitatges tutelats en les seues diferents modalitats, entre altres.

*Article 75*

S'afig la disposició addicional vintena en la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Disposició addicional vintena. Nou model de residències per a persones majors i persones amb diversitat funcional

1. Les residències per a persones majors dependents per a les quals se sol·licite una autorització de funcionament del centre o l'obtenció del visat previ a partir de l'entrada en vigor d'aquesta disposició, no podran superar les 75 places residencials quan es troben ubicades en zones rurals o zones amb risc de despoblament, no podran superar les 90 places si es troben ubicades en localitats o zones de densitat mitjana i no superaran les 120 places quan s'ubiquen en ciutats o zones poblades. Totes hauran d'estar estructurades necessàriament en mòduls convivencials.

La capacitat d'aquests mòduls haurà de ser d'un màxim de 25 places autoritzades i cada un haurà de disposar d'almenys un menjador amb cuina office, una sala d'estar, un bany comú i habitacions amb bany, de manera que es permeta la vida habitual i normalitzada dels residents en cada mòdul. Així mateix, no es permetran les estades diürnes per als usuaris no residents quan no es puga garantir una delimitació física dels espais utilitzats per aquestes persones respecte dels residents. Reglamentàriament, podrà determinar-se un número màxim inferior a 25 per mòdul.

2. Les residències de persones amb diversitat funcional hauran d'estructurar-se igualment en mòduls convivencials.

*Article 76*

S'afig la disposició addicional vint-i-unena a la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Disposició addicional vint-i-unena. Ràtio de personal auditor adscrit al servei amb funció de supervisió i certificació de qualitat en matèria de serveis socials.

1. El personal auditor de qualitat de serveis socials s'incrementarà progressivament fins a aconseguir una ràtio d'una persona auditora de qualitat per cada 175.000 habitants, en el termini màxim de quatre anys, sempre que hi haja crèdit adequat i suficient per a això.

2. L'augment de la dotació de personal auditor de qualitat de serveis socials s'efectuarà cada exercici pressupostari fins a arribar a la ràtio establida en l'apartat anterior i de manera territorialitzada.

*Article 77*

S'afig la disposició addicional vint-i-dosena a la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Disposició addicional vint-i-dosena. Efectes en matèria de personal en els processos de reversió de centres i serveis del sistema públic València de serveis socials o de l'adquisició per la Generalitat de centres de serveis socials de titularitat d'entitats privades.

1. Produïda l'extinció d'un contracte de serveis de gestió integral en centres de titularitat pública, la Generalitat, a través de la conselleria competent en matèria de serveis socials o a través de l'Institut València de Serveis Socials (Ivass), podran, mitjançant acord del Consell, subrogar-se en la condició d'ocupador que les empreses contractades tinguen, incloent-hi la subrogació dels contractes de treball del personal per a la prestació del servei, quan hi haja successió d'empresa d'acord amb l'article 44 del Reial decret legislatiu 2/2015, de 23 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de l'Estatut dels treballadors. Les condicions de la subrogació esmentada s'establiran en un posterior decret aprovat pel Consell.

2. El personal afectat continuarà en el seu lloc de treball amb la mateixa condició que tinguera prèviament a la subrogació fins que cesse per causes legals d'extinció dels contractes laborals previstes en l'Estatut dels treballadors, i amb les altres conseqüències laborals inherents a la subrogació contractual.

3. En el cas que la Generalitat, a través de la conselleria competent en matèria de serveis socials o a través de l'Institut Valencià de Serveis Socials (Ivass), adquirisca centres en funcionament de serveis socials de titularitat d'entitats privades i es produïsca una successió d'empreses d'acord amb allò esmentat en l'article 44 de l'Estatut dels treballadors, se subrogarà en la condició d'ocupador que aquestes entitats exercisquen en els contractes de treball per a prestar el servei corresponent, en els termes i amb els efectes legals que preveu aquest article.

4. En els supòsits en els quals els serveis de competència local s'estaven prestant mitjançant fórmules diferents a la gestió directa indiferenciada i l'entitat local procedisca a la seua internalització, se subrogarà el personal afectat, que quedarà adscrit a l'activitat amb la mateixa condició que tinguera prèviament a la subrogació fins que cesse per causes legals d'extinció dels contractes laborals previstes en l'Estatut dels treballadors, i amb els altres recursos públics necessaris per a prestar el servei en els termes previstos en l'article 34.3.

*Article 78*

S'afig la disposició addicional vint-i-tresena a la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Disposició addicional vint-i-tresena. Acords en matèria de drets i garanties sindicals.

Per a l'adequat compliment de les competències i funcions en l'àmbit dels serveis socials, l'administració facilitarà acords amb les organitzacions sindicals, en matèria d'acció sindical en el marc de l'àmbit de negociació que corresponga en cada cas.

*Article 79*

S'afig la disposició addicional vint-i-quatrena a la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Disposició addicional vint-i-quatrena. Protecció de dades

1. El tractament de dades personals que es realitze en compliment d'aquesta norma s'ajustarà al que es disposa en el règim jurídic europeu i estatal en matèria de protecció de dades de caràcter personal.

2. Les dades personals que les persones proporcionen a l'administració en l'exercici dels drets garantits en aquesta norma s'utilitzaran amb les finalitats i els límits previstos.

3. El tractament de dades de categories especials o de persones en situació de vulnerabilitat especial preveurà que, si és el cas, el règim de publicitat i de notificació de les persones afectades garantisca que no es lesionen els seus drets o interessos legítims.

4. Amb la finalitat de garantir un nivell adequat de protecció dels drets i les llibertats de les persones interessades, el departament competent en matèria de serveis socials haurà de determinar les mesures de seguretat i les tècniques i organitzatives apropiades en funció dels riscos que suposa el tractament de dades personals, i haurà de realitzar, quan siga procedent d'acord amb el règim jurídic en matèria de protecció de dades, l'avaluació d'impacte oportuna.

*Article 80*

S'afig la disposició transitòria desena a la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Disposició transitòria desena. Transitorietat de la disposició addicional onzena

La disposició addicional onzena que preveu aquesta llei serà aplicable fins a l'entrada en vigor del decret pel qual es regulen la tipologia i el funcionament dels centres, els serveis i els programes de serveis socials i la seua ordenació dins de l'estructura funcional, territorial i competencial del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials.

*Article 81*

Es modifica l'apartat 1 de la disposició final segona de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Disposició final segona. Composició d'equips, ràtios en atenció primària i atenció secundària

1. En el cas de l'atenció primària de caràcter bàsic, fins que no entre en vigor el decret esmentat en l'apartat 3 de la disposició anterior, es mantindrà la composició d'equips professionals i les ràtios establides en el model social bàsic desenvolupat per la conselleria competent en matèria de serveis socials, utilitzat per a la planificació i el finançament dels equips de serveis socials generals en les lleis de pressupostos de la Generalitat per als exercicis 2017 i 2018, que continuarà vigent per als exercicis 2019, 2020, 2021, 2022 i 2023.

[…]

CAPÍTOL III

Modificacions legislatives en matèries competència de la Vicepresidència

Segona i Conselleria d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica

Secció 1.ª

Funció social de l'habitatge

*Article 82*

Es modifica la lletra *c*  de l'apartat 3 de l'article 14 de la Llei 2/2017, de 3 de febrer, per la funció social de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 14. Concepte i declaració d'habitatge deshabitat.

1. […]

2. […]

3. Tràmit ordinari per a la declaració

*a*)[…]

*b*)[…]

*c*)La resolució que pose fi al procediment decidirà totes les qüestions plantejades pels interessats i aquelles altres derivades d'aquest, havent de produir-se l'efectiva habitació dins del termini de sis mesos comptats des de la notificació de la resolució, sense que aquest ús residencial puga tindre una duració inferior a un any, excepte acord dels interessats, que haurà de ser comunicat a la direcció general competent en matèria d'habitatge.

*d*)[…]

*e*) […]

*Article 83*

S'afig la lletra *j*  en l'apartat 2 de l'article 33 i s'afigen les lletres *h*  i *i*  en l'apartat 3 de l'article 33 de la Llei 2/2017, de 3 de febrer, per la funció social de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, amb aquesta redacció:

Article 33. Infraccions

1. Constitueixen infraccions administratives per incompliment de la funció social de l'habitatge, sense perjudici de les tipificades en la legislació valenciana en matèria d'habitatge, les que preveuen els apartats següents de la present llei.

2. Tindran la consideració d'infraccions greus:

[…]

*j*) Incompliment d'alguna de les funcions i els compromisos establits, per a l'agent d'intermediació immobiliària col·laborador o col·laboradora, en la denominada Xarxa Lloga'm, en l'article 78 del Decret 130/2021 o la norma que el substituïsca.

3. Tindran la consideració d'infraccions molt greus:

[…]

*h*) Incompliment de l'obligació d'inscripció en el Registre d'agents d'intermediació immobiliària.

*i*) Incompliment per part del gran tenidor de l'obligació de comunicar que s'ha produït l'efectiva habitació dins del termini de 6 mesos, a partir de la resolució de declaració d'habitatge deshabitat, en aquells casos en els quals no s'han acceptat les mesures de foment.

*Article 84*

Es modifica la disposició addicional sisena de la Llei 2/2017, de 3 de febrer, per la funció social de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, que queda redactada així:

Disposició addicional sisena. Agents d'intermediació immobiliària i el seu registre.

1. A l'efecte d'aquesta llei i de les activitats de promoció i mediació que regula, els agents d'intermediació immobiliaris són persones físiques, entitats sense personalitat jurídica o persones jurídiques que es dediquen de manera regular i remunerada, dins del territori de la Comunitat Valenciana, a prestar serveis de mediació, assessorament i gestió en operacions immobiliàries en relació amb operacions de compravenda, lloguer, permuta o cessió de béns immobles i els drets corresponents, incloent-hi la constitució d'aquests drets.

2. Poden actuar com a agents d'intermediació immobiliària:

*a*)Agents immobiliaris que complisquen els requisits de qualificació professional establits per la seua normativa específica i la legislació sectorial vigent.

*b*)Totes les persones físiques, les entitats sense personalitat jurídica o les persones jurídiques que disposen de la formació professional requerida i complisquen les condicions legals i reglamentàries que se'ls exigisquen.

3. Els agents d'intermediació immobiliària, per a exercir, hauran de:

*a*)Disposar d'un establiment obert al públic a aquest efecte, llevat que la comercialització de serveis immobiliaris es duga a terme de manera remota, per via electrònica, i en aquest cas és necessari acreditar una adreça física de l'agent responsable.

Es presumeix que té la consideració d'establiment obert al públic el domicili fiscal, els locals comercials i les oficines i els despatxos, sempre que complisquen els requisits que es determinen reglamentàriament per a l'obertura.

S'entendrà que disposa d'establiment obert al públic, sempre que, com a mínim, s'oferisca una adreça física situada a la Comunitat Valenciana on es puguen remetre les consultes o les reclamacions en relació amb la seua activitat.

*b*) Estar en possessió de la formació professional regulada en els termes de l'apartat anterior 2.n*a*.

*c*)Constituir i mantindre una garantia, amb validesa permanent, que els permeta respondre de les quantitats que reben en l'exercici de la seua activitat mediadora, mentre no les posen a la disposició dels destinataris. Per a determinar l'import de la garantia és necessari tindre en compte el nombre d'establiments que cada agent manté oberts al públic. Per reglament, es poden establir les modalitats que es poden adoptar i els criteris per a establir el risc que ha de cobrir aquesta garantia. En el cas d'agents col·legiats o associats, la garantia podrà constituir-se per mitjà del col·legi professional al qual pertanguen.

*d*)Constituir i mantindre una pòlissa de responsabilitat civil, amb vigència permanent, que els permeta donar resposta a l'exercici de l'activitat mediadora. El capital que ha d'assegurar la pòlissa ha de determinar-se reglamentàriament, tenint en compte el nombre d'establiments que cada agent manté oberts al públic. La pòlissa d'assegurança podrà ser individual o, en el cas d'agents col·legiats o associats, la pòlissa de grup que haja concertat l'escola o el col·legi professional al qual pertanguen.

4. El Consell, amb el fi de promoure la transparència en el sector de l'habitatge i garantir la protecció de propietaris i inquilins, crearà un registre obligatori d'agents d'intermediació immobiliària adscrit a la conselleria competent en matèria d'habitatge. Les característiques i el desenvolupament d'aquest registre, el registre d'agents, els terminis i el procediment es regularan per reglament aprovat per decret del Consell.

Per a inscriure's, els agents, mitjançant una declaració responsable, faran constar que la seua activitat compleix els requisits i les qualificacions establits per aquesta llei i els establits per la normativa, sense perjudici que ho acrediten aportant la documentació procedent junt amb la declaració responsable i quan així ho requerisca l'administració.

La regulació del registre d'agents d'intermediació immobiliaris haurà d'especificar les condicions i el procediment per a verificar les entrades, la renovació i resolució d'aquestes i la resta d'aspectes de funcionament. Els titulars del registre hauran de crear un distintiu amb un format i unes característiques concretes, que haurà de col·locar-se en un lloc visible per al públic en cada un dels locals dels agents inscrits, així com en la funció comercial i en la publicitat dels agents.

El número de registre dels agents ha d'estar inclòs en el registre corresponent.

Els professionals en exercici poden compartir la credencial d'inscripció amb la credencial col·legial i el número de soci.

*Article 85*

S'afegeix una disposició addicional a la Llei de 2/2017, de 3 de febrer, per la funció social de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Disposició addicional

Els registradors de la propietat notificaran a la conselleria competent en matèria d'habitatge de l'expedició de les certificacions de domini i càrregues a què es refereixen els articles 656 i 688 de la Llei 1/2000, de 7 de gener, d'enjudiciament civil, que expedisquen sobre habitatges, fent constar en la inscripció i en la nota de despatx la pràctica d'aquesta notificació.

Aquesta notificació informarà sobre el número i tipus de procediment, jutjat davant el qual se substancia, i la identificació de la finca o finques afectades per aquest, com també de la identificació d'allò executat.

*Article 86*

Es modifica el punt 2 de l'apartat V de l'annex II. Procediment per a la declaració d'habitatge deshabitat, de la Llei 2/2017, de 3 de febrer, per la funció social de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Annex II. Procediment per a la declaració d'habitatge deshabitat

V. Tràmit d'audiència amb informació de mesures de foment.

2. Aquest tràmit s'acompanyarà d'una informació sobre mesures de foment d'habitació d'habitatges desocupats, i que tinguen relació amb:

*a*)Intermediació en el mercat de l'arrendament d'habitatges per a propiciar-ne l'ocupació efectiva.

*b*)Assegurament dels riscos que garantisquen el cobrament de rendes i quantitats assimilades d'arrendaments urbans, desperfectes causats per ocupants diferents dels propietaris i la defensa jurídica per a la resolució de conflictes arrendaticis.

*c*)Mesures fiscals que determinen la Generalitat i les entitats locals, en l'exercici de les seues competències respectives.

*d*)Subvencions per a propietaris i arrendataris, destinades a la rehabilitació d'habitatges i a l'ajuda de pagament de rendes d'arrendament, respectivament.

*e*) Cessió dels habitatges a la Generalitat pels titulars, per a gestionar-los en règim de lloguer en les condicions assimilades a les d'habitatges de protecció pública que es determinen reglamentàriament.

Secció 2.ª

Habitatge públic mitjançant drets de tanteig i retracte

*Article 87*

Es modifica la lletra *c*  de l'apartat 1 de l'article 10 del Decret llei 6/2020, de 5 de juny, del Consell, per a l'ampliació d'habitatge públic a la Comunitat Valenciana mitjançant els drets de tanteig i retracte, que queda redactat així:

Article 10. Titularitat, competència i transmissions d'habitatges subjectes als drets d'adquisició preferent

1. La Generalitat és titular dels drets de tanteig i retracte respecte de les següents transmissions d'habitatge:

[…]

*c*)Dret de tanteig i retracte en les transmissions d'edificis la destinació principal dels quals siga la residencial, amb un mínim de quatre habitatges, quan es transmeta un percentatge igual o superior al 80 per cent de l'edifici i encara que aquesta operació es realitze mitjançant la venda d'accions o participacions socials de mercantils l'objecte social de les quals estiga vinculat a l'activitat immobiliària.

[…]

Secció 3.ª

Habitatge

*Article 88*

Es modifica l'apartat 2 l'article 37 *bis*  de la Llei 8/2004, de 20 d'octubre, de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 37*bis*. Rehabilitacions en matèria d'accessibilitat o reducció de la demanda energètica.

[…]

2. Es considerarà que les actuacions derivades de les intervencions de rehabilitació i dirigides a la millora de les condicions d'accessibilitat, centralització d'instal·lacions, sostenibilitat o habitabilitat, incloent-hi la incorporació de nous espais exteriors als habitatges, no suposen un increment de l'edificabilitat ni la variació dels paràmetres urbanístics de les edificacions i ordenació existents.

[…]

*Article 89*

S'afig un nou article 38 *bis*  a la Llei 8/2004, de 20 d'octubre, de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 38*bis*. La conservació i la rehabilitació com a instruments per a garantir el dret a l'habitatge.

El foment de la conservació i la rehabilitació del patrimoni immobiliari residencial és objecte de l'actuació prioritària de la Generalitat Valenciana i els ens locals amb l'objectiu de garantir el dret a un habitatge digne i adequat.

*Article 90*

S'afig un nou article 38 *ter*  a la Llei 8/2004, de 20 d'octubre, de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 38 *ter*. L'expropiació o l'ocupació temporal en edificis en règim de propietat horitzontal.

1. Si les obres, les instal·lacions o la implantació d'usos que han de realitzar-se en immobles en règim de propietat horitzontal per a complir el deure de conservació i rehabilitació, fan necessària l'expropiació total o parcial per incompliment dels deures de conservació i rehabilitació o l'ocupació temporal d'elements privatius o comuns per a la realització d'obres per a la conservació o rehabilitació d'aquests elements pel temps que duren les actuacions, les persones interessades a instàncies de part o els ajuntaments i la Generalitat d'ofici podran incoar un expedient a tal fi. En tot cas haurà de tindre's en compte el que es disposa en l'article 10 de la Llei 49/1960, de 21 de juliol, sobre propietat horitzontal

2. El projecte que inclou la previsió de l'expropiació ha de contindre un informe tècnic, l'anàlisi de la declaració d'obra nova segons les inscripcions previstes en el Registre de la Propietat i una memòria que acredite i concrete la necessitat d'ocupació definitiva o temporal. La memòria esmentada ha d'analitzar les vies d'actuació possibles i la justificació que no hi ha una alternativa menys costosa per als drets de propietat.

L'aprovació del projecte portarà implícita la declaració d'utilitat pública i la necessitat d'ocupació dels béns i drets afectats.

3. La tramitació de l'expedient ha d'ajustar-se al procediment establit a través del procediment de taxació conjunta previst en l'article 112 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.

4. En actuacions de regeneració urbana, podrà pactar-se amb la persona propietària el pagament del preu just expropiatori en espècie, sempre que aquest s'efectue dins del mateix àmbit de gestió i dins del termini temporal establit per a la finalització de les obres corresponents.

*Article 91*

S'afig un nou article 38 *quater*  en la Llei 8/2004, de 20 d'octubre, de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 38 *quater*. Declaració d'inhabitabilitat.

1. En els casos d'infrahabitatge, així com en els supòsits en què la utilització d'un habitatge o allotjament supose un perill per a la seguretat o salut de les persones, o quan s'incomplisquen les condicions d'habitabilitat que es determinen reglamentàriament, i sense perjudici de l'adopció per part de l'ajuntament corresponent de les mesures urgents de desallotjament i assegurament que resulten procedents, l'Administració municipal podrà declarar-los inhabitables, en el marc de l'acció protectora prevista en l'article 29.1 la Llei 2/2017, de 3 de febrer, per la funció social de l'habitatge de la Comunitat Valenciana i en l'apartat 2 següent. La declaració podrà fer-se tant amb caràcter provisional i cautelar com amb caràcter permanent.

2. La declaració d'inhabitabilitat, quan siga definitiva i ferma en via administrativa, comportarà l'adopció necessària de les mesures d'intervenció que resulten procedents, amb prioritat de les de foment, rehabilitació i ajuda, perquè permeten recuperar l'habitabilitat de l'immoble, i es podrà continuar amb l'emissió d'ordres d'execució, o declaració, si és el cas, de ruïna i fins i tot expropiació, venda o substitució forçosa per incompliment de la funció social. Es respectarà, en tot cas, el dret d'accés a l'ocupació legal d'un habitatge en els termes de la present llei i la normativa que es dicte en el seu desplegament.

3. Quan la declaració d'inhabitabilitat s'adopte amb caràcter cautelar o temporal, per raons d'insalubritat que puguen resoldre's amb simples labors de neteja i retirada de residus, sense perjudici de les actuacions que corresponguen als serveis socials i en suport d'aquests, l'ajuntament corresponent, amb l'autorització judicial pertinent, podrà ordenar l'entrada domiciliària i la realització de les labors esmentades amb càrrec a les persones responsables de la situació referida.

*Article 92*

S'afegeix un nou article 38 *quinquies*  en la Llei 8/2004, de 20 d'octubre, de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 38 *quinquies*. Expropiació en àrees de regeneració urbana integrada

1. A proposta dels ajuntaments, la conselleria competent en matèria d'habitatge, en el marc de les previsions del Pla de recuperació, transformació i resiliència, previst en el Reial decret 853/2021, de 5 d'octubre, podran delimitar àrees de regeneració urbana integrada de barris i centres històrics.

Les àrees de regeneració urbana integrada esmentades portaran implícita la declaració d'utilitat pública de les actuacions i la necessitat d'ocupació dels terrenys i edificis afectats als fins d'expropiació i d'imposició de servituds o d'ocupació temporal dels terrenys.

2. L'acord de delimitació pot comportar:

*a*) L'aprovació de normes, plans i programes de conservació i rehabilitació d'habitatges.

*b*) L'obligació de conservació i rehabilitació de tots o alguns dels immobles inclosos en l'àrea delimitada.

*c*) L'adopció d'ordres d'execució dirigides al compliment dels deures de conservació i rehabilitació en l'àrea.

*d*) La creació d'un òrgan administratiu o ens gestor que impulse el procés de rehabilitació.

*Article 93*

S'afegeix un nou article 38 *sexies*  en la Llei 8/2004, de 20 d'octubre, de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 38 *sexies*. Viabilitat econòmica

L'ordenació i execució de les actuacions previstes en aquest capítol, siguen o no de transformació urbanística, requerirà l'elaboració d'una memòria que n'assegure la viabilitat econòmica, en termes de rendibilitat, d'adequació als límits del deure legal de conservació i d'un equilibri adequat entre els beneficis i les càrregues derivats d'aquesta, per a les persones propietàries incloses en el seu àmbit d'actuació, i contindrà, almenys, els elements següents:

*a*) Anàlisi de la repercussió de les ajudes i subvencions públiques procedents de la Generalitat i dels fons de la Unió Europea.

*b*) Aportacions dels municipis en els quals es realitze l'actuació.

*c*) Si s'escau, aportacions de particulars.

*d*) Col·laboració publicoprivada en el marc de la gestió i subministrament de serveis urbanístics.

*Article 94*

S'afegeix un nou article 38 *septies*  a la Llei 8/2004, de 20 d'octubre, de l'habitatge de la Generalitat Valenciana, amb la redacció següent:

Article 38 *septies*. Actuacions de rehabilitació en supòsits especials

1. En actuacions de rehabilitació d'edificis o habitatges on s'acrediten o aprecien especials circumstàncies de caràcter social, valor patrimonial o vulnerabilitat, l'administració local o autonòmica, o les entitats integrants del seu sector públic instrumental, podran actuar com a agent de la rehabilitació públic conforme al que es preveu en el títol VI, en cas d'incompliment dels propietaris del deure de rehabilitar.

2. En aquells casos en què l'administració actue com a agent de la rehabilitació públic d'edificis o habitatges on s'acrediten o aprecien especials circumstàncies de caràcter social, valor patrimonial o vulnerabilitat, haurà de subscriure's un conveni amb la comunitat de persones propietàries en el qual es detallaran les funcions que haurà de realitzar l'administració o entitat pública, amb autorització prèvia mitjançant acord adoptat en el marc de la Llei de propietat horitzontal.

El conveni haurà d'incloure si s'escau la necessitat d'ocupació temporal dels elements comuns i privatius per a la correcta execució de les obres de rehabilitació.

3. La declaració de l'incompliment de les ordres d'execució derivades del deure de rehabilitar que afecten immobles en els quals s'acrediten especials circumstàncies de vulnerabilitat o de caràcter patrimonial o social, habilitarà l'administració actuant perquè en virtut del procediment d'execució subsidiària puga realitzar per compte de la propietat totes i cadascuna les actuacions previstes en l'apartat anterior, previ compliment dels articles 97 i 99 de la llei 39/2015, d'1 d'octubre.

4. L'import de les despeses de les actuacions de rehabilitació que, si s'escau, hagen de sufragar les persones propietàries tindran la naturalesa d'ingrés de dret públic a l'efecte de la seua recaptació per part dels organismes públics corresponents.

*Article 95*

S'afegeix un nou títol VI a la Llei 8/2004, de 20 d'octubre, de l'habitatge de la Generalitat Valenciana, amb la redacció següent:

Títol VI

Gestor i agent de la rehabilitació

Article 80. Gestió de les actuacions de rehabilitació d'habitatges i edificis

En gestió de les actuacions de rehabilitació d'habitatges i edificis podran intervindre gestors o agents de la rehabilitació, a l'efecte de:

*a*) Impulsar activitats de col·laboració en la dinàmica del sector edificatori.

*b*) Professionalitzar la gestió d'ajudes i subvencions en l'àmbit de l'habitatge.

*c*) Simplificar i agilitzar el procés de sol·licitud d'ajudes públiques.

*d*) Garantir la publicitat, transparència i drets de la ciutadania quant a la gestió, tramitació i execució d'actuacions finançades amb ajudes públiques.

Article 81. Concepte i funcions del gestor de la rehabilitació

1. S'entén per gestor de la rehabilitació la persona física o jurídica, que realitze actuacions de:

*a*) Assessorament a destinataris últims per a dur a terme les actuacions de rehabilitació d'edificis o habitatges.

*b*) Gestió i seguiment de l'accés a les ajudes en matèria de rehabilitació d'edificis o habitatges.

*c*) Recaptar les memòries o projectes tècnics i altra documentació o si s'escau elaborar-les.

*d*) Altres funcions necessàries per al desenvolupament de les actuacions de rehabilitació.

2. A més de les actuacions assenyalades anteriorment, el gestor de la rehabilitació podrà impulsar i fomentar actuacions de rehabilitació d'edificis o habitatges.

3. El gestor de la rehabilitació concretarà les funcions a realitzar en la gestió de les actuacions de rehabilitació mitjançant un contracte amb les persones físiques o jurídiques propietàries de l'immoble.

Article 82. Concepte i funcions de l'agent de la rehabilitació

1. S'entén per agent de la rehabilitació la persona física o jurídica, que a més de les funcions pròpies del gestor de la rehabilitació realitze les funcions següents:

*a*) Realització, amb els seus mitjans o mitjançant contractació de tercers, de totes les accions necessàries per a l'execució de les actuacions de rehabilitació.

*b*) Utilització d'instruments de cessió de dret de cobrament d'ajudes públiques que en si s'escau es concedisquen, que tenen llavors la consideració de perceptor de les ajudes.

2. L'agent rehabilitador gestionarà directament mitjançant un "contracte clau en mà" l'execució material de les actuacions a realitzar durant un termini determinat i per un preu tancat global.

Article 83. Concepte i funcions del gestor o agent de la rehabilitació públic

1. S'entén per agent o gestor de la rehabilitació públic l'administració pública o entitat del sector públic, d'acord amb el concepte fixat en l'article 3.1 de la Llei 9/2017 de contractes del sector públic, que, havent establit una relació jurídica amb el destinatari últim d'una ajuda pública, realitze les funcions definides en aquest títol per a l'agent o gestor de la rehabilitació privat.

2. Els agents o gestors de la rehabilitació públics estan destinats a prestar serveis a aquelles persones o col·lectius que acrediten o en els quals s'aprecien especials circumstàncies de caràcter social, valor patrimonial o vulnerabilitat i necessiten comptar amb el suport dels poders públics per a poder accedir als programes d'ajudes públiques en matèria d'habitatge.

Article 84. Registre de Gestors i Agents Rehabilitadors

1. El Registre de Gestors i Agents Rehabilitadors és únic, de caràcter públic, gratuït i estarà adscrit a la conselleria competent en matèria d'habitatge.

2. Es configura com un instrument que permet el coneixement i publicitat de qualsevol professional que complisca les condicions d'accés, sense que es puguen establir entre aquestes condicions cap que conculque la normativa en matèria de competència.

3. Podran sol·licitar la inscripció com a gestor de la rehabilitació aquelles persones físiques o jurídiques, públiques o privades, amb la capacitat tècnica o professional suficient per a realitzar les funcions de gestió de l'obra de rehabilitació de què es tracte, d'acord amb la normativa sectorial específica que resulte d'aplicació.

4. Podran sol·licitar la inscripció com a agent de la rehabilitació aquelles persones físiques o jurídiques, públiques o privades, que a més de comptar amb la capacitat tècnica o professional, tinguen una capacitat econòmica suficient que garantisca la correcta execució de l'obra de rehabilitació de què es tracte, d'acord amb la normativa sectorial específica que resulte d'aplicació.

5. En tot cas la inscripció com a gestor o agent de la rehabilitació serà obligatòria per a la gestió i seguiment de l'accés a les ajudes en matèria de rehabilitació d'edificis o habitatges.

6. El manteniment i l'accés al Registre de Gestors i Agents Rehabilitadors s'efectuarà de conformitat amb el que es preveu en la normativa vigent en matèria de registres administratius i de protecció de dades i sistemes d'assegurament de caràcter personal.

7. Reglamentàriament es regularà el procediment de funcionament i organització, com també el règim d'inscripció i cancel·lació en aquest registre.

*Article 96*

S'afegeix una disposició addicional a la Llei 8/2004, de 20 d'octubre, d'habitatge de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Disposició addicional \_\_. Creació del Registre de Sòl de Protecció Pública de la Comunitat Valenciana

1. Es crea el Registre de Sòl de Protecció Pública de la Comunitat Valenciana, de caràcter administratiu i autonòmic. Aquest Registre s'adscriurà a la direcció general competent en matèria d'habitatge.

2. Seran objecte d'inscripció en el Registre de Sòl de Protecció Pública de la Comunitat Valenciana tots els sòls situats en la Comunitat Valenciana destinats a la construcció d'habitatges sotmesos a règim de protecció pública, tant els de titularitat pública com els de titularitat privada.

3. Aquest Registre té per objecte el control i el seguiment dels sòls de protecció pública situats a la Comunitat Valenciana, amb l'objectiu d'aconseguir una millor formulació i desenvolupament de les polítiques autonòmiques d'habitatge. Es disposarà de la informació necessària amb el degut respecte a la normativa de protecció de dades de caràcter personal.

4. Reglamentàriament es desenvoluparà el Registre per la conselleria competent en matèria d'habitatge, i s'establirà el procediment d'inscripció, modificació i cancel·lació de les dades d'aquest, com també totes les disposicions que siguen necessàries per al funcionament correcte.

5. Les persones titulars de sòl en règim de protecció pública en la Comunitat Valenciana tindran l'obligació de comunicar a la Generalitat el sòl protegit que tinguen en propietat. Les inscripcions dels terrenys en el Registre de Sòl de Protecció Pública de la Comunitat Valenciana les farà d'ofici la direcció general competent en matèria d'habitatge.

6. Podran recaptar-se per a l'anotació en el Registre de Sòl de Protecció Pública de la Comunitat Valenciana les dades que consten en altres registres públics, com el padró municipal d'habitants, el cens d'edificis, el cadastre, o el registre de la propietat, com també els que figuren en els arxius d'altres administracions públiques, d'acord amb la normativa de protecció de dades de caràcter personal.

7. El Registre també podrà ser desenvolupat i gestionat per l'entitat de dret públic competent en la gestió del parc i sòl públic d'habitatge de la Generalitat Valenciana.

8. El Registre de Sòl de Protecció Pública de la Comunitat Valenciana s'ajustarà al que es disposa en la normativa europea i estatal de protecció de dades de caràcter personal. Respecte d'això:

*a*) En el seu contingut tindrà en compte els principis de protecció de dades, especialment, el principi de minimització de dades.

*b*) El procés d'inscripció garantirà el compliment del deure d'informació de conformitat amb els articles 13 i 14 del Reglament (UE) 2016/679 respecte de totes aquelles persones interessades amb relació a les dades objecte de tractament.

9. Qualsevol persona tindrà accés a la informació que a cada moment conste en el Registre. L'accés a dades de caràcter personal continguts en el Registre es regirà pel que es disposa en els articles 5.3 i 15 de la Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, i en el Reglament (UE) 2016/679 i en la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre.

*Article 97*

Es modifica l'apartat 1 de l'article 28 de la Llei de 3/2004, de 30 de juny, d'ordenació i foment de la qualitat de l'edificació, amb la redacció següent:

Article 28. Resolució única

On diu:

1. La llicència municipal d'edificació té el caràcter de resolució única, i portarà implícita la concessió de les restants llicències que pogueren correspondre. Quan aquesta llicència comprenga actes, operacions o activitats que requerisquen l'obtenció d'altres llicències o autoritzacions, el procediment previst per a aquestes últimes, s'integrarà en l'establit per a l'atorgament de la llicència municipal d'edificació,

Ha de dir:

1. La llicència municipal d'edificació té el caràcter de resolució única, i portarà implícita la concessió de les restants llicències que pogueren correspondre. Quan aquesta llicència comprenga actes, operacions o activitats que requerisquen l'obtenció d'autorització ambiental integrada, llicència ambiental o llicència d'obertura en espectacles públics o activitats de pública concurrència, l'administració verificarà en un mateix procediment el compliment de la normativa urbanística i la derivada de la resta de la legislació sectorial.

No obstant el que s'estableix en l'apartat anterior, es podrà tramitar i atorgar la llicència d'edificació, encara que no s'haja obtingut la llicència ambiental o llicència d'obertura en espectacles públics o activitats de pública concurrència, sempre que qui tinga la disponibilitat civil de l'immoble assumisca la plena responsabilitat de les conseqüències que pogueren derivar-se de l'eventual denegació posterior de la llicència encara no atorgada.

L'assumpció de la plena responsabilitat haurà de fer-se constar en instrument públic notarial o davant el secretari de l'ajuntament, i s'haurà d'inscriure aquesta condició en el registre de la propietat.

Aquesta regla no s'aplicarà a les llicències d'edificació en sòl no urbanitzable que sempre requeriran l'atorgament previ de l'altra llicència exigible.

CAPÍTOL IV

Modificacions legislatives en matèries competència de la

Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic

Secció 1.ª

Hisenda

*Article 98*

Es modifica l'article 39 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

Article 39. Especialitat dels crèdits.

1. Els crèdits per a despeses es destinaran, exclusivament, a la finalitat específica per a la qual hagen sigut autoritzats per la llei de pressupostos o a la que resulte de les modificacions aprovades.

2. Els crèdits consignats en els estats de despeses del pressupost tenen caràcter limitador i, per consegüent, no es podran adquirir compromisos en quantia superior al seu import.

3. Els nivells de vinculació dels crèdits seran els que s'establisquen cada any en la Llei de pressupostos de la Generalitat.

4. Les disposicions normatives amb rang inferior a llei i els actes administratius que vulneren el que s'estableix en els apartats anteriors seran nuls de ple dret, sense perjudici de la responsabilitat que puga derivar de la seua infracció.

5. Amb càrrec als crèdits consignats en l'estat de despeses dels pressupostos, només es podran contraure obligacions derivades de despeses que s'efectuen en el mateix exercici pressupostari.

No obstant això, podran aplicar-se als crèdits del pressupost vigent les obligacions següents:

*a*)Les que resulten de liquidacions d'endarreriments a favor del personal que perceba les seues retribucions amb càrrec als pressupostos de la Generalitat.

*b*)Les que tinguen origen en resolucions judicials.

*c*)Les que, sent conseqüència de compromisos de despesa d'exercicis tancats, s'hagen adquirit degudament d'acord amb el procediment administratiu i comptable que es determine reglamentàriament.

En el cas que siga necessari imputar al pressupost corrent obligacions d'exercicis anteriors que no estiguen compreses en els supòsits previstos en els paràgrafs anteriors, aquesta imputació requerirà un acord del Consell, i, a més, haurà de publicar-se en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  en el termini màxim de deu dies.

*Article 99*

Es modifica l'article 49 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

Article 49. Transferències de crèdit.

1. Les transferències són traspassos de dotacions entre crèdits. Podran efectuar-se transferències entre els diferents crèdits del pressupost, fins i tot amb l'habilitació de crèdits nous, amb les limitacions següents:

*a*)No podran realitzar-se amb càrrec als crèdits per a despeses de personal, llevat que es justifique que la quantitat la transferència de la qual es proposa no està afectada a cap obligació de pagament, ni ho estarà durant la resta de l'exercici, ni resulta afectat el règim retributiu fixat en la llei de pressupostos corresponent.

*b*)No podran realitzar-se des de crèdits per a operacions financeres a la resta dels crèdits.

*c*)No podran realitzar-se des de crèdits per a operacions de capital a crèdits per a operacions corrents excepte quan l'objecte de la modificació siga dotar amb crèdit per al funcionament de noves inversions o per a operacions corrents que afecten serveis públics fonamentals.

*d*)No minoraran crèdits extraordinaris o crèdits que s'hagen suplementat en l'exercici. Aquesta restricció no afectarà crèdits de la secció deute públic.

2. No podran efectuar-se transferències de crèdit que minoren els crèdits per a despeses destinades a subvencions de caràcter nominatiu, llevat que, per qualsevol causa, haja decaigut el dret a la seua percepció.

3. Sense perjudici del que es preveu en l'article 39.5 d'aquesta llei, no podran realitzar-se transferències per a dotar o incrementar crèdit destinat a subvencions de caràcter nominatiu.

4. Les limitacions a què es refereixen els apartats 2 i 3 del present article no seran aplicables a les aportacions dineràries a què es refereix l'article 2.2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre.

5. Les limitacions previstes en l'apartat 1 del present article no seran aplicables a les modificacions que tinguen per objecte la correcta imputació comptable dels crèdits previstos en el pressupost.

*Article 100*

Es modifica l'article 58 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

Article 58. Fases d'execució del pressupost de despeses.

1. L'execució dels crèdits consignats en els pressupostos comprendrà les operacions següents:

*a*)Aprovació de la despesa. És l'acte pel qual s'autoritza una despesa per quantia certa o aproximada, i es reserva, per a aquest fi, la totalitat o una part d'un crèdit pressupostari. L'aprovació inicia el procediment d'execució de la despesa, sense que implique relacions amb tercers aliens a la Hisenda Pública de la Generalitat.

*b*)Compromís o disposició de la despesa. És l'acte mitjançant el qual s'acorda, amb els previs tràmits legals procedents, la realització de despeses aprovades prèviament, per un import determinat o determinable. La disposició de la despesa és un acte amb rellevància jurídica envers tercers, que vincula la Hisenda Pública de la Generalitat a la realització de la despesa a què es referisca en la quantia i les condicions establides.

*c*)Reconeixement de l'obligació. És l'acte mitjançant el qual es declara l'existència d'un crèdit exigible contra la Hisenda Pública de la Generalitat derivat d'una despesa aprovada i disposada i que comporta la proposta de pagament corresponent.

El reconeixement d'obligacions amb càrrec a la Hisenda Pública de la Generalitat es produirà amb la prèvia acreditació documental davant de l'òrgan competent de la realització de la prestació o el dret del creditor de conformitat amb els acords en virtut dels quals s'haja aprovat i disposat la despesa.

*d*)Ordenació del pagament i pagament material. Sense perjudici del que s'estableix en l'article 60 d'aquesta llei, les obligacions de la Hisenda Pública de la Generalitat s'extingeixen pel pagament, la compensació, la prescripció o qualsevol altre mitjà en els termes establits en aquesta llei i en les disposicions especials que resulten aplicables.

2. Quan la naturalesa de l'operació o la despesa així ho determinen, s'acumularan en un únic acte les fases d'execució necessàries.

*Article 101*

Es modifica l'article 59 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

Article 59. Competències en matèria de gestió de despeses.

1. Correspon a les persones titulars de les conselleries aprovar les despeses i efectuar la disposició de crèdit dels serveis propis a càrrec seu, excepte els casos reservats per la llei a la competència del Consell. Així mateix, els correspon reconéixer les obligacions i proposar a la persona titular de la conselleria amb competència en matèria d'hisenda l'ordenació dels pagaments corresponents.

2. Amb la mateixa excepció legal, correspon a les persones que exerceixen la presidència o la direcció, en cas de no haver-hi presidència, dels ens amb pressupost limitador l'aprovació, la disposició i el reconeixement de les obligacions corresponents.

3. Les facultats a les quals es refereixen els números anteriors podran desconcentrar-se mitjançant un decret o delegar-se en els termes previstos reglamentàriament.

*Article 102*

Es modifica l'article 61 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

Article 61. Embargament de drets de cobrament

Les provisions i les diligències d'embargament, els manaments d'execució, els acords d'inici de procediment administratiu de compensació i els actes de contingut anàleg, dictats per òrgans judicials o administratius, en relació amb drets de cobrament que els particulars exercisquen davant de l'Administració de la Generalitat i els seus organismes autònoms, que siguen pagables a través de l'ordenació de pagaments d'aquests, es comunicaran necessàriament a l'òrgan competent en matèria de tresoreria de cadascun dels organismes, per a la seua pràctica correcta mitjançant una consulta al sistema d'informació comptable, i contindran almenys la identificació de la persona afectada, amb l'expressió del nom o la denominació social i el número d'identificació fiscal, l'import de l'embargament, execució o retenció i l'especificació del dret de cobrament afectat amb l'expressió de l'import, l'òrgan al qual correspon la proposta de pagament i l'obligació a pagar.

*Article 103*

Es modifica l'article 68 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

Article 68. Funcions

Són funcions encomanades a la Tresoreria de la Generalitat:

*a*)Pagar les obligacions de la Generalitat i recaptar els seus drets.

*b*)Aplicar el principi d'unitat de caixa a través de la centralització de tots els fons i els valors generats per operacions pressupostàries i extrapressupostàries.

*c*)Distribuir temporalment i territorialment les disponibilitats dineràries per a la satisfacció puntual de les obligacions de la Generalitat.

*d*)Executar les operacions financeres necessàries per a procurar el grau de liquiditat suficient perquè la Generalitat puga complir les seues obligacions.

*e*) Respondre dels avals prestats per la Generalitat.

*f*) Qualsevol altra funció que derive de les anteriors o que s'hi relacione.

*Article 104*

Es modifica l'apartat 3 de l'article 69 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

[…]

3. La Tresoreria de l'Administració de la Generalitat podrà disposar i aplicar els excedents de tresoreria dels ens que integren el sector públic instrumental de la Generalitat, quan les necessitats de liquiditat així ho requerisquen.

Mitjançant una ordre de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda es regularà el règim aplicable a la gestió dels fons excedents de tresoreria i el règim de la seua devolució.

En tot cas, la utilització d'aquests excedents tindrà el caràcter d'operacions no pressupostàries.

*Article 105*

Es modifica l'apartat 4 de l'article 72 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

[…]

4. Per a la prestació de serveis financers, a tot o a part del sector públic de la Generalitat, l'òrgan de nivell superior o directiu que tinga assignades les competències en matèria de tresoreria podrà subscriure contractes amb les entitats financeres, els quals hauran d'ajustar-se al que es dispose en la normativa sobre contractes del sector públic. En aquests contractes, entre altres aspectes, s'especificarà la naturalesa dels comptes en què estiguen situats els fons de la tresoreria, el seu règim de funcionament, els serveis de col·laboració contractats, les condicions financeres, les obligacions d'informació assumides per les entitats financeres i, quan siga procedent, els mitjans de pagament associats a aquestes. En particular, haurà de fer-se constar la inembargabilitat de fons públics i, si és el cas, l'exclusió de la facultat de compensació per part de l'entitat bancària.

*Article 106*

Es modifica l'article 76 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

Article 76. Bestreta de tresoreria als ens del sector públic instrumental de la Generalitat

1. La persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda podrà concedir als ens del sector públic instrumental de la Generalitat bestretes de tresoreria per al pagament d'obligacions inajornables, d'acord amb els límits i els requisits que s'establisquen a aquest efecte en les lleis anuals de pressupostos.

2. Mitjançant una ordre de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, es determinaran les normes que regulen els requisits i les condicions per a concedir-les.

En tot cas, les bestretes que es concedisquen es comptabilitzaran com a operacions no pressupostàries i la seua devolució es produirà dins del mateix exercici pressupostari en què tinga lloc la concessió. A aquest efecte, la conselleria competent en matèria d'hisenda podrà proposar la no disponibilitat dels crèdits pressupostaris d'acord amb el que estableix l'article 57 d'aquesta llei.

*Article 107*

Es modifica l'article 85 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

Article 85. Comptabilització

El producte, l'amortització i les despeses per interessos i per conceptes connexos de les operacions de deute s'aplicaran pel seu import íntegre al pressupost de la Generalitat, amb l'excepció de:

*a*)El producte i l'amortització de les operacions amb un termini no superior a un any, que, transitòriament i al llarg de l'exercici, tindran la consideració d'operacions no pressupostàries, i s'imputarà únicament al pressupost de la Generalitat l'import de la variació neta d'aquestes operacions durant l'exercici.

*b*)En les operacions de permuta financera, els intercanvis inicial i final de principals, així com els intercanvis d'interessos i altres despeses i ingressos financers, tindran la consideració d'operacions no pressupostàries, i s'imputaran únicament al pressupost de la Generalitat els respectius imports nets produïts per aquestes operacions durant l'exercici.

No obstant això, quan alguna de les dues parts de la permuta financera, deutora o creditora, tinga un període de liquidació fraccionari diferent de l'altra, les diferències s'imputaran al pressupost, d'ingressos o de despeses, segons corresponga, en el moment de la liquidació de la del període més llarg, i, mentrestant, es mantindrà el producte de les liquidacions fraccionàries en un compte d'operacions no pressupostàries.

*Article 108*

Es modifica l'article 96 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

Article 96. Plans anuals i elevació al Consell d'informes generals

1. La Intervenció General de la Generalitat elaborarà els plans anuals següents, en què s'inclouran les actuacions que cal dur a terme durant l'exercici corresponent i el seu abast:

*a*)Pla anual de control financer permanent.

*b*)Pla anual d'auditories del sector públic.

*c*)Pla anual d'auditories de fons comunitaris. En aquest pla s'inclouran les actuacions corresponents a ajudes i subvencions públiques atorgades amb càrrec a fons de la Unió Europea.

*d*)Pla anual de supervisió contínua.

Quan hi haja circumstàncies que així ho justifiquen, la Intervenció General de la Generalitat podrà acordar que l'exercici de les facultats previstes en la secció 2a del capítol III del present títol es realitze específicament en l'àmbit d'un pla anual de control financer de subvencions.

Així mateix, podrà modificar les actuacions previstes inicialment en aquests plans i el seu abast.

2. La Intervenció General de la Generalitat presentarà anualment al Consell, a través de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'hisenda, un informe general amb els resultats més significatius de l'execució dels plans anuals.

El contingut de l'informe podrà incorporar també informació sobre els principals resultats obtinguts en altres actuacions de control, diferents del control financer i l'auditoria pública, dutes a terme per la Intervenció General de la Generalitat.

3. L'informe general inclourà informació sobre la situació de la correcció de les deficiències posades de manifest en els informes de control financer i auditoria pública, a través de l'elaboració dels plans d'acció a què fan referència els articles 112 i 120 d'aquesta llei.

Els informes generals de control, una vegada presentats al Consell, seran objecte de publicació en la pàgina web de la Intervenció General de la Generalitat.

4. La Intervenció General de la Generalitat podrà elevar a la consideració del Consell, a través de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'hisenda, els informes de control financer i auditoria dels quals, per raó dels seus resultats, estime convenient anticipar el coneixement.

*Article 109*

Es modifica l'article 100 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

Article 100. Modalitats i exercici de la funció interventora.

1. La funció interventora s'exercirà en les modalitats d'intervenció formal i material. La intervenció formal consistirà en la verificació del compliment dels requisits legals necessaris per a adoptar l'acord, mitjançant l'examen de tots els documents que, preceptivament, hagen d'estar incorporats a l'expedient. En la intervenció material es comprovarà l'aplicació real i efectiva dels fons públics.

2. L'exercici de la funció interventora comprendrà:

*a*)La fiscalització prèvia dels actes que reconeguen drets de contingut econòmic, aproven despeses, adquirisquen compromisos de despesa o impliquen moviments de fons o valors.

*b*)La intervenció del reconeixement de les obligacions i de la comprovació de la inversió.

*c*)La intervenció formal de l'ordenació del pagament.

*d*)La intervenció material del pagament.

3. La intervenció del reconeixement de les obligacions que responguen a compromisos de despeses fiscalitzades prèviament de manera favorable o exemptes de fiscalització prèvia es realitzarà una vegada examinada la documentació justificativa, en el moment de la comptabilització.

4. En la intervenció material es comprovarà l'aplicació real i efectiva dels fons públics.

La intervenció de la comprovació material de la inversió es realitzarà, en tot cas, concorrent el representant de la Intervenció General i, si és el cas, l'assessor designat, a l'acte de comprovació de la inversió de què es tracte.

La responsabilitat del representant de la Intervenció General i, si és el cas, l'assessor designats es valorarà de manera proporcional als mitjans personals i materials disponibles per a efectuar l'acte de comprovació. Aquesta responsabilitat no arribarà als defectes o les faltes d'adequació de la inversió realitzada que no donen lloc a un resultat tangible, susceptible de comprovació, o els vicis o els elements ocults, impossibles de detectar en el moment d'efectuar la comprovació material de la inversió.

En els supòsits en què no s'haja designat un assessor tècnic, per no considerar-ho necessari o resultar impossible, la responsabilitat exigible al representant designat quedarà limitada als aspectes i les deficiències que es puguen detectar atenent la diligència mitjana exigida als professionals de l'Administració que no requereixen una qualificació tècnica en un sector específic objecte de la inversió per a l'acompliment de les funcions assignades al seu lloc de treball.

5. La intervenció formal del pagament tindrà per objecte verificar que les ordres de pagament les dicte un òrgan competent, s'ajusten a l'acte de reconeixement de l'obligació i que s'acomoden al pressupost monetari anual de tresoreria. La intervenció material del pagament verificarà la identitat de la persona perceptora d'aquest i la quantia del pagament. Per via reglamentària es regularan les peculiaritats pròpies de les ordres de pagament per relació de subjectes perceptors.

*Article 110*

Es modifica l'article 114 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

Article 114. Del procediment de control financer de subvencions.

1. L'exercici del control financer de subvencions es realitzarà en l'àmbit dels instruments previstos en els articles 96.1 i 118 d'aquesta llei.

2. La iniciació de les actuacions de control financer sobre els subjectes beneficiaris i, si és el cas, les entitats col·laboradores s'efectuarà mitjançant una notificació a aquests, en la qual caldrà indicar la naturalesa i l'abast de les actuacions que s'han de desenvolupar, la data de personació de l'equip de control que les realitzarà, la documentació que al principi ha de posar-se a la disposició d'aquest i altres elements que es consideren necessaris. Els subjectes beneficiaris i, si és el cas, les entitats col·laboradores hauran de ser informats, a l'inici de les actuacions, dels seus drets i obligacions en el curs d'aquestes. Aquestes actuacions es comunicaran, igualment, als òrgans gestors de les subvencions.

3. Quan en el desenvolupament del control financer es determine l'existència de circumstàncies que puguen originar la devolució de les quantitats percebudes per causes diferents de les previstes en l'article 37 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, els fets es posaran en coneixement de l'òrgan concedent de la subvenció, que haurà d'informar sobre les mesures adoptades, i es podrà acordar la suspensió del procediment de control financer.

La suspensió del procediment haurà de notificar-se a la persona beneficiària o l'entitat col·laboradora.

4. La finalització de la suspensió, que en tot cas haurà de notificar-se al subjecte beneficiari o l'entitat col·laboradora, es produirà quan:

*a*)Una vegada adoptades per l'òrgan concedent les mesures que, a parer seu, resulten oportunes, aquestes s'han comunicat a l'òrgan de control.

*b*)Si transcorreguts tres mesos des de l'acord de suspensió no ha comunicat l'adopció de mesures l'òrgan gestor.

5. Quan en l'exercici de les funcions de control financer es deduïsquen indicis de la incorrecta obtenció, destinació o justificació de la subvenció percebuda, la Intervenció General de la Generalitat podrà acordar l'adopció de les mesures cautelars que s'estimen necessàries a fi d'impedir la desaparició, la destrucció o l'alteració de les factures, els documents equivalents o substitutius i de qualsevol altre document relatiu a les operacions en què es manifesten aquests indicis.

Les mesures hauran de ser proporcionades per a la finalitat que es perseguisca. En cap cas s'adoptaran les que puguen produir un perjudici de difícil o impossible reparació.

6. Les actuacions de control financer sobre els subjectes beneficiaris i, si és el cas, les entitats col·laboradores finalitzaran amb l'emissió dels corresponents informes comprensius dels fets posats de manifest i de les conclusions que se'n deriven.

Quan l'òrgan concedent, en aplicació del que es disposa en l'apartat 4 anterior, comunique l'inici d'actuacions que puguen afectar la validesa de l'acte de concessió, la finalització del procediment de control financer de subvencions es produirà mitjançant una resolució de la Intervenció General de la Generalitat en què es declararà la improcedència de continuar les actuacions de control, sense perjudici que, una vegada recaiguda en una resolució que declare la validesa total o parcial de l'acte de concessió, puguen reiniciar-se les actuacions.

7. Les actuacions de control financer sobre els subjectes beneficiaris i, si és el cas, les entitats col·laboradores, hauran de concloure en el termini màxim de 12 mesos a comptar de la data de notificació a aquells de l'inici d'aquestes. Aquest termini podrà ampliar-se, amb l'abast i els requisits que es determinen reglamentàriament, quan en les actuacions concórrega alguna de les circumstàncies següents:

*a*)Que es tracte d'actuacions que revisten una complexitat especial.

*b*)Quan en el transcurs de les actuacions es descobrisca que el subjecte beneficiari o l'entitat col·laboradora han ocultat informació o documentació essencial per a un desenvolupament adequat del control.

8. A l'efecte del termini previst en l'apartat anterior, no es computaran les dilacions imputables al subjecte beneficiari o l'entitat col·laboradora, si és el cas, ni els períodes d'interrupció justificada que s'especifiquen reglamentàriament.

9. Amb la finalitat d'impulsar adequadament les actuacions de control financer de subvencions, els òrgans de control podran exigir la compareixença del subjecte beneficiari, de l'entitat col·laboradora o de quants estiguen sotmesos al deure de col·laboració, en el seu domicili o en les oficines públiques que es designen a aquest efecte.

*Article 111*

Es modifica l'article 132 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

Article 132. Formulació dels comptes anuals.

1. Totes les entitats del sector públic instrumental de la Generalitat subjectes a auditoria hauran de formular els seus comptes anuals d'acord amb els principis comptables que els siguen aplicables en el termini màxim de tres mesos des del tancament de l'exercici econòmic, i posar-los a la disposició de la Intervenció General dins dels 10 dies següents a la formulació. Seran responsables del compliment de les obligacions assenyalades en el paràgraf anterior els comptedonants de l'entitat segons s'especifica en l'article 142 d'aquesta llei.

2. Addicionalment a la formulació de comptes anuals, els subjectes integrats en el sector públic instrumental inclosos en el Pla anual d'auditories presentaran, a requeriment de la Intervenció General de la Generalitat, informació relativa al compliment de les obligacions de caràcter economicofinancer que assumeixen a conseqüència de la seua pertinença al sector públic.

El requeriment especificarà la informació que s'ha de presentar, el format de presentació, la via per la qual s'ha de rendir la informació i la data o el termini de presentació.

3. Les auditories de compliment realitzades per la Intervenció General de la Generalitat comprendran, a més de la finalitat que preveu l'apartat 1 de l'article 123 d'aquesta llei, la verificació de la presentació adequada de la informació economicofinancera a la qual es refereix l'apartat anterior.

*Article 112*

Es modifica l'article 139 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

Article 139. Informació que cal remetre a les Corts.

1. Sense perjudici de la facultat de les Corts de sol·licitar de la conselleria competent en matèria d'hisenda la informació que estime oportuna, la Intervenció General de la Generalitat, amb periodicitat mensual i a través del seu portal d'Internet, posarà a la disposició de les diputades, els diputats i les comissions parlamentàries, per a la seua informació i documentació, l'estat d'execució del pressupost de la Generalitat i de les seues modificacions, els moviments i la situació de tresoreria i els moviments del compte creditors per operacions efectuades, tot això referit al mes anterior.

2. El Consell remetrà a les Corts amb caràcter trimestral un informe sobre la utilització del fons de contingència d'execució pressupostària.

*Article 113*

Es modifica l'article 168 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat així:

Article 168. Concessió directa.

1. D'acord amb el que preveu l'article 22.2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, podran concedir-se de manera directa les subvencions següents:

*A*)Les previstes nominativament en la Llei de pressupostos de la Generalitat, entenent com a tals aquelles l'objecte, la dotació pressupostària i el destinatari de les quals figuren inequívocament en els seus annexos.

Les subvencions de caràcter nominatiu no podran tindre abast pluriennal i no podran crear-se ni modificar-se una vegada aprovada la llei de pressupostos de l'exercici corresponent, d'acord amb el que disposa l'article 40.7 d'aquesta llei.

No obstant el que es disposa en el paràgraf anterior, podran tindre abast pluriennal i, si és el cas, modificar-se l'import de les subvencions nominatives, siga quina siga la seua naturalesa econòmica, sempre que el beneficiari siga una altra administració pública de caràcter territorial o qualsevol de les persones jurídiques que conformen els seus respectius sectors públics instrumentals.

La concessió de les subvencions de caràcter nominatiu es formalitzarà mitjançant una resolució de la persona titular del departament responsable de la gestió de l'ajuda, o mitjançant un conveni.

La resolució de concessió o el conveni tindran el caràcter de bases reguladores de la subvenció, i hauran d'incloure, com a mínim, els aspectes següents:

*a*)Determinació de l'objecte de la subvenció i de les persones beneficiàries, d'acord amb l'assignació pressupostària.

*b*)Crèdit pressupostari al qual s'imputa la despesa i la quantia de la subvenció, individualitzada, si és el cas, per a cada persona beneficiària si en foren diverses.

*c*)Compatibilitat o incompatibilitat amb altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos per a la mateixa finalitat, procedents de qualsevol administració o ens públic o privat, nacional, de la Unió Europea o d'organismes internacionals.

*d*)Terminis i mètodes de pagament de la subvenció, possibilitat d'efectuar pagaments anticipats i abonaments a compte, així com el règim de garanties que, si és el cas, hauran d'aportar les persones beneficiàries, en el marc i amb les condicions que preveu aquesta llei.

*e*) Termini i forma de justificació per part de la persona beneficiària del compliment de la finalitat per a la qual s'haja concedit la subvenció i de l'aplicació dels fons percebuts.

*f*) Els condicionants requerits per la normativa de la Generalitat relatius a la notificació, l'autorització i la comunicació d'ajudes públiques a la Comissió Europea.

*B*)Aquelles l'atorgament o la quantia de les quals estiga imposat a l'Administració per una norma de rang legal, que seguiran el procediment de concessió que els resulte aplicable d'acord amb la seua pròpia normativa. En els supòsits que la normativa no preveja el procediment, seran aplicables els criteris i els requisits previstos en l'apartat anterior per a la concessió de subvencions nominatives.

Perquè siga exigible el pagament de les subvencions imposades per una norma de rang de llei, será necessària l'existència de crèdit adequat i suficient en l'exercici econòmic corresponent.

*C*)Amb caràcter excepcional, les altres subvencions en què s'acrediten raons d'interés públic, social o econòmic o humanitari, o altres degudament justificades que dificulten la seua convocatòria pública.

El Consell aprovarà, per mitjà d'un decret, a proposta de la conselleria competent per raó de la matèria i amb un informe previ de la conselleria que tinga assignades les competències en matèria d'hisenda, les bases reguladores que s'aplicaran en cada cas, que no tindran la consideració de disposicions de caràcter general, es publicaran en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  i contindran com a mínim els extrems següents:

*a*)Haurà de constar el caràcter singular de la subvenció i les raons que acrediten l'interés públic, social, econòmic o humanitari, així com les que justifiquen la dificultat de la seua convocatòria pública. A aquest efecte, l'expedient inclourà necessàriament una memòria de l'òrgan gestor de la subvenció competent per raó de la matèria en la qual hauran de quedar degudament justificades aquestes circumstàncies.

*b*)Definició de l'objecte de la subvenció i el règim jurídic aplicable.

*c*)Persones beneficiàries i modalitats d'ajuda.

*d*)Procediment de concessió i règim de justificació de l'aplicació donada a les subvencions per les persones beneficiàries i, si és el cas, entitats col·laboradores.

*e*) Òrgan competent per a concedir les subvencions, en cas que les persones beneficiàries no es puguen determinar en el moment d'aprovar el decret.

L'expedient inclourà necessàriament una memòria de l'òrgan gestor de la subvenció competent per raó de la matèria en la qual hauran de quedar degudament justificades les circumstàncies a què es refereix l'apartat a anterior.

Si per a atendre les obligacions de contingut econòmic que es deriven de la concessió d'aquestes subvencions fora necessària una modificació prèvia de crèdits, l'expedient es tramitarà de la manera que estableix la present llei, una vegada aprovat el decret corresponent.

Excepcionalment, la concessió de les ajudes a què es refereix aquest apartat podrà instrumentar-se mitjançant un conveni, que tindrà el caràcter de bases reguladores de la subvenció, sempre que complisca tots i cadascun dels criteris següents:

– S'ajustarà amb caràcter general al que preveu el Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual es regulen els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre.

– El conveni i l'expedient que l'acompanye haurà d'adequar-se en la seua tramitació i contingut al que es preveu en el present apartat per a la seua concessió mitjançant decret.

– Els beneficiaris i l'import a concedir hauran d'estar predeterminats necessàriament.

– Amb caràcter previ a la tramitació del conveni, hi haurà d'haver en el pressupost corrent crèdit adequat i suficient per a cobrir-lo.

2. Sense perjudici dels informes preceptius que hagen de recaptar-se en cada cas, tots els procediments de concessió directa de subvencions assenyalats en l'apartat anterior hauran d'incorporar l'informe previ de l'Advocacia General de la Generalitat.

*Article 114*

S'afig la disposició addicional onzena a la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, amb la següent redacció:

Disposició addicional onzena. Gestió de les despeses per a processos electorals.

La gestió de les despeses de funcionament que ha d'assumir la Generalitat a conseqüència de la celebració de processos electorals, en l'àmbit de la Llei electoral valenciana, es realitzarà mitjançant un procediment específic de comptes a justificar i s'ajustarà als principis següents:

*a*)En substitució de la funció interventora, aquestes despeses electorals quedaran sotmeses a control financer permanent.

*b*)Les despeses hauran de justificar-se, com a màxim, dos mesos després de conclòs el mandat de les juntes electorals.

S'autoritza les persones titulars de les conselleries amb competències en matèria d'hisenda i de processos electorals a dictar instruccions economicoadministratives per a l'execució d'aquestes despeses.

*Article 115*

S'afig la disposició addicional dotzena a la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, amb la següent redacció:

Disposició addicional dotzena. Persones interventores habilitades.

1. Quan les necessitats del servei ho requerisquen, la persona titular de la Intervenció General de la Generalitat podrà habilitar personal funcionari de l'Administració de la Generalitat, del grup A1 de titulació, que posseïsca el nivell de titulació exigit per a ingressar en el Cos Superior d'Intervenció i Auditoria de la Generalitat, a l'efecte que puguen dur a terme determinades actuacions en substitució d'aquests en l'exercici de les funcions de control intern que legalment els corresponen. En qualsevol cas, les persones interventores habilitades actuaran sota la direcció i coordinació de la persona titular de la Direcció General de la Intervenció.

L'habilitació prevista en el paràgraf anterior ho serà tan sols per a actuacions o classes de les mateixes concretes i determinades, relacionades amb les funcions ordinàries de les persones habilitades, i tindrà caràcter temporal.

Aquest personal continuarà percebent les retribucions corresponents al lloc de treball que ocupa. No obstant això, quan l'habilitació exigisca la dedicació exclusiva durant tota la seua jornada laboral per a la realització de les esmentades funcions i les retribucions del seu lloc de treball foren de nivell inferior, el personal habilitat tindrà dret a percebre les retribucions assignades als llocs de treball de nivell mínim reservats al Cos Superior d'Intervenció i Auditoria de la Generalitat, per mitjà de l'abonament de les corresponents diferències retributives.

2. L'habilitació serà conferida amb un informe previ favorable de la persona titular de la sotssecretaria del departament al qual pertanga tal funcionari i podrà ser revocada en qualsevol moment per la persona titular de la Intervenció General de la Generalitat.

3. En tot cas, les persones habilitades actuaran sota l'expressa denominació "interventors/res habilitats/ades de la Intervenció General de la Generalitat".

*Article 116*

S'afig la disposició addicional tretzena en la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'Hisenda Pública, del Sector Públic Instrumental i de Subvencions, amb la següent redacció:

Disposició addicional tretzena. Comptabilització pels òrgans gestors de determinades despeses sotmeses a control financer permanent.

Respecte d'aquelles despeses sotmeses a control financer permanent per no estar subjectes a fiscalització prèvia en els termes de l'article 101 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'Hisenda Pública, del Sector Públic Instrumental i de Subvencions, o per haver-se acordat la substitució de la mateixa conforme al que es disposa en l'article 98.2 de la mateixa llei, el Consell, a proposta de la Intervenció General de la Generalitat, podrà acordar de forma motivada que la presa de raó en comptabilitat de les citades despeses es realitze pels propis òrgans gestors.

*Secció 2.ª*

*Joc i prevenció de la ludopatia*

*Article 117*

Es modifica l'article 88 de la Llei 1/2020, d'11 de juny, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 88. Quota íntegra

La quota íntegra s'obté aplicant sobre la base imposable el tipus de gravamen percentual del 25 per cent, excepte en el cas del bingo electrònic mixt, que serà del 35 per cent.

*Article 118*

S'inclou una nova disposició addicional en la Llei 1/2020, d'11 de juny, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana, amb aquesta redacció:

Disposició addicional setena. Publicitat de sancions per determinades infraccions molt greus o greus

1. A conseqüència de les sancions que s'imposen per la comissió de les infraccions molt greus o greus, es publicaran en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, una vegada que siguen fermes en la via administrativa:

*A)* les infraccions molt greus tipificades en les lletres *a*, *b*, *e*, *f*, *g*, *h*, *i*, *j*, *k*, *l*, *m*, *n*, *o*, *q*, *r*, *t*, *o*, *w*, *x*, així com la *z*  de l'article 59 de la Llei 1/2020, d'11 de juny, de la Generalitat, de regulació del joc i prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana.

*B)* Les infraccions greus tipificades en les lletres *a*, *d*, *j*, així com l'incompliment de les prohibicions de publicitat de productes crediticis o d'entitats financeres que els comercialitzen a l'interior dels locals en què estiguen autoritzades les activitats de joc o en els portals web de joc, a què es refereix la lletra *m*, de l'article 60 de la Llei 1/2020, d'11 de juny, de la Generalitat, de regulació del joc i prevenció de la ludopatia de la Comunitat Valenciana.

2. La publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de les sancions fermes recaigudes es limitarà a la informació següent:

*A)* La identificació de les persones infractores, d'acord amb el detall següent:

*a*. Persones físiques: nom, cognoms i NIF, d'acord amb el règim jurídic en matèria de protecció de dades personals.

*b*. Persones jurídiques: raó o denominació social completa i NIF.

*B)* Infracció o infraccions comeses.

*C)* Import conjunt, si és el cas, de les sancions, fermes, imposades en el mateix procediment sancionador.

3. En tot cas serà objecte de publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  la informació que identifique la persona infractora, la infracció comesa i l'import de la sanció imposada quan aquesta, o l'import conjunt de les sancions recaigudes en el mateix procediment sancionador, siga superior a 400.000 euros i aquella siga una persona jurídica.

4. Per a garantir el dret a l'oblit en cerques d'Internet, una vegada acabat el termini de prescripció de les sancions, es considerarà automàticament transcorregut el temps als efectes que preveu l'article 93 de la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals.

5. En relació amb el que es preveu en l'apartat 1, quan després d'una avaluació prèvia, escrita i motivada, el departament competent en matèria de joc considere que la publicació de la identitat de la persona jurídica destinatària de la sanció o de les dades personals de la persona física sancionada puga ser desproporcionada o puga causar un mal desproporcionat a les entitats o les persones físiques sancionades, en la mesura que es puga determinar el dany, o que aquesta publicació puga posar en perill persones especialment vulnerables o una investigació en curs, podrà acordar qualsevol de les mesures següents:

*a)* Diferir la publicació fins al moment que deixen d'existir els motius que justifiquen aquest retard.

*b)* Publicar la sanció imposada de manera anònima, quan aquesta publicació garantisca la protecció efectiva de les dades personals de què es tracte. En aquest cas, la publicació de les dades pertinents podrà ajornar-se per un període raonable de temps si es preveu que en el transcurs d'aquest període deixaran d'existir les raons que justifiquen una publicació amb protecció de l'anonimat.

*c)* No publicar la sanció imposada quan considere que la publicació de conformitat amb les lletres *a*  i *b*  seria insuficient per a garantir que no es posen en perill persones especialment vulnerables, o la proporcionalitat de la publicació en relació amb les infraccions comeses.

6. La publicitat de les sancions haurà de respectar els límits establits per la normativa en matèria de protecció de dades de caràcter personal.

*Article 119*

S'inclou una nova disposició addicional en la Llei 1/2020, d'11 de juny, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Disposició addicional huitena. Prohibició de comercialització de qualsevol forma de joc en establiments no específics de joc

Tret del que es disposa en la disposició addicional primera de la Llei 13/2011, de 27 de maig, de regulació del joc, així com en les apostes concernents a l'autòcton esport de la pilota valenciana o les rifes, les tómboles i les combinacions aleatòries, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana no podran comercialitzar-se bitllets o qualsevol altra forma de participació en jocs el suport dels quals puga ser material, informàtic, telemàtic, telefònic o interactiu, directament o a través de qualsevol local de concurrència pública, en establiments no específics de joc, diferents dels que es recullen en els apartats 3 i 4 de l'article 45 d'aquesta llei.

*Article 120*

S'inclou una nova disposició addicional en la Llei 1/2020, d'11 de juny, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Disposició addicional novena. Jocs no comercialitzables en establiments i locals específics de joc autoritzats o habilitats

En els establiments i altres locals que hagen de ser autoritzats o habilitats per a la pràctica del joc per la conselleria competent sobre aquesta matèria, només es podran explotar o comercialitzar els jocs autoritzats per aquesta, d'acord amb els capítols III, IV i V del títol III d'aquesta llei.

*Article 121*

S'inclou una nova disposició addicional en la Llei 1/2020, d'11 de juny, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

Disposició addicional desena. Bingo electrònic mixt

Reglamentàriament, en el termini d'un any, es determinarà el règim, requisits i condicions a les quals se sotmetran les autoritzacions per a la instauració de la varietat del bingo electrònic mixt que no resultarà compatible, en cap cas, amb la modalitat tradicional.

Secció 3a

Mesures en matèria economicoadministrativa per a executar actuacions finançades per instruments europeus per a ajudar a la recuperació de la crisi conseqüència de la COVID-19

*Article 122*

Es modifica l'apartat 1.a de l'article 20 del Decret llei 6/2021, d'1 d'abril, del Consell, de mesures urgents en matèria economicoadministrativa per a l'execució d'actuacions finançades per instruments europeus per a donar suport a la recuperació de la crisi conseqüència de la COVID-19, que queda redactat així:

Article 20. Modificacions pressupostàries en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat

1. El règim de les modificacions pressupostàries dels crèdits finançats amb càrrec als ingressos procedents dels fons associats al Mecanisme de recuperació i resiliència i al REACT-EU estarà subjecte a les especialitats següents:

*a)* Els expedients de modificació pressupostària es tramitaran a proposta de la conselleria interessada i d'acord amb els requisits i les condicions que estableix el Decret 77/2019, de 7 de juny, del Consell, de regulació del procediment de gestió del pressupost de la Generalitat. En el cas dels fons associats al Mecanisme de recuperació i resiliència, l'informe addicional preceptiu exigit pel seu article 26.1 serà emés per l'òrgan responsable de la gestió i la justificació de cadascun d'aquests fons.

[…]

*Article 123*

S'afig un nou article 21 *bis*  en el Decret llei 6/2021, d'1 d'abril, del Consell, de mesures urgents en matèria economicoadministrativa per a l'execució d'actuacions finançades per instruments europeus per a donar suport a la recuperació de la crisi conseqüència de la COVID-19, amb la redacció següent:

Article 21*bis*. Execució dels crèdits.

L'execució dels crèdits associats al Mecanisme de Recuperació i Resiliència i al React-EU, tant per part de l'Administració de la Generalitat com del seu sector públic instrumental, no estarà subjecta al règim de pagaments anticipats previst en l'article 171 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions. A aquest efecte, serà la mateixa norma o acte jurídic que instrumente l'ajuda o subvenció la que determine el règim aplicable en cada supòsit, en el marc del que establisca, si és el cas, l'instrument jurídic del qual porte causa la prèvia transferència d'aquests fons a la Generalitat.

CAPÍTOL V

Modificacions legislatives en matèries competència de la

Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública

Secció 1.ª

Coordinació de policies locals

*Article 124*

Es modifica l'apartat 4 de l'article 41 *bis*  de la Llei 17/2017, de 13 de desembre, de coordinació de policies locals de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 41*bis*. Personal funcionari interí

[…]

4. Els nomenaments expressaran la seua vigència i transcorreguts tres anys des del nomenament del personal policia local interí es produirà el final de la relació d'interinitat, i la vacant només podrà ser ocupada per personal funcionari de carrera, llevat que el corresponent procés selectiu quede desert, i en aquest cas es podrà efectuar un altre nomenament de personal policia local interí.

Excepcionalment, el personal funcionari interí podrà romandre en la plaça que ocupe temporalment, sempre que s'haja publicat la corresponent convocatòria dins del termini dels tres anys, a comptar des de la data del nomenament del personal funcionari interí i siga resolta en els terminis establits en l'article 55 de la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la Funció Pública Valenciana. En aquest supòsit podrà romandre fins a la resolució de la convocatòria, sense que el seu cessament done lloc a compensació econòmica.

Secció 2.ª

Espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics

*Article 125*

S'elimina el punt 3 de l'article 38 de la Llei 14/2010, de 3 de desembre, d'espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics.

*Article 126*

Es modifiquen els apartats 1, 3 i 4 de l'article 53 de la Llei 4/2010, de 3 de desembre, d'espectacles públics, activitats recreatives i establiments públics, que queden redactats així:

Article 53. Prescripció i caducitat

1. Les infraccions tipificades en la present llei com a lleus prescriuran en el termini d'un any; les tipificades com a greus, en el de dos anys, i les tipificades com a molt greus, en el de tres anys.

[…]

3. Interromprà la prescripció, la iniciació, amb coneixement de l'interessat, del procediment sancionador, i es reiniciarà el termini de prescripció si aquest procediment estiguera paralitzat durant més d'un mes per una causa no imputable a la persona presumptament responsable, de conformitat amb el que s'estableix en la legislació de règim jurídic del sector públic.

4. El procediment sancionador haurà de resoldre's i caldrà notificar la resolució que corresponga a la persona interessada, en el termini màxim d'un any, des de l'inici, llevat que es done alguna de les circumstàncies establides per a la suspensió del termini màxim per a resoldre en la legislació de procediment administratiu comú de les administracions públiques.

Una vegada vençut aquest termini, es produirà la caducitat del procediment, d'acord amb el que s'estableix en aquesta legislació.

*Article 127*

Es modifica l'article 15, apartat 6.è, punt 1, del Decret 31/2015, de 6 de març, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de festejos taurins tradicionals a la Comunitat Valenciana, que queda redactat com segueix:

6. Certificat expedit per una companyia d'assegurances, segons model de l'annex IV d'aquest reglament, en el qual conste que l'organitzador ha subscrit una pòlissa d'assegurança d'accidents i de responsabilitat civil per a la cobertura dels sinistres que puguen produir-se a conseqüència de la celebració d'un festeig, que ha d'incloure, com a mínim, els riscos i quanties següents:

*a*) Accidents: assegurança col·lectiva d'accidents que cobrisca els participants, col·laboradors voluntaris i altres intervinents amb una quantia mínima per pòlissa de 300.500 euros, i les cobertures mínimes d'indemnització següents:

1.r Despeses d'estada hospitalària, curació i assistència sanitària: 15.000 euros.

Secció 3.ª

Funció pública

*Article 128*

Es modifica l'article 130 de Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la Generalitat, de la funció pública valenciana, que queda redactat així:

Article 130. Mobilitat intersectorial

La Comissió Intersectorial de l'Ocupació Pública de la Generalitat prevista en l'article 10 d'aquesta llei podrà establir criteris en l'exercici de les seues competències perquè el personal funcionari docent, estatutari, de l'Administració de la Generalitat o pertanyent als cossos al servei de l'Administració de justícia puga accedir a determinats llocs amb funcions d'altres àmbits sectorials de la Generalitat en atenció a les característiques del corresponent lloc de treball i en els termes que s'establisquen reglamentàriament.

*Article 129*

Es modifica la disposició addicional onzena de la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la Generalitat, de la funció pública valenciana, que queda redactada així:

Disposició addicional onzena. Violència de gènere.

1. Totes les mesures incloses en aquesta llei relacionades amb la lluita contra la violència de gènere hauran de tramitar-se de manera preferent i a través de procediments especialment àgils que garantisquen l'eficàcia d'aquestes. Els assumptes que guarden relació amb situacions de protecció de víctimes de violència de gènere hauran de ser objecte d'un sigil i una discreció especials.

Les víctimes acreditades de violència de gènere tindran preferència en l'accés a les activitats formatives organitzades per l'Administració.

2. Les dades personals de les dones víctimes de violència, per la seua vulnerabilitat especial, s'han de tractar amb cautela especial per a garantir la seguretat de les dones i la protecció dels seus drets fonamentals.

Amb aquest objectiu, en els procediments administratius en matèria de personal regulats en aquesta llei s'establiran mecanismes per a evitar la localització de les dones víctimes de violència durant el desenvolupament d'aquests i se'ls facilitarà la possibilitat de formular el dret d'oposició a la publicació de les seues dades personals.

Així mateix, atés el caràcter sensible de les dades personals de les dones víctimes de violència, la conselleria competent en matèria de funció pública inclourà en les seues polítiques de protecció de dades mesures tècniques i organitzatives dirigides a garantir un nivell de seguretat adequat als riscos més alts que suposa el tractament d'aquesta mena de dades.

*Article 130*

S'inclou una nova disposició addicional trenta-dosena en la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la Generalitat, de la funció pública valenciana, amb aquesta redacció.

Disposició addicional trenta-dosena. Criteris de classificació per a determinats llocs de treball de l'Administració de la Generalitat.

En consideració a les funcions que han d'exercir, així com a la seua posició en l'estructura organitzativa, s'estableixen els següents criteris de classificació per a determinats llocs de treball de l'Administració de la Generalitat:

*a)* En les conselleries que tinguen atribuïdes competències en matèria sanitària, educativa i de justícia, les relacions de llocs de treball podran preveure, en llocs amb el rang de subdirecció general o direcció de servei, la classificació de llocs per a la provisió per personal sanitari, docent i de l'Administració de justícia respectivament, atesa l'especificitat de les funcions que hagen d'exercir-se.

Així mateix, les relacions de llocs de treball podran preveure que els llocs amb rang de subdirecció general de presidència i les conselleries o els organismes puguen classificar-se per a la provisió per personal docent, incloent-hi l'universitari. En aquest supòsit, amb caràcter previ a la cobertura del lloc, haurà de quedar acreditat que la titulació de la persona proposada s'adequa a l'especificitat de les funcions que hagen d'exercir-se.

No obstant això, en les conselleries que tinguen atribuïdes les competències en matèria sanitària, en matèria educativa i en matèria de justícia, les relacions de llocs de treball podran preveure, en llocs amb rang de direcció de secció que guarden relació directa amb les competències substantives del sector sanitari, educatiu i de justícia, la classificació de llocs per a la provisió per personal sanitari, docent o de l'Administració de justícia, atesa l'especificitat de les funcions que hagen d'exercir-se.

Mentre exercisquen aquests llocs, els serà aplicable el contingut d'aquesta llei i les seues normes de desplegament, i quedaran en la situació administrativa que corresponga d'acord amb la seua normativa específica.

*b)* Així mateix, en les conselleries o els organismes que tinguen atribuïdes les competències en matèria de prevenció de riscos laborals, les relacions de llocs de treball o altres instruments d'ordenació podran preveure que els llocs amb el rang de subdirecció general o direcció de servei pertanyents al sector d'administració especial puguen classificar-se per a la provisió per personal sanitari, sempre que els llocs esmentats guarden relació directa amb les competències substantives en matèria de prevenció de riscos laborals i atenent l'especificitat de les funcions que hagen d'exercir-se.

Igualment, en les conselleries o organismes que tinguen atribuïdes les competències en matèria de serveis socials, les relacions de llocs de treball o altres instruments d'ordenació podran preveure que els llocs amb el rang de subdirecció general o direcció de servei, de direcció de centres de serveis socials i d'inspecció de serveis socials, pertanyents al sector administració especial, puguen classificar-se per a la provisió per personal sanitari, sempre que els llocs esmentats guarden relació directa amb les competències en matèria de serveis socials i atenent l'especificitat de les funcions que hagen d'exercir-se.

*c)* En l'òrgan directiu que tinga atribuïdes les competències en matèria de pressupostos, les relacions de llocs de treball o altres instruments d'ordenació podran preveure que els llocs de treball amb rang de direcció de servei que tinguen assignades funcions en matèria de coordinació i control de nòmines i costos de personal, puguen classificar-se per a la provisió per personal dels sectors sanitari, educatiu i de justícia, atenent l'especificitat de les funcions que han d'exercir.

*d)* Igualment, en l'agència que tinga atribuïdes les competències en matèria de tecnologies de la informació i la comunicació de l'administració, les relacions de llocs de treball o altres instruments d'ordenació poden preveure que els llocs amb el rang de subdirecció general, prefectura de servei i prefectura de secció puguen classificar-se per a proveir-los personal dels sectors sanitari i educatiu, sempre que aquests llocs guarden relació directa amb les competències i d'acord amb l'especificitat de les funcions en aquestes matèries.

*Article 131*

Es renumera la disposició transitòria quinzena, que passa a ser la disposició transitòria catorzena, en la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la Generalitat, de la funció pública valenciana, d'aquesta manera:

Disposició transitòria catorzena. Convocatòria de procediments selectius

No obstant el que disposa l'article 55.3, en l'Administració de la Generalitat, els procediments selectius derivats de la primera oferta d'ocupació pública que es publique després de l'entrada en vigor de la present llei s'hauran de convocar dins dels sis mesos següents a l'aprovació d'aquesta.

*Article 132*

Es modifica l'apartat 2 de l'annex I de la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la Generalitat, de la funció pública valenciana, que queda redactat així:

Cossos i escales de l'Administració de la Generalitat

[…]

2. Cossos especials del subgrup A1

[…]

*b*) A1-03. Cos superior d'intervenció i auditoria de la Generalitat

*Article 133*

Es modifiquen diversos apartats de l'annex IV de Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la Generalitat, de la funció pública valenciana, que queden redactats així:

[…]

A1-S03: Cos superior d'administració sanitària i de salut pública de l'Administració de la Generalitat

Grup/subgrup professional: A1

Escales:

–A1-S03-01. Metges d'administració sanitària i de salut pública

Funcions: Dirigir, programar, estudiar, proposar, coordinar, gestionar, executar, controlar, inspeccionar, avaluar i assessorar, en el perfil corresponent a la seua titulació, en totes les activitats de nivell superior pròpies de la professió relacionades amb les de l'Administració sanitària, i aquelles altres bàsiques de salut pública necessàries per a garantir la salut de la població en l'àmbit de la vigilància, la protecció, la prevenció primària i, si és el cas, secundària i terciària de la malaltia i la promoció de la salut, així com les assignades en exclusiva per l'ordenament jurídic.

Requisits: Llicenciatura / grau en Medicina.

[…]

A2-S03: Cos de gestió d'administració sanitària i de salut pública de l'Administració de la Generalitat

Grup/subgrup professional: A2.

Escales:

–A2-S03-01, Infermers/eres de gestió sanitària i de salut pública.

Funcions: Activitats de proposta, gestió, execució, control, inspecció, tramitació, impuls, estudi i informe i, en general, les pròpies de la professió relacionades amb les d'Administració sanitària; i aquelles altres de col·laboració amb el cos superior de salut pública relatives a l'àmbit de la prevenció primària i, si és el cas, secundària i terciària, de la malaltia, la promoció de la salut i la vigilància i la informació en salut pública.

Requisits: Diplomatura/Grau en infermeria.

–A2-S03-02. Seguretat alimentària i laboratori.

Funcions: Activitats de proposta, gestió, execució control, inspecció, tramitació, impuls, estudi i informe i, en general, les de col·laboració amb el cos superior relatives a l'àmbit de la seguretat alimentària i laboratori de salut pública.

Requisits: Infermeria, o bé, títol universitari oficial de grau que, d'acord amb els plans d'estudi vigents, habilite per a exercir les activitats de caràcter professional relacionades amb les funcions assignades a l'escala del cos.

[…]

*Article 134*

S'addicionen diversos apartats a l'annex IV de Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la Generalitat, de la funció pública valenciana, amb aquesta redacció:

[…]

-A1-S03-09. Tècnic/a en Comunicació d'Administració Sanitària i Salut Pública.

Funcions: Dirigir, programar, estudiar, proposar, coordinar, gestionar, executar, controlar, avaluar i assessorar, en el perfil corresponent a la seua titulació, en totes les activitats de nivell superior pròpies de la professió relacionades amb la comunicació en els seus diversos suports, necessàries per a garantir la difusió efectiva d'informació en l'àmbit de l'Administració sanitària i la salut pública en l'àmbit de la vigilància, la protecció, la prevenció i la promoció de la salut.

Requisits: Llicenciatura/grau en Comunicació Audiovisual, llicenciatura/grau en Publicitat, llicenciatura/grau en Periodisme.

– A1-S03-10. Psicòleg/a d'Administració Sanitària i Salut Pública.

Funcions: Dirigir, programar, estudiar, proposar, coordinar, gestionar, executar, controlar, inspeccionar, avaluar i assessorar, en el perfil corresponent a la seua titulació, en totes les activitats bàsiques de l'Administració sanitària i la salut pública per a garantir la protecció de la salut, en l'àmbit de la psicologia.

Requisits: Llicenciatura/grau en Psicologia.

[…]

– A2-S03-04. Treballador/a Social d'Administració Sanitària i Salut Pública.

Funcions: Activitats de proposta, gestió, execució, control, inspecció, tramitació i impuls, estudi i informe i, en general, les de col·laboració tècnica amb el cos superior i les pròpies relatives a l'àmbit del treball social de l'administració sanitària i la salut pública.

Requisits: Diplomatura/grau en Treball Social.

– A2-S03-05. Nutricionista/dietista d'Administració Sanitària i Salut Pública.

Funcions: Activitats de proposta, gestió, execució, control, inspecció, tramitació i impuls, estudi i informe i, en general, les de col·laboració tècnica amb el cos superior i les pròpies relatives a l'àmbit de la nutrició humana i dietètica de l'Administració sanitària i la salut pública.

Requisits: Diplomatura/grau en Nutrició Humana i Dietètica.

[…]

CAPÍTOL VI

Modificacions legislatives en matèries competència de la

Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Secció 1.ª

Integració dels conservatoris de música i dansa de les administracions

locals en la xarxa valenciana de titularitat de la Generalitat

*Article 135*

Es modifica l'apartat 5 de l'article 121 de la Llei 7/2021, de 29 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2022, que queda redactat així:

Article 121. Règim jurídic d'integració dels conservatoris de música i dansa de les administracions locals en la xarxa valenciana de titularitat de la Generalitat

[…]

5. Efectes en relació amb el personal

1.r El personal docent funcionari de carrera o laboral fix adscrit als serveis i els establiments que es traspassen es quedarà en l'administració d'origen respectiva. Aquest personal formarà part del claustre del centre educatiu i del consell escolar d'aquest, en cas de ser triat.

La Generalitat es farà càrrec de les despeses relacionades amb aquest personal, mitjançant la creació de les corresponents línies pressupostàries en les lleis de pressupostos anuals.

2.n La resta de necessitats de personal les cobrirà l'Administració educativa a través de la creació dels llocs de treball corresponents i la seua provisió.

Secció 2.ª

Oficina de Drets Lingüístics de la Generalitat Valenciana. (ODL)**1**

*Article 136. [*derogat*]*

Secció 3.ª

Patrimoni cultural valencià

*Article 137*

S'afig una disposició addicional quarta a la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.

Quarta. Per a realitzar les gestions encomanades en règim de descentralització funcional, es podrà crear una entitat de dret públic del Museu de Belles Arts de València, que disposarà de personalitat jurídica pròpia, autonomia funcional i de gestió, plena capacitat d'obrar per al compliment de les seues finalitats i estarà facultada per a realitzar activitats administratives, prestacionals i de foment, gestionar serveis o produir béns d'interès públic susceptibles o no de contraprestació i que quedarà adscrita a la conselleria competent en matèria de cultura.

Secció 4.ª

Construcció, ampliació, adequació, reforma i equipament

de centres públics docents de la Generalitat

*Article 138*

Es modifiquen els articles 7 i 8 del Decret llei 5/2017, de 20 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableix el règim jurídic de cooperació entre la Generalitat i les administracions locals de la Comunitat Valenciana per a la construcció, l'ampliació, l'adequació, la reforma i l'equipament de centres públics docents de la Generalitat, que queden redactats així:

Article 7. Sol·licitud d'adhesió al procediment

1. Les administracions locals interessades a adherir-se al pla de cooperació previst en aquest decret llei, prèvia consulta al consell escolar municipal, si aquest està constituït, i al consell escolar de centre, presentaran en la conselleria amb competència en matèria d'educació la sol·licitud corresponent.

A aquest efecte, es farà pública en la pàgina web d'aquesta conselleria una vegada publicat aquest decret llei el corresponent model de sol·licitud.

La sol·licitud, en tot cas, haurà d'identificar l'actuació per a la qual es sol·licita la delegació, que podrà descriure's en termes genèrics pendent de la definició concreta de les actuacions que resultarà en el moment de l'aprovació de la resolució de delegació o del conveni. La sol·licitud haurà de ser subscrita per l'òrgan competent, d'acord amb la seua normativa d'aplicació En el cas dels ajuntaments, la decisió de presentar aquesta sol·licitud s'adoptarà per un acord plenari.

2. La sol·licitud anirà acompanyada d'una memòria en la qual es detallarà:

*a*) Descripció tècnica de l'actuació per a la qual se sol·licita la delegació, identificant, si escau, tant la infraestructura educativa sobre la qual s'actua com el pla d'infraestructures educatives en el qual aquesta actuació està prevista.

*b*) Import màxim previst del cost de la intervenció, desglossant els imports destinats a obra o, si escau, redacció de projecte i direcció facultativa o altres assistències tècniques necessàries.

A l'efecte de la seua elaboració la conselleria amb competències en matèria educativa posarà a la disposició de l'administració sol·licitant, el programa de necessitats que corresponga a l'actuació que s'ha de realitzar, així com el preu del mòdul constructiu i els percentatges que s'han d'utilitzar per al càlcul del cost de les assistències tècniques, o qualsevol altra documentació, paràmetre econòmic o informació que assegure el correcte desplegament i execució de la delegació.

Article 8. Autorització de les actuacions proposades

Rebuda la sol·licitud, la conselleria amb competències en matèria d'educació comprovarà la procedència de l'actuació sol·licitada, atenent tant la planificació d'infraestructures educatives com el que disposa el present decret llei. Durant el procés de comprovació els tècnics d'aquesta conselleria procediran a la revisió de la memòria aportada, i si escau es podran requerir de l'entitat local les esmenes que consideren oportunes.

Els termes en què s'haja formulat la sol·licitud d'adhesió al pla no seran vinculants per a la delegació que finalment s'acorde a la vista del resultat del procés de comprovació i revisió de la memòria aportada, sempre que es compte amb l'acord de l'entitat local corresponent expressat en l'acte d'acceptació de la delegació, o amb la signatura del conveni.

En la resolució de delegació, o si escau en el conveni que se subscriga, es fixaran els termes i condicions de desplegament d'aquesta.

En aquells supòsits en què la delegació s'instrumente mitjançant una resolució, l'eficàcia d'aquesta quedarà demorada fins al moment en què l'administració local sol·licitant comunique a la conselleria competent en matèria d'educació l'acceptació, subscrita per l'òrgan competent, de la delegació.

*Article 139*

S'afig un article 8 *bis*  en el Decret llei 5/2017, de 20 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableix el règim jurídic de cooperació entre la Generalitat i les administracions locals de la Comunitat Valenciana per a la construcció, l'ampliació, l'adequació, la reforma i l'equipament de centres públics docents de la Generalitat.

Article 8 *bis*. Modificació de la delegació

1. Els termes en què va ser adoptada la resolució de delegació podran ser modificats per resolució de la conselleria amb competències en matèria d'educació amb l'acceptació de l'entitat local corresponent. Els òrgans competents per a acordar aquesta modificació seran els mateixos que van acordar la delegació inicial.

2. Les causes que podran motivar una modificació de la delegació seran les següents:

*a*) Necessitat de realitzar noves intervencions quan aquestes no tinguen cobertura dins de la delegació acordada per suposar actuacions distintes de les previstes en aquesta, o per resultar insuficient el finançament acordat per a la delegació. Aquesta causa de modificació només serà procedent quan concórrega i siguen aplicables als contractes adjudicats amb la cobertura de la delegació algun dels supòsits contemplats en l'article 205 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014.

*b*) Necessitat de realitzar noves actuacions al centre objecte de la delegació com a conseqüència de directrius aprovades amb caràcter general per la conselleria amb competències en matèria d'educació.

*c*) Necessitat d'incrementar el finançament de la delegació quan el que s'ha acordat inicialment resulte insuficient per a dur a terme l'actuació delegada d'acord amb els preus de mercat aplicables segons estableix l'article 102 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014. En aquest supòsit, serà requisit per a acordar la modificació que l'entitat local haja aprovat un projecte d'obra degudament actualitzat d'acord amb els mòduls vigents aprovats per al Programa Edificant per la conselleria amb competències en matèria d'educació, o, en cas de no ser aplicable aquest, d'acord amb els preus de la base de dades de la construcció de la fundació Institut Valencià de l'Edificació (IVE).

3. El procediment per a acordar la modificació de la delegació serà el següent:

*a*) Sol·licitud de l'entitat local subscrita pel seu representant legal. Juntament amb la sol·licitud s'haurà d'aportar un informe favorable de la intervenció municipal en el qual es faça referència a la causa concurrent que justifique la modificació, d'entre les detallades en aquest article. En el cas dels dos primers supòsits de l'apartat anterior s'haurà d'aportar també una memòria valorada de les noves actuacions a realitzar, i en el tercer supòsit un informe justificatiu de l'increment de despesa subscrit pels tècnics o el secretari de l'entitat local, així com un resum del projecte d'execució que continga la memòria descriptiva i el full resum del pressupost de les obres i els honoraris corresponents.

*b*) Proposta de la conselleria amb competències en matèria d'educació de resolució de modificació de la delegació.

*c*) Certificat d'existència de crèdit o document comptable que el substituïsca, i fiscalització prèvia de la Intervenció General de la Generalitat, en els casos en què resulte necessari un increment del finançament de la delegació.

*d*) Aprovació de la modificació de la delegació per acord del plenari de l'entitat local.

*e*) Aprovació per part de la conselleria amb competències en matèria d'educació de l'addenda a la resolució de la delegació per la qual s'acorde la modificació de la delegació.

*f*) Disposició dels crèdits necessaris, en el cas que siga procedent.

CAPÍTOL VII

Mesures organitzatives en matèries competència de la

Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública

*Article 140*

Modificació de l'article 4 *sexies*. Actuacions en salut mental, del capítol IV del títol l de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de salut de la Comunitat Valenciana, que queda com segueix:

Article 4 *sexies*. Actuacions en salut mental

Les actuacions en matèria de salut mental del sistema valencià de salut són el conjunt de prestacions, serveis i atencions de caràcter integral i continuat que s'orienten a la promoció, la prevenció, el tractament i la rehabilitació de la salut mental.

Aquestes actuacions s'orienten a:

*a*) Promoure la salut mental de la població general i de grups específics.

*b*) Prevenir la malaltia mental, el suïcidi i les addiccions en la població.

*c*) Erradicar l'estigma i la discriminació associats a les persones amb trastorns mentals, desenvolupant polítiques públiques d'informació i normalització, com també campanyes de sensibilització, en col·laboració amb el teixit associatiu vinculat a l'atenció a la salut mental a la nostra comunitat.

*d*) Millorar la qualitat, l'equitat i la continuïtat de l'atenció als problemes de salut mental.

*e*) Dissenyar i implementar programes específics, protocols i circuits  assistencials per patologies rellevants i reforçar les intervencions sobre els col·lectius més perjudicats o vulnerables, per a reduir les desigualtats detectades.

*f*) Implantar procediments que garantisquen l'ús de bones pràctiques i el respecte dels drets i la dignitat de les persones amb problemes de salut mental.

*g*) Promoure la cooperació i la corresponsabilitat de tots els departaments involucrats en la millora de la salut mental.

*h*) Potenciar la participació de les persones que presenten trastorns mentals i dels seus familiars, entitats legalment reconegudes per la defensa d'interessos col·lectius en la matèria i professionals en el sistema valencià de salut.

*i*) Potenciar la formació del personal professional del sistema valencià de salut per a atendre adequadament les necessitats de la població en matèria de salut mental.

*j*) Potenciar la investigació en salut mental i l'aplicació dels resultats a la pràctica clínica.

*k*) Donar suport a la formació i la preparació de les famílies de les persones que presenten trastorns mentals.

*l*) Elaborar protocols per a la detecció precoç.

*m*) Fomentar tractaments psicològics dins de l'àmbit de l'atenció primària sanitària, amb l'objectiu de desmedicalitzar els trastorns mentals comuns, seguint l'evidència científica disponible.

*n*) Impulsar la figura del psicòleg clínic en les unitats de suport d'atenció primària.

*o*) Elaborar protocols perquè en situacions excepcionals derivades de crisis sanitàries es configuren mesures específiques d'atenció a la salut mental.

*Article 141*

Modificació de la disposició addicional tercera de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de salut de la Comunitat Valenciana, que queda com segueix:

Disposició addicional tercera. Identificació d'inspectors de salut pública, inspectors de serveis sanitaris i funcionaris de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública amb funcions d'inspecció en acreditació, autorització i registre de centres, serveis i establiments sanitaris

1. S'autoritza els departaments competents en matèria de salut pública, en matèria d'inspecció de serveis sanitaris, i d'acreditació, autorització i registre de centres, serveis i establiments sanitaris a emetre carnets identificatius dels funcionaris que exerceixen funcions de control oficial de la cadena alimentària i altres actuacions de salut pública, com també dels inspectors de serveis sanitaris i dels funcionaris de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública amb funcions d'inspecció en acreditació, autorització i registre de centres, serveis i establiments sanitaris, basats en un codi intern alfanumèric que substituïsquen el d'identificació nominal.

2. Reglamentàriament s'ha de regular l'expedició dels carnets esmentats i la creació del registre corresponent, que permeta fer efectiu el dret dels interessats en un procediment a identificar el personal al servei de les administracions públiques.

*Article 142*

Addició d'un nou article 4 *septies,*  Implementació de professionals de salut mental en l'àmbit sanitari, en el capítol IV del títol I de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de salut de la Comunitat Valenciana, que queda com segueix:

Article 4 *septies*. Implementació de professionals de salut mental en l'àmbit sanitari

De cara al compliment de l'atenció i les actuacions en salut mental, es durà a terme la implementació de professionals de salut mental en l'àmbit sanitari sota els següents criteris:

1. Correspon a les administracions públiques sanitàries proveir el personal sanitari i social suficient per a fer efectiva la garantia de temps en l'atenció a la salut mental.

2. Amb aquesta finalitat, s'estableix la implementació, en funció del nombre d'habitants, de professionals de la salut mental, entre els quals necessàriament hi haurà psiquiatres, psicòlogues i psicòlegs clínics, infermeres i infermers especialistes de salut mental i professionals sociosanitaris relacionats amb l'atenció a la salut mental.

3. En coherència amb la taxa reflectida en l'apartat anterior, es garantirà que, almenys, es disposarà d'un psicòleg clínic en cada centre de salut d'atenció primària, en compliment de les ràtios mínimes que recomanen les organitzacions europees de salut mental. Davant la impossibilitat de comptar amb un psicòleg clínic per a donar cobertura a la salut mental, es requerirà el perfil del psicòleg general sanitari per a suplir aquestes funcions en els centres de salut on es done aquest supòsit.

CAPÍTOL VIII

Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria

d'Economia Sostenible, Sectors  Productius, Comerç i Treball

Secció 1.ª

Àrees industrials de la Comunitat Valenciana

*Article 143*

Es modifica la lletra *e*  del punt 2 de l'article 7 de la Llei 14/2018, de 5 de juny, de la Generalitat, de gestió, modernització i promoció de les àrees industrials de la Comunitat Valenciana, que queda redactada així:

*e*) Nota simple registral de domini i càrregues de tots els immobles i drets reals definits en l'apartat 3 de l'article 2, privats, patrimonials i demanials destinats a explotació econòmica privada, que estiguen inscrits i inclosos en l'àrea industrial que es vol gestionar per l'entitat, per a acreditar el percentatge de representació exigit com a comissió promotora en el punt 1 d'aquest article. En cas que no conste inscrit un immoble o un dret real, s'haurà d'aportar respecte d'aquest còpia del document acreditatiu de la seua titularitat o adscripció.

*Article 144*

Se suprimeix el punt 5 de l'article 7 de la Llei 14/2018 del 5 de juny, de la Generalitat, de gestió, modernització i promoció de les àrees industrials de la Comunitat Valenciana.

*Article 145*

S'afigen els apartats 14, 15, 16, 17, 18 i 19 a l'article 33 de la Llei 14/2018, de 5 de juny, de la Generalitat, de gestió, modernització i promoció de les àrees industrials de la Comunitat Valenciana amb la següent redacció:

Article 33. Àrea industrial avançada.

Es classifiquen com a àrees industrials avançades les àrees industrials que, a més d'haver constituït una entitat de gestió i modernització de les que regule aquesta llei o tinguen una entitat de conservació urbanística, complisquen tots els requisits per a ser àrees industrials consolidades i, a més, disposen almenys de nou de les dènou dotacions addicionals següents:

(...)

14. Oficines bancàries.

15. Instal·lacions, públiques o privades, per a la pràctica esportiva.

16. Escola o centre d'educació infantil de primer cicle (zero a tres anys) o ludoteca infantil, pública o privada.

17. Hotel o servei d'allotjament similar.

18. Servei de salut o assistència sanitària.

19. Servei de prevenció de riscos laborals mancomunat.

Secció 2.ª

Projectes prioritaris d'inversió

*Article 146*

Es modifica l'apartat 1 de l'article 2 de la Llei 19/2018, de 13 de juliol, de la Generalitat, d'acceleració de la inversió a projectes prioritaris (LAIP), que queda redactat així:

Article 2. Projectes prioritaris d'inversió.

1. Perquè un projecte empresarial puga tramitar-lo el Punt d'Acceleració a la Inversió, haurà d'aportar a la Comunitat Valenciana un valor afegit en àrees com ara el desenvolupament tecnològic i la innovació, el desenvolupament i la vertebració territorial, la generació d'ocupació, la recuperació i el foment de sectors tradicionals, la protecció mediambiental, la promoció de la inclusió social, la igualtat i la conciliació en l'àmbit laboral o corresponsabilitat, entre altres criteris econòmics, socials i mediambientals. El compliment d'aquests criteris es justificarà mitjançant un informe detallat de les mesures que s'han d'instaurar, junt amb una declaració responsable per a implantar-lo i mantindre'l per un període no inferior a tres anys, així com d'una temporalització de cadascuna d'aquestes mesures i una descripció dels indicadors de compliment.

El Punt d'Acceleració a la Inversió farà un seguiment i sol·licitarà periòdicament un informe detallat de les mesures que ha d'instaurar el sol·licitant. Si a través d'aquesta justificació periòdica s'observa que es deixen de complir els criteris que hagen portat el projecte a ser declarat prioritari, es revocarà aquesta qualificació.

Així mateix, si des de qualsevol departament de la Generalitat s'observen contradiccions que porten a jutjar que el projecte no compleix amb les estimacions previstes en el moment de la sol·licitud, es podrà citar la persona o entitat sol·licitant per a justificar aquesta deficiència i, en cas que siga certa, es revocarà la qualificació com a projecte prioritari, prèvia instrucció del corresponent procediment d'audiència de l'interessat.

Secció 3.ª

Llei de cooperatives

*Article 147*

Es modifiquen els apartats 2 i 3 de l'article 19 de l'annex del Decret legislatiu 2/2015, de 15 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de cooperatives de la Comunitat Valenciana, que queden redactats així:

2. La Generalitat i altres entitats públiques, en els termes establits en l'article següent i sempre que hi haja un acord adoptat per majoria de dos terços dels membres del consell rector, podran formar part com a sòcies de qualsevol cooperativa per a l'exercici de la iniciativa econòmica pública.

3. Si ho preveuen els estatuts i s'acorda en el moment de l'admissió, podran establir-se vincles socials de duració determinada que no podrà excedir de cinc anys, sempre que el conjunt d'aquests socis i sòcies no supere la cinquena part del total de les persones sòcies de caràcter indefinit, ni dels vots d'aquestes en l'assemblea general, excepte en les cooperatives de fins a deu socis en les quals el límit serà del 50 per cent. En el cas de cooperatives de treball associat i altres que tinguen socis i sòcies de treball, el vincle temporal d'aquestes persones no podrà excedir de tres anys.

Aquests socis i sòcies tindran els mateixos drets i obligacions, i hauran de complir els mateixos requisits d'admissió que els de vinculació indefinida, però la seua aportació obligatòria a capital no podrà excedir el 50 per cent de l'exigida a aquests. Així mateix, la quota d'ingrés no se'ls exigirà fins que, si s'escau, es produïra la integració com a socis i sòcies de vinculació indefinida.

Transcorregut el període de vinculació, llevat que els estatuts establisquen una altra cosa, s'extingirà automàticament la relació societària i la persona sòcia tindrà dret a la liquidació de la seua aportació obligatòria a capital, que li serà reembossada en el moment de la baixa, sense que siguen aplicable els terminis màxims de reembossament previstos en l'article 61 d'aquesta llei.

*Article 148*

Es modifica l'apartat 4 de l'article 89 de l'annex del Decret legislatiu 2/2015, de 15 de maig, del Consell, pel qual aprova el text refós de la Llei de cooperatives de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

4. Les cooperatives de treball associat podran utilitzar qualsevol modalitat de contractació temporal de conformitat amb la normativa laboral i sense més limitacions que les establides en aquesta; però no podran tindre més del 30 per cent de persones treballadores amb contracte per temps indefinit, computat respecte del nombre total de persones sòcies treballadores, excepte les cooperatives que tinguen menys de tres o menys persones sòcies, en les quals podrà haver-hi un treballador o treballadora contractada en aquesta modalitat. No obstant això, podrà superar-se aquest percentatge sempre que hi haja persones treballadores contractades indefinidament però a temps parcial i el nombre d'hores treballades per les persones treballadores esmentades no supere el 30 per cent de les hores treballades per la totalitat de les persones sòcies treballadores. En tot cas, no computaran com a persones treballadores assalariades als efectes mencionats:

*a*) Els qui renuncien expressament a ser persones sòcies. El nombre de treballadors o treballadores en actiu que hagen renunciat expressament a ser persones sòcies no podrà ser superior al nombre de socis o sòcies actives existents en aquest moment, excepte autorització expressa de l'administració competent en matèria de cooperatives, amb l'informe favorable previ del Consell Valencià del Cooperativisme. Quan una persona treballadora assalariada haja renunciat a la seua incorporació com a soci o sòcia, no podrà tornar a sol·licitar-ne l'ingrés fins que hagen transcorregut cinc anys, excepte acord del Consell Rector en un altre sentit.

*b*) Les persones treballadores que s'incorporen a la cooperativa per subrogació legal, com també les que s'incorporen a ella en activitats sotmeses a aquesta subrogació.

*c*) Les persones treballadores contractades per a ser posades a la disposició d'empreses usuàries quan la cooperativa actua com a empresa de treball temporal.

*d*) Les persones amb discapacitat, excepte per a les cooperatives d'integració social.

*e*) Aquelles persones que estiguen vinculades a la cooperativa amb un contracte de temps indefinit fix-discontinu. El nombre de treballadors o treballadores que es troben en aquesta situació no podrà ser superior al nombre de persones sòcies actives en aqueix moment.

*Article 149*

Es modifica l'apartat 11 de l'article 89 d'annex del Decret legislatiu 2/2015, de 15 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de cooperatives de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

11. A les cooperatives de treball associat que únicament compten amb dues persones sòcies treballadores se'ls aplicarà especialment, mentre romanguen en aquesta situació i encara que els seus estatuts establisquen una altra cosa, les disposicions següents:

*a*) Tots els acords socials que requerisquen majoria de persones sòcies o de vots hauran d'adoptar-se amb el vot favorable de les dues úniques persones sòcies.

*b*) Podran constituir el seu Consell Rector amb només dos membres, que, necessàriament, es distribuiran els càrrecs de presidència i secretaria.

*c*) No requeriran constituir la comissió de recursos o la comissió de control de la gestió.

*d*) Podrà encomanar-se la liquidació d'aquestes cooperatives a un o dues persones sòcies liquidadores.

*e*) L'import total de les aportacions de cada soci o sòcia al capital social no podrà superar el 50 per cent d'aquest.

*f*) La cooperativa que romanga més de cinc anys amb només dues persones sòcies treballadores estarà obligada, a partir de l'exercici següent, a fer una dotació addicional a la reserva obligatòria de l'u i mig per mil de la seua xifra de negocis anual, sense que aquesta dotació puga comportar que la cooperativa incórrega en pèrdues totals. En el mateix supòsit, no podrà obtindre subvencions o ajudes de l'administració del Consell, excepte les establides per a incorporació de noves persones sòcies.

*g*) Davant la baixa d'una persona sòcia, i pel període màxim d'un any regulat en l'article 81 d'aquesta llei per al restabliment del nombre mínim de socis, el soci o sòcia que roman assumirà temporalment les funcions pròpies d'administrador o administradora única sense necessitat de modificar els estatuts socials.

*Secció 4.ª*

*Registre de cooperatives*

*Article 150*

Es modifica l'article 13 de l'annex del Decret legislatiu 2/2015, de 15 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de cooperatives de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 13. Característiques, organització, competències i taxes

1. El Registre de Cooperatives de la Comunitat Valenciana és un registre públic dependent de la Generalitat i adscrit a la conselleria competent en matèria de cooperatives, l'àmbit territorial de les quals és autonòmic.

El Registre de Cooperatives es constitueix com un registre únic per a tota la Comunitat Valenciana, que podrà disposar d'oficines territorials com a element de proximitat i amb les funcions que reglamentàriament se'ls assignen.

2. El Registre de Cooperatives té per objecte la qualificació i inscripció de les cooperatives valencianes, de les seues unions i federacions i de la Confederació de cooperatives de la Comunitat Valenciana, com també dels actes i negocis jurídics que es determinen en aquesta llei i en les seues normes de desenvolupament. També li corresponen les altres funcions que se li atribueixen en l'article següent.

3. El Registre de Cooperatives percebrà les taxes que s'establisquen per llei. Quedaran exemptes de taxes la inscripció de la constitució de la cooperativa i les certificacions i altres actuacions registrals que siguen sol·licitades per les cooperatives, els seus administradors o administradores o els qui obren en el seu nom. També estaran exemptes de taxes les inscripcions de constitució les certificacions i actuacions registrals que sol·liciten les unions i federacions i la Confederació de Cooperatives.

4. El Registre de Cooperatives de la Comunitat Valenciana podrà subscriure acords amb organismes col·laboradors per a l'agilitació i el foment de la interoperabilitat registral, a fi d'aconseguir una major eficiència en la seua gestió.

*Article 151*

Es modifica l'article 14 de l'annex del Decret legislatiu 2/2015, de 15 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de cooperatives de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 14. Funcions del Registre

1. El Registre de Cooperatives de la Comunitat Valenciana té les funcions següents:

*a*) Qualificació, inscripció i certificació dels actes que, segons la normativa vigent, han d'accedir a aquest Registre.

*b*) Legalització dels llibres corporatius i de comptabilitat de les cooperatives, unions, federacions i confederació de cooperatives.

*c*) Depòsit dels comptes anuals, dels informes de gestió i d'auditoria, com també dels llibres i documentació social en els casos de liquidació.

*d*) Nomenament dels auditors o auditores i altres persones expertes independents, en els casos en què corresponga al Registre.

*e*) Qualificació de les cooperatives com a entitats no lucratives, d'acord amb el que s'estableix en l'article 114.

*f*) Expedir certificacions de denominació.

*g*) Coordinar la seua actuació amb els altres registres de cooperatives i amb els registres mercantils.

*h*) Compilar les dades relatives a les cooperatives valencianes, tant identificatives com quantitatives, i dur a terme les operacions estadístiques que es determinen legalment, a fi de definir les polítiques de foment del cooperativisme i comprovar-ne l'impacte.

*i*) Qualssevol altres atribuïdes per la llei o per les seues normes de desenvolupament.

*Article 152*

Es modifica la disposició addicional tercera de l'annex del Decret legislatiu 2/2015, de 15 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de cooperatives de la Comunitat Valenciana, que queda redactada així:

Disposició addicional tercera

El Consell aprovarà, en el termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el Reglament del Registre de Cooperatives de la Comunitat Valenciana.

Així mateix, el Consell establirà reglamentàriament el procediment per a possibilitar la presentació de documents inscriptibles en el Registre de Cooperatives de la Comunitat Valenciana, a través de mitjans telemàtics o en suport informàtic, de manera directa o a través d'encàrrec de gestió o acords de col·laboració amb altres organismes.

*Article 153*

Se suprimeix la disposició addicional setena de l'annex del Decret legislatiu 2/2015, de 15 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de cooperatives de la Comunitat Valenciana.

*Article 154*

S'afegeix una nova disposició transitòria tercera a l'annex del Decret legislatiu 2/2015, de 15 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de cooperatives de la Comunitat Valenciana, que queda redactada així:

Disposició transitòria tercera. Oficina registral única i oficines territorials del Registre de cooperatives de la Comunitat Valenciana

Fins a la data d'entrada en vigor del reglament a què es refereix la disposició addicional tercera, l'oficina central del Registre continuarà tenint de manera exclusiva les funcions següents:

*a*) Coordinar l'actuació de totes les oficines del Registre de Cooperatives i dictar, a aquest efecte, les instruccions pertinents per a aconseguir l'efectiva coordinació d'aquestes.

*b*) Planificar la unificació i assumpció de les funcions de les diferents oficines registrals, com també aquelles corresponents als encàrrecs de gestió o acords de col·laboració amb altres organismes col·laboradors.

*c*) De manera exclusiva, per a les cooperatives d'assegurances, les de crèdit i aquelles altres que compten amb secció de crèdit, com també per a les unions i federacions de cooperatives i la confederació, totes les funcions a què es refereix l'article 14.

Secció 5.ª

Estatut de les persones consumidores i usuàries

*Article 155*

S'afig un nou apartat 3 en l'article 8 de l'annex del Decret legislatiu 1/2019, del Consell, de 13 de desembre, d'aprovació del text refós de la Llei de l'Estatut de les persones consumidores i usuàries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

3. Les persones consumidores i usuàries no podran ser discriminades per raó de la seua llengua. En cap cas se'ls pot negar l'atenció o atendre incorrectament per raó de la llengua oficial que empren en les relacions de consum regulades per aquesta llei.

*Article 156*

S'afigen uns nous apartats 16 i 17 en l'article 20 de l'annex del Decret legislatiu 1/2019, del Consell, de 13 de desembre, d'aprovació del text refós de la Llei de l'Estatut de les persones consumidores i usuàries de la Comunitat Valenciana, que queden redactats així:

16. Els drets lingüístics de les persones consumidores i usuàries.

17. L'exercici de l'activitat empresarial respectuosa amb els drets lingüístics dels consumidors i usuaris, així com la comprovació i verificació del compliment efectiu d'aquests drets lingüístics.

*Article 157*

S'afigen uns nous apartats 11 i 12 en l'article 74 de l'annex del Decret legislatiu 1/2019, del Consell, de 13 de desembre, d'aprovació del text refós de la Llei de l'Estatut de les persones consumidores i usuàries de la Comunitat Valenciana, que queden redactats així:

11. Vulnerar els drets lingüístics de les persones consumidores o incomplir les obligacions en matèria lingüística que estableix la normativa, sempre que aquesta vulneració no implique, a més, una denegació del servei.

12. Denegar l'atenció de la persona consumidora amb la motivació d'impedir l'exercici dels seus drets lingüístics recollits en aquesta llei.

*Article 158*

S'afig una nova lletra *m*  en l'article 76 de l'annex del Decret legislatiu 1/2019, del Consell, de 13 de desembre, d'aprovació del text refós de la Llei de l'Estatut de les persones consumidores i usuàries de la Comunitat Valenciana, que queda redactada així:

*m*) Cometre la conducta infractora per raó de naixement o lloc de naixement; procedència, nacionalitat o pertinença a una minoria nacional; raça, color de pell o ètnia; sexe, orientació, identitat sexual i de gènere o expressió de gènere; opinió política o d'una altra índole; religió, conviccions o ideologia; llengua oficial de la Comunitat Valenciana emprada; origen cultural, nacional, ètnic o social; situació econòmica o administrativa, classe social o fortuna; ascendència; edat; fenotip, sentit de pertinença a grup ètnic; malaltia, estat serològic; discapacitat o diversitat funcional, o per qualsevol altra condició, circumstància o manifestació de la condició humana, real o atribuïda.

Secció 6.ª

Normes per al control del soroll produït pels vehicles de motor

*Article 159*

Es modifica l'apartat 3 de l'article 2 del Decret 19/2004, de 13 de febrer, del Consell, pel qual s'estableixen normes per al control del soroll produït pels vehicles de motor, que queda redactat així:

3. La comprovació de l'emissió sonora en les estacions d'inspecció tècnica de vehicles de la Comunitat Valenciana és obligatòria per a aquells vehicles que determine la normativa bàsica estatal.

*Article 160*

Es modifica l'apartat 1 de l'article 4 del Decret 19/2004, de 13 de febrer, del Consell, pel qual s'estableixen normes per al control del soroll produït pels vehicles de motor, que queda redactat així:

1. El nivell de soroll emès pels vehicles a motor es considera admissible sempre que no depasse els valors límits fixats en aquest article, excepte per a aquells vehicles sotmesos a la prova d'emissió sonora durant les inspeccions tècniques regulades en el Reial decret 920/2017, de 23 d'octubre, els límits dels quals estan recollits en la norma esmentada.

*Article 161*

Se suprimeixen els articles 5 i 6 del Decret 19/2004, de 13 de febrer, del Consell, pel qual s'estableixen normes per al control del soroll produït pels vehicles de motor.

*Article 162*

Es modifica l'apartat 1 i 2 de l'article 8 del Decret 19/2004, de 13 de febrer, del Consell, pel qual s'estableixen normes per al control del soroll produït pels vehicles de motor, que queda redactat així:

1. Els agents de l'autoritat encarregats de la vigilància del trànsit rodat han de formular denúncies per infracció del que disposa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de protecció contra la contaminació acústica, quan comproven que s'incompleixen les condicions de circulació establides en l'article 50 de la llei esmentada i en l'article 3 d'aquest decret, o quan determinen pel procediment que s'especifica en l'annex l que el nivell de soroll produït pel vehicle depassa els valors límits establits en l'article 4 d'aquest decret, o quan comproven que el vehicle circula sense informe que continga la comprovació sonora o amb una comprovació caducada, malgrat estar obligat a aquesta comprovació.

2. Per a realitzar la comprovació dels nivells sonors dels vehicles, l'autoritat actuant pot ordenar el trasllat del vehicle fins a un lloc pròxim que complisca amb les condicions necessàries per a efectuar els mesuraments d'acord amb el procediment reglamentat.

Aquests mesuraments poden realitzar-los els agents actuants o concertar-los amb els serveis mòbils de les estacions ITV, d'acord amb les condicions establides en l'annex l d'aquesta norma.

*Article 163*

Se suprimeix l'article 9, la disposició addicional segona, la disposició addicional quarta, la disposició transitòria primera, la disposició transitòria segona i la disposició transitòria tercera del Decret 19/2004, de 13 de febrer, del Consell, pel qual s'estableixen normes per al control del soroll produït pels vehicles de motor.

*Article 164*

Es modifica l'apartat 2.3 de l'annex l del Decret 19/2004, de 13 de febrer, del Consell, pel qual s'estableixen normes per al control del soroll produït pels vehicles de motor, que queda redactat així:

2.3. El règim del motor s'estabilitza a 3/4 de la velocitat de gir en la qual el motor desenvolupa la potència màxima. Una vegada aconseguit el règim estabilitzat, es porta ràpidament el mecanisme d'acceleració a la posició de ralentí. El nivell sonor es mesura durant un període de funcionament que comprèn un breu espai de temps a règim estabilitzat més tota la duració de la desceleració, considerant com a resultat vàlid del mesurament el corresponent a la indicació màxima del sonòmetre. Aquest procediment s'ha de repetir tres vegades.

Es determina el règim de funcionament del motor emprant, per a això, un instrument de mesurament extern al vehicle, excepte quan la configuració del vehicle n'impedeix l'ús. En aquests casos es pot emprar un sistema integrat.

*Article 165*

Se suprimeixen l'annex II i l'annex III del Decret 19/2004, de 13 de febrer, del Consell, pel qual s'estableixen normes per al control del soroll produït pels vehicles de motor.

Secció 7.ª

Agència Valenciana de l'Energia (Aven)

*Article 166. Creació de l' Agència Valenciana de l'Energia (Aven)*

U. Objecte i adscripció

1. L'objecte d'aquesta llei és la creació i la regulació de l'organització i el funcionament de l'Agència Valenciana de l'Energia (Aven).

2. Es crea l'Aven, que queda adscrita a la conselleria que ostente les competències en matèria d'energia.

Dos. Naturalesa, personalitat i règim jurídic

1. L'Agència Valenciana de l'Energia (Aven) es constitueix com a entitat de dret públic de la Generalitat, de les previstes en l'article 155.1 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, amb personalitat jurídica i patrimoni propis i plena capacitat d'obrar per a aconseguir els fins que li han sigut assignats i exercir les facultats i les potestats administratives que se li assignen a través d'aquesta llei i qualsevol altra norma que li assigne competències en el futur.

2. L'Aven es regeix pel dret públic en l'exercici de les potestats administratives que tinga atribuïdes, en la formació de la voluntat dels seus òrgans i en els aspectes específicament regulats en aquesta llei i altres disposicions aplicables.

Tres. Finalitats

L'Agència Valenciana de l'Energia té per finalitat reduir l'impacte ambiental que representa la generació i el consum energètic i consolidar un nou model energètic. L'Aven pretén aconseguir l'autoproveïment energètic a la Comunitat Valenciana a través de l'impuls i l'execució de les actuacions necessàries per a aconseguir la descarbonització de l'economia. Entre les accions per aconseguir-ho es troben el desenvolupament, el foment i l'ús de les energies renovables, l'autoconsum, i l'estalvi i l'eficiència energètica en les administracions públiques, tots els sectors econòmics i a les llars de la Comunitat Valenciana; amb l'objectiu d'obtenir l'energia al menor preu possible amb el consegüent augment de la competitivitat en tots els sectors. Així mateix, l'Aven pretén transformar el model energètic fent-lo més democràtic i participat per part de la ciutadania valenciana.

Quatre. Funcions

1. L'Agència Valenciana de l'Energia exerceix les funcions següents:

*a*) Promoure i gestionar sistemes públics de producció d'energia renovable, d'emmagatzematge o gestió d'energia i de recàrrega de vehicles elèctrics. A més, prestar el suport que demanen les administracions competents per a gestionar els serveis de recàrrega de vehicles elèctrics existents en l'espai urbà i en els de nova instal·lació.

*b*) Comercialitzar energia elèctrica en règim de lliure competència, gestionar la venda d'excedents energètics d'instal·lacions d'autoconsum, recollir i analitzar les dades de consum i participar en la gestió intel·ligent de la demanda i en altres serveis del sistema elèctric, com també participar en la propietat de noves plantes de generació renovable.

*c*) Fomentar la democratització de l'energia entre la ciutadania i obrir a la participació ciutadana els projectes energètics que es promoguen per part de l'ens, tant en el disseny com en el finançament i l'avaluació. A més, establir espais i eines de participació i representació social perquè la ciutadania forme part de les decisions, les actuacions i els plans estratègics que s'establisquen.

*d*) Analitzar, proposar i executar les mesures necessàries en els sectors empresarials, les entitats públiques i privades, i els particulars per a assolir els objectius establits en matèria d'energies renovables, estalvi i eficiència energètica.

*e*) Analitzar, fomentar, proposar i executar, si escau, totes les mesures i les actuacions que siguen necessàries destinades a aconseguir polítiques sectorials eficaces per a avançar en la transició energètica, mitjançant la utilització de noves tecnologies més eficients des del punt de vista energètic, de fonts d'energia renovables, com també la racionalització del consum i la reducció dels costos energètics.

*f*) Analitzar, proposar i promoure les línies d'investigació, desenvolupament i innovació dirigides a aconseguir un ús més eficient de l'energia, amb la consegüent reducció de consums i costos energètics, la descarbonització de la generació elèctrica, i a utilitzar més les energies renovables a la Comunitat Valenciana.

*g*) Introduir les mesures i les accions necessàries per a desenvolupar i implantar les fonts d'energia renovables, l'autoconsum energètic i les comunitats energètiques a la Comunitat Valenciana, fomentant la democratització en matèria de subministrament i proveïment energètic.

*h*) Secundar i promoure la implantació d'equips i sistemes per a la consecució de la gestió intel·ligent de la demanda energètica.

*i*) Impulsar el canvi cap a una mobilitat sostenible fomentant les accions necessàries per a implantar noves maneres de transport netes i eficients.

*j*) Fomentar i desenvolupar programes d'assessorament i d'auditories energètiques per a determinar les possibilitats d'estalvi i de millora de l'eficiència energètica en tots els sectors econòmics de la Comunitat Valenciana.

*k*) Establir, tramitar i gestionar ajudes i incentius financers de promoció de les energies renovables, autoconsum, estalvi i eficiència energètica, mobilitat sostenible i altres àmbits continguts en les funcions de l'Agència establits en l'àmbit de la Generalitat, com també els derivats dels programes d'ajudes convocats per la Unió Europea.

*l*) Impulsar, coordinar i supervisar les actuacions necessàries, en l'àmbit dels edificis, infraestructures i equipaments del sector públic de la Generalitat, per a aconseguir els objectius de reducció de consum d'energia i de l'aprofitament dels recursos energètics propis, amb especial èmfasi en la utilització de les energies renovables.

*m*) Gestionar les actuacions necessàries perquè quede garantit el compliment de la normativa reguladora de la certificació d'eficiència energètica d'edificis a la Comunitat Valenciana, inclosa la gestió del Registre de Certificació Energètica d'Edificis.

*n*) Proposar i dissenyar els mecanismes per a prevenir i eliminar les situacions de pobresa energètica a la Comunitat Valenciana.

*o*) Representar la Comunitat Valenciana en els diferents òrgans regionals, nacionals i internacionals relacionats amb les funcions assignades a l'Agència, com també en qualsevol dels aspectes que li encomanen les conselleries de les quals depenga.

*p*) Donar suport a l'òrgan competent en l'anàlisi i la proposta de les infraestructures energètiques necessàries per a complir amb els objectius de subministrament a tot el territori de la Comunitat Valenciana, tant en fonts com en qualitat d'energia.

*q*) Donar suport a la Comissió Delegada de Transició Ecològica i Sostenibilitat Ambiental o qualsevol òrgan equivalent de coordinació en matèria de polítiques ambientals de transformació energètica transversals.

*r*) Programar campanyes de demostració, conscienciació i difusió ciutadana respecte a l'estalvi i l'eficàcia energètica, com també la necessitat de l'ús d'energies renovables.

*s*) Desenvolupar programes de formació destinats a col·lectius de professionals relacionats amb les funcions assignades a l'Agència.

*t*) Actuar com a òrgan consultiu sobre qüestions relatives al sector energètic a través de l'elaboració d'informes i dictàmens.

*u*) Participar en projectes competitius d'àmbit autonòmic, estatal o internacional amb la finalitat de posar en marxa iniciatives relacionades amb els objectius d'aquesta llei o les funcions de l'Aven.

*v*) Qualsevol altra funció que li atribuïsca el seu reglament o la normativa en matèria d'energia, sense perjudici de les funcions o actuacions les competències de les quals ostente la direcció general competent en matèria d'energia.

2. Per a l'exercici de les seues funcions, l'Aven pot subscriure convenis i contractes amb institucions públiques o privades interessades, en l'àmbit de les seues funcions.

3. Per a projectes de generació d'energia renovable, d'emmagatzematge d'energia, gestió energètica o d'absorció de carboni que s'han de dur a terme en terrenys que són propietat d'una altra administració, l'Aven pot redactar i iniciar la tramitació administrativa dels projectes corresponents una vegada ha rebut la comunicació de la voluntat d'aquella administració per a procedir a posar a disposició els terrenys amb aquesta finalitat, sense perjudici de la necessitat d'instrumentar posteriorment la cessió de la titularitat, si escau, dels terrenys, l'atorgament del títol habilitant per a executar les obres o el mecanisme corresponent de col·laboració entre les administracions

4. Els convenis de col·laboració entre administracions públiques relacionats amb projectes de generació d'energia renovable, d'emmagatzematge d'energia, gestió energètica o d'absorció de carboni poden tenir una vigència màxima de trenta anys.

5. Les entitats locals de la Comunitat Valenciana poden cedir l'ús de béns i drets de domini públic o patrimonials directament a l'Aven per a implantar instal·lacions d'energies renovables.

Aquestes cessions d'ús, que no alteren la naturalesa jurídica del bé, s'han de formalitzar mitjançant conveni que ha de publicar-se en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  i ha d'expressar, com a mínim, el contingut següent:

*a*) La finalitat concreta de l'ús.

*b*) La duració temporal de la cessió, que no pot excedir de trenta anys.

*c*) El destí de l'aprofitament energètic.

*d*) Les altres condicions concretes de la cessió d'ús, inclosa la contraprestació que reba l'administració cedent, si escau.

*e*) L'assumpció del pagament de les despeses de manteniment i conservació del bé o dret cedit a càrrec del cessionari.

*f*) L'assumpció del pagament de l'impost sobre béns immobles.

*g*) La referència cadastral si l'objecte de la cessió és un immoble.

6. Per a desenvolupar les funcions que se li atribueixen, l'Aven pot impulsar la participació de la Generalitat en el capital social d'empreses energètiques i promoure la constitució de societats mercantils o qualsevol altra figura jurídica per a contribuir a desenvolupar un nou model energètic.

Cinc. Òrgans de govern

La Agència Valenciana de l'Energia s'estructura en els òrgans següents:

*a*) La Presidència

*b*) La Vicepresidència de l'Aven

*c*) El Consell Rector

*d*) La Direcció General

*e*) El Consell Assessor

Sis. La Presidència

És l'òrgan superior de direcció i representació de l'Agència Valenciana de l'Energia. El càrrec recau en la persona titular de la conselleria competent en matèria d'energia o en la persona que aquesta designe.

Set. Funcions de la Presidència

1. Les funcions de la Presidència de l'Agència Valenciana de l'Energia són les següents:

*a*) Exercir la màxima representació de l'entitat.

*b*) Exercir l'alta direcció i la inspecció de l'entitat.

*c*) Assegurar el compliment de les lleis i la regularitat de les deliberacions, i vetlar perquè es complisquen els acords adoptats.

*d*) Presidir el Consell Rector, convocar i alçar les seues sessions, moderar-les, fixar l'ordre del dia, dirigir les deliberacions i dirimir els empats amb el vot de qualitat.

*e*) Coordinar les línies generals de funcionament de l'Aven.

*f*) Representar l'entitat i el Consell Rector en els procediments judicials, actes o contractes, sense perjudici que, per a un supòsit concret i mitjançant una resolució de la Presidència o un acord del Consell Rector, s'atorgue aquesta representació a la persona titular de la Vicepresidència o la Direcció.

*g*) Exercir, per raons d'urgència o circumstàncies especials, qualsevol facultat que corresponga al Consell Rector i retre-li compte a l'efecte de la ratificació.

*h*) Signar les actes i els convenis conformement als acords adoptats en el Consell Rector, sense perjudici que puga delegar la signatura.

*i*) Actuar com a òrgan de contractació, sense perjudici de la delegació o la desconcentració.

*j*) Resoldre els recursos de reposició interposats contra els actes administratius propis.

*k*) Iniciar els expedients disciplinaris.

*l*) Exercir les facultats que li delegue el Consell Rector.

2. La Presidència pot delegar les funcions pròpies en la Vicepresidència o en la persona que ocupe la Direcció, excepte les previstes en les lletres *b*  i *g*  de l'apartat 1 i les que siguen indelegables perquè així ho fixe una norma amb rang de llei.

3. Correspon a la persona que ocupe la Presidència exercir les potestats administratives atribuïdes a l'Aven.

Vuit. La Vicepresidència

Substitueix la persona titular de la Presidència en els casos d'absència, vacant, malaltia o qualsevol altra impossibilitat d'actuar de la Presidència, i assisteix, controla, coordina i exerceix les funcions que la Presidència o el Consell Rector li delegue. La Vicepresidència de l'Agència Valenciana de l'Energia recau en la persona titular de la conselleria competent en matèria de canvi climàtic o persona en qui delegue.

Nou. El Consell Rector

És l'òrgan col·legiat de govern de l'Agència Valenciana de l'Energia, compost de manera que es garantisca la presència equilibrada de dones i homes. Està conformat per la Presidència, la Vicepresidència, quatre vocalies i la persona que exercisca la Direcció de l'Aven. Disposa d'una secretaria amb veu, però sense vot, per a adoptar acords i decisions, ocupada per una persona no consellera i funcionària de carrera pertanyent a un cos del subgrup A1 al servei de l'administració de la Generalitat Valenciana.

Les persones que ocupen les vocalies, designades per acord del Consell entre persones amb qualificació professional en la matèria, gaudeixen d'independència funcional en l'exercici de les seues funcions.

Deu. Funcions del Consell Rector

Corresponen al Consell Rector de l'Agència Valenciana de l'Energia les funcions següents:

*a*) Fixar les directrius bàsiques d'actuació de l'Agència.

*b*) Aprovar l'avantprojecte de pressupostos anuals i formular el programa d'actuació pluriennal de l'Agència, segons el que estableixen els articles 52 i 53 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.

*c*) Aprovar el programa anual d'actuació i l'informe anual de compliment dels objectius.

*d*) Aprovar el balanç anual de l'Agència, la memòria anual i avaluar periòdicament els programes d'actuació i els seus resultats.

*e*) Aprovar les plantilles i el règim retributiu del personal laboral propi de l'Aven.

*f*) Fixar els preus i les tarifes que l'Aven ha de percebre per prestar els seus serveis.

*g*) Decidir la constitució de societats filials o la participació en societats.

*h*) Proposar al Consell de la Generalitat el nomenament de la persona titular de la Direcció General.

*i*) Aprovar els plans i els programes de caràcter energètic que s'assignen a l'Aven a través de les seues normes de creació.

*j*) Realitzar qualsevol altra funció que no estiga encomanada expressament als altres òrgans de l'Aven.

2. El Consell Rector pot delegar en la Direcció General de l'Aven el compliment de funcions específiques. No poden ser objecte de delegació les funcions que corresponen al Consell Rector establides en les lletres *c*, *d*, *e*, *f*  i *h*  de l'apartat 1 d'aquest article, ni la facultat de delegació prevista en aquest article.

Onze. Règim jurídic del Consell Rector

1. La persona titular de la Presidència del Consell Rector és la comptedant a l'efecte de la normativa comptable.

2. Els vocals del Consell Rector tenen dret a la percepció d'indemnitzacions per assistència a les reunions del Consell i de les comissions de treball que es poden crear al seu si. Les quanties concretes es determinen mitjançant un acord del Consell Rector, amb subjecció als límits quantitatius que en aquesta matèria preveu la normativa que siga aplicable.

3. Les persones integrants del Consell Rector tenen dret al reembossament de les despeses acreditades en què incorren pels actes derivats de l'exercici de les seues funcions.

4. Les indemnitzacions o qualsevol altre concepte que perceben en l'exercici de les seues funcions com a personal del Consell Rector són de caràcter públic.

5. Sense perjudici del que disposa la normativa en matèria d'incompatibilitats, no poden formar part del Consell Rector aquelles persones que ocupen la conselleria, l'administració, la direcció, la gerència, l'assessoria o assimilats i el personal en actiu d'entitats privades relacionades amb la generació, el transport, la distribució i la comercialització d'energia o, en general, de qualsevol persona jurídica que estiga relacionada amb les competències i les funcions de l'Aven.

Si una persona integrant del Consell Rector es troba en algun dels supòsits d'incompatibilitat especificats en aquest article, disposa de tres mesos per a adequar la seua situació al que estableix la llei.

Igualment, ser membre del Consell Rector és incompatible amb ser membre de les Corts Valencianes o del Consell, amb l'excepció de la Presidència i la Vicepresidència de l'Aven, com també amb l'exercici de qualsevol càrrec d'elecció o designació polítiques i amb l'exercici de funcions d'alta direcció en partits polítics o organitzacions sindicals o empresarials.

6. Les persones integrants del Consell Rector exerceixen el càrrec amb subjecció als deures de diligent administració, fidelitat, lleialtat, secret i responsabilitat establits en la legislació pública i mercantil. Així mateix, han d'ajustar la seua actuació als principis de legalitat, objectivitat i bon govern i la defensa dels valors constitucionals i estatutaris.

Dotze. Funcionament del Consell Rector

1. El Consell Rector es reuneix en sessió ordinària, almenys, una vegada al trimestre i en sessió extraordinària a sol·licitud de la Presidència o quan ho sol·liciten un terç dels seus integrants.

2. Els acords del Consell Rector s'adopten per majoria de les persones que l'integren sempre que siguen presents, com a mínim, la meitat més una de les persones integrants, excepte en els supòsits en què, en virtut del reglament orgànic, s'exigeix majoria qualificada. A l'efecte d'adoptar acords, la Presidència dirimeix amb el seu vot els empats.

3. El funcionament intern per a regular els drets i els deures dels seus integrants, les activitats que els corresponen i tot allò que no estiga expressament previst en aquesta llei del Consell Rector s'ha d'establir en el reglament orgànic i funcional de l'Agència Valenciana de l'Energia.

Tretze. Nomenament i cessament del Consell Rector

1. Les quatre vocalies del Consell Rector són designades per acord del Consell, en representació de l'administració de la Generalitat, pertanyents a les conselleries competents en les matèries d'economia, energia, indústria i altres relacionades amb la transició energètica, com també hisenda i/o sector públic instrumental de la Generalitat Valenciana.

2. Les persones proposades per a integrar el Consell Rector com a vocals ho són per un mandat de tres anys de duració, renovables per uns altres tres en una única renovació. Durant el seu mandat, compten amb un estatut de garantia d'independència funcional per a desenvolupar les seues funcions de manera que només poden ser remogudes per les causes taxades previstes en l'apartat 4.

3. Les persones proposades per a integrar el Consell Rector com a vocals han de comptar amb qualificació, experiència, coneixements i mèrits professionals suficients per a desenvolupar aquesta labor.

A aquest efecte, es presumeix que gaudeixen d'aquests requisits les que acrediten haver exercit, durant un termini no inferior a cinc anys, funcions en òrgans d'administració, alta direcció, control o assessorament en entitats públiques o privades relacionades amb l'àmbit de l'energia, la gestió pública o el sector instrumental de la Generalitat; o tenen experiència professional en l'àmbit de l'energia, el canvi climàtic o qualsevol àmbit connex, tant en la seua activitat professional, en relació amb actuacions d'organismes públics o administracions públiques en relació amb aquests àmbits, com en la seua dimensió docent o investigadora.

4. Les persones vocals del Consell Rector cessen en el càrrec per:

*a*) Renúncia expressa notificada fefaentment.

*b*) Expiració del terme del seu mandat.

*c*) Separació declarada pel Consell Rector per causa sobrevinguda d'incapacitat, declarada judicialment, que l'incapacite per a exercir el càrrec o la condemna ferma per qualsevol delicte dolós.

*d*) Separació aprovada pel Consell a proposta del Consell Rector per causa d'incompatibilitat sobrevinguda o per acord motivat d'aquest Consell en cas de greus insuficiències en el seu acompliment com a membre del Consell Rector. La formulació de la proposta pel Consell Rector en aquesta mena de situacions exigeix la incoació d'un expedient amb procediment contradictori.

*e*) Defunció.

5. En els supòsits previstos en les lletres *a*, *c*  i *d*  de l'apartat anterior, el cessament del conseller o consellera el declara el president del Consell i s'ha de publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.*

6. En els supòsits de cessament d'una majoria de membres del Consell Rector, el Consell, mitjançant decret, ha de disposar el cessament de la resta de les conselleres i consellers i la dissolució del Consell Rector, com també el nomenament d'una administració única que s'ha de fer càrrec de la gestió ordinària fins al moment de la constitució d'un nou Consell Rector.

El cessament dels consellers i conselleres i la dissolució del Consell Rector previstos en aquest apartat s'han de publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  i són efectius des de l'endemà de la seua publicació; la qual cosa suposa l'inici, de manera immediata, del procediment d'elecció d'un nou Consell Rector.

7. El Consell Rector ha de regular en el reglament orgànic corresponent el procediment contradictori previst en la lletra *d*  de l'apartat 4 d'aquest article.

Catorze. La Direcció General de l'Agència

1. La persona titular es nomena mitjançant un decret del Consell de la Generalitat a proposta de la Presidència.

Quinze. Funcions de la Direcció General de l'Agència

1. En general, corresponen a la Direcció de l'Agència Valenciana de l'Energia les facultats de direcció, administració i gestió ordinària de l'Agència, i les funcions executives, de conformitat amb els acords del Consell Rector, sense perjudici de les funcions reservades a l'òrgan col·legiat i a la Presidència.

2. En particular, a la Direcció de l'Aven li corresponen les funcions següents:

*a*) Executar els acords del Consell Rector.

*b*) Dirigir, dissenyar, coordinar, gestionar, inspeccionar i controlar totes les dependències, les instal·lacions i els serveis.

*c*) Realitzar la gestió econòmica i financera i el control tècnic i administratiu dels serveis.

*d*) Presentar al Consell Rector, amb la periodicitat que correspon, el programa anual d'actuació i l'informe anual de compliment dels objectius, com també el seguiment dels plans i programes la competència dels quals s'assigne a l'Aven.

*e*) Presentar anualment al Consell Rector, perquè ho aprove, les propostes de programes d'actuació, d'inversió i de finançament, el balanç i la memòria de l'Aven.

*f*) Signar els informes i els dictàmens elaborats per l'Aven.

*g*) Exercir la direcció de tot el personal.

*h*) Realitzar les funcions específiques que el Consell Rector li delegue.

Setze. El Consell Assessor

El Consell Assessor és un òrgan de caràcter consultiu en el qual estan representades les parts interessades de l'àmbit energètic valencià, públiques o privades, amb la finalitat de coordinar esforços que conflueixen en la consecució dels objectius bàsics de l'Agència Valenciana de l'Energia.

Disset. Funcions del Consell Assessor

Corresponen al Consell Assessor les funcions següents:

*a*) Assessorar i informar el Consell Rector en totes les qüestions relacionades amb les finalitats de l'Agència Valenciana de l'Energia.

*b*) Proposar acords i disposicions convenients per al millor funcionament de l'Aven.

*c*) Informar sobre qualsevol assumpte que, en l'àmbit de les competències de l'Aven, li sol·licite el Consell o la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'energia.

*d*) Informar sobre els programes d'actuació, inversió o finançament.

*e*) Les que li poden ser conferides de conformitat amb la legislació vigent i altres disposicions posteriors.

3. El Consell Assessor es reuneix, com a mínim, una vegada a l'any.

Divuit. Composició del Consell Assessor

1. El Consell Assessor està integrat per:

*a*) La Presidència, que és triada per majoria absoluta entre les persones integrants del Consell Assessor.

*b*) La Direcció de l'Agència Valenciana de l'Energia.

*c*) Disset vocalies, seleccionades entre professionals de reconegut prestigi en matèria energètica, empleades i empleats públics amb experiència en el sector o persones dedicades a la representació d'interessos col·lectius en aquesta matèria. Aquestes vocalies s'han d'ocupar per:

*i*. Tres representants de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.

*ii*. Tres representants de les cinc universitats públiques valencianes, que les designen les cinc rectores i rectors, de comú acord.

*iii*. Dos representants de les organitzacions empresarials més representatives.

*iv*. Dos representants de les organitzacions sindicals més representatives.

*v*. Una persona representant dels col·legis professionals relacionats amb l'àrea energètica, designada per comú acord d'aquests.

*vi*. Dos representants d'organitzacions ecologistes o de defensa del medi ambient, designades pel Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient de la Comunitat Valenciana.

*vii*. Dos representants de les organitzacions de consumidors, designades pel Consell de Persones Consumidores i Usuàries de la Comunitat Valenciana.

*viii*. Dos representants de les empreses productores i comercialitzadores, tant d'energies renovables com convencionals, designades per comú acord entre les associacions del sector i segons comuniquen les organitzacions empresarials més representatives; les quals, en tot cas, han de garantir la representació de representants d'empreses productores o comercialitzadores d'energies renovables.

2. Les persones representants de les vocalies són nomenades per la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'energia a proposta de les organitzacions o institucions que representen, les quals han de proposar un nombre igual de vocals suplents, que són nomenades amb tal caràcter. Totes les vocalies són nomenades per un període de tres anys.

3. Les persones integrants del Consell Assessor no perceben remuneració pel seu càrrec.

4. El Consell Assessor pot constituir al seu si comissions de treball de composició variable segons les necessitats d'assessorament de cada moment. A més, pot convidar persones que es consideren rellevants.

Dinou. Estructura orgànica i funcional de l'Aven

L'estructura orgànica i funcional de l'Agència Valenciana de l'Energia s'ha de determinar reglamentàriament, mitjançant decret del Consell, a proposta del conseller del departament al qual es trobe adscrita.

Vint. Règim del personal

1. L'Agència Valenciana de l'Energia pot comptar amb personal funcionari i laboral de l'administració de la Generalitat i, a més, pot contractar personal laboral propi per a l'acompliment de les funcions que no impliquen la participació directa o indirecta en l'exercici de potestats públiques.

2. El personal propi de l'Agència es regeix per les normes de dret laboral i, a més, per les previsions del Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de l'Estatut bàsic de l'empleat públic i de la legislació de la funció pública valenciana, com també pel règim aplicable al personal de les entitats de dret públic que els siga aplicable.

3. El personal funcionari i laboral de l'administració de la Generalitat que presta els seus serveis en l'Agència es regeix pel mateix règim jurídic que la resta de personal de l'administració de la Generalitat. Correspon la seua gestió, com també la dels llocs de treball que ocupen, a la conselleria competent en matèria de funció pública.

Vint-i-u. Patrimoni i recursos propis

1. L'Agència Valenciana de l'Energia compta amb patrimoni propi, integrat pel conjunt de  béns i drets que se li adscriga o els que puga adquirir en el futur.

2. La gestió i l'administració dels seus béns i drets propis, com també dels que s'adscriguen per a acomplir els seus fins, s'han d'ajustar, en el que li siga aplicable, al que s'estableix en la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat.

3. L'Aven pot adquirir tota classe de béns i drets per qualsevol de les maneres admeses en l'ordenament jurídic.

Vint-i-dos. Règim pressupostari i finançament

1. El règim pressupostari, economicofinancer, de comptabilitat, d'intervenció i de control financer aplicable a l'Agència Valenciana de l'Energia és el que estableix per a aquest tipus d'entitats la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.

2. L'avantprojecte de pressupost, una vegada aprovat pel Consell Rector, s'ha de trametre a la conselleria competent en matèria d'energia per a posteriorment elevar-lo a la Conselleria d'Hisenda a l'efecte d'integrar-lo en el pressupost de la Generalitat.

3. L'Aven compta amb els recursos següents per a acomplir dels seus fins:

*a*) Les dotacions que es consignen en els pressupostos de la Generalitat.

*b*) El rendiment dels béns que se li adscriguen o dels que té el dret d'ús i dels béns i dels valors que adquirisca en exercici de les seues funcions, com també el rendiment de les operacions financeres que puga realitzar.

*c*) Els ingressos que obtinga per la prestació dels seus serveis i pels estudis i treballs que realitze en exercici de les seues funcions.

*d*) Els ingressos i els beneficis de tot tipus derivats de la participació en societats.

*e*) Els ingressos derivats i les plusvàlues procedents de la venda de les accions en les societats anònimes en què participe.

*f*) Les subvencions, les aportacions i les donacions que concedisquen al seu favor els organismes i les entitats, públics i privats, i els particulars.

*g*) Els crèdits i els préstecs que li siguen concedits.

*h*) Els productes i les rendes del seu patrimoni.

*i*) Qualssevol altres recursos que li puguen ser atribuïts.

Vint-i-tres. Control intern de la gestió econòmica

1. L'Agència Valenciana de l'Energia ha de comptar amb un auditor o auditora, que té per objecte mesurar i avaluar l'eficàcia dels controls interns.

2. L'auditor o l'auditora intern verifica el bon funcionament dels sistemes i dels procediments d'execució del pressupost de l'Aven, com també l'adequat equilibri i correspondència entre despeses i ingressos.

A més, emet informes i propostes de millora per a:

*a*) Assegurar l'exactitud i la veracitat de les dades comptables i extracomptables utilitzades per a la presa de decisions.

*b*) Millorar els mètodes i els procediments de control intern que redunden en una major eficàcia i eficiència de l'explotació.

*c*) Assegurar el compliment de les polítiques, els plans, els procediments i la normativa que afecten l'Agència.

3. Correspon també a l'auditor o auditora intern realitzar el seguiment de l'aplicació de les mesures correctes de les incidències detectades en els treballs d'auditoria externa i del grau de compliment de les instruccions d'obligat compliment emanades de l'òrgan, departament o entitat competent.

Vint-i-quatre. Programa anual d'actuació

1. L'Agència Valenciana de l'Energia ha d'elaborar anualment el programa d'actuació, el qual, ha d'incloure almenys:

*a*) La definició dels objectius i les prioritats de l'exercici corresponent amb relació als establits per al període en el pla estratègic.

*b*) L'establiment del conjunt d'actuacions a realitzar per part de l'Aven per a la consecució dels seus fins.

*c*) El Pla d'estalvi i eficiència energètica, foment de les energies renovables i l'autoconsum en els edificis, les infraestructures i els equipaments del sector públic de la Generalitat (PEEEG).

*d*) La previsió dels resultats.

*e*) Els mitjans materials, informàtics i d'administració.

*f*) La memòria corresponent.

*g*) Els plans d'inversions i finançament.

*h*) El pressupost d'explotació, de capital i el balanç ajustat.

2. El programa anual l'ha d'aprovar el Consell Rector de l'Aven i ha de publicar-se en la seua pàgina web en el termini de dos mesos des que s'elabore.

Vint-i-cinc. Informe anual de compliment dels objectius

1. Anualment, l'Agència Valenciana de l'Energia ha d'elaborar un informe que integre els objectius aconseguits i prèviament marcats per les estratègies en matèria d'energia sostenible marcades per la Generalitat i pel programa anual d'actuació de l'exercici anterior.

2. Amb aquesta finalitat, l'informe ha d'incloure una relació sistemàtica i exhaustiva sobre els objectius plantejats per a l'any en qüestió en el pla estratègic en vigor i en el programa anual d'actuació de l'exercici anterior, la forma en què aquests s'han aconseguit o, en cas que no s'hagen aconseguit, els motius que ho justifiquen.

3. L'informe anual l'aprova el Consell Rector de l'Aven i ha de publicar-se en la seua pàgina web en el termini de dos mesos des que s'elabore.

Vint-i-sis. Control d'eficàcia

1. L'Agència Valenciana de l'Energia està sotmesa a un control d'eficàcia, exercit per la conselleria que té atribuïdes les competències en matèria d'energia, sense perjudici del que estableix la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.

2. El control financer s'efectua d'acord amb el que estableix la Llei 1/2015 citada i altres normes aplicables i l'exerceix la Intervenció General de la Generalitat Valenciana.

3. L'Agència queda sotmesa a control financer permanent, de conformitat amb el que disposa l'article 109 de la Llei 1/2015 esmentada.

4. Anualment s'ha de trametre a les Corts Valencianes un informe detallat de les activitats i els programes d'actuació de l'Agència que continga tant l'informe anual de compliment dels objectius com el programa anual d'actuació per a l'any següent.

Vint-i-set. Règim aplicable en matèria de contractació

El règim jurídic aplicable a la contractació és l'establit en la normativa de contractes del sector públic.

Vint-i-vuit. Mitjà propi instrumental i servei tècnic

L'Agència Valenciana de l'Energia té la condició de mitjà propi i servei tècnic de l'administració autonòmica. El règim dels encàrrecs que es puguen conferir a l'Aven i les condicions en què poden adjudicar-se-li contractes s'han d'establir reglamentàriament, d'acord amb el que disposa el text refós de la Llei de contractes del sector públic.

Vint-i-nou. Unitat d'Energia de l'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial

1. S'extingeix la Unitat d'Energia de l'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial, les funcions i les competències de la qual assumeix l'Agència Valenciana de l'Energia.

2. El personal que presta serveis en la Unitat d'Energia de l'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial s'integra en l'Aven i conserva la totalitat dels drets que té reconeguts, inclosa l'antiguitat.

3. La vinculació que pot tenir amb la funció pública de l'administració de la Generalitat el personal al qual es refereix el paràgraf anterior no es veu alterada per la seua incorporació a l'Agència. Manté la mateixa relació jurídica, situació administrativa, drets i obligacions que té fins al moment de la seua adscripció.

4. El mateix règim s'aplica al personal de l'administració de la Generalitat que obté destinació a través dels sistemes de provisió establits en la normativa vigent en llocs de treball de l'Agència la gestió de la qual corresponga a la conselleria competent en matèria de funció pública.

Trenta. Posada en marxa i període de transició

1. Es faculta el Consell per a desenvolupar reglamentàriament l'Agència Valenciana de l'Energia. La

posada en funcionament de l'Aven està condicionada a l'aprovació d'aquest desenvolupament.

2. Fins a la posada en funcionament de l'Aven, les competències i les funcions que se li atribueixen en aquesta llei continuen exercint-les els òrgans i les unitats que les ostenten actualment.

*Article 167. Modificació de l'article 8 de la Llei 3/2017, de 3 de febrer, per a pal·liar i reduir la pobresa energètica (electricitat, aigua i gas) a la Comunitat Valenciana*

Es modifica l'apartat segon de l'article 8 de la Llei 3/2017, de 3 de febrer, per a pal·liar i reduir la pobresa energètica (electricitat, aigua i gas) a la Comunitat Valenciana, que queda redactat com segueix:

Article 8. Pla de micromesures d'eficiència energètica

2. L'Agència Valenciana de l'Energia, en col·laboració amb les conselleries competents en la matèria, ha d'elaborar i executar un pla de desenvolupament de micromesures d'eficiència energètica en col·laboració amb les entitats locals i les organitzacions d'experts i de persones usuàries i consumidores. Aquest pla l'ha d'aprovar el Consell.

CAPÍTOL IX

Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria

d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Secció 1.ª

Estructures agràries

*Article 168*

Es modifica l'article 7 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 7. Actuacions en sòl no urbanitzable amb valors agraris i rurals.

1. D'acord amb els fins d'aquesta llei, i sense perjudici del que disposa la normativa urbanística, d'ordenació del territori o de protecció ambiental i paisatgística vigent, amb caràcter previ a l'autorització de l'òrgan competent, en els casos previstos en els apartats següents i en el marc del que disposen els articles 211 i 215 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, serà preceptiu l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'agricultura respecte de totes les obres, els usos, les instal·lacions i els aprofitaments les realitzacions dels quals incidisquen en sòl no urbanitzable, amb valors agraris i rurals.

2. En el sòl no urbanitzable, i sense perjudici del que disposa la normativa urbanística, d'ordenació del territori o de protecció ambiental i paisatgística vigent, amb caràcter previ a l'autorització de l'òrgan competent, serà preceptiu l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'agricultura en relació amb les construccions, les instal·lacions i els habitatges vinculats a l'explotació agrària i/o a les seues activitats complementàries que puguen permetre's d'acord amb la legislació urbanística i sectorial aplicable.

3. Es requerirà un informe previ de la conselleria competent en matèria d'agricultura sobre qualsevol ús, obra i instal·lació o aprofitament que s'efectue sobre els terrenys següents:

*a)* Els terrenys sobre els quals es realitzen les obres classificades d'interés general de la Comunitat Valenciana en matèria d'aprofitaments hidràulics, canals i regadius i altres infraestructures agràries que preveu aquesta llei, mentre no transcórreguen deu anys des de la finalització completa d'aquestes obres.

*b)* Tots els terrenys que hagen sigut objecte de reestructuració o agrupació de parcel·les a l'empara dels procediments que estableix aquesta llei, mentre no transcórreguen deu anys des de l'efectiva reestructuració o agrupació de les parcel·les, a comptar de la data de la presa de possessió de les finques de reemplaçament.

*c)* Els terrenys, siguen de titularitat de la Generalitat o d'entitats col·laboradores, els usos i els aprofitaments dels quals queden subjectes als respectius programes experimentals sobre investigació i desenvolupament agrari, mentre dure el desenvolupament dels esmentats programes experimentals.

*Article 169*

Es modifica l'article 7 *bis*  de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 7*bis*. Certificació de verificació documental

1. Amb caràcter voluntari i amb la finalitat d'agilitar l'emissió dels informes preceptius de sòl no urbanitzable, prèviament a la presentació de la sol·licitud, podrà obtindre's un certificat de verificació documental de la documentació, emesa pels col·legis professionals o altres corporacions de dret públic amb les quals la conselleria competent en agricultura subscriga el conveni corresponent.

2. La certificació de verificació documental, consistirà en:

*a)* La revisió tècnica i la validació de la documentació aportada junt amb la sol·licitud d'informe d'actuació en sòl no urbanitzable.

*b)* La suficiència i la idoneïtat de l'actuació sol·licitada, i la seua adequació a la normativa aplicable a l'activitat a desenvolupar.

3. La sol·licitud d'informe de sòl no urbanitzable que incloga el certificat que regula el present article, juntament amb la resta de documentació exigida, s'admetrà a tràmit, fet que no impedirà a l'òrgan competent per a tramitar-la efectuar els requeriments d'esmena que pertoquen si amb posterioritat es detecten insuficiències o deficiències que siguen corregibles.

*Article 170*

Es modifica l'article 8 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 8. Informació prèvia

L'informe previ al qual es refereix l'article 7 d'aquesta llei s'emetrà en un termini màxim de tres mesos des que el sol·licite l'òrgan competent. Transcorregut aquest termini sense que s'haja emés l'informe, aquest s'entendrà favorable. En tot cas, durant el termini establit per a l'emissió de l'informe preceptiu quedarà suspés qualsevol termini previst en la normativa vigent per a resoldre el procediment d'autorització de l'actuació de què es tracte.

*Article 171*

Es modifica l'article 9 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 9. Excepcions

No serà preceptiu emetre l'informe previst en l'article 7 d'aquest capítol en els casos següents:

*a)* Obres i instal·lacions requerides per les administracions públiques estatals, autonòmiques o locals o entitats adscrites a aquestes que requerisquen localitzar-se en terrenys no urbanitzables segons la seua destinació, ús o aprofitament agrícola, ramader o forestal, sempre que el projecte tècnic incorpore l'específica avaluació de l'impacte ambiental, si aquesta última fora necessària.

*b)* Obres, usos, instal·lacions i aprofitaments de la pràctica ordinària de les activitats agràries i complementàries no subjectes a llicències per la normativa urbanística i d'ordenació territorial.

*c)* Obres, accions i activitats destinades al manteniment i la reparació de determinades infraestructures agràries, com ara els sistemes de reg i els seus elements de regulació, sempre que no hi haja variació de les característiques inicials.

*d)* Obres i instal·lacions destinades a delimitar el perímetre de parcel·les en sòl no urbanitzable.

*e)* Obres, usos, instal·lacions i accions per a les quals no es requerisca llicència d'obra.

*Article 172*

Es modifica l'article 10 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 10. Criteris d'avaluació

1. La conselleria competent en matèria d'agricultura, junt amb les avaluacions específiques derivades de la naturalesa i l'abast dels supòsits descrits, així com de les indicacions i les mesures protectores delimitades en el corresponent pla o projecte tècnic que justifique la seua realització, tindrà en consideració els criteris d'avaluació següents:

*a)* La seua conformitat amb els principis, les regles i les directrius que estructuren l'ordenació del sòl d'interés agrari i de l'espai rural en el territori de la Comunitat Valenciana i, si és el cas, la seua conformitat amb les determinacions del planejament, les alternatives de situació i les condicions o les mesures correctores dels seus efectes.

*b)* La seua adequació als valors, els usos i les funcions propis del sòl agrari productiu.

*c)* La seua compatibilitat amb la conservació del medi rural i la promoció del seu entorn.

*d)* La incorporació de coneixements, tècniques i tecnologies per a millorar la rendibilitat agrària.

2. L'informe que preveu l'article 7 d'aquesta llei serà en tot cas prou motivat i facilitarà l'exercici de les activitats agràries i complementàries que es pretén protegir.

*Article 173*

Es modifica la lletra a de l'apartat 1 de l'article 44 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 44. Iniciació a petició dels interessats de la reestructuració parcel·lària pública

1. Podrà iniciar-se la reestructuració parcel·lària pública a petició de les persones interessades quan aquesta sol·licitud complisca alguna de les raons d'interés general per a declarar la utilitat pública de la reestructuració parcel·lària pública establides en l'article 37.3 d'aquesta llei i la sol·licitud complisca els requisits següents:

*a)* És necessari que la petició la realitze un nombre superior al 50 per cent de les persones propietàries de la zona necessitada de reestructuració que serà apreciada per la mateixa administració, o bé un nombre qualsevol d'aquestes a qui pertanga més del 75 per cent d'aquesta zona. En tots dos casos la superfície a concentrar haurà de ser, com a mínim, de 150 hectàrees en zones de secà i de 50 hectàrees en zones de regadiu.

[…]

*Article 174*

Es modifica l'article 49 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 49. Integració ambiental

1. Les reestructuracions parcel·làries públiques i privades se sotmetran a la tramitació ambiental corresponent segons la legislació.

2. A l'efecte d'integrar ambientalment els processos de reestructuració parcel·lària, es considerarà la reestructuració parcel·lària una actuació única que inclou el procés de reordenació de la propietat i, si és el cas, les obres i les millores necessàries incloses en aquesta.

3. Si és el cas, i d'acord amb la normativa ambiental vigent, per a l'avaluació ambiental de les actuacions previstes durant el procés de reestructuració parcel·lària, tindrà la consideració de projecte, el projecte de reordenació parcel·lària i el pla d'obres i millores territorials de la reestructuració parcel·lària.

4. Les determinacions que resulten de l'avaluació ambiental hauran d'incorporar-se al projecte de reordenació parcel·lària i al projecte d'obres i millores territorials.

*Article 175*

Es modifica l'article 54 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 54. Disposició general.

1. El procediment ordinari de reestructuració pública comprendrà les fases següents:

*a)* Inici, d'ofici o a petició dels interessats.

*b)* Estudi de viabilitat.

*c)* Decret pel qual s'acorda l'inici del procediment de reestructuració parcel·lària, que inclourà el pressupost i el pla de finançament.

*d)* Bases provisionals i bases definitives de la reestructuració parcel·lària.

*e)* Projecte de reordenació parcel·lària.

*f)* Acord de reordenació parcel·lària.

*g)* Acta de reordenació de la propietat.

2. Amb caràcter previ a la publicació del decret pel qual s'acorda l'inici del procediment de reestructuració parcel·lària, tindran lloc les actuacions preparatòries que determinen la procedència o no de la reestructuració parcel·lària.

*Article 176*

Es modifica l'article 55 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 55. Estudi de viabilitat

1. En el termini màxim de sis mesos a comptar des de l'emissió de la resolució establida en l'apartat 3 de l'article 44 d'aquesta llei, o des de l'emissió de l'informe, establit en l'apartat 2 de l'article 43 i prèviament a l'aprovació del decret pel qual s'acorda l'inici del procediment de reestructuració, la conselleria competent en matèria d'agricultura, oïdes les administracions que puguen resultar afectades, si és el cas, realitzarà un estudi de viabilitat de l'estat actual de la zona i dels resultats previsibles a conseqüència de la reestructuració, que permeta determinar la viabilitat econòmica, social i ambiental d'aquesta.

La conselleria amb competències en matèria d'agricultura podrà escometre, amb caràcter facultatiu i atenent criteris de foment i oportunitat, l'estudi de viabilitat i/o altres estudis oportuns, a sol·licitud i mitjançant una petició raonada de l'ajuntament o els ajuntaments afectats, encara que no es reunisquen els percentatges mínims que exigeix aquesta llei per a iniciar, a petició dels interessats, un procediment de reestructuració parcel·lària.

2. L'estudi de viabilitat haurà de contindre, almenys, la següent informació i documentació:

*a)* Grau de divisió, dispersió i situació jurídica de les parcel·les, en relació amb les explotacions agràries en activitat en la zona.

*b)* Descripció dels recursos naturals, amb referència especial a les terres abandonades o amb aprofitaments inadequats.

*c)* Relació dels espais d'especial importància pel seu valor geològic, paisatgístic i ambiental, així com dels béns demanials i béns d'interés cultural, històric o artístic que es troben dins de la zona de reestructuració o que puguen resultar afectats per la reestructuració parcel·lària.

*d)* Avaluació de les possibilitats d'establir una nova ordenació d'explotacions amb dimensions suficients i estructures adequades a través de la reestructuració parcel·lària. Determinació i proposta d'un perímetre de reestructuració parcel·lària.

*e)* Determinació del grau d'acceptació social de les mesures transformadores previstes.

*f)* Descripció de les explotacions agràries, tenint en compte les superfícies portades per cadascuna d'aquestes en les diferents formes de tinença, les seues orientacions productives i el nivell de viabilitat econòmica, amb posterior agrupació i anàlisi del conjunt.

*g)* Examen detallat i avaluació de les proposicions de regles o actuacions d'iniciatives que, si és el cas, hagen proposat els sol·licitants de la concentració com a condicionant de la mateixa sol·licitud.

*h*) Aquells altres que la conselleria competent en matèria d'agricultura estime de suficient entitat per a ser objecte d'avaluació objectiva, abans d'elaborar la seua proposta de decret al Consell que acorde l'inici del procediment de reestructuració parcel·lària.

L'estudi de viabilitat es podrà completar amb un estudi de modernització del regadiu existent en el perímetre objecte de reestructuració, en el cas que aquesta modernització, a fi de ser més racional i eficient, requerisca d'un procediment de reestructuració parcel·lària previ, tot això d'acord amb el que s'estableix en l'apartat 3.*e)* de l'article 37 de la present Llei.

3. L'estudi de viabilitat se sotmetrà a informació pública per un termini no inferior a trenta dies, mitjançant un avís inserit en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, i podrà consultar, durant el termini previst en l'anunci esmentat, en l'ajuntament o els ajuntaments afectats i en la seu electrònica de la conselleria competent en matèria d'agricultura. Durant aquest termini podran realitzar-se aportacions a l'estudi, que analitzarà la conselleria competent i, si és el cas, s'incorporaran per a la redacció final.

*Article 177*

Es modifica l'article 56 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 56. Decret pel qual s'acorda l'inici del procediment de reestructuració parcel·lària

1. Realitzat l'estudi de viabilitat, la conselleria competent en matèria d'agricultura, si estima la procedència de la reestructuració parcel·lària proposada, una vegada avaluats els aspectes de legalitat, d'oportunitat i de viabilitat tècnica, així com els aspectes socioeconòmics i ambientals de l'actuació, proposarà al Consell l'aprovació del decret pel qual s'acorda l'inici del procediment de reestructuració parcel·lària.

2. Aquest decret contindrà els següents pronunciaments:

*a)* Justificació de l'interés general de l'actuació administrativa, en el marc dels articles 37, 38 i 44 de la present llei.

*b)* Declaració d'utilitat pública i urgent execució de la reestructuració parcel·lària.

*c)* Acord motivat sobre el procediment ordinari o abreujat, a través del qual es desenvoluparà la reestructuració parcel·lària pública.

*d)* Determinació del perímetre provisional de la zona de reestructuració, que podrà ser modificat per les inclusions, les rectificacions o les exclusions que es recorden de conformitat amb el procediment d'aprovació del perímetre de la reestructuració que es defineix en l'article 57 d'aquesta llei.

3. El decret establirà l'obligatorietat que el projecte de reordenació parcel·lària i el pla d'obres i millores territorials de la reestructuració, se sotmeten a la tramitació ambiental, segons la legislació vigent en la matèria.

*Article 178*

Es modifica l'article 77 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 77. Indivisió

1. La divisió o la segregació d'una finca rústica només es permetrà quan no done lloc a parcel·les d'extensió inferior a la unitat mínima de cultiu establida, excepte si es tracta de qualsevol mena de disposició o intercanvi a favor de persones propietàries de parcel·les confrontants, sempre que, a conseqüència d'aquesta disposició o intercanvi, no quede cap parcel·la amb una extensió inferior a la unitat mínima de cultiu.

2. Seran nuls i no produiran efectes de divisió o segregació entre les parts contractants ni en relació amb tercers els actes o els negocis jurídics, siga quina siga la seua naturalesa o classe, per la virtut dels quals es pretenga l'esmentada divisió o segregació de les parcel·les contravenint el que es disposa en l'apartat anterior. Per a la seua divisió o segregació vàlida i eficaç, caldrà ajustar-se als estrictes termes i supòsits que, amb caràcter excepcional, preveja la legislació estatal en aquesta matèria.

3. En zones de reestructuració parcel·lària, desenvolupades a l'empara d'aquesta llei, finalitzada la reestructuració, només serà possible la divisió o segregació de finques de reemplaçament en els casos que estableix l'article 25 de la llei 19/1995, de 4 de juliol, de modernització de les explotacions agràries.

*Article 179*

Es modifica l'article 90 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 90. Plans d'obres, estratègies o plans directors

1. Les actuacions directes en matèria d'infraestructures agràries podran estar previstes en estratègies o plans directors aprovats per decrets del Consell o recollides en plans d'obres aprovats per ordre de la conselleria competent en matèria d'agricultura. Les obres d'interés general de la Comunitat Valenciana incloses en aquests podran ser projectades, realitzades i sufragades íntegrament per la conselleria competent en matèria d'agricultura.

2. Els plans d'actuació i millora o modernització en regadius hauran de contindre necessàriament:

*a)* Característiques generals de superfícies i població de la zona d'actuació i el seu entorn comarcal, amb la indicació de com les actuacions proposades afectaran l'estat de les masses d'aigua i les zones protegides vinculades o dependents del regadiu.

*b)* Pla general de la zona objecte d'estudi i el seu entorn comarcal.

*c)* Subdivisió de la zona objecte d'actuació en sectors amb independència hidràulica, que abastaran porcions de superfície servides per al reg, almenys per un element de la xarxa principal, i especificació dels criteris o condicionants a aplicar en el disseny dels projectes de millora o modernització de regadius per a garantir que el seu funcionament permeta que totes les persones agricultores beneficiàries de l'actuació puguen optar pel tipus de fertilització que millor s'adapte a les seues necessitats.

*d)* Característiques de les aigües de reg que s'utilitzaran i de fonts de subministrament de les quals provinguen, siguen subterrànies, superficials, residuals o dessalinitzades, amb la indicació, en cada cas, dels cabals utilitzables sobre la base de les seues concessions administratives.

*e)* Alternatives de fonts d'energia renovables per al subministrament de la instal·lació.

*f)* Comunitats de reg o altres tipus d'ens que integren la totalitat de la superfície de reg, amb la indicació de les seues respectives superfícies regades i regables totals i afectades per l'actuació de millora, i nombre d'agricultors i agricultores que integren cada una d'aquestes.

*g)* Enumeració, descripció i justificació de les obres necessàries per a la modernització de la zona de reg, incloent-hi un estudi de viabilitat econòmica de l'actuació proposada en la fase de funcionament, amb la indicació de les que són auxiliables i les d'interés general agrari de la Comunitat Valenciana.

*h*) Pressupost orientatiu del cost dels diferents elements necessaris per a l'actuació proposada.

3. Les estratègies o els plans directors de regadiu hauran de contindre necessàriament:

*a)* Diagnòstic del regadiu de la Comunitat Valenciana

*b)* Identificació de les necessitats d'actuació en el regadiu de la Comunitat Valenciana

*c)* Objectius i criteris de preferència

*d)* Eixos, línies estratègiques i mesures d'actuació

*e)* Indicadors i variables de seguiment. Avaluació intermèdia i final

*f)* Territorialització de l'estratègia per zones regables

*g)* Pressupost orientatiu del cost dels diferents elements necessaris per a l'actuació proposada

4. Els plans d'obres i les millores territorials d'altres zones d'actuació contindran:

*a)* Els termes municipals que la integren, amb la indicació de superfícies i nombre d'habitants.

*b)* Plans generals de la zona objecte d'estudi amb la seua delimitació.

*c)* Plans de les zones d'actuació en obres.

*d)* Si és el cas, programa de millores per a la reestructuració parcel·lària o iniciatives de gestió en comú.

*e)* Obres, serveis i actuacions que hagen de realitzar-se a costa de l'Administració.

*f)* Valoració aproximada de les obres a realitzar per l'Administració agrària.

5. Les estratègies o els plans directors d'altres infraestructures agràries contindran, almenys, necessàriament:

*a)* Antecedents, diagnòstic o situació de les infraestructures agràries objecte de l'estratègia o pla director.

*b)* Identificació de les necessitats d'actuació en les infraestructures agràries de la Comunitat Valenciana

*c)* Disseny de l'estratègia o pla director.

*d)* Assignació de pressupost i els seus criteris.

*e)* Directrius d'actuació.

6. Els plans d'obres podran dividir-se en dues o més parts si la naturalesa de l'actuació i la coordinació dels treballs ho aconsellen.

7. Per a executar les obres declarades d'interés general de la Comunitat Valenciana i incloses en plans d'obres, estratègies o plans directors no calen llicències municipals d'obres, amb independència d'informar els municipis afectats de la situació.

*Article 180*

Es modifica l'article 96 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 96. Millora de les infraestructures municipals

1. Les mesures de foment preveuran les inversions auxiliables encaminades a millorar els camins rurals en els municipis i altres entitats locals de la Comunitat Valenciana.

2. Les ajudes que preveu aquest article consistiran en subvencions, que podran arribar fins al 80 per cent de la inversió realitzada, i s'ajustaran a la normativa estatal i autonòmica vigent en matèria de subvencions. Aquest percentatge es fixarà en les bases reguladores de les ajudes que s'aproven. La concessió de les subvencions es resoldrà amb una convocatòria pública prèvia.

3. Les obres a auxiliar es definiran i es valoraran en un document subscrit per una persona tècnica competent. Si el valor de la inversió sol·licitada, sense incloure-hi l'Import del Valor Afegit (IVA), iguala o supera la quantia establida per al contracte menor d'obres en l'article 118 de la Llei 9/2017, de contractes del sector públic, haurà de ser un projecte tècnic. Si és inferior, bastarà amb una memòria valorada.

Secció 2.ª

Impacte ambiental

*Article 181*

S'afig un nou epígraf 6.6, en l'apartat 6 de l'annex de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental, amb aquesta redacció:

ANNEX

Projectes subjectes. Avaluació d'impacte ambiental

[…]

6. Gestió de residus i depuració d'aigües residuals

6.1. Les següents instal·lacions de gestió de residus, quan no es desenvolupen a l'interior d'una nau tancada situada en un polígon industrial:

*a)* Instal·lacions de valorització de residus.

*b)* Desballestament o emmagatzematge de ferralla, incloent-hi centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, així com instal·lacions de tractament de RAEE.

6.2. Instal·lacions d'eliminació de residus perillosos.

6.3. Instal·lacions d'eliminació de residus no perillosos amb capacitat superior a 100 t/dia diferents del depòsit en abocador.

6.4. Abocadors de residus, excepte residus inerts.

6.5. Plantes de tractament d'aigües residuals la capacitat de les quals siga superior a 100.000 habitants equivalents, incloent-hi el sistema de col·lectors corresponent, quan aquest discórrega per terreny natural.

6.6. Emissaris submarins.

*Article 182*

Es modifica l'article 18 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 18. Òrgans substantius ambientals

1. A l'efecte d'aquesta llei, són òrgans substantius ambientals els següents:

*a*) La direcció general amb competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació de la conselleria competent en medi ambient per a la tramitació i resolució del procediment d'autorització ambiental integrada, com també per a la recepció de la declaració responsable d'inici de l'activitat objecte de la citada autorització.

*b*) Els ajuntaments per a la tramitació i resolució del procediment de llicència ambiental, per a la recepció de la comunicació de posada en funcionament de l'activitat objecte de la llicència atorgada, com també per a la recepció de la declaració responsable ambiental i de la comunicació d'activitats innòcues.

2. Els òrgans substantius ambientals, en col·laboració amb la direcció general amb competències en ramaderia, per al cas d'explotacions ramaderes que siguen objecte d'aplicació d'aquesta llei, seran igualment competents, en l'àmbit de les seues respectives competències, per a la vigilància i el control del compliment de les condicions establides en el respectiu instrument d'intervenció ambiental, com també per a l'exercici de la potestat sancionadora en els termes previstos en el títol VI d'aquesta llei, sense perjudici de les facultats que corresponguen a altres òrgans administratius per raó de la matèria. En particular, quant als condicionants establits en virtut de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, l'òrgan ambiental podrà recaptar informació de l'òrgan substantiu ambiental que haja atorgat l'autorització o llicència, com també efectuar les comprovacions necessàries per a verificar el compliment d'aquests condicionants.

*Article 183*

Es modifica l'article 77 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 77. Inspecció i sanció

La conselleria competent en medi ambient i ramaderia, per al supòsit d'autoritzacions ambientals integrades, i l'ajuntament en què se situe la instal·lació corresponent, per als restants instruments d'intervenció ambiental previstos en aquesta llei, seran els òrgans competents per a adoptar les mesures cautelars, com també per a exercir la potestat sancionadora i per a garantir el compliment dels objectius d'aquesta llei i la normativa bàsica en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació, sense perjudici de la competència estatal en aquesta matèria respecte dels abocaments a conques gestionades per l'administració general de l'Estat.

*Article 184*

Es modifica l'article 78 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 78. Exercici de la facultat inspectora

La funció inspectora haurà de ser exercida per funcionaris públics, que poden ser assistits per personal no funcionari de l'administració corresponent o per entitats públiques o privades registrades per la conselleria competent en matèria de medi ambient i ramaderia, o degudament acreditades per a l'exercici de funcions en matèria de qualitat ambiental.

Per a la realització d'actuacions materials d'inspecció podran designar-se entitats col·laboradores en els termes que s'establisquen en la normativa bàsica estatal en matèria de prevenció i qualitat ambiental.

2. Els titulars prestaran al personal d'inspecció tota l'assistència necessària per a facilitar el millor desenvolupament possible de la seua funció, i perquè puguen dur a terme qualsevol visita de l'emplaçament, com també presa de mostres, recollida de dades i obtenció de la informació necessària per a l'acompliment de la seua missió.

3. El cost de les inspeccions que siguen prefixades podrà ser imputat als titulars de les instal·lacions inspeccionades. També podrà imputar-se el cost de les inspeccions no prefixades quan aquestes es realitzen a conseqüència de no atendre el titular de la instal·lació els requeriments de l'administració quan es realitzen en l'àmbit d'un procediment sancionador o quan s'aprecie temeritat o mala fe en el titular de la instal·lació inspeccionada.

Secció 3.ª

Espais naturals protegits

*Article 185*

Es modifica l'article 59 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 59. Procediment sancionador

1. Per a la imposició de les sancions que preveu aquesta Llei, serà requisit imprescindible tramitar l'expedient sancionador corresponent, conformement al procediment establit en la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i en les possibles normes especials i/o de desplegament en matèria de procediment sancionador que puguen dictar-se a aquest efecte.

2. El termini màxim per a la resolució i la notificació del procediment sancionador serà d'un any, comptat des de la data de l'acord d'iniciació.

3. La falta de resolució en aquest termini comportarà la caducitat de l'expedient, i es podrà iniciar un nou procediment sempre que la infracció no haja prescrit, i es conservaran tots els actes, els documents i els tràmits el contingut dels quals s'hauria mantingut igual si no s'haguera produït la caducitat.

Secció 4.ª

Vies pecuàries

*Article 186*

Es modifica l'article 46 de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 46. Procediment sancionador

1. El procediment sancionador per a la imposició de sancions en matèria de vies pecuàries s'instruirà conformement al que s'estableix en el títol IV de la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, i supletòriament al que es disposa en la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, així com en les normes de desplegament dictades a aquest efecte per la Comunitat Valenciana.

2. En cap cas es podrà imposar una sanció sense que s'haja tramitat el procediment oportú.

3. El termini màxim per a la resolució i la notificació del procediment sancionador serà d'un any, comptat des de la data de l'acord d'iniciació.

4. La falta de resolució en aquest termini comportarà la caducitat de l'expedient, i es podrà iniciar un nou procediment sempre que la infracció no haja prescrit, i es conservaran tots els actes, els documents i els tràmits el contingut dels quals s'hauria mantingut igual si no s'haguera produït la caducitat.

Secció 5.ª

Residus

*Article 187*

S'afegeix una disposició addicional nova a la Llei 5/2022, de residus i sòls contaminats per al foment de l'economia circular a la Comunitat Valenciana.

Disposició addicional \_\_

D'acord amb les previsions de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, durant el període màxim transitori de tres anys per a revisar les ordenances fiscals de les administracions locals en matèria de gestió de residus, el contribuent de l'impost ha de traslladar la càrrega tributària de l'import de l'impost estatal a l'abocament i la incineració de residus domèstics i municipals en les entitats locals responsables dels serveis de recollida, per algun dels mecanismes pressupostaris, financers, jurídics o contractuals que s'habiliten entre les parts.

En els fluxos de residus la recollida dels quals s'ha considerat de competència autonòmica, com per exemple els residus sanitaris de les instal·lacions públiques, és la conselleria competent en la matèria la que ha de rebre la càrrega tributària del contribuent de l'impost.

Aquesta previsió només està en vigor fins que una norma d'àmbit estatal regule de manera específica aquest precepte.

*Article 188*

S'afegeix una disposició addicional nova a la Llei 5/2022, de residus i sòls contaminats per al foment de l'economia circular a la Comunitat Valenciana.

Disposició addicional \_\_

Fins que una norma d'àmbit estatal regule específicament aquesta matèria, pel que fa a les recollides separades en origen, els sistemes de col·lectius de responsabilitat ampliada del productor i sistemes integrats de gestió, han de fer-se càrrec dels costos de la part proporcional de rebuig a abocador de l'impost estatal a l'abocament i la incineració prevista en la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, entre els fluxos de residus adherits als seus sistemes.

Aquesta obligació no pot descomptar recursos econòmics dels que els sistemes destinen a educació ambiental, foment de les recollides separades i promoció del reciclatge.

Aquesta previsió està en vigor només fins que una norma d'àmbit estatal ho regule de manera específica.

Pel que fa al sistema de càlcul dels percentatges de rebuig a abocador, a la Comunitat Valenciana l'ha d'aprovar cadascun dels consorcis de residus i ens locals de gestió competents de la valorització de residus domèstics mitjançant els seus òrgans de govern abans de finalitzar el primer trimestre de cada any natural per a l'exercici de què es tracte.

Secció 6.ª

Cadena alimentària

*Article 189*

Es modifica el punt cinc de la disposició addicional Sexta del Decret llei 1/2022, de 22 d'abril, del Consell, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada a la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna, que queda redactat de la manera següent:

Cinc. Òrgans de l'Agència

Són òrgans de l'Agència:

1. La presidència, que correspon a la persona titular de la conselleria competent en matèria de funcionament de la cadena alimentària.

2. El consell de direcció, estarà constituït per la presidència, la vicepresidència i la vicepresidència segona de l'agència i pels membres que designen, en la forma que establisquen els estatuts de l'agència, els departaments del Consell competents en: indústria, energia, aigua, transport, agricultura, residus, hisenda, comerç, universitats i investigació, economia, responsabilitat social, cooperació internacional al desenvolupament i emergències. Així mateix, formarà part d'aquest òrgan un representant de la conselleria competent en matèria d'hisenda i sector públic.

3. La Vicepresidència, que correspon a la persona titular de la secretaria autonòmica amb competències en matèria de funcionament de la cadena alimentària.

4. La Vicepresidència Segona, que correspon a la persona titular de la direcció general amb competències en control de la qualitat agroalimentària.

5. La Direcció. La persona titular de la direcció serà nomenada i cessada per decret del Consell, a proposta de la presidència.

6. La Secretaria General Tècnica, sota la dependència directa de la direcció, constitueix el màxim òrgan de nivell administratiu de l'agència.

*Article 190*

Es modifica el punt set de la disposició addicional sisena del Decret llei 1/2022, de 22 d'abril, del Consell, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada en la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna, que queda redactat de la manera següent:

Set. El Consell de Direcció

1. El Consell de Direcció és l'òrgan d'assessorament i consulta de l'Agència i li corresponen les funcions següents:

*a*) Proposar les línies d'actuació que regiran el funcionament ordinari de l'agència, d'acord amb les directrius de la presidència.

*b*) El seguiment i avaluació dels programes d'actuació de l'agència.

*c*) Proposar les mesures que s'estimen necessàries per al millor compliment dels fins de l'agència.

*d*) Informar sobre qualsevol afer que, en l'àmbit de les competències de l'Agència, li sol·licite el Consell o la Presidència de l'Agència.

*e*) Totes les altres atribucions que li puguen ser conferides de conformitat amb la legislació vigent.

2. Exercirà la secretaria del consell de direcció, la Secretaria General Tècnica de l'Agència.

3. Reglamentàriament es podrà crear un consell assessor que assessore el Consell de Direcció en la feina de casa.

*Article 191*

Es modifica el punt huit de la disposició addicional Sexta del Decret llei 1/2022, de 22 d'abril, del Consell, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada a la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna, que queda redactat de la manera següent:

Huit. La Vicepresidència

La vicepresidència és l'òrgan d'impuls i coordinació de l'Agència i la Vicepresidència del Consell de Direcció i li corresponen les funcions següents:

*a*) Controlar i supervisar el compliment dels objectius que fixen la Presidència i el Consell de Direcció de l'Agència.

*b*) Impulsar i coordinar la consecució dels objectius i l'execució dels projectes la Vicepresidència Segona.

c) Resoldre els recursos que s'interposen contra les resolucions dels òrgans que estiguen sota la seua dependència i els actes dels quals no esgoten la via administrativa.

d) Exercir totes les altres funcions que se li encomanen o deleguen expressament per norma legal o reglamentària.

*Article 192*

S'afegeix un nou punt huit *bis*  a la disposició addicional sisena del Decret llei 1/2022, de 22 d'abril, del Consell, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada en la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna, amb la redacció següent:

Huit *bis*. La Vicepresidència Segona

1. La Vicepresidència Segona és l'òrgan de govern de l'Agència que, sota l'autoritat de la presidència i la coordinació de la Vicepresidència, exercirà les funcions següents:

*a*) Ostentar la direcció i representació de l'Agència, i la Vicepresidència Segona del Consell de Direcció de l'Agència.

*b*) Exercir les facultats inherents en l'exercici de les competències atribuïdes per aquesta llei d'acord amb els estatuts de l'Agència.

*c*) Programar, dirigir i coordinar les activitats de l'Agència.

*d*) Iniciar els expedients sancionadors en matèria de les competències de la AVICA.

*e*) Resoldre els expedients sancionadors per infraccions lleus i greus.

*f*) La prefectura de personal, en els termes previstos en les disposicions vigents.

*g*) La convocatòria de beques, ajudes i subvencions, com també la celebració de contractes i convenis amb entitats públiques i privades, que siguen necessaris per al compliment dels seus fins.

*h*) La rendició de comptes de l'organisme.

*g*) Exercir totes les altres funcions que li siguen expressament encomanades o delegades per norma legal o reglamentària.

Secció 7.ª

Utilitat pública 2002

*Article 193*

Es modifica la disposició addicional primera de la Llei 11/2002, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat Valenciana, amb la següent redacció:

Disposició addicional primera

Es declara la necessitat d'urgent ocupació dels béns i drets afectats d'expropiació forçosa com a conseqüència de l'execució de les obres declarades d'utilitat pública i que a continuació s'expressen:

Les compreses en el II Pla de carreteres de la Comunitat Valenciana 1995-2002 i les actuacions següents de seguretat vial:

– Enllaç de la carretera CV-11 amb l'N-238 a Vinaròs.

– Millora de la travessia de la Salzadella (carretera CV-10).

– Enllaç en l'accés est a Beneixama (carretera CV-81).

– Millora de la travessia del Rodriguillo en el Pinós.

– Millora de les interseccions de la CV-840 amb la CV-846 i CV-844.

– Millora de la seguretat vial en la CV-660, PK 16.250 al PK 9.250, Ontinyent-Fontanars dels Alforins.

– Millora dels accessos a Teulada (carreteres CV-740 i CV-743).

– Condicionament de la carretera CV-759, la Vila Joiosa-Finestrat.

– Millora dels accessos a Massamagrell des de la CV-32.

– Millora de la seguretat vial en la CV-183, tram Almassora-Grau de Castelló.

– Ronda sud-est de Novelda.

– Ronda de Museros i Albalat del Sorells en la CV-300.

– Ronda d'Algimia de Almonacid.

– Via Parc, carretera N-332, tram Torrevieja-Pilar de la Horadada.

– Accés a la ZAL, València.

– Millora seguretat vial CV-407, ronda nord de Paiporta.

– Ronda est de Benferri.

– Supressió de pas a nivell en la CV-919, Redován-La Campaneta, Orihuela.

– Millora de la seguretat vial, carretera CV-185, tram Borriana-Vila-real.

– Connexió de la ronda de Sant Vicent del Raspeig-Sant Joan d'Alacant amb l'N-332 i el vial número 14 del PAU 4, sector la Condomina, en els municipis d'Alacant i Sant Joan d'Alacant.

Les compreses en el I i II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana, col·lector de Manuel a l'EDAR de l'Énova-Rafelguaraf, sistemes de sanejament Benicàssim-Castelló, projecte d'aigües residuals sistema separatiu de l'Alcúdia de Crespins, col·lectors i estacions depuradores d'aigües residuals de Vinaròs, Benicarló, Peníscola, Oliva, Alcossebre (Alcalà de Xivert), Canet d'en Berenguer-Sagunt, el Verger-Dénia, Nàquera i Orpesa, les ampliacions de les estacions depuradores d'aigües residuals de la conca del Carraixet, l'Horta Nord (la Pobla de Farnals), Elx (Algorós, els Carrissals i els Arenals), Santa Pola, Torrevieja, forest d'Orgègia (Alacant), la Vila Joiosa i Torrent i tractaments terciaris en les depuradores de Racó de Lleó (Alacant) i Benidorm.

Les compreses en els projectes de proveïments supramunicipals, i els seus terrenys contigus, en les comarques de la Plana de Castelló, Ribera Alta i Baixa del Xúquer, Camp de Morvedre, la Safor, la Marina Alta i la renovació de les conduccions de proveïment de Calp i Benissa i la conducció de proveïment de la Mancomunitat de la Vall dels Alcalans.

Les compreses en els projectes de canalització dels barrancs de Fraga (Castelló), Juncaret i Orgègia, barranc de les Ovelles, canalització de la rambla de Sant Vicent, millora del drenatge de l'autovia central i de la Universitat d'Alacant, canalització dels barrancs del Puig i Puçol, del Salt de l'Aigua a Manises, canalització d'aigües pluvials fins al riu Verd a Onil-Castalla, barranc del Tramusser a Almussafes i Benifaió, barranc de la Saleta a Aldaia i Alaquàs, drenatge del sistema de Vera i Palmaret i barranc dels Frares i Campolivar a Godella i Rocafort.

Les compreses en els projectes de reutilització d'aigües residuals de les estacions depuradores de Torrent, impulsió de zona regable del sector XII del canal Xúquer-Túria, Pinedo, conducció de zona regable de la séquia de Favara, Pinedo, impulsió a francs i marjals, forest d'Orgègia, impulsió per a reutilització, Quart-Benàger, impulsió per a la reutilització, Carraixet, impulsió a la séquia de Rascanya i Moncada, l'Horta Nord (Pobla de Farnals), de l'EDAR d'Algorós a Elx, de l'EDAR de Racó de Lleó a Alacant i connexió de les depuradores de la forest d'Orgègia a Racó de Lleó (Alacant) per a reutilització de les aigües.

I les obres compreses en els projectes d'ordenació del front litoral de l'Albufera, sector de l'Arbre del Gos i ordenació del front litoral de l'Albufera, sector del poliesportiu.

Totes elles tant si són realitzades per la Generalitat, com per entitats habilitades com a beneficiàries d'expropiacions i per les entitats locals.

CAPÍTOL X

Modificacions legislatives en matèries competència de la

Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat

Secció 1.ª

Taxi

*Article 194*

Es modifica l'apartat 3, de l'article 6 de la Llei 13/2017, de 8 de novembre, de la Generalitat, del taxi de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 6. Autorització del servei de taxi.

[…]

3. L'autorització habilita per a la prestació de serveis dins de l'àmbit municipal o del d'una àrea supramunicipal en cas que s'haja creat una àrea de prestació conjunta per als serveis de taxi que integre diversos municipis. Igualment l'autorització habilita per a recollir persones usuàries en poblacions d'altres àmbits limítrofs o pròxims quan el servei se sol·licite des d'un municipi que no dispose d'autoritzacions. La persona titular de la direcció general competent en matèria de transports ha de publicar mitjançant resolució la relació actualitzada de municipis que no compten amb autorització de taxi.

[…]

*Article 195*

Es modifica l'apartat 6, de l'article 13 de la Llei 13/2017, de 8 de novembre, de la Generalitat, del taxi de la Comunitat Valenciana, que queda redactat com segueix:

Article 13. Vehicles […]

6. Amb caràcter general, els vehicles han de tenir una longitud mínima exterior, mesurada d'extrem a extrem, igual o superior a 4,60 metres. Aquesta mesura es pot reduir fins a 4,40 metres quan es tracte de vehicles amb etiqueta Eco o amb etiqueta Zero Emissions, d'acord amb els distintius ambientals per a vehicles definits per la Direcció General de Trànsit.

*Article 196*

Es modifica la disposició transitòria sisena de la Llei 13/2017, de 8 de novembre, de la Generalitat, del taxi de la Comunitat Valenciana, que queda redactada com segueix:

Disposició transitòria sisena. Aplicació efectiva de la longitud mínima exterior per a vehicles

Les exigències relatives a una longitud mínima exterior, previstes en l'article 13, apartat 6, no són efectives fins a l'1 de gener de 2024. A partir d'aquesta data, els vehicles de substitució que s'incorporen al parc de vehicles que presten el servei de taxi i els VTC a la Comunitat Valenciana  han d'ajustar-se a les noves mesures mínimes de longitud establides en aquest article. En el cas de vehicles adaptats per a persones de mobilitat reduïda, aquesta obligació és exigible a partir de l'1 de juliol de 2024.

*Article 197*

Es modifica l'apartat 1, de l'article 18 de la Llei 13/2017, de 8 de novembre, de la Generalitat, del taxi de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 18. Tarifes

1. El servei del taxi es presta dins de l'àmbit municipal o de l'àrea de prestació conjunta amb subjecció a tarifes urbanes obligatòries aprovades per l'ajuntament o la conselleria competent en matèria de transports, previ informe, en cas de règim de preus autoritzats, de l'òrgan autonòmic competent en matèria de preus. En tot cas, és necessària la prèvia audiència de les associacions professionals representatives del sector del taxi i de les associacions més representatives de les persones consumidores i usuàries amb implantació al territori de la Comunitat Valenciana.

Quan l'objecte és únicament la modificació de les quanties per a mantenir l'equilibri econòmic, en virtut de la Llei 2/2015, de 30 de març, de desindexació de l'economia espanyola, i no s'alteren els components de les tarifes, aquestes poden aprovar-se mitjançant resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria de transport, previ informe, en tot cas, de l'òrgan autonòmic competent en matèria de preus i audiència de les associacions professionals representatives del sector del taxi i de les associacions més representatives de les persones consumidores i usuàries amb implantació al territori de la Comunitat Valenciana.

[…]

*Article 198*

Es modifica l'apartat 1.*a*  de l'article 25 de la Llei 13/2017, de 8 de novembre, de la Generalitat, del taxi de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 25. Obligacions dels prestadors del servei de taxi

1. Durant la prestació del servei del taxi la persona conductora del vehicle té les obligacions següents:

*a*) Garantir la visibilitat, des de l'interior del vehicle, del document d'identificació del conductor que és de color taronja, del número d'autorització i de les tarifes.

[…]

*Article 199*

S'addiciona la disposició transitòria setena en la Llei 13/2017, de 8 de novembre, de la Generalitat, del taxi de la Comunitat Valenciana, amb el contingut següent:

Disposició transitòria setena. Targeta identificativa

L'obligació que estableix l'article 25 de la present llei relativa al fet que la targeta identificativa siga taronja només serà exigible quan les targetes identificatives existents a l'entrada en vigor de la llei que introdueix la present disposició transitòria s'hagen de substituir per qualsevol circumstància.

Secció 2.ª

Ordenació del territori i urbanisme

*Article 200*

Es modifica l'apartat 3 de l'article 35, de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatgisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, i queda redactat com segueix:

Article 35. Determinacions de l'ordenació detallada

On diu:

3. Les ordenances municipals de policia de l'edificació regularan els aspectes morfològics i ornamentals de les construccions i, en general, aquelles condicions de les obres d'edificació que no siguen definitòries de l'edificabilitat o el destí del sòl.

També poden regular, en termes compatibles amb el planejament, les activitats susceptibles d'autorització en cada immoble.

Les ordenances hauran de ser conformes amb les disposicions estatals o autonòmiques relatives a la seguretat, salubritat, habitabilitat, accessibilitat i qualitat de les construccions i, en cap cas, menyscabaran les mesures establides per a la protecció del medi ambient i del paisatge urbà o dels béns catalogats d'interès cultural o històric,

Ha de dir:

3. Les ordenances municipals de policia de l'edificació regularan els aspectes morfològics i ornamentals de les construccions i, en general, aquelles condicions de les obres d'edificació que no siguen definitòries de l'edificabilitat o la destinació del sòl.

També poden regular, en termes compatibles amb el planejament, les activitats susceptibles d'autorització en cada immoble, la implementació de les instal·lacions i obres necessàries per a reduir el consum d'energia primària no renovable, com també aquelles que afavorisquen el confort tèrmic de l'immoble. Entre aquestes s'admet la regulació mitjançant ordenança de les obres necessàries per a la millora de l'accessibilitat, l'aïllament tèrmic de l'immoble, com també la instal·lació de nous espais exteriors que afavorisquen l'assolellament i ventilació de l'immoble.

Les ordenances hauran de ser conformes amb les disposicions estatals o autonòmiques relatives a la seguretat, salubritat, habitabilitat, accessibilitat i qualitat de les construccions i, en cap cas, menyscabaran les mesures establides per a la protecció del medi ambient i del paisatge urbà o dels béns catalogats d'interès cultural o històric.

*Article 201*

Es modifica l'apartat 4 de l'article 46, del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, amb la redacció següent:

Article 46. Plans que estan subjectes de l'avaluació ambiental i territorial estratègica

On diu:

4. Els programes d'actuació regulats en el llibre II d'aquest text refós, com a documents de gestió urbanística que no innoven el planejament, no estan subjectes al procediment d'avaluació ambiental i territorial, sense perjudici que a l'instrument de planejament que, si s'escau, acompanye el programa d'actuació, se li aplique el que s'estableix en els apartats anteriors d'aquest article,

Ha de dir:

4. Els programes d'actuació regulats en el llibre II d'aquest text refós, com a documents de gestió urbanística que no innoven el planejament, no estan subjectes al procediment d'avaluació ambiental i territorial, sense perjudici que a l'instrument de planejament que, si s'escau, acompanye al programa d'actuació, se li aplique el que s'estableix en els apartats anteriors d'aquest article.

Atesa l'escassa entitat i la quasi nul·la capacitat innovadora des del punt de vista de l'ordenació urbanística, els estudis de detall no es troben sotmesos a avaluació ambiental estratègica, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb l'article 3.5 de la Directiva 2001/42/CE.

Els catàlegs de béns i espais protegits se sotmetran a aquest procediment únicament en la mesura que establisquen el marc per a la futura autorització de projectes legalment sotmesos a avaluació d'impacte ambiental en els termes de la regulació bàsica protectora. En qualsevol cas, se subjectarà al procediment d'avaluació ambiental aquelles modificacions del catàleg d'immobles que s'emplacen en sòl rural.

*Article 202*

Es modifica l'apartat 1 de l'article 82, del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, amb la redacció següent:

Article 82. Aprofitament que correspon a l'administració i compensació d'excedents d'aprofitament. Modalitats

On diu:

1. L'aprofitament resultant que correspon a l'ajuntament en compliment del deure de participació pública en les plusvàlues generades pel planejament, es materialitzarà en terrenys cedits a aquestes, lliures de càrregues d'urbanització i quantificat de la forma següent:

*a*) En sectors de sòl urbanitzable, amb caràcter general, serà el 10 per cent de l'aprofitament tipus de l'àrea de repartiment a la qual pertanguen. No obstant això, excepcionalment, aquest percentatge es podrà incrementar fins al 20 per cent de l'aprofitament tipus de l'àrea de repartiment si la rendibilitat resultant de la memòria de viabilitat econòmica corresponent a cadascun dels sectors amb relació a les rendibilitats resultants de la resta d'aquests que disposen del mateix ús global és sensiblement superior.

*b*) En parcel·les de sòl urbà incloses en unitats d'execució delimitades amb destinació a la seua renovació global, com també en àmbits delimitats per a dur a terme operacions de reforma interior i en parcel·les individuals sotmeses al règim d'actuacions aïllades que tinguen atribuït un increment d'aprofitament respecte de l'atorgat pel planejament anterior, s'aplicarà, amb caràcter general, el 10 per cent d'aquest increment que, excepcionalment, podrà reduir-se per al cas d'actuacions de rehabilitació i de regeneració i renovació urbanes de rendibilitat econòmica sensiblement inferior fins a un 5 per cent, o incrementar-se fins al 20 per cent, si la rendibilitat resultant de la memòria de viabilitat econòmica corresponent a cadascuna d'aquestes actuacions amb relació a les rendibilitats resultants d'altres actuacions de la mateixa àrea urbana homogènia és sensiblement superior.

Per al cas de parcel·les sotmeses al règim d'actuacions aïllades amb atribució d'increment d'aprofitament, el percentatge d'aprofitament públic podrà substituir-se per la cessió de superfície edificada de valor econòmic equivalent integrada en complex immobiliari constituït en la mateixa edificació en règim de propietat horitzontal, o mitjançant compensació econòmica d'igual valor, quan siga impossible l'atribució de l'aprofitament públic en el mateix àmbit de l'actuació.

*c*) En el sòl urbà, no urbanitzat, incloent-hi en unitats d'execució per a la seua transformació urbanística, sense que hi haja increment d'aprofitament respecte de l'ordenació vigent, el percentatge d'aprofitament que correspon a l'administració és del 5 per cent de l'aprofitament tipus,

Ha de dir:

1. L'aprofitament resultant que correspon a l'ajuntament en compliment del deure de participació pública en les plusvàlues generades pel planejament, es materialitzarà en terrenys cedits a aquestes, lliures de càrregues d'urbanització i quantificat de la forma següent:

*a*) En sectors de sòl urbanitzable, amb caràcter general, serà el 10 per cent de l'aprofitament tipus de l'àrea de repartiment a la qual pertanguen. No obstant això, excepcionalment, aquest percentatge es podrà incrementar fins al 20 per cent de l'aprofitament tipus de l'àrea de repartiment, si la rendibilitat resultant de la memòria de viabilitat econòmica corresponent a cadascun dels sectors en relació amb les rendibilitats resultants de la resta d'ells que disposen del mateix ús global és sensiblement superior.

*b*) En parcel·les de sòl urbà incloses en unitats d'execució delimitades amb destinació a la renovació global, com també en àmbits delimitats per a dur a terme operacions de reforma interior i en parcel·les individuals sotmeses al règim d'actuacions aïllades que tinguen atribuït un increment d'aprofitament respecte de l'atorgat pel planejament anterior, s'aplicarà, amb caràcter general, el 10 per cent d'aquest increment que, excepcionalment, podrà reduir-se per al cas d'actuacions de rehabilitació i de regeneració i renovació urbanes de rendibilitat econòmica sensiblement inferior fins a un 5 per cent, o incrementar-se fins al 20 per cent si la rendibilitat resultant de la memòria de viabilitat econòmica corresponent a cadascuna d'aquestes actuacions amb relació a les rendibilitats resultants d'altres actuacions de la mateixa àrea urbana homogènia és sensiblement superior.

Per al cas de parcel·les sotmeses al règim d'actuacions aïllades amb atribució d'increment d'aprofitament, el percentatge d'aprofitament públic podrà substituir-se per la cessió de superfície edificada de valor econòmic equivalent integrada en complex immobiliari constituït en la pròpia edificació en règim de propietat horitzontal, o mitjançant compensació econòmica d'igual valor, quan siga impossible l'atribució de l'aprofitament públic en el propi àmbit de l'actuació.

*c*) En el sòl urbà, no urbanitzat, incloent-hi en unitats d'execució per a la transformació urbanística, sense que hi haja increment d'aprofitament respecte de l'ordenació vigent, el percentatge d'aprofitament que correspon a l'administració és del 5 per cent de l'aprofitament tipus.

Excepcionalment, en les actuacions de renovació urbana que afecten àrees preferents o àmbits considerats com a vulnerables, podran ser exonerades de la participació per part de l'administració actuant en l'aprofitament urbanístic resultant, en compliment del deure de participació pública en les plusvàlues generades pel planejament o empleades en la millora de la reurbanització de l'espai públic o de la infraestructura verda urbana d'aquest àmbit o un altre immediat.

*Article 203*

Es modifica l'article 105 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, que queda redactat així:

Article 105. Tècniques per a la dotació del patrimoni públic de sòl. Gestió del patrimoni públic de sòl

1. Els béns i els recursos que integren el patrimoni públic de sòl, així com els ingressos obtinguts mitjançant l'alienació, permuta, arrendament o cessió de terrenys, la gestió d'aquest patrimoni i la substitució de l'aprofitament corresponent a l'Administració pel seu equivalent econòmic, es destinaran a la conservació, l'administració i l'ampliació d'aquest. D'acord amb la legislació estatal de sòl, s'hauran de destinar a la construcció d'habitatges sotmesos a algun règim de protecció pública o a altres actuacions d'interés social. Les actuacions d'interés social hauran de tindre alguns dels fins següents:

*a)* Obtenció de sòls i execució dels elements pertanyents a la xarxa primària de l'ordenació estructural, sempre que no estiguen adscrits o inclosos en una àrea de repartiment.

*b)* Execució d'obres d'urbanització no incloses en unitats d'execució.

*c)* Obtenció de sòl i construcció d'equipaments de la xarxa secundària l'execució dels quals no estiga prevista a càrrec de les i els propietaris del sòl.

*d)* Actuacions d'iniciativa pública destinades a la regeneració urbana, la revitalització dels espais públics i la millora de la ciutat.

*e)* Conservació i millora del medi ambient, de la infraestructura verda, de l'entorn urbà i protecció del patrimoni arquitectònic i del paisatge.

*f)* Gestió i promoció de sòl en actuacions d'iniciativa pública.

*g)* Els que preveu l'article 76.8.

2. Els béns integrants dels patrimonis públics de sòl podran ser objecte de transmissió als particulars mitjançant alienació, constitució de drets de superfície, arrendament o un altre negoci jurídic previst en la legislació reguladora del patrimoni de les administracions públiques.

3. Com a regla general, la gestió del patrimoni públic de sòl preferirà l'arrendament o el lloguer a l'alienació. En cas d'alienació, es preferirà la del dret de superfície a la del ple domini. A aquests efectes:

*a)* L'arrendament o lloguer es regirà pel que s'estableix en la legislació d'habitatge de la Comunitat Valenciana i sobre el patrimoni de les administracions públiques.

*b)* El règim del dret de superfície és el que s'estableix en la legislació estatal de sòl.

*c)* La transmissió del ple domini s'haurà de dur a terme d'acord amb la legislació estatal de sòl i amb la legislació sobre el patrimoni de les administracions públiques.

4. Els béns integrants dels patrimonis públics de sòl podran ser objecte de transmissió del seu domini, d'acord amb el que s'estableix en la legislació estatal de sòl i amb la legislació sobre el patrimoni de les administracions públiques, a través d'alguna de les modalitats següents:

*a)* Mitjançant alienació per concurs públic.

*b)* Mitjançant subhasta, quan els béns alienats no estiguen subjectes a límit en el preu d'explotació o no tinguen el preu taxat oficialment.

*c)* Directament per preu no inferior al valor dels terrenys a entitats de caràcter benèfic i social, cooperatives d'habitatges i entitats promotores públiques que promoguen la construcció d'habitatges protegits. El document públic en què conste l'alienació directa ha d'establir la destinació final dels terrenys transmesos, el termini màxim de construcció i les altres limitacions i condicions que l'Administració considere convenients.

*d)* Directament mitjançant el dret de superfície a entitats de caràcter benèfic i social, a cooperatives d'habitatges i a entitats promotores públiques, a fi de construir habitatge tipificat com a social o promoure la construcció d'habitatges de protecció pública.

*e)* Mitjançant la cessió gratuïta a organismes públics, societats, entitats o empreses de capital íntegrament públic, o a altres administracions públiques, sempre que la destinació de la cessió referida siga la construcció, sobre el sòl cedit, d'habitatges subjectes a algun règim de protecció pública o qualsevol altra de les actuacions que preveu l'apartat 1 d'aquest article.

*f)* Mitjançant alienació directa a organismes públics, societats, entitats o empreses de capital íntegrament públic, o a altres administracions públiques, sempre que la destinació d'aquesta transmissió siga la gestió i promoció de sòl en actuacions d'iniciativa pública, o qualsevol altra de les actuacions contemplades en l'apartat 1 d'aquest article.

5. Als supòsits compresos en aquest article, en consideració a l'estatus especial d'aquesta mena de sòls, no els seran aplicables els límits temporals que estableix la normativa sectorial autonòmica per a la cessió i l'explotació dels béns integrants del patrimoni de la Generalitat.

6. Els municipis han de comptar amb un patrimoni municipal de sòl amb els fins i els beneficis que regula aquest capítol.

7. Amb caràcter excepcional, el Consell podrà aprovar, mitjançant un acord motivat, la transmissió directa del domini de béns integrants dels patrimonis públics de sòl per a implantar activitats industrials sempre que es complisquen totes les condicions següents:

*a)* Les activitats industrials objecte d'implantació estaran incloses en un projecte d'inversió estratègica sostenible o un projecte territorial estratègic per a activitats industrials d'alt component tecnològic i innovador declarat pel Consell.

*b)* El sòl públic, el domini del qual és objecte de transmissió, comptarà amb una classificació urbanística compatible amb l'ús del sòl corresponent a l'activitat industrial que es pretén implantar.

*c)* El preu de la transmissió del domini dels béns integrants dels patrimonis públics de sòl no podrà ser inferior al valor de mercat dels terrenys.

*Article 204*

Es modifica l'article 158 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, que queda redactat així:

Article 158. Garantia de promoció del programa d'actuació integrada

1. En atenció a les circumstàncies concurrents, l'ajuntament podrà exigir a les persones o entitats licitadores o, si és el cas, a les persones propietàries aspirants a urbanitzadores, la constitució d'una garantia provisional que responga del manteniment de les seues ofertes fins a la signatura del conveni de programació, havent de justificar suficientment en l'expedient les raons de la seua exigència. Aquesta garantia no podrà ser superior al 2 per cent de l'estimació aproximada de les càrregues del programa d'actuació integrada efectuada per l'ajuntament.

2. L'empresa urbanitzadora designada haurà d'assegurar els seus compromisos amb una garantia definitiva per un import equivalent al 2 per cent les càrregues del programa fins a l'aprovació del projecte de reparcel·lació. Després de l'aprovació d'aquest projecte, s'haurà de completar la garantia definitiva d'acord amb les bases de programació fins a, almenys, un 5 per cent del valor de les càrregues d'urbanització previstes en el programa d'actuació integrada. Aquesta fiança respon de les seues obligacions generals davant de l'Administració i és independent i addicional respecte de les que preveu aquest text refós en desplegament del programa d'actuació integrada que regulen els articles següents. Les bases de programació podran augmentar justificadament l'import de la garantia definitiva fins al 10 per cent. Aquesta garantia s'haurà de constituir abans d'aprovar el projecte de reparcel·lació.

3. L'administració actuant, els organismes, les entitats o les empreses de capital íntegrament públic, per a assumir mitjançant gestió directa el desplegament d'un programa d'actuació, només caldrà que comprometen crèdit amb càrrec al seu pressupost per l'import equivalent a un 5 per cent del cost total de les càrregues del programa. En el supòsit de societats urbanístiques o ens sotmesos al dret privat, podran garantir l'actuació mitjançant el compromís d'aquesta quantitat establida en les seues pròpies previsions d'ingressos o despeses o document similar, en els de pressupostos de les seues administracions titulars o mitjançant l'atorgament de les garanties exigides a un agent urbanitzador privat.

4. En aquests supòsits de gestió directa, l'Administració podrà justificar el compromís de crèdit necessari amb càrrec al futur compte de liquidació provisional en la reparcel·lació, o a la memòria de càrregues d'urbanització, sense necessitat que siga amb càrrec al pressupost municipal vigent, de manera que, tant els ingressos com les despeses derivades d'aquest compte de liquidació provisional o memòria, es consideraran ingressos i despeses extrapressupostaris.

*Article 205*

Es modifica l'article 189, del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, amb la redacció següent:

Article 189. Deure de conservació i rehabilitació i inspecció periòdica d'edificacions

1. Les persones propietàries de construccions i edificis hauran de mantindre'ls en condicions de seguretat, funcionalitat i habitabilitat, i faran els treballs i obres necessàries per a conservar aquestes condicions o ús efectiu que permeten obtindre l'autorització administrativa d'ocupació o títol equivalent per a la destinació que els siga propi.

2. Les persones propietàries de tota edificació amb ús residencial destinat a habitatge d'antiguitat superior a cinquanta anys, en els termes i condicions que haja determinat reglamentàriament la conselleria competent en matèria d'habitatge, hauran de promoure, almenys cada deu anys, la realització d'una inspecció tècnica, a càrrec d'òrgan facultatiu competent que avalue l'estat de conservació de l'edifici.

3. Les inspeccions tècniques en edificis amb ús residencial es realitzaran d'acord amb el document informe d'avaluació de l'edifici, que preveu aspectes relatius a l'estat de conservació, però també respecte de l'accessibilitat universal i a l'eficiència energètica segons els apartats següents:

*a*) Avaluació de l'estat de conservació de l'edifici que reflectixca els resultats de la inspecció, indicant els desperfectes benvolguts en l'immoble, les possibles causes i les mesures prioritàries recomanables per a assegurar-ne l'estabilitat, seguretat, estanquitat i consolidació estructurals, o per a mantindre o rehabilitar les seues dependències adequant-les a l'ús a què es destinen.

*b*) Avaluació de les condicions bàsiques d'accessibilitat universal i no discriminació de les persones amb diversitat funcional per a l'accés i utilització de l'edifici, establint si és susceptible o no de fer ajustos raonables per a satisfer-les.

*c*) Avaluació de l'eficiència energètica de l'edifici, amb el contingut i mitjançant el procediment que s'establisca reglamentàriament.

4. L'eficàcia a efectes administratius de l'informe d'avaluació de l'edifici d'ús residencial requerirà la seua inscripció en el registre autonòmic habilitat a aquest efecte.

5. Les persones propietàries d'edificis d'ús residencial que pretenguen acollir-se a ajudes públiques amb l'objectiu d'escometre obres de conservació, accessibilitat universal o eficiència energètica, hauran de disposar de l'informe d'avaluació de l'edifici amb anterioritat a la formalització de la petició de la corresponent ajuda.

6. La conselleria competent en matèria d'habitatge podrà exigir de les persones propietàries l'exhibició de l'informe d'avaluació de l'edifici i que estiga vigent. A tal fi, emetrà una ordre d'execució per a requerir l'exhibició de l'informe en el termini establit en aquesta.

La falta de presentació de l'informe en el termini requerit facultarà la conselleria a imposar fins a cinc multes coercitives amb caràcter mensual, per un import màxim, cadascuna d'elles, del 20 per cent del pressupost d'elaboració de l'informe. Després de la imposició d'alguna o la totalitat de les multes coercitives, la conselleria podrà acordar l'execució subsidiària i a costa de l'obligat de l'informe d'avaluació de l'edifici, i destinarà l'import percebut a sufragar, totalment o parcialment, el cost de la seua elaboració.

7. Els ajuntaments podran igualment exigir l'exhibició o l'emissió de l'informe d'avaluació si es posa de manifest la possible existència de danys estructurals o perill per a les persones o les coses. La negativa a exhibir l'informe d'avaluació de l'edifici o l'acreditació de la seua inexistència, facultarà a l'ajuntament a exigir l'execució forçosa que podrà imposar, si així ho considera, multes coercitives i acordar l'execució subsidiària, en la forma establida en el paràgraf anterior.

8. Així mateix, l'òrgan que dicte l'ordre d'execució conforme als apartats anteriors tindrà la potestat per a la iniciació, instrucció i resolució dels procediments sancionadors derivats de l'incompliment d'aquesta obligació, la infracció de la qual ve tipificada en l'article 284.2 d'aquest text refós.

9. Les multes coercitives i l'execució subsidiària s'imposaran amb independència de les sancions que corresponga per la infracció o infraccions comeses.

*Article 206*

Es modifica l'article 192 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, que queda redactat així:

Article 192. Ordres d'execució d'obres de conservació i d'obres d'intervenció i expropiació dels immobles que incomplisquen aquestes ordres.

1. Les obligacions de l'ajuntament en relació amb les ordres d'execució seran:

*a)* Dictar les esmentades ordres d'execució d'obres de reparació, conservació i rehabilitació dels edificis deteriorats i dels immobles que estiguen en condicions deficients per a ser utilitzats.

*b)* Prendre les mesures necessàries per a exercir, si és el cas, la tutela i la defensa dels interessos de les persones inquilines.

2. Els òrgans de la Generalitat competents en matèria de patrimoni cultural immoble, oït l'ajuntament, podran dictar les ordres a què es refereix l'apartat anterior respecte d'edificis catalogats.

3. Les ordres d'execució poden comminar, així mateix, a la neteja, el tancament, la retirada de cartells o altres elements impropis de l'immoble.

4. Dins del termini assenyalat en l'ordre d'execució, que no podrà superar els sis mesos, la persona propietària pot sol·licitar la llicència de rehabilitació o demolició, llevat que l'edifici estiga catalogat. També pot proposar alternatives tècniques per a les obres o sol·licitar raonadament una pròrroga en l'execució d'aquestes.

L'ordre d'execució comporta l'afecció real directa i immediata de l'immoble al compliment de l'obligació del deure de conservació, que es farà constar en el Registre de la Propietat, d'acord amb la legislació de l'Estat.

5. L'incompliment injustificat de l'ordre faculta l'Administració per a adoptar una d'aquestes mesures:

*a)* L'execució subsidiària a costa de la part obligada, fins al límit del deure de conservació.

En compliment de la funció social de la propietat, si la persona propietària fa cas omís de dos requeriments consecutius de l'Administració, l'alcaldessa o l'alcalde quedarà habilitat per a acordar la declaració d'utilitat pública o interés social de l'immoble i iniciar el procediment de l'expropiació.

La propietat es restituirà en el seu dret quan la persona titular d'aquesta, després d'acreditar el seu títol, sol·licite la llicència municipal o una declaració responsable, si és el cas, pertinent en el cas d'edificació o rehabilitació i haja satisfet les despeses generades per l'execució subsidiària, en el cas que aquesta l'haja dut a terme l'Administració.

*b)* La imposició de fins a deu multes coercitives, amb periodicitat mínima mensual, per valor màxim, cadascuna, d'una desena part del cost estimat de les obres ordenades. L'import de les multes coercitives es destinarà preferentment a cobrir les despeses que genere l'execució subsidiària de l'ordre incomplida, i s'imposaran amb independència de les sancions que corresponga per la infracció o infraccions comeses.

*c)* Convocatòria de procediment d'execució substitutòria, en els termes establits per als programes d'actuació aïllada en substitució de la persona propietària per incompliment del deure d'edificar.

6. Així mateix, en cas d'incompliment per la part propietària del deure de rehabilitar, qualsevol persona interessada podrà iniciar els procediments que estableixen els articles 195 i 196 d'aquest text refós.

*Article 207*

Es modifica l'article 197 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, que queda redactat així:

Article 197. Modalitats de participació de les persones propietàries.

1. En el supòsit de l'actuació en règim concertat que regula l'article 194.1.*c*.3, les persones propietàries afectades per l'actuació podran participar en aquesta abonant la part econòmica que els corresponga o que acorden amb la part promotora, i rebran, mitjançant reparcel·lació horitzontal, parts o departaments construïts de l'edifici en proporció justa de beneficis i càrregues respecte de la seua aportació i adjudicació.

2. En el cas de l'actuació en règim concertat que regula l'article 194.1.*c*.3 d'aquest text refós, i de manera obligada en el de l'edificació forçosa sense concert, les parts afectades podran participar en aquesta rebent, mitjançant reparcel·lació horitzontal, dependències construïdes, sense aportació dinerària, a canvi de les seues propietats primitives, en règim d'equidistribució.

3. Els assisteix, així mateix, el dret a autoexcloure's de l'actuació, i rebre compensació monetària pels seus béns, d'acord la legislació estatal en matèria de valoracions.

*Article 208*

S'afegeix un número 8.é en la lletra *f*  de l'apartat 1 de l'article 211 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, que queda redactat així:

Article 211. Ordenació d'usos i aprofitaments en el sòl no urbanitzable

1. La zonificació del sòl no urbanitzable pot preveure, segons les seues característiques i amb caràcter excepcional, els usos i aprofitaments següents […]

*f*) Activitats terciàries o de serveis. Només pot autoritzar-se la implantació de les activitats següents […]

8.é Estacionament de maquinària i vehicles pesants, com també emmagatzematge de vehicles, en recinte a l'aire lliure que requerisca l'ocupació mínima d'una hectàrea. Ha d'envoltar-se adequadament, com a regla general, mitjançant pantalla vegetal. S'exceptua l'emmagatzematge de vehicles al final de la seua vida útil, el qual s'entén inclòs en les activitats a les quals es refereix el paràgraf 5.é  d'aquest apartat.

*Article 209*

Es modifica el número 1.r de la lletra *b*  i la lletra *c* de l'apartat 2 de l'article 219 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat per Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell.

Article 219. Excepcions a l'exigència de declaració d'interès comunitari per a determinades activitats

[…]

2. S'eximeixen de la declaració d'interès comunitari en sòl no urbanitzable comú:

[…]

*b*) Els usos i els aprofitaments en el medi rural relatius a les activitats agràries complementàries següents:

1.r  Allotjament de turisme rural, establiment de restauració o assimilats, establiment per a la pràctica esportiva o assimilats, sempre que l'actuació supose la recuperació de patrimoni arquitectònic tradicional, en edificacions existents amb llicència d'obres i la superfície construïda  de l'actuació de les quals no supere els 500 m².

[...]

*c*) L'abassegament i el tractament temporal de material natural excavat identificat mitjançant el codi LER 17 05 04, segons l'annex de la Decisió de la Comissió de 18 de desembre de 2014 per la qual es modifica la Decisió 2000/532/CE, sobre la llista de residus, de conformitat amb la Directiva 2008/98/CE, del Parlament Europeu i del Consell, sempre que es realitze sobre superfície sense condicionar urbanísticament. Per a això cal sol·licitar informes i/o autoritzacions de la conselleria competent en matèria de medi ambient, de residus i a l'organisme competent de carreteres, a més de tots aquells que, si escau, són pertinents. Si la superfície ocupada és superior a una hectàrea, es requereix estudi d'integració paisatgística. Si, d'acord amb la legislació ambiental, és necessària l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, aquesta s'ha de realitzar en la tramitació de la llicència ambiental.

*Article 210*

Es modifica l'article 233 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, que queda redactat així:

Article 233. Actuacions subjectes a declaració responsable.

1. Estan subjectes a declaració responsable, en els termes de l'article 241 d'aquest text refós:

*a)* La instal·lació de línies elèctriques, telefònics o altres similars, la posada en servei de centres de transformació d'energia elèctrica de mitjana tensió, sempre que hagen sigut autoritzats amb anterioritat i la col·locació d'antenes o dispositius de comunicació de qualsevol classe i la reparació de conduccions en el subsol, només en sòl urbà i sempre que no afecte domini públic, edificis protegits o a entorns protegits d'immobles declarats bé d'interés cultural o bé de rellevància local, ni altres àrees de vigilància arqueològica.

*b)* Les obres de modificació o reforma que afecten l'estructura, sense suposar substitució o reposició d'elements estructurals principals, o a l'aspecte exterior i interior de les construccions, els edificis i les instal·lacions, que no estiguen subjectes a llicència d'acord amb l'article 232 d'aquest text refós.

*c)* Les obres de mera reforma que no suposen una alteració estructural de l'edifici, ni afecten elements catalogats o en tràmit de catalogació, així com les de manteniment de l'edificació que no requerisquen col·locar bastimentada en la via pública.

*d)* Les actuacions d'intervenció sobre edificis, immobles i àmbits patrimonialment protegits o catalogats, mancats de transcendència patrimonial de conformitat amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.

*e)* L'alçament i la reparació de murs de fàbrica o maçoneria, no estructurals, i el tancament de parcel·les, independentment del sistema constructiu triat, que no estiguen subjectes a llicència d'acord amb l'article 232 d'aquest text refós.

*f)* La primera ocupació de les edificacions i les instal·lacions, una vegada conclosa la construcció, d'acord amb el que preveja la legislació vigent en matèria d'ordenació i qualitat de l'edificació, així com el segon i els següents actes d'ocupació d'habitatges.

2. Les actuacions següents estan subjectes a declaració responsable, d'acord amb el que s'estableix en l'apartat anterior i sempre que incorporen un certificat emés per un organisme de certificació administrativa o un col·legi professional, en els termes que estableix la disposició addicional quarta d'aquest text refós:

*a)* Les obres de modificació o reforma que afecten l'estructura de les construccions, els edificis i les instal·lacions de totes classes, sense importar el seu ús.

*b)* La demolició de les construccions.

*c)* La modificació de l'ús de les construccions, les edificacions i les instal·lacions, així com l'ús del vol sobre aquests.

*d)* L'alçament de murs de fàbrica i el tancament, en els casos i les condicions estètiques que exigisquen les ordenances dels plans, reguladores de l'harmonia de la construcció amb l'entorn.

*e)* L'execució d'obres i instal·lacions que afecten el subsol, excepte les que inclou l'article 232.

*f)* L'obertura de camins, així com la modificació o la pavimentació d'aquests.

*g)* La col·locació de cartells i tanques publicitàries visibles des de la via pública.

*h*) Totes les actuacions no incloses en l'article 232, el 234 ni en l'apartat 1 d'aquest article.

La reforma o la rehabilitació d'una façana, o qualsevol obra complementària inclosa en l'apartat 1 d'aquest article, que exigisca instal·lar bastides en domini públic es tramitarà com a declaració responsable. No obstant això, l'ocupació temporal del sòl o del sòl demanial a l'efecte de la instal·lació de bastimentades o instal·lacions auxiliars de caràcter temporal, i mentre es finalitze l'obra, requerirà l'obtenció de la llicència d'ocupació o títol jurídic equivalent que serà tramitat pel departament municipal competent en domini públic.

3. No obstant això, mitjançant l'aprovació de l'ordenança corresponent, els municipis podran sotmetre a llicència expressa els actes d'ús, transformació i edificació de sòl, subsol i volada inclosos en l'apartat 2, i en la lletra *f*  de l'apartat 1. També podran exigir un certificat d'organisme de certificació administrativa per a aquest últim supòsit en el cas de mantindre l'autorització per declaració responsable.

*Article 211*

Es modifica l'article 259 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, que queda redactat així:

Article 259. Procediment de restauració de la legalitat urbanística.

1. Instruït l'expedient i formulada la proposta de mesura de restauració de l'ordenació urbanística vulnerada, aquesta es comunicarà al registre de la propietat a l'efecte establit en la legislació estatal de sòl i es notificarà a les persones interessades perquè puguen formular al·legacions. Transcorregut el termini d'al·legacions, o desestimades aquestes, l'òrgan competent acordarà la mesura de restauració que corresponga, a costa de la persona interessada, i concedirà un termini d'execució.

2. El termini màxim per a tramitar, resoldre i notificar l'expedient de restauració de la legalitat urbanística serà d'un any, termini que començarà a comptar-se:

*a)* Si no s'ha sol·licitat la legalització, l'endemà de la finalització del termini atorgat en el requeriment de legalització.

*b)* Si s'ha sol·licitat la legalització, el termini s'iniciarà l'endemà de la practica de la notificación de l'acte administratiu que resolga sobre la llicència

*c)* En els casos en què el procediment s'haja paralitzat per una causa imputable a la persona interessada, s'interromprà el termini per a resoldre.

3. L'òrgan actuant podrà suspendre l'execució de l'ordre de restauració fins que la resolució siga ferma per via administrativa. En particular, es pot suspendre l'execució de l'ordre de restauració quan estiga en tramitació algun instrument de planejament de desenvolupament del planejament general o de gestió urbanística i es poguera legalitzar l'actuació afectada sense llicència de manera sobrevinguda i la fera innecessària una vegada aprovat l'instrument. L'execució de l'ordre de restauració es produirà també en els altres casos previstos expressament en aquest text refós.

4. També se suspendrà l'execució de l'ordre d'enderrocament quan concórreguen totes les circumstàncies següents:

*a)* Que la part interessada acredite que ha demanat de la manera deguda les llicències o les autoritzacions necessàries per a la legalització, així com la documentació que ha d'incorporar la sol·licitud de les llicències o les autoritzacions.

*b)* Que la part interessada formalitze davant de l'Administració una garantia en quantia no inferior al 50 per cent del pressupost de les actuacions de reposició, mitjançant alguna de les formes admeses en la legislació de contractes de les administracions públiques.

*Article 212*

Es renumera la disposició addicional sisena [sic] "Implantació d'aparcaments i usos complementaris vinculats en sòl urbanitzable d'ús industrial o terciari", del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu del Consell 1/2021, de 18 de juny, que es converteix en la disposició addicional sisena del citat text refós.

*Article 213*

Es renumera la disposició addicional sisena que es titula" Mesures de prevenció dels incendis forestals a les urbanitzacions, els nuclis de població, les edificacions i les instal·lacions situades en terrenys forestals i en la zona d'influència forestal", del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat per Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, que es converteix en la disposició addicional setena.

*Article 214*

Es renumera la disposició addicional setena que es titula "Suspensió de llicències que afecte instal·lacions per a la generació d'energies renovables", del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat per Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, que es converteix en la disposició addicional octava.

*Article 215*

Es renumera la disposició addicional huitena que es titula "Àmbits estratègics i projectes territorials estratègics per a les activitats econòmiques en el territori i procediment per a la seua declaració" del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat per Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, que es converteix en la Disposició addicional novena.

*Article 216*

S'afig una disposició addicional desena en el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat per Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, amb la següent redacció:

Disposició addicional desena. Règim aplicable a les infraestructures de competència estatal.

En relació amb les infraestructures de competència estatal, serà aplicable el que dispose la seua normativa específica.

Secció 3.ª

Mobilitat

*Article 217*

Es modifiquen els apartats 2 i 3 de l'article 21 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 21. Transport de viatgers

1. A l'efecte d'aquesta llei, transport de viatgers és el realitzat per compte de tercers contra la contraprestació econòmica corresponent.

2. Els transports de viatgers es classifiquen en:

*a)* Servei públic de transport, entés com a tal l'oferit a la ciutadania, d'acord amb un calendari i un horari establits prèviament.

*b)* Transports públics regulars d'ús especial.

*c)* Transport discrecional de viatgers.

*d)* Servei de taxi prestat en turismes.

*e)* Transport a la demanda.

3. Els serveis de transport assenyalats en els apartats *a*, *b*, *d*  i *e*  del punt anterior es prestaran d'acord amb el que s'estableix en la present llei. Els serveis discrecionals de transport s'acomodaran al que estableix la legislació estatal en la matèria.

4. La prestació de serveis de transport podrà efectuar-se mitjançant sistemes ferroviaris, viaris o amb una combinació d'aquests, segons resulte més convenient.

5. No tenen la consideració de transport de viatgers, a l'efecte d'aquesta llei, els que es desenvolupen en recintes tancats o els que es realitzen exclusivament amb el caràcter d'atracció turística.

*Article 218*

Es modifiquen els apartats 2 i 4 de l'article 22 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 22. El servei públic de transport. Fins i competències.

1. Mitjançant la prestació dels serveis públics de transport, les administracions públiques competents conformen una oferta integrada de mobilitat amb vista a assegurar a ciutadans i ciutadanes les seues opcions d'accés als serveis i els equipaments, al treball, a la formació i a la resta de destinacions que es demanden.

2. La Generalitat és l'autoritat de transport competent per a la provisió dels serveis públics de transport a la Comunitat Valenciana.

3. Els ajuntaments són les autoritats de transport competents en la provisió de serveis públics de transport dins dels seus termes municipals, d'acord amb el que s'estableix en la legislació de règim local, el que preveu aquesta llei, la normativa que la desenvolupe i els instruments de coordinació que, d'acord amb aquesta normativa, s'establisquen per a assegurar la integració del sistema de transports.

4. Les diferents administracions podran subscriure convenis de cooperació interadministrativa per a la prestació conjunta dels serveis públics de transport de la seua competència quan ho aconsellen raons d'interés públic. Aquests convenis comportaran, si és el cas, la integració de la prestació dels trànsits urbans en el marc d'un contracte de prestació de servei públic de transport interurbà, i hauran d'establir les condicions per a la seua realització i el règim de finançament.

5. Correspon a cadascuna de les autoritats de transport competents l'ordenació, la planificació, la gestió i la prestació dels serveis públics de transport, bé mitjançant operador intern, en l'accepció del Reglament CE 1370/2007, o mitjançant l'operador seleccionat d'acord amb la normativa aplicable.

6. La prestació dels serveis públics de transport que corresponguen a la Generalitat en virtut de delegació o encàrrec per part de l'Administració general de l'Estat, o amb un conveni previ amb altres comunitats autònomes, s'acomodarà al que preveu aquesta llei en el que no s'opose a la legislació de l'Estat, sense perjudici de la resta de legislacions que resulten aplicables.

*Article 219*

Es modifiquen els apartats 3 i 4 de l'article 31 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 31. Formes d'adjudicació i modalitats de contractació.

1. La contractació dels serveis públics de transport que assenyala l'apartat *b*  del punt 1 de l'article anterior es realitzarà amb caràcter general mitjançant la modalitat de concessió, per la qual l'operador gestionarà el servei a risc i perill seu. No obstant això, l'autoritat de transport podrà emprar la resta de modalitats de contractació de serveis públics previstes en la legislació de contractació del sector públic quan així ho aconselle l'interés general.

2. L'adjudicació del contracte de servei públic de transports es realitzarà pel procediment obert o restringit, excepte en els casos en què, d'acord amb el que s'indica en els punts següents, s'opte pel procediment negociat o l'adjudicació directa.

3. Correspondrà adjudicar el contracte de servei públic de transports pel procediment negociat en els casos previstos en la legislació de contractació del sector públic i, en particular, en els casos en què no puga promoure's la concurrència.

4. Podran adjudicar-se directament contractes de servei públic de transports en els termes i les condicions establits en l'article 73.1 de la Llei 16/1987, de 30 de juliol, d'ordenació dels transports terrestres.

També podran adjudicar-se directament els contractes menors de prestació de servei públic de transport en els quals la contraprestació per les obligacions de servei públic no supere els 18.000 euros i sempre que tinguen una duració inferior a un any i suposen una oferta inferior als 300.000 Vh-km.

Així mateix, en cas d'interrupció d'un servei públic de transport o de risc imminent que aquesta interrupció es produïsca, es podrà adoptar una mesura d'emergència, la duració de la qual no ha d'excedir de dos anys, en forma d'adjudicació directa d'un contracte o d'acord formal de pròrroga d'un contracte de prestació de serveis públics de transports o d'exigència de prestar determinades obligacions de servei públic en els termes i les condicions establits en l'article 85 de la Llei 16/1987, de 30 de juliol, d'ordenació dels transports terrestres.

Les adjudicacions directes previstes en aquest article hauran de ser precedides de l'elaboració d'un projecte simplificat, que tindrà la consideració de plec de prescripcions tècniques, que estarà exempt del tràmit d'informació pública.

5. L'òrgan de contractació podrà tindre en compte variants o millores sempre que aquesta possibilitat s'haja previst expressament en el plec de clàusules administratives particulars.

6. La selecció de l'adjudicatari es realitzarà d'acord amb la valoració dels diversos criteris establits en el plec de clàusules administratives particulars, entre els quals figurarà necessàriament el valor de les compensacions econòmiques corresponents a les obligacions de servei públic.

7. Les empreses operadores de transport hauran d'estar en possessió dels títols habilitants per a la prestació de servei de transport discrecional per carretera, de transport ferroviari o tots dos, segons siga procedent.

*Article 220*

S'afig un apartat 9 a l'article 34 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 34. Modificació dels contractes de servei públic de transports

1. Els contractes de prestació de servei públic de transports podran modificar-se d'acord amb el que preveu aquesta llei i la reguladora de la contractació del sector públic. No tindran el caràcter de modificació de contracte les variacions en les condicions concretes de prestació del servei, que es tramitaran i s'aprovaran d'acord amb el que es preveu en l'article 32.

2. Serà condició prèvia necessària per a modificar el contracte aprovar la modificació del projecte de servei públic de transports.

3. La modificació podrà consistir en l'ampliació dels nuclis o relacions servits sempre que, a la vista de l'entitat de l'oferta de transport, no semble convenient la formulació i licitació d'un nou projecte independent de prestació de servei públic de transport.

4. Serà motiu de modificació del contracte de prestació de serveis de transport l'aprovació i l'adjudicació d'altres contractes que puguen alterar les seues condicions essencials com ara la coincidència de trànsits o altres similars. Aquestes modificacions, que es tramitaran i s'aprovaran d'acord amb el que preveu aquest article, incorporaran, si és el cas, una nova formulació de l'estudi econòmic, de les obligacions de servei públic i de les compensacions que corresponguen sobre aquesta qüestió.

5. En cas que es produïsquen variacions substancials de la demanda que no tinguen un caràcter conjuntural, es modificarà el projecte de servei públic de transport i a l'adequació consegüent dels serveis, i, si és el cas, igualment podrà ser procedent redefinir les obligacions de servei públic i les prestacions corresponents. En cas que aquestes modificacions foren d'una entitat tal que alteraren les condicions essencials del contracte, correspondrà el seu rescat i la nova licitació dels serveis.

6. Les modificacions dels contractes podran tindre caràcter temporal o definitiu, fins al termini de finalització del contracte. En el primer cas, les variacions s'estendran pel termini de les circumstàncies que les justifiquen.

7. L'Administració, d'ofici o a instància dels operadors, podrà unificar diversos serveis públics de transport si així ho aconsella l'interés general. Una vegada aprovada aquesta unificació, podrà optar-se per adjudicar el contracte resultant a l'operador constituït pels prestadors dels serveis preexistents, o per la resolució i la nova licitació dels contractes.

8. En casos en què no s'estime convenient la unificació de serveis públics de transport que preveu el punt anterior, els operadors de diferents serveis públics de transport amb punts de contacte entre si podran establir un contracte de col·laboració a fi de solapar aquests serveis, de manera que puguen prestar-se conjuntament i evitar així el transbord de viatgers. Aquests contractes de solapament estaran subjectes a autorització per part de l'administració o les administracions competents en els serveis afectats i no podran incloure nous trànsits que tinguen reconeguts altres serveis públics de transport.

9. Els contractes de prestació de servei públic de transports podran modificar-se per a introduir nous serveis a la demanda o prestar-se els ja existents, totalment o parcialment, com a transport a la demanda segons el que es disposa en l'apartat 1 de l'article 41*bis*, aplicant el règim tarifari del contracte, quan per circumstàncies acreditades derivades del seu baix índex d'utilització no estiguera garantida la seua realització adequada i sempre considerant les necessitats de les persones usuàries i l'impacte economicofinancer derivat del canvi de sistema en l'equilibri contractual. Aquesta modificació tindrà caràcter obligatori per al contractista.

*Article 221*

Es modifica l'apartat 2 de l'article 38 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 38. Suports dels títols de transport.

1. Els títols de transport podran tindre suport físic, magnètic o telemàtic en els termes que s'establisquen reglamentàriament, sempre que queden garantits adequadament els drets de les persones usuàries i les empreses operadores.

2. Els suports dels títols de transport de les diverses autoritats i operadors que presten servei a la Comunitat Valenciana, així com els corresponents equips fixos o embarcats, s'adequaran a les normes d'interoperativitat que establisca la Conselleria competent en matèria de transport o, en un àmbit metropolità, per l'autoritat de transport competent en aquest àmbit.

*Article* *222*

Es modifiquen els apartats 2 i 4 de l'article 39 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 39. Tarifes.

1. Els títols propis de l'operador estaran sotmesos a les tarifes màximes establides per l'Administració, excepte en els casos en què, d'acord amb aquesta llei i el reglament que la desplegue, puguen ser establides excepcionalment pel mateix operador.

2. La retribució de l'operador en relació amb els viatgers proveïts de títols d'integració serà l'establida en el contracte de servei públic de transport. Les autoritats de transport podran establir nous títols d'integració amb una comunicació prèvia a l'operador de les condicions d'expedició i ús, així com de les especificacions tècniques del títol per a la seua incorporació als seus sistemes de taquillatge. En el cas que la introducció de nous títols d'integració altere les condicions econòmiques inicials de prestació del contracte, es fixarà una compensació econòmica mitjançant un acord de cooperació o un conveni de col·laboració.

3. L'autoritat de transport revisarà les tarifes segons el que es disposa en la legislació vigent. A l'efecte d'aquesta revisió, no tindran la consideració de tarifa els mínims de percepció que, si és el cas, estiguen aprovats.

4. Les tarifes dels títols propis o integrats podran establir-se amb caràcter zonal, en relació amb la distància, o mitjançant un altre procediment que s'estime adequat. Seran públiques i no discriminatòries. Les autoritats de transport i els operadors, amb un informe previ favorable de les primeres, podran subscriure acords de cooperació o convenis de col·laboració, segons siga procedent, amb altres òrgans administratius o amb diferents administracions amb la finalitat que determinats col·lectius amb condicions socials específiques tinguen reduccions en les tarifes percebudes. Aquests acords fixaran les compensacions que permeten mantindre les condicions econòmiques inicials del contracte de servei públic de transport.

*Article 223*

S'addiciona un article 41 *bis*  a la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, amb aquest contingut:

Article 41*bis*. Transport a la demanda

1. Es considera transport la demanda, servei de transport autoritzat o contractat per l'autoritat de transport competent en el seu àmbit territorial corresponent, quan la determinació de l'itinerari i/o de l'horari depenga de les sol·licituds prèvies de les persones usuàries, que contractaran el servei mitjançant el pagament individual per plaça.

2. La conselleria competent en matèria de transports establirà tarifes especials per a serveis de transport a la demanda.

3. El transport a la demanda es prestarà d'acord amb les condicions establides en l'autorització administrativa i se circumscriuran a l'àmbit espacial o a les relacions de trànsit que establisca aquesta, determinats per la relació de municipis o nuclis de població diferenciats entre els quals es podrà realitzar el transport, afavorint la coordinació i la intermodalitat amb altres maneres de transport públic col·lectiu i incloent-hi, si és el cas, les prevencions relatives a la coincidència de trànsits amb els serveis públic de transport regular de viatgers d'ús general segons les condicions concretes de prestació vigents en cada moment, aprovades segons el que disposa l'article 32 d'aquesta llei. A aquest efecte, amb caràcter previ a la resolució de l'autorització, es donarà audiència als concessionaris que operen en la zona, si n'hi ha.

L'autorització administrativa per a la prestació de transport a la demanda podrà atorgar-se amb caràcter general o només per a dies i hores en què no es produïsca una coincidència amb els serveis de transport públic regular de viatgers d'ús general. En l'autorització administrativa també es podrà fixar el nombre d'expedicions per a cadascun dels itineraris.

L'autorització administrativa s'atorgarà per un termini màxim de cinc anys.

4. Quan el transport a la demanda siga contractat per una autoritat de transport en el seu àmbit territorial corresponent, el contracte públic haurà d'atindre's al que es disposa en aquesta llei, en les normes dictades per a desplegar-la i les regles que regisquen per a la seua modalitat de contracte.

5. La prestació de serveis de transport a la demanda la realitzarà una persona, física o jurídica, que compte amb un títol habilitant per a la prestació de transport discrecional de viatgers en les condicions que es determinen en cada cas i d'acord amb la normativa que els siga aplicable.

6. Per a l'organització i l'establiment d'una oferta de transport a la demanda, s'haurà d'implantar un sistema de gestió que garantisca el transport a les persones usuàries la reserva de les quals s'haja gestionat prèviament i, en tot cas, s'adoptaran les mesures exigides en la legislació en matèria de protecció de dades de caràcter personal en el tractament de les recaptades en l'exercici de l'activitat.

Les persones usuàries del transport a la demanda hauran de facilitar les seues dades personals per a gestionar les reserves i identificar-se per a accedir als serveis.

7. En tot cas, l'organització i l'establiment d'una oferta de transport a la demanda comportarà l'obligació de proporcionar tota la informació actualitzada sobre l'oferta de transport a la demanda que resulte d'interés per a les potencials persones usuàries a la conselleria competent en matèria de transport i al Punt d'accés nacional de transport multimodal i, en particular, la requerida en l'apartat 1 relatiu a dades estàtiques de l'annex del Reglament delegat (U*E)* 2017/1926, de la Comissió, de 31 de maig de 2017, que complementa la Directiva 2010/40/UE, del Parlament Europeu i del Consell, pel que fa al subministrament de serveis d'informació sobre desplaçaments multimodals en tota la Unió, i qualsevol altra normativa que s'establisca en aquest sentit per a aquesta mena de dades.

*Article 224*

Es modifica l'apartat 4 h de l'article 87 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 87. Administrador d'infraestructures de transport

1. Correspon a l'Ens Gestor de la Xarxa de Transport i de Ports de la Generalitat (GTP), entitat de dret públic adscrita a la conselleria competent en matèria de transport, administrar les infraestructures de transport de la Generalitat, en els termes que recull aquesta llei i el seu estatut particular, exercint la condició d'administrador d'infraestructures de transport a què es refereix aquesta llei. No obstant això, en els casos en què així corresponga per interés públic, aquestes funcions, o part, podrà assumir-les la conselleria competent en matèria de transport, per Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV), o per qualsevol altra entitat designada a aquest efecte per aquesta conselleria.

2. Les competències de l'administrador d'infraestructures inclouran la gestió, l'execució, el finançament, la conservació i el manteniment de les obres i la seua explotació, i es podran fixar i percebre cànons, arrendaments i qualsevol altre tipus d'ingrés derivat de la posada a la disposició d'aquestes per a la prestació de serveis, així com dels procedents d'activitats col·laterals que puguen desenvolupar-se en aquestes. Igualment, inclourà assumir la condició de beneficiari de l'expropiació forçosa quan així corresponga.

3. Mitjançant una ordre de la conselleria competent en matèria de transports, s'aprovarà el catàleg d'infraestructures de transport de competència autonòmica i l'adscripció corresponent a l'efecte d'administració en els termes que assenyalen els punts anteriors. Correspondrà igualment a la conselleria esmentada adscriure les noves infraestructures a l'efecte de la seua construcció i administració posterior.

4. Les funcions d'administració s'estendran als aspectes següents:

*a)* Les línies, els trams o els elements de la xarxa, tant en relació amb la plataforma com amb la superestructura, l'electrificació i la senyalització.

*b)* Les terminals de transport.

*c)* El manteniment parcial o total de la infraestructura.

*d)* L'explotació dels elements propis i annexos a les infraestructures susceptibles de tindre rendiments lucratius.

*e)* La promoció i el desenvolupament d'activitats relatives als usos del sòl, en relació amb les infraestructures de transport.

*f)* L'exercici de les potestats en relació amb el règim de compatibilitat de les infraestructures amb altres usos, incloent-hi el procediment sancionador corresponent.

*g)* La participació, juntament amb altres administracions o ens públics estatals o locals, en la construcció i el finançament d'infraestructures i en les labors d'explotació i promoció d'usos lucratius annexos assenyalats en els punts anteriors.

*h*) L'elaboració, la tramitació i l'elevació a l'òrgan competent per a aprovar els mapes estratègics de soroll, els plans d'acció contra el soroll, els plans de millora de qualitat acústica i tots els instruments, els plans i els projectes que resulten necessaris per a millorar la qualitat acústica, com també l'execució, la conservació i el manteniment de les actuacions que s'hi preveuen i les derivades de la normativa aplicable en matèria de vibracions, garantint la dotació de recursos humans per a implementar-ho a l'organisme competent.

5. L'administració de la infraestructura inclourà, si és el cas, la gestió del sistema de control, de circulació i de seguretat, excepte quan aquestes funcions les desenvolupe l'empresa pública Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.

6. L'administració de les infraestructures ferroviàries és un servei d'interés general i essencial per a la Comunitat Valenciana, que es prestarà de la manera que preveu aquesta llei.

7. Les funcions de l'administrador d'infraestructures de transport podran ser desenvolupades de manera directa o indirecta mitjançant les modalitats de contractació previstes en la legislació de contractes del sector públic, i d'acord amb el que es disposa en el seu estatut particular.

*Article 225*

Es modifica l'apartat 1 de l'article 93 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 93. Competències

1. Correspon a la conselleria competent en matèria de transport, o, si és el cas, als ajuntaments, la inspecció en matèria de serveis públics de transport que siguen de la seua competència, així com de la resta d'activitats de transport que regula el títol II de la present llei.

2. Correspon a l'administrador de la infraestructura de transport la potestat de policia en relació amb la regulació de la compatibilitat de les infraestructures amb l'entorn regulada en el capítol III del títol III, així com les que li corresponguen en relació amb les infraestructures que administre d'acord amb el que s'esmenta aquest títol.

3. Correspon als ajuntaments la potestat inspectora en relació amb la formalització i el desenvolupament dels plans de mobilitat d'àmbit municipal establits en el capítol III del títol I d'aquesta llei.

4. Correspon a la conselleria competent en matèria de transport la potestat inspectora en la resta de casos previstos en aquesta llei, així com en els casos que preveu l'apartat 3 del present article en cas que no s'haja produït l'actuació municipal i una vegada que haja transcorregut el termini de notificació que s'establisca reglamentàriament. Competeix igualment aquesta potestat en els supòsits de rellevància especial per al sistema de transports de la Comunitat Valenciana, amb la incoació prèvia del procediment corresponent per part del conseller competent en matèria de transports, així com la coordinació dels plans d'inspecció de la resta d'òrgans, en relació en tot cas amb els corresponents d'àmbit estatal.

5. Les potestats d'inspecció en relació amb les obligacions dels qui utilitzen els seus serveis es podran delegar en els operadors de transport. En tot cas, el personal habilitat dels diversos operadors de transport tindrà la condició d'agent de l'autoritat en els casos en què corresponga actuar de manera immediata en relació amb el comportament de les persones usuàries per estar en perill la seua pròpia seguretat, la de tercers o la del conjunt del servei de transport.

6. Correspon la facultat sancionadora a l'administració o a l'entitat a la qual corresponga la potestat inspectora. Normativament s'establiran les condicions objectives del personal encarregat de la instrucció dels expedients.

*Article 226*

Es modifica l'article 97 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, que queda redactat així:

Article 97. Infraccions en matèria de transport de viatgers.

L'incompliment del que s'estableix en aquesta llei en matèria de transport de viatgers es considerarà infracció molt greu, greu o lleu, d'acord amb el que s'estableix en la Llei 16/1987, de 30 de juliol, d'ordenació dels transports terrestres i en el seu reglament de desplegament.

Les referències fetes als transports reiterats per a col·lectius específics s'entendran fetes als transports regulars de viatgers d'ús especial.

Al transport a la demanda li serà aplicable el règim sancionador establit per al transport regular de viatgers d'ús general.

Secció 4.ª

Seguretat ferroviària

*Article 227*

Es modifiquen les lletres *a*  i *g*  de l'apartat 1 i s'afigen les lletres *m*, *n*, *o*, *p*, *q*  i *r*  a l'apartat 1 de l'article 4 de la Llei 7/2018, de 26 de març, de seguretat ferroviària, que queda redactat com segueix:

Article 4. Definicions legals i classificació de línies del sistema ferroviari.

1. A l'efecte d'aquesta llei i en concordança amb el que es disposa en la Directiva 2004/49/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 29 d'abril de 2004, sobre seguretat dels ferrocarrils comunitaris (Directiva de seguretat ferroviàri*a)* i en la Llei 38/2015,de 29 de setembre, del sector ferroviari, s'aplicaran les definicions següents:

*a)* Sistema ferroviari: La totalitat dels subsistemes corresponents a àmbits estructurals (infraestructura, passos a nivell, energia, control i comandament i senyalització en terra i a bord, i material rodant) i funcionals (explotació i gestió del trànsit, manteniment i persones usuàries), així com la seua integració en el sistema en conjunt, incloent-hi els elements relacionats amb el factor humà.

A l'efecte de la present llei, el sistema ferroviari de competència de la Generalitat està constituït pel conjunt d'elements necessaris per a realitzar qualsevol tipus de transport guiat per carrils metàl·lics que siguen titularitat de la Generalitat, amb l'excepció de les instal·lacions destinades al transport de mercaderies en exclusiva.

*b)* Infraestructura ferroviària: La totalitat d'elements que formen part de les vies principals i de les de servei i ramals de desviació, com ara els terrenys, les estacions, els depòsits i els tallers de material ferroviari, els carregadors, les obres civils, els passos a nivell, els camins de servei, les senyalitzacions, l'enllumenat, les telecomunicacions i tot tipus d'equipament fix necessari per a garantir la seguretat i la continuïtat en les operacions ferroviàries.

*c)* Administrador de la infraestructura: Qualsevol organisme o empresa que s'encarregue principalment de la instal·lació i el manteniment de la infraestructura ferroviària, o de part d'aquesta, fet que també podrà incloure la gestió dels sistemes de control i seguretat de la infraestructura. Les funcions de l'administrador de la infraestructura es desenvoluparan en els termes que estableix la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, i podran assignar-se a diferents organismes o empreses.

*d)* Operador ferroviari: Qualsevol empresa, pública o privada, l'activitat de la qual consistisca a prestar serveis de transport de mercaderies o persones per ferrocarril, i haurà de ser aquesta empresa en tot cas qui aporte la tracció; s'inclouen també les empreses que aporten únicament la tracció.

*e)* Entitat ferroviària: Qualsevol operador ferroviari o administrador de la infraestructura, així com qui tinga les característiques i les atribucions d'ambdues simultàniament.

*f)* Autoritat responsable de la seguretat: L'organisme autonòmic encarregat de les

funcions relatives a la seguretat ferroviària de conformitat amb aquesta llei.

*g)* Sistema de gestió de seguretat (SGS): Consisteix en l'organització, les mesures i els procediments establits per un administrador d'infraestructures o un operador ferroviari per a garantir la gestió de les seues operacions en condicions de seguretat. Sense perjudici de les facultats de l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària, el SGS servirà de suport a la presa de decisions estratègiques basada en dades objectives.

*h*) Normes autonòmiques de seguretat: Totes les normes que continguen requisits tècnics o de seguretat ferroviària establits en l'àmbit autonòmic i aplicables a les entitats ferroviàries o a tercers, amb independència de l'organisme que les emeta.

*i*) Maquinista: Agent conductor d'un vehicle ferroviari o tramviari.

*j*) Seguretat operacional: Conjunt de mesures i el desenvolupament d'activitats destinats a minimitzar els riscos de les operacions necessàries per a dur a terme el transport ferroviari.

*k*) Pas a nivell: A l'efecte del que es disposa en aquesta llei, tindrà la consideració de pas a nivell l'encreuament a la mateixa altura entre una línia de caràcter ferroviari i una via destinada al trànsit rodat i, si és el cas, també de vianants; i de pas a nivell per als vianants, l'encreuament a la mateixa altura entre una línia de caràcter ferroviari i una via o vorera d'ús exclusivament per als vianants, sense trànsit rodat. S'exceptuen els casos en què la via d'encreuament, de trànsit rodat o per als vianants, estiga adscrita exclusivament al mateix servei ferroviari.

En les línies o els trams de línia de caràcter tramviari, fins i tot havent-hi encreuaments entre aquestes circulacions i els trànsits rodats o per als vianants, aquests encreuaments no tindran la consideració de pas a nivell o pas a nivell per als vianants, a l'efecte del que s'estableix en aquesta llei.

*l*) Actuacions de permeabilització del ferrocarril: Són les que permeten millorar les condicions de comunicació entre tots dos costats del ferrocarril per la seua afectació positiva al trànsit rodat o per als vianants en les proximitats. La seua funció de redistribució d'aquests trànsits redunda en la seguretat ferroviària per reduir la freqüència d'encreuaments a nivell tant per als vianants com de trànsit rodat. S'inclouen els passos superiors i inferiors al ferrocarril per a qualsevol mena de trànsit per als vianants o rodat, sense que siga necessari que la seua construcció implique la supressió de passos a nivell, i qualsevol altra actuació de característiques similars.

*m*) Subsistema infraestructura: Comprén la via estesa, els equips de via, les obres civils (viaductes, ponts, túnels, obres de drenatge, passos d'encreuament, camins de serveis, etc.), els elements de les estacions vinculats al ferrocarril (andanes, zones d'accés, locals de serveis tècnics, sistemes d'informació a l'usuari, etc.) i els equips de seguretat i protecció.

*n*) Subsistema passos a nivell: Comprén tots els elements d'instal·lacions fixes (infraestructura, energia i control, comandament i senyalització a terra), inclosos en la secció delimitada i específica de la línia on se situa el pas a nivell.

*o*) Subsistema energia: Comprén el sistema d'electrificació, incloent-hi les línies aèries, les subestacions i els centres de transformació.

*p*) Subsistema control-comandament i senyalització en terra: comprén tots els equips en terra necessaris per a garantir la seguretat, i el comandament i control de la circulació dels trens autoritzats a transitar per la xarxa. Inclou els enclavaments, les comunicacions, els bloquejos, els sistemes de senyalització i posicionament i les interfícies amb els sistemes de senyalització existents.

*q*) Subsistema control-comandament i senyalització a bord: Tots els equips a bord necessaris per a garantir la seguretat, i el comandament i el control de la circulació dels trens autoritzats a transitar per la xarxa.

*r*) Subsistema material rodant: L'estructura, el sistema de comandament i control de tots els equips del tren, els dispositius de captació de corrent elèctric, les unitats de tracció i transformació d'energia, l'equip de frenada i d'acoblament, els òrgans de rodadura (bugies, eixos, etc.) i la suspensió, les portes, les interfícies home/màquina (personal de conducció, personal a bord del tren i viatgers, incloent-hi les seues característiques d'accessibilitat per a persones amb discapacitats i persones amb mobilitat reduïda), els dispositius de seguretat passius o actius, els dispositius necessaris per a la salut dels viatgers i del personal a bord.

2. Classificació de les línies del sistema ferroviari autonòmic.

A l'efecte del que es preveu en aquesta llei, les línies que componen el sistema ferroviari autonòmic es classifiquen així:

*a)*  En funció de la mena d'explotació, es distingeix entre línies o trams de línia de caràcter ferroviari i línies o trams de línia de caràcter tramviari:

1r. Són de caràcter ferroviari les línies o els trams de línia en què la regulació de la circulació dels vehicles depén exclusivament de les instal·lacions ferroviàries i és independent de la regulació del trànsit viari, preval la circulació ferroviària davant de qualsevol altra mena de trànsit en els possibles punts d'encreuament i es disposa d'una plataforma reservada per a ús exclusiu de la circulació ferroviària.

2n. Són de caràcter tramviari les línies o els trams de línia que així qualifique la direcció general competent en matèria de transports per compartir amb el sistema viari la regulació del trànsit en els punts d'encreuament, i marca preferència en aquests punts, en cada moment, el mateix sistema regulador, i fins i tot pot arribar a compartir la plataforma de la línia amb el trànsit viari.

Aquesta qualificació requerirà un informe vinculant previ de l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària (AVSF).

*b)* Al seu torn, en les línies o els trams de línia de caràcter ferroviari, en funció de les característiques urbanístiques del sòl per on discorren, es distingeix entre línies o trams de línia de caràcter urbà i línies o trams de línia de caràcter interurbà:

1.r  Són de caràcter urbà les línies o els trams de línia que discorren per sòl classificat urbanísticament com a urbà.

2.n  Són de caràcter interurbà les línies o els trams de línia que discorren per sòl no classificat urbanísticament com a sòl urbà.

*c)* A l'efecte del que es disposa en el número 2 precedent, bastarà que només una de les vores de la línia de ferrocarril siga confrontant amb sòl urbà perquè es qualifique la línia de caràcter urbà.

Secció 5a

Cartografia de la Generalitat.

*Article 228*

S'afig una disposició addicional a la Llei 2/2020, de 2 de desembre, de la Generalitat, de la informació geogràfica i de l'Institut Cartogràfic Valencià, amb la següent redacció:

Disposició addicional única. Delimitació comarcal

A falta de legislació autonòmica sobre delimitació comarcal, i amb efectes purament cartogràfics, la delimitació comarcal emprada en la cartografia de la Generalitat és la que s'inclou en l'annex d'aquesta llei.

ANNEX

|  |  |
| --- | --- |
| *Demarcació territorial* | *Municipi* |
| L'Alacantí | Agost  Aigües  Alacant /Alicante  Busot  el Campello  Mutxamel  Sant Joan d'Alacant  Sant Vicent del Raspeig / San Vicente del Raspeig  la Torre de les Maçanes / Torremanzanas  Xixona / Jijona |
| L'Alcoià | Alcoi / Alcoy  Banyeres de Mariola  Benifallim  Castalla  Ibi  Onil  Penàguila  Tibi |
| l'Alt Vinalopó / El Alto Vinalopó | Beneixama  Biar  el Camp de Mirra / Campo de Mirra  Cañada  Sax  Salinas  Villena |
| el Baix Segura / la Vega Baja | Albatera  Algorfa  Almoradí  Benejúzar  Benferri  Benijófar  Bigastro  Callosa de Segura  Catral  Cox  Daya Nueva  Daya Vieja  Dolores  Formentera del Segura  la Granja Rocamora  Guardamar del Segura  Los Montesinos  Orihuela  el Pilar de la Horadada  Rafal  Redován  Rojales  San Fulgencio  San Isidro  San Miguel de Salinas  Torrevieja  Jacarilla |
| el Baix Vinalopó | Crevillent  Elx / Elche  Santa Pola |
| El Comtat | Agres  Alcoleja  Alcosser  Alfafara  Almudaina  l'Alqueria d'Asnar  Balones  Benasau  Beniarrés  Benilloba  Benillup  Benimarfull  Benimassot  Cocentaina  Fageca  Famorca  Gaianes  Gorga  Millena  Muro de Alcoy  l'Orxa / Lorcha  Planes  Quatretondeta  Tollos |
| La Marina Alta | Alcalalí  l'Atzúbia  Beniarbeig  Benidoleig  Benigembla  Benimeli  Benissa  Calp  Castell de Castells  Dénia  Gata de Gorgos  Llíber  Murla  Ondara  Orba  Parcent  Pedreguer  Pego  el Poble Nou de Benitatxell / Benitachell  els Poblets  el Ràfol d'Almúnia  Sagra  Sanet y Negrals  Senija  Teulada  Tormos  la Vall d'Alcalà  la Vall d'Ebo  la Vall de Gallinera  la Vall de Laguar  el Verger  Xàbia / Jávea  Xaló |
| La Marina Baixa | l'Alfàs del Pi  Altea  Beniardà  Benidorm  Benifato  Benimantell  Bolulla  Callosa d'en Sarrià  el Castell de Guadalest  Confrides  Finestrat  la Nucia  Orxeta  Polop  Relleu  Sella  Tàrbena  la Vila Joiosa / Villajoyosa |
| el Vinalopó Mitjà / el Vinalopó Medio | Algueña  Aspe  Elda  el Fondó de les Neus / Hondón de las Nieves  Hondón de los Frailes  Monòver / Monóvar  Monforte del Cid  Novelda  Petrer  el Pinós / Pinoso  la Romana |
| L'Alcalatén | l'Alcora  Costur  Figueroles  Llucena / Lucena del cid  les Useres / Useras  Xodos / Chodos |
| l'Alt Maestrat | Albocàsser  Ares del Maestrat  Atzeneta del Maestrat  Benafigos  Benassal  Catí  Culla  la Serratella  Tírig  la Torre d'en Besora  Vilar de Canes  Vistabella del Maestrat |
| l'Alt Millars | Arañuel  Argelita  Ayódar  Castillo de Villamalefa  Cirat  Cortes de Arenoso  Espadilla  Fanzara  Fuente la Reina  Fuentes de Ayódar  Ludiente  Montán  Montanejos  Puebla de Arenoso  Toga  Torralba del Pinar  Torrechiva  Vallat  Villahermosa del Río  Villamalur  Villanueva de Viver  Zucaina |
| el Alto Palancia (l'Alt Palància) | Algimia de Almonacid  Almedíjar  Altura  Azuébar  Barracas  Bejís  Benafer  Castellnovo  Caudiel  Chóvar  El Toro  Gaibiel  Geldo  Higueras  Jérica  Matet  Navajas  Pavías  Pina de Montalgrao  Sacañet  Segorbe  Soneja  Sot de Ferrer  Teresa  Torás  Vall de Almonacid  Viver |
| El Baix Maestrat | Alcalà de Xivert  Benicarló  Càlig  Canet lo Roig  Castell de Cabres  Cervera del Maestre  la Jana  Peníscola / Peñíscola  la Pobla de Benifassà  Rossell  la Salzadella  Sant Jordi / San Jorge  Sant Mateu  San Rafael del Río  Santa Magdalena de Pulpis  Traiguera  Vinaròs  Xert |
| la Plana Alta | Almassora  Benicàssim / Benicasim  Benlloc  Borriol  Cabanes  Castelló de la Plana  Coves de Vinromà, les  Orpesa / Oropesa del Mar  la Pobla Tornesa  Sant Joan de Moró  Sierra Engarcerán  la Torre d'en Doménec  Torreblanca  Vall d'Alba  Vilafamés  Vilanova d'Alcolea |
| la Plana Baixa | Aín  Alcudia de Veo  Alfondeguilla  Almenara  les Alqueries / Alquerías del Niño Perdido  Artana  Betxí  Borriana / Burriana  Eslida  la Llosa  Moncofa  Nules  Onda  Ribesalbes  Suera / Sueras  Tales  la Vall d'Uixó  Vila-real  la Vilavella  Xilxes / Chilches |
| els Ports | Castellfort  Cinctorres  Forcall  Herbers  la Mata de Morella  Morella  Olocau del Rey  Palanques  Portell de Morella  Zorita del Maestrazgo  Todolella  Vallibona  Vilafranca / Villafranca del Cid  Villores |
| el Camp de Morvedre | Albalat dels Tarongers  Alfara de la Baronia  Algar de Palancia  Algímia d'Alfara  Benavites  Benifairó de les Valls  Canet d'en Berenguer  Estivella  Faura  Gilet  Petrés  Quart de les Valls  Quartell  Sagunt / Sagunto  Segart  Torres Torres |
| El Camp de Túria | Benaguasil  Benissanó  Bétera  Casinos  l'Eliana  Gátova  Llíria  Loriguilla  Marines  Nàquera / Náquera  Olocau  la Pobla de Vallbona  Riba-roja de Túria  San Antonio de Benagéber  Serra  Vilamarxant |
| La Canal de Navarrés | Anna  Bicorb  Bolbaite  Enguera  Millares  Navarrés  Quesa  Chella |
| la Costera | Alcúdia de Crespins, l'  Barxeta  Canals  Cerdà  Estubeny  Font de la Figuera, la  Genovés  Granja de la Costera, la  Llanera de Ranes  Llocnou d'en Fenollet  Llosa de Ranes, la  Moixent / Mogente  Montesa  Novetlè / Novelé  Rotglà i Corberà  Torrella  Vallada  Vallés  Xàtiva |
| la Hoya de Buñol (la Foia de Bunyol) | Alborache  Buñol  Dos Aguas  Godelleta  Yátova  Macastre  Siete Aguas  Cheste  Chiva |
| l'Horta Nord | Albalat dels Sorells  Alboraia / Alboraya  Albuixech  Alfara del Patriarca  Almàssera  Bonrepòs i Mirambell  Burjassot  Emperador  Foios  Godella  Massalfassar  Massamagrell  Meliana  Moncada  Museros  Paterna  la Pobla de Farnals  Puçol  el Puig de Santa Maria  Rafelbunyol  Rocafort  Tavernes Blanques  Vinalesa |
| L'Horta Sud | Alaquàs  Albal  Alcàsser  Aldaia  Alfafar  Benetússer  Beniparrell  Catarroja  Llocnou de la Corona  Manises  Massanassa  Mislata  Paiporta  Picanya  Picassent  Quart de Poblet  Sedaví  Silla  Torrent  Xirivella |
| la Plana de Utiel-Requena (la Plana d'Utiel-Requena) | Camporrobles  Caudete de las Fuentes  Fuenterrobles  Requena  Sinarcas  Utiel  Venta del Moro  Villargordo del Cabriel  Chera |
| el Rincón de Ademuz (el Racó d'Ademús) | Ademuz  Casas Altas  Casas Bajas  Castielfabib  la Puebla de San Miguel  Torrebaja  Vallanca |
| La Ribera Alta | Alberic  Alcàntera de Xúquer  l'Alcúdia  Alfarp  Algemesí  Alginet  Alzira  Antella  Beneixida  Benifaió  Benimodo  Benimuslem  Carcaixent  Càrcer  Carlet  Catadau  Cotes  l'Énova  Gavarda  Guadassuar  Llombai  Manuel  Massalavés  Montroi / Montroy  Montserrat  la Pobla Llarga  Rafelguaraf  Real  Sant Joanet  Sellent  Senyera  Sumacàrcer  Turís  Tous  Castelló |
| La Ribera Baixa | Albalat de la Ribera  Almussafes  Benicull de Xúquer  Corbera  Cullera  Favara  Fortaleny  Llaurí  Polinyà de Xúquer  Riola  Sollana  Sueca |
| La Safor | Ador  Alfauir  Almiserà  Almoines  l'Alqueria de la Comtessa  Barx  Bellreguard  Beniarjó  Benifairó de la Valldigna  Beniflá  Benirredrà  Castellonet de la Conquesta  Daimús  la Font d'en Carròs  Gandia  Guardamar de la Safor  Llocnou de Sant Jeroni  Miramar  Oliva  Palma de Gandía  Palmera  Piles  Potries  Rafelcofer  el Real de Gandia  Ròtova  Simat de la Valldigna  Tavernes de la Valldigna  Vilallonga / Villalonga  Xeraco  Xeresa |
| la Serranía (els Serrans) | Alcublas  Alpuente  Andilla  Aras de los Olmos  Benagéber  Bugarra  Calles  Chelva  Chulilla  Domeño  Gestalgar  Higueruelas  La Yesa  Losa del Obispo  Pedralba  Sot de Chera  Titaguas  Tuéjar  Villar del Arzobispo |
| València | València |
| la Vall d'Albaida | Agullent  Aielo de Malferit  Aielo de Rugat  Albaida  Alfarrasí  Atzeneta d'Albaida  Bèlgida  Bellús  Beniatjar  Benicolet  Benigànim  Benissoda  Benissuera  Bocairent  Bufali  Carrícola  Castelló de Rugat  Fontanars dels Alforins  Guadasséquies  Llutxent  Montaverner  Montitxelvo / Montichelvo  l'Olleria  Ontinyent  Otos  el Palomar  Pinet  la Pobla del Duc  Quatretonda  Ráfol de Salem  Rugat  Salem  Sempere  Terrateig |
| el Valle de Cofrentes-Ayora (la Vall de) Cofrents-Aiora | Ayora  Cofrentes  Cortes de Pallás  Teresa de Cofrentes  Jalance  Jarafuel  Zarra |

CAPÍTOL XI

Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria

de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica

Secció 1.ª

Participació ciutadana

*Article* *229*

S'inclou una disposició addicional única en la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de participació ciutadana de la Comunitat Valenciana, amb aquesta redacció:

Disposició addicional única. Retorn de persones valencianes en l'exterior.

La Generalitat afavorirà el retorn de les persones valencianes en l'exterior a la Comunitat Valenciana. A aquest efecte, en el disseny i el desplegament de les accions i els programes del Consell es facilitarà l'accés als recursos públics d'aquestes persones atenent la seua consideració especial com a persones retornades.

Secció 2.ª

Memòria democràtica

*Article 230*

S'afig una disposició addicional novena en la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana, amb aquesta redacció:

Disposició addicional novena. Relació de llocs i itineraris de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana

1. De conformitat amb el que es preveu en el capítol II del títol III d'aquesta llei, són llocs de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana els següents tipus i categories d'espais, immobles i paratges del territori de la Comunitat Valenciana:

*a*. Els llocs de la memòria de la Segona República constituïts pels espais del govern i de l'Administració; els espais educatius, els espais culturals; els espais socials, polítics i sindicals.

*b*. Els llocs de la memòria de la guerra integrats pels llocs d'enfrontament bèl·lic i les línies defensives; el patrimoni històric i arqueològic civil i militar, els espais singulars, rellevants i històrics de la capitalitat valenciana, els edificis seu del Govern de la República i altres espais rellevants que van utilitzar personatges importants durant el període de guerra de 1936 a 1939, segons el que es preveu en la disposició addicional cinquena de la Llei 9/2017, de 7 d'abril, de modificació de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià; els llocs de bombardeig de nuclis urbans i població civil; els espais de la rereguarda republicana (colònies escolars, llars infantils, residències, escoles) i els llocs de repressió i detenció.

*c*. Els llocs de la memòria de la repressió de la dictadura franquista i de la transició: camps de concentració, presons provisionals i centres de detenció; murs d'afusellament i espais d'execució; fosses incloses en el Mapa de fosses de la Comunitat Valenciana; monuments-homenatge i memorials; llocs públics o privats on es va utilitzar el treball forçat i espais de la guerrilla republicana antifranquista.

*d*. Els monuments-homenatge i els memorials de l'exili republicà i de la deportació, així com els llocs d'assemblees, vagues, reunions i resistència antifranquista

2. Igualment, es consideraran itineraris de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana tots els conjunts, les sendes o les rutes de la memòria democràtica que vinculen els llocs de la memòria democràtica previstos en aquest precepte, que coincidisquen en l'espai i tinguen criteris comuns d'interpretació de caràcter històric i simbòlic.

3. Els anteriors llocs i itineraris de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana s'inscriuran directament en el Catàleg dels llocs i itineraris de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana, d'ofici o a instàncies de part, com a llocs i itineraris de la memòria democràtica de la Comunitat Valenciana que cal documentar, i seran objecte de senyalització i difusió oficial per la Generalitat, així com d'interpretació de l'esdevingut, amb la col·laboració de les entitats locals de l'entorn, universitats i associacions memorialistes, amb respecte, en qualsevol cas, de la normativa reguladora de l'accessibilitat en l'edificació i en els espais públics.

4. No obstant això, mitjançant una resolució de la conselleria competent en matèria de memòria democràtica, es podrà ordenar la incoació del procediment per a la inscripció en el Catàleg de llocs i itineraris de la memòria democràtica al qual es refereixen els articles 22, 23 i 24 d'aquesta llei, en el cas dels llocs i itineraris de la memòria democràtica previstos anteriorment, que, analitzats singularment, requerisquen el règim de protecció establit en aquesta.

5. Els llocs i els itineraris de la memòria democràtica als quals es refereix aquesta disposició gaudiran en el planejament territorial i urbanístic de protecció especial en atenció a la transcendència dels fets que s'hi van produir, la participació de les dones, la seua ubicació i estat de conservació, salvaguardant sempre la seua naturalesa memorialística i reparadora, i s'inclouran en el catàleg de béns corresponent.

6. Els ajuntaments, en exercici de les seues competències, podran declarar llocs i itineraris de la memòria d'interés local que s'inscriuran en el seu catàleg amb un grau de protecció adequat a la preservació d'aquests béns mitjançant una fitxa individualitzada i comunicació posterior a l'òrgan autonòmic competent en matèria de memòria democràtica.

*Article 231*

S'afegeix una disposició addicional desena en la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de memòria democràtica i per a la convivència de la Comunitat Valenciana, amb aquesta redacció:

Disposició addicional desena. Protecció de dades de caràcter personal

1. Els tractaments de dades personals regulades en aquesta llei s'han de dur a terme conformement al que es disposa en el Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades i pel qual es deroga la Directiva 95/46/CE, i en la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals.

Els drets d'accés, rectificació i supressió s'han d'exercitar conformement a la normativa referida en el paràgraf anterior, sense perjudici de les especificitats que es recullen si escau en els apartats següents.

2. El tractament de les dades personals relatives al cens de víctimes a què es refereix l'article 5 d'aquesta llei té per finalitat la recopilació de dades de les víctimes que es detallen en l'article 3.b 1 i 2, en relació amb l'article 4.2 i 3 de la citada llei, a fi de gestionar les polítiques públiques de reparació moral i recuperació de la memòria personal i col·lectiva de les víctimes que facilite el dret a la veritat recollit en aquesta llei.

El responsable del tractament és l'òrgan competent en matèria de memòria, que ha de garantir l'aplicació de les mesures de seguretat preceptives, tenint en compte que aquests tractaments han de ser realitzats per administracions públiques obligades al compliment del Reial decret 3/2010, de 8 de gener, pel qual es regula l'Esquema Nacional de Seguretat en l'àmbit de l'administració electrònica.

Les dades del cens han de ser d'accés públic respecte d'aquelles víctimes que expressen el seu consentiment. En cas de defunció, declaració de defunció o desaparició s'ha de ponderar l'existència d'oposició per qualsevol dels seus descendents directes fins al tercer grau.

La base jurídica del tractament és l'interès públic amb finalitats d'arxiu, d'investigació científica o històrica i amb finalitats estadístiques, així com de gestió de les polítiques públiques de memòria democràtica per al reconeixement de les víctimes i la garantia de l'efectivitat dels principis de veritat, justícia, reparació i no repetició.

En el cas de les investigacions científiques i històriques i de les dades personals d'autoritats i funcionaris públics relacionats amb l'exercici de les seues funcions que revisten un clar interès públic, la publicació d'aquestes dades no ha de ser contrària a la normativa de protecció de dades de caràcter personal.

Minimització de dades: Les dades recollides s'han de limitar a les pròpiament identificatives, a la repressió patida, de la defunció o desaparició d'acord amb l'article 5.2 d'aquesta llei i les normes reglamentàries de desenvolupament, així com, si és possible, el lloc i la data en què van ocórrer els fets, i s'ha de ponderar-se que no s'impossibilite o obstaculitze greument l'assoliment dels fins científics.

Les dades de les persones i entitats que, si escau, subministren dades s'han de limitar al seu nom o denominació i contacte.

Fonts i exactitud de les dades: Les dades personals seran incorporades al cens d'ofici o a instàncies de les víctimes, els seus familiars o les entitats memorialistes, i es recaptaran d'arxius, de bases de dades documentals i obres de referència especialitzades subministrades per les diferents administracions públiques i pels organismes i entitats del sector públic institucional, víctimes, associacions memorialistes, grups d'investigació universitaris i qualsevol altra font, nacional o internacional, que tinga informació rellevant per a aquest.

El responsable del tractament ha de garantir l'exactitud de les dades tant per la font de procedència, en virtut del que s'estableix en la normativa d'aplicació al patrimoni documental, com per aplicació, per a les facilitades per altres fonts, d'un procés de verificació historiogràfica.

Transparència: En virtut de la referida procedència de les dades obtingudes, les obligacions d'informació als interessats a l'efecte del que es disposa en l'article 13 del Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, s'han d'ajustar al fet que aquesta siga coneguda per l'interessat quan haja sigut facilitada per aquest.

Quan la informació no s'ha obtingut dels interessats se n'ha d'informar en els termes de l'article 14 del Reglament (UE) 2016/679, llevat que la comunicació d'aquesta informació resulte impossible o supose un esforç desproporcionat, per referir-se a tractaments amb finalitats d'investigació històrica o estadístiques, i en aquest cas s'adoptaran les mesures adequades per a fer-la pública, i específicament en la pàgina web de l'òrgan competent es realitzarà la publicació o les maneres d'accedir a aquesta informació.

Conservació i seguretat de les dades: En virtut de la finalitat del tractament, la conservació de les dades serà indefinida, conformement a la Llei de patrimoni històric espanyol, així com la legislació valenciana d'aplicació en matèria d'arxius.

El responsable del tractament garantirà l'aplicació de les mesures de seguretat corresponents en compliment del Reial decret 3/2010, de 8 de gener, pel qual es regula l'Esquema Nacional de Seguretat en l'àmbit de l'administració electrònica.

Exercici de drets: Les persones vinculades a les víctimes mortes poden sol·licitar l'accés i la rectificació de les dades personals del seu familiar d'acord amb l'article 3.1 de la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre. Es limita la possibilitat de supressió de les dades amb fonament a l'interès públic d'aquest tractament, i en particular, el dret de les víctimes i la societat en general al fet que es garantisca la verificació dels fets i la revelació pública i completa dels motius i les circumstàncies en què es van cometre les violacions del dret internacional humanitari o de violacions greus i manifestes de les normes internacionals dels drets humans ocorregudes en ocasió de la guerra i de la dictadura i, en cas de defunció o desaparició, sobre la sort que va córrer la víctima, i a l'esclariment del seu parador.

En virtut de l'article 2.1.b de la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, no estan subjectes a la normativa de protecció de dades les dades corresponents a les víctimes mortes.

L'exercici de drets per a les persones físiques subjectes a la normativa de protecció de dades es garantirà conforme a la normativa general de protecció de dades.

3. El tractament de les dades personals relatives al cens de nadons i menors sostrets a què es refereix la disposició addicional cinquena d'aquesta llei ha d'incorporar les dades de les dones detingudes, empresonades o represaliades al territori valencià durant la guerra i la dictadura franquista fins a l'entrada en vigor de la Constitució de 1978, amb atenció especial a les dones empresonades que estaven embarassades o tenien menors al seu càrrec, i a les que van donar a llum en hospitals i clíniques durant aquest període, així com de les persones adoptades.

Les dades del cens no són d'accés públic amb la finalitat de salvaguardar les dades personals que continga. Únicament seran públiques les dades estadístiques que es deriven del cens.

La base jurídica del tractament és l'interès públic amb finalitats d'arxiu i d'investigació per a col·laborar en l'esclariment dels casos de sostracció de nounats i adopció irregular en el període assenyalat anteriorment, i d'identificar les mares biològiques que no van donar el seu consentiment als efectes i els nounats i menors sostrets, així com amb finalitats estadístiques.

Minimització de dades: Les dades recollides es limitaran a les pròpiament identificatives, el lloc i la data en què van ocórrer els fets i a les circumstàncies de la desaparició.

Fonts i exactitud de les dades: Les dades personals seran incorporades al cens d'ofici o a instància de les mares afectades per les desaparicions forçoses com de les persones adoptades, els seus familiars o les associacions de nounats i menors sostrets. L'òrgan competent en matèria de memòria recaptarà la informació de totes les institucions públiques o privades que custodien arxius, expedients o historials mèdics sobre naixements esdevinguts a la Comunitat Valenciana, durant la guerra i la dictadura franquista fins a l'entrada en vigor de la Constitució de 1978, en relació amb xiquets sostrets a les dones detingudes, empresonades o represaliades al territori valencià, especialment aquelles dones empresonades que estaven embarassades o tenien menors al seu càrrec, i a les que van donar a llum en hospitals i clíniques durant aquest període, així com dels llibres d'adopcions i expedients relatius a la protecció de menors.

El responsable del tractament garantirà l'exactitud de les dades tant per la font de procedència en virtut del que s'estableix en la normativa d'aplicació al patrimoni documental com per aplicació, per a les facilitades per altres fonts, d'un procés de verificació documental.

4. El tractament de les dades personals relatives al banc d'ADN regulat en l'article 12.3 d'aquesta llei, basat en l'interès públic d'investigació històrica i aplicació de les mesures compreses en la llei per a la cerca de desapareguts i identificació de víctimes, té per finalitat la recepció i l'emmagatzematge dels perfils d'ADN a fi de poder comparar-los per a la identificació genètica de les víctimes de la guerra i la dictadura franquista.

S'han d'inscriure en la base de dades els perfils genètics extrets de les restes humanes de les persones desaparegudes durant la guerra i la dictadura franquista que proporcionen, exclusivament, informació genètica reveladora de la identitat de la persona i del seu sexe, i els perfils genètics dels familiars d'aquestes persones desaparegudes que així ho requerisquen.

Els perfils genètics de les restes respecte de les quals es desconega la identitat de la persona a què corresponen romandran inscrits mentre es mantinga aquest anonimat. Una vegada identificats, s'aplicarà el que es disposa en aquest article a l'efecte de la seua cancel·lació.

Per a la recollida de mostres biològiques de familiars i l'emmagatzematge i la custòdia d'aquestes, amb caràcter previ, la persona donant, familiar de la víctima, ha de signar el consentiment perquè la mostra li siga presa, i s'ha d'informar en aquest tràmit sobre l'abast del tractament i els aspectes recollits en els paràgrafs següents.

L'exercici dels drets d'accés, rectificació i cancel·lació en relació amb les dades d'identificadores obtingudes a partir de l'ADN de familiars es pot efectuar en els termes establits en la normativa de protecció de dades de caràcter personal.

Les dades només poden ser utilitzades per a la investigació i la identificació genètica de restes humanes de persones desaparegudes en la guerra espanyola. Les dades es conservaran mentre siguen necessàries per a la finalització dels procediments corresponents.

El responsable del tractament és l'òrgan competent en matèria de memòria democràtica, el qual ha de garantir l'aplicació de les mesures de seguretat preceptives que resulten de l'anàlisi de riscos corresponent, tenint en compte que aquests tractaments han de ser realitzats per administracions públiques obligades al compliment del Reial decret 3/2010, de 8 de gener, pel qual es regula l'Esquema Nacional de Seguretat en l'àmbit de l'administració electrònica.

5. El tractament de les dades personals relatives al banc d'ADN previst en la disposició addicional cinquena en relació amb l'article 12.3 d'aquesta llei, sobre nounats i menors sostrets, basat en l'interès públic dirigit a la col·laboració en l'esclariment dels casos de sostracció de nounats i adopció irregular en el període assenyalat anteriorment i d'identificar les mares biològiques que no van donar el seu consentiment i els nounats i menors sostrets, té per finalitat la recepció i l'emmagatzematge dels perfils d'ADN de les persones afectades pels robatoris de nounats, tant de les mares biològiques com de les persones adoptades, així com dels familiars que ho requerisquen.

Per a la recollida de mostres biològiques i l'emmagatzematge i la custòdia d'aquestes, amb caràcter previ, la persona donant ha de signar el consentiment perquè aquesta li siga presa, i se li ha d'informar en aquest tràmit sobre l'abast del tractament i els aspectes recollits en els paràgrafs següents. Les dades s'han de conservar mentre siguen necessàries per a la finalització dels procediments corresponents.

L'exercici dels drets d'accés, rectificació i cancel·lació en relació amb les dades d'identificadors obtinguts a partir de l'ADN de familiars es pot efectuar en els termes establits en la normativa de protecció de dades de caràcter personal.

El responsable del tractament és l'òrgan competent en matèria de memòria democràtica, el qual ha de garantir l'aplicació de les mesures de seguretat preceptives que resulten de l'anàlisi de riscos corresponent, tenint en compte que aquests tractaments han de ser realitzats per administracions públiques obligades al compliment del Reial decret 3/2010, de 8 de gener, pel qual es regula l'Esquema Nacional de Seguretat en l'àmbit de l'administració electrònica.

En l'obtenció i el tractament d'aquestes dades s'ha de procurar la coordinació deguda amb altres bancs de dades d'ADN que puguen haver-hi en l'administració general de l'Estat i altres comunitats autònomes.

Secció 3a

Transparència

*Article 232*

S'afegeix un preàmbul nou a la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana. A més, es modifiquen la lletra e de l'apartat 1 i l'apartat 5 de l'article 9, l'apartat 6 de l'article 11, l'apartat 1 de l'article 31, la lletra b de l'apartat 2 de l'article 75 i l'article 76 de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana.

S'afegeix un preàmbul nou a la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana:

Preàmbul

I

Els canvis que ha viscut la societat com a conseqüència de la revolució digital i tecnològica, junt amb les demandes d'una ciutadania més activa en relació amb el funcionament de l'administració i els serveis públics, han generat una conscienciació creixent sobre la importància de l'espai públic i han transformat la manera de pensar i concebre la democràcia. Ara, els ciutadans i ciutadanes es relacionen entre ells i amb les administracions públiques compartint dades, opinions i perspectives en temps real i col·laborant uns amb altres d'una manera que era impensable només fa uns pocs anys.

L'administració pública ja no té l'exclusivitat del tractament dels assumptes públics. Hi ha ara altres agents que demanen prendre part en el disseny de les polítiques públiques i en la seua gestió i avaluació, que volen aportar els seus punts de vista i els seus coneixements a les actuacions dels poders públics que poden afectar-los, que reclamen que es tinguen en compte les seues necessitats i preferències. Unes demandes que ja no giren només al voltant del resultat dels serveis públics sinó que incideixen també en la manera com s'exerceix el poder i com els governs es relacionen amb la ciutadania, en el que es considera com l'exercici del bon govern. Això porta les institucions públiques a adaptar el seu funcionament per a donar cabuda a aquestes demandes, en un canvi de cultura cap a una major permeabilitat respecte als ciutadans i ciutadanes i un reforçament de l'ètica pública. Per això, enfortir la qualitat democràtica i institucional s'ha convertit en un repte per als governs d'arreu del món, que incorporen els nous paradigmes vinculats a la governança democràtica i nous valors per a generar confiança i millorar la percepció de la ciutadania sobre la cosa pública, alhora que es reforça el sentit de comunitat cívica.

La concepció d'un govern obert que conversa de manera permanent amb la ciutadania, tot promovent i facilitant la seua col·laboració, va ser formulada, al començament del nou mil·lenni, per l'Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmic (OCDE), i organitzacions internacionals com aquesta o com l'Aliança per al Govern Obert han tingut un paper rellevant en el seu impuls i desenvolupament. En aquest sentit, cal destacar la Recomanació del Consell de l'OCDE sobre govern obert de 2017, que defineix el govern obert com una cultura de governança que promou els principis de transparència, integritat, rendició de comptes i participació de les parts interessades en suport de la democràcia i el creixement inclusiu.

Ja no es tracta només de gestionar millor els serveis públics, sinó també de coproduir polítiques i generar valor públic a través de la col·laboració dinàmica i permanent amb altres actors, així com de reduir la distància entre les institucions i la ciutadania. El cabal d'informació i intel·ligència que les institucions públiques poden rebre d'altres agents impulsa canvis de primer ordre en la manera de governar i obri oportunitats a una millor gestió dels assumptes públics en el marc de la societat de la informació. En aquest sentit, aquest canvi de cultura ha d'anar paral·lel al desenvolupament d'una administració més moderna i eficient en l'organització, en el funcionament i en els processos. Una administració que estiga orientada a la ciutadania i afavorisca la innovació i que, mitjançant la planificació estratègica i l'avaluació, garantisca la millora contínua dels serveis públics i de les polítiques alhora que ret comptes davant la ciutadania de manera permanent. D'aquesta manera, la cultura de la planificació i l'avaluació dona sentit a la concepció de la transparència com a veritable eina de rendició de comptes, i, junt amb la millora de l'ètica pública, constitueixen bases d'un bon govern encaminat a enfortir els vincles de complicitat i confiança.

La Generalitat va iniciar aquest canvi en la concepció del que han ser el govern i l'administració de la Generalitat amb la reforma de l'Estatut d'autonomia de l'any 2006. Amb la redacció actual de l'article 9 es va donar un pas important en reconèixer el dret de la ciutadania a gaudir d'uns serveis públics de qualitat i incorporar el mandat a les Corts Valencianes de regular el dret a una bona administració i l'accés als documents de les institucions i les administracions públiques.

Aquest canvi ha impulsat l'elaboració d'un cos normatiu específic per a donar cobertura jurídica als pilars en què se sustenta el bon govern, i que s'ha traduït en una sèrie de normes que regulen la transparència de l'activitat pública, els principis del bon govern, la integritat i els conflictes d'interessos dels càrrecs públics o la transparència en l'activitat dels grups d'interès. Totes aquestes normes han anat definint un model més avançat, íntegre i transparent d'administració pública. Tanmateix, amb aquesta llei es pretén articular, en una visió més completa i integradora, els aspectes fonamentals que defineixen una bona administració. Una visió que tinga en compte conjuntament l'obligació de les administracions públiques de ser transparents i obrir les seues dades, el dret de la ciutadania a accedir a la informació pública, la infraestructura ètica que ha de sustentar el bon govern o la institucionalització de la rendició de comptes de l'acció de govern mitjançant l'impuls de la cultura de la planificació i l'avaluació del funcionament de l'administració. Dins d'aquesta concepció, s'estableix un marc general i de referència per tal de promoure la integritat en el funcionament de les institucions públiques valencianes, amb la regulació d'unes eines de control del poder i d'ètica pública que han de servir per a prevenir males pràctiques i per a preservar la reputació social de les institucions públiques.

Es tracta d'un canvi de cultura en la manera en què les institucions es relacionen amb la ciutadania, i que es fonamenta en una major proximitat i un reforçament dels valors públics. Aquest repte no només interpel·la les organitzacions públiques. Perquè la transparència siga una veritable eina de control democràtic i d'empoderament ciutadà, i perquè es puguen aprofitar les potencialitats que ofereix la informació pública, cal que la cultura de la transparència estiga també present en la societat. És per això que les institucions públiques no han de limitar-se a publicar la informació que preveuen les normes, sinó que han d'interioritzar aquest canvi de cultura i dur a terme mesures actives per a promoure-la en la resta d'actors socials i per a estimular en la ciutadania el coneixement i l'exercici dels seus drets.

II

Els fonaments en què se sustenta aquesta llei se situen en el nucli del nostre sistema democràtic. La Constitució espanyola fa ja referència en l'article 105.b a l'accés de la ciutadania als arxius i als registres administratius, i sobre aquesta previsió es desenvolupa el dret d'accés a la informació pública reconegut posteriorment amb un abast general per les lleis. Ara bé, la transparència, gràcies a les normes jurídiques aprovades els últims anys i als instruments institucionals, es va configurant qualitativament no només com un instrument d'avanç democràtic sinó també com un dret fonamental en el vessant del dret d'accés a la informació pública. En aquest sentit, el desenvolupament conceptual i doctrinal de l'accés a la informació pública en l'àmbit internacional i la seua importància creixent en les societats democràtiques el vinculen al dret a rebre informació veraç que reconeix l'article 20 de la Constitució i, fins i tot, al dret a participar en els assumptes públics de l'article 23. En el marc i el contingut de l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana trobem, també, les possibilitats d'aprofundiment democràtic obertes pel desenvolupament de noves eines tecnològiques en el marc d'una cultura del coneixement al servei de la millora de l'actuació de les administracions públiques i de l'exercici dels drets i de la participació de la ciutadania.

Així mateix, els acords internacionals subscrits per Espanya reconeixen també aquests drets. Particularment, la llibertat de rebre o de comunicar informacions o idees està reconeguda en l'article 10 del Conveni europeu de drets humans, i els articles 21.1 de la Declaració universal dels drets humans i 25.a del Pacte internacional de drets civils i polítics emparen el dret de participació ciutadana, al qual se vincula la noció de la transparència i el govern obert. De manera més concreta,  un important avanç va ser el Conveni del Consell d'Europa sobre accés als documents públics de 2009, signat per Espanya i en procés de ratificació, en tractar-se del primer instrument jurídic internacional vinculant que implica el reconeixement i la garantia del dret general d'accés als documents públics.

D'altra banda, l'article 1 del Tractat de la Unió Europea aposta, dins el procés de creació d'una unió cada vegada més estreta entre els pobles d'Europa, pel fet que les decisions es prenguen de la manera més oberta i propera a la ciutadania que siga possible. Aquesta obertura, que garanteix una major participació ciutadana i una major eficàcia i responsabilitat de l'administració pública, contribueix a enfortir els principis de la democràcia i el respecte als drets fonamentals enunciats en la Carta dels drets fonamentals de la Unió Europea i reconeguts en l'article 6 del Tractat de la Unió Europea.

Així mateix, l'article 15 del Tractat de Funcionament de la Unió Europea consagra el dret de tots els ciutadans i ciutadanes de la Unió, i també de tota persona física o jurídica que residisca o tinga el domicili social en un estat membre, a accedir als documents del Parlament Europeu, del Consell i de la Comissió, amb determinades condicions. En aquest sentit, el Reglament (CE) número 1049/2001, del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de maig de 2001, relatiu a l'accés del públic als documents del Parlament Europeu, del Consell i de la Comissió, ha establit un marc jurídic comú per a l'accés als documents de les tres institucions, i ha fixat també l'extensió, els límits i les modalitats de l'exercici d'aquest dret d'accés.

Juntament amb això, s'han adoptat directives d'abast sectorial en les matèries de medi ambient i de reutilització de la informació pública, les quals es van traslladar a l'ordenament jurídic espanyol mitjançant la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets d'accés a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient, i la Llei 37/2007, de 16 de novembre, sobre reutilització de la informació del sector públic.

En relació amb aquest últim aspecte, cal destacar l'actualització normativa efectuada per la Directiva (UE) 2019/1024 del Parlament Europeu i del Consell, de 20 de juny de 2019, relativa a les dades obertes i la reutilització de la informació del sector públic. Aquest instrument nou incideix en la conveniència de l'obertura de dades del sector públic atès que l'explotació i el tractament intel·ligent de les dades públiques per a la creació de nous productes i serveis en benefici de la ciutadania aporten un valor afegit i contribueixen al desenvolupament econòmic i social, i aposta per a això pel principi de dades obertes des del disseny i per defecte. En la mateixa línia va l'Estratègia europea de dades, amb la qual es pretén establir un marc per a la governança de dades i traure'n el màxim potencial per a afavorir la innovació i el creixement econòmic.

Dins l'ordenament jurídic espanyol no s'estableix un règim general per a l'accés a la informació fins a la Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, que té caràcter bàsic i que sí que suposa un salt qualitatiu en preveure mecanismes i instruments per a garantir aquest dret. Junt amb aquesta llei, també suposen una fita important la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic. Aquestes lleis, a més de reforçar les obligacions de participació ciutadana i l'avaluació de la producció normativa, adeqüen el funcionament de les administracions públiques a l'administració electrònica, la interoperabilitat i la transparència, en un canvi de paradigma que suposa un repte per a totes les administracions públiques.

Dins del marc jurídic autonòmic, sobre la base del dret reconegut estatutàriament a una bona administració i accedir als documents públics, la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de transparència, bon govern i participació ciutadana (d'ara en avant, Llei 2/2015, de 2 d'abril), ha servit perquè la Comunitat Valenciana es dote d'instruments tècnics, jurídics i administratius per a satisfer el dret de la ciutadania a la informació pública, de manera que s'ha adaptat la normativa bàsica i s'ha establit un marc més avançat en les matèries de transparència i bon govern.

A la Llei 2/2015, de 2 d'abril, han seguit unes altres lleis que incideixen en la transparència i el bon govern, com són la Llei 5/2016, de 6 de maig, de comptes oberts per a la Generalitat Valenciana; la Llei 8/2016, de 28 d'octubre, d'incompatibilitats i conflictes d'interessos de persones amb càrrecs públics no electes, o la Llei 25/2018, de 10 de desembre, reguladora de l'activitat dels grups d'interès de la Comunitat Valenciana. Altres normes també han incidit en la construcció d'un sistema d'integritat en les institucions valencianes amb mecanismes de prevenció i control, com són la Llei 11/2016, de 28 de novembre, de la Generalitat, de l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau i la Corrupció de la Comunitat Valenciana, o la Llei 22/2018, de 6 de novembre, de la Generalitat, d'inspecció general de serveis i del sistema d'alertes per a la prevenció de males pràctiques en l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental. Així mateix, des de l'aprovació de la Llei 2/2015, de 2 d'abril, s'han aprovat també diversos decrets en les matèries de transparència, bon govern i millora de la qualitat dels serveis públics que despleguen aquest cos legislatiu i incideixen a garantir el dret a una bona administració en l'àmbit de la Generalitat.

Aquesta llei modifica i desenvolupa un gran nombre de les prescripcions regulades en la Llei 2/2015, de 2 d'abril, que ara deroga en el que és relatiu a la transparència i el bon govern, i introdueix una nova regulació d'altres matèries que no hi estaven previstes. Des que es va aprovar la Llei 2/2015, de 2 d'abril, s'ha desplegat reglamentàriament, s'ha aplicat a diversos àmbits i subjectes prevists i s'ha pogut comprovar que l'evolució conceptual i jurídica de les matèries que regula ha consolidat els drets i les obligacions que reconeix, però també n'ha desvirtuat, en alguns aspectes, l'efectivitat. Per tal d'aconseguir una major seguretat jurídica, continuaran en vigor, en tot el que no s'opose a la nova llei, els decrets de desplegament de la Llei 2/2015, de 2 d'abril, sense perjudici que el Consell realitze, si escau, les modificacions normatives que siguen necessàries per a adaptar el contingut d'aquests decrets al que estableix aquesta llei. Aquesta llei nova s'ha de considerar com una evolució natural en la tendència que la Generalitat ha seguit en la seua política pública de millorar les eines que fan possible avançar en un govern obert que pretén dialogar permanentment amb la ciutadania, i promoure i facilitar la seua col·laboració.

III

La Generalitat adopta aquesta llei en virtut de les competències i la potestat d'autoorganització que li reconeix l'article 49.1.1 de l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana.

IV

Aquesta llei s'estructura en un títol preliminar i cinc de cardinals, i es complementa amb diverses disposicions.

El títol preliminar inclou els aspectes transversals de la llei, com són l'objecte, els principis generals i l'àmbit subjectiu d'aplicació, a més de recollir els subjectes obligats de naturalesa privada i la obligació de subministrar informació. Així mateix, s'inclou també la definició de les persones que es consideren alts càrrecs a l'efecte del que estableix aquesta llei. Cal assenyalar que, atès que aquesta llei regula una àmplia gamma de matèries i afecta subjectes diferents, al llarg de la llei es particularitza en cada cas quina aplicació té per a cada un dels subjectes afectats, en funció de les seues característiques i obligacions.

El títol I regula la transparència de l'activitat pública, i estableix el marc jurídic per a garantir el dret d'accés a la informació pública de la ciutadania i el compliment del principi de transparència en l'actuació i el funcionament de les administracions públiques valencianes. En aquest sentit, es concep la transparència des d'una doble perspectiva. D'una banda, la publicitat activa, que implica l'obligació de l'administració de difondre, a través de portals web, constantment i de manera veraç, tota la informació pública de rellevància sense necessitat que ningú ho sol·licite. D'altra banda, el dret d'accés a la informació pública, que suposa el dret de la ciutadania a accedir a la informació pública que sol·licite sense més limitacions que les que estableixen les lleis, que s'han d'interpretar sempre de manera restrictiva. A més, incideix en la necessitat de l'obertura efectiva de les dades que produeix l'administració en la seua activitat per a afavorir la generació de valor per a la societat a través de la reutilització d'aquestes dades. Aquest títol s'estructura en sis capítols: disposicions generals, publicitat activa, dret d'accés a la informació pública, règim d'impugnacions, dades obertes i reutilització de la informació pública, i planificació i organització administrativa de la Generalitat en matèria de transparència.

En el capítol I es regulen les disposicions generals que han de guiar l'actuació de tots els subjectes obligats per aquesta llei i que són transversals a tot el contingut del títol, com són els principis de la transparència de l'activitat pública, l'adaptació dels sistemes de gestió documental o els criteris per a garantir la protecció de dades personals per defecte.

En el capítol II es regulen les obligacions de publicitat activa i la informació que han de publicar els subjectes obligats. Aquest capítol inclou dues seccions. La primera es refereix a les normes generals aplicables a la publicitat activa, i inclou l'abast de les obligacions, els criteris generals de publicació, la regulació del portal de transparència on es publicarà la informació i el control del compliment de les obligacions de publicitat activa, que durà a terme el Consell Valencià de Transparència. La secció segona inclou la informació que, com a mínim, ha de ser objecte de publicitat activa, classificada en tretze blocs: informació institucional, organitzativa i de planificació; informació sobre alts càrrecs i assimilats; informació de rellevància jurídica; informació pressupostària, financera i comptable; informació sobre endeutament; informació sobre patrimoni; informació sobre contractació pública; informació relativa a convenis de col·laboració, encàrrecs de gestió, encàrrecs d'execució a mitjans propis i acció concertada; informació sobre publicitat i promoció institucional; informació sobre subvencions; informació relativa a ordenació del territori, urbanisme i medi ambient; informació sobre estudis, estadístiques i cartografia, i informació sol·licitada per la ciutadania.

Quant a l'àmbit subjectiu, s'ha organitzat de manera que les obligacions de publicitat activa s'estructuren en l'articulat segons els subjectes obligats, per nivells de menys a més obligacions, tenint en compte, a més, que les entitats adaptaran aquestes obligacions a les seues particularitats organitzatives. Es tracta, en tot cas, d'obligacions mínimes i generals, sense perjudici de disposicions específiques que prevegen un règim més ampli en matèria de publicitat i de fomentar la publicació de qualsevol altra informació pública que es considere d'interès. Cal apuntar, així mateix, que les obligacions de publicitat activa aplicables als governs locals són les que estableix la normativa bàsica, sense perjudici que aquests les puguen ampliar mitjançant les normes i ordenances que aproven en virtut de la seua autonomia local. Els municipis poden complir les seues obligacions directament o, si no poden per raons de capacitat o eficàcia, ho poden fer de manera associada o en col·laboració amb altres administracions. En qualsevol cas, dins les mesures generals d'aplicació de la llei s'estableix de manera expressa l'assistència tècnica de les diputacions i la col·laboració entre aquestes, l'administració de la Generalitat i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies per a facilitar que els municipis complisquen les seues obligacions de transparència, amb un programa específic de suport a les entitats locals.

El capítol III es dedica a la regulació del dret d'accés a la informació pública, a partir del marc establit en la legislació bàsica, i inclou també dues seccions. En la primera secció s'estableixen les normes generals, amb el reconeixement del dret d'accés a la informació pública i la delimitació respecte d'altres drets o procediments, els límits al dret d'accés i l'accés parcial a la informació. La secció segona es refereix al procediment per a l'exercici d'aquest dret, i s'hi regula la sol·licitud, que preferentment ha de ser electrònica, així com les causes d'inadmissió, les normes de tramitació, la resolució i la competència per a resoldre. Dins d'aquesta secció també es precisa que en aquest procediment especial s'han d'ometre les exigències i els requisits que puguen obstruir o impedir el dret d'accés, especialment en relació amb la identificació i la signatura, i s'ha procurat garantir que els possibles límits o restriccions s'interpreten sempre de la manera més favorable a l'accés a la informació, d'acord amb el principi de transparència màxima. Així mateix, s'han reforçat les obligacions d'assistència i col·laboració de l'administració davant la ciutadania per a afavorir l'exercici del dret d'accés.

El capítol IV inclou el règim jurídic de les reclamacions contra les resolucions de les sol·licituds d'accés a la informació que, amb caràcter potestatiu, es poden interposar davant el Consell Valencià de Transparència, com a autoritat de garantia en la matèria. Com a novetat important, a més del procediment ordinari de reclamació, s'introdueix la possibilitat d'articular la impugnació de les resolucions de sol·licituds d'accés a la informació mitjançant un procediment de mediació, que finalitza amb un acord en el marc del Consell Valencià de Transparència. Ja siga per una reclamació o després d'un procediment de mediació, les resolucions del Consell Valencià de Transparència tenen força executiva. La regulació d'un nou procediment de mediació respon al que disposa la disposició addicional segona de la Llei 24/2018, de 5 de desembre, de la Generalitat, de mediació de la Comunitat Valenciana, que estableix que la Generalitat impulsarà la incorporació de processos de mediació en els procediments administratius com a forma de terminació convencional.

El capítol V fa referència a la possibilitat de reutilització de la informació pública a partir del que es coneix com a open data o dades obertes; és a dir, la publicació de conjunts de dades en format estàndard i obert de manera que la ciutadania, les empreses i les institucions acadèmiques puguen reutilitzar-les per a la creació de nous productes o serveis. En el context de la transformació digital, les dades de les administracions públiques, posades al servei de la ciutadania, són una font de valor que ofereix múltiples oportunitats per a la innovació social, l'activitat econòmica i la generació de jaciments d'ocupació i, en definitiva, poden generar beneficis per a la societat, el medi ambient i l'economia.

Per això, i seguint els principis de la Directiva (UE) 2019/1024, en aquest capítol es preveu que les entitats subjectes a la llei promoguen les accions necessàries per a l'obertura i reutilització de les dades públiques, i que ho facen seguint el principi d'obertura de dades des del disseny i per defecte, aspecte que cal tenir en compte en el disseny dels sistemes de gestió documental. En aquest sentit, s'estableix que la informació que publique o facilite l'administració ha de ser reutilitzable, es promou la creació de catàlegs d'informació pública reutilitzable i es regula el portal de dades obertes com a punt d'accés al catàleg d'informació reutilitzable de l'administració de la Generalitat i el seu sector públic. A més, es preveuen mesures de col·laboració per a la interoperabilitat i la federació de dades, l'elaboració d'una estratègia valenciana de dades obertes que incloga la planificació en aquesta matèria i la creació d'un consell assessor de reutilització. Dins d'aquest capítol també es preveu, respecte de la informació producte de la investigació científica i tècnica, l'adopció de polítiques d'accés obert en la investigació finançada majoritàriament amb fons públics d'acord amb els principis FAIR, així com la creació en l'àmbit de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic d'un repositori institucional per a promoure i difondre el coneixement obert.

Finalment, el capítol VI regula la planificació i l'organització administratives en matèria de transparència de l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, en què s'estableixen estructures i instruments necessaris per a l'execució de la llei i per al desenvolupament transversal de les polítiques públiques de transparència en l'àmbit de l'administració autonòmica.

El títol II es dedica al Consell Valencià de Transparència, que es defineix com l'autoritat de garantia en matèria de transparència a la Comunitat Valenciana i que substitueix el Consell de Transparència, Accés a la Informació Pública i Bon Govern. Amb aquesta llei es reforça la seua independència en assegurar la seua capacitat per disposar dels recursos i els mitjans personals, tècnics i materials necessaris, i se li atorga la competència per a elaborar el seu reglament d'organització i funcionament, per a aprovar directrius i instruccions sobre la seua oficina tècnica i per a efectuar la proposta del seu pressupost. També es modifica el nombre de persones que l'integren, que passa dels cinc anteriors a només tres, i es canvia també el règim de dedicació que se'ls exigeix, que ara passa a ser exclusiva. Amb això es pretén garantir la continuïtat i el bon funcionament del Consell Valencià de Transparència en l'exercici de les seues diverses funcions.

Per tant, dota el Consell Valencià de Transparència d'una configuració nova, més acord amb el que reclama la naturalesa pròpia d'un òrgan de garantia, amb una estructura senzilla i amb un perfil que permet una major operativitat. Tot això en la línia que caracteritza, cada vegada més, altres òrgans d'aquest tipus al nostre entorn, i que pretén la seua consolidació com a autèntica autoritat independent de garantia de la transparència a la Comunitat Valenciana.

El títol III es dedica al bon govern i la integritat pública. En aquest títol s'estableixen, en primer lloc, els principis d'actuació que han de seguir les persones que ocupen alts càrrecs i càrrecs directius de les entitats subjectes a la llei, i es fa un èmfasi especial en l'assumpció i l'exercici del principi de rendició de comptes pel Consell i per les corporacions locals, així com pels seus membres.

A més, es promou la construcció de marcs d'integritat a través de l'elaboració de codis ètics i de conducta per a les entitats incloses en l'àmbit subjectiu, amb un contingut mínim que estableix la llei, i la inclusió dels seus principis i normes en els plecs de clàusules contractuals i en les bases de convocatòria de subvencions o d'ajudes, a més del foment dels plans de prevenció de riscos per a la integritat. Per la seua banda, en l'administració de la Generalitat es preveu que el Consell impulse el disseny i la implantació d'un sistema d'integritat institucional com a marc per a la gestió de la integritat i la millora de la cultura ètica de l'organització, amb una sèrie d'eines i elements mínims i tenint en compte la identificació dels riscos més rellevants per a la integritat pública i els canals d'alerta i denúncia.

En el disseny i la posada en funcionament d'aquests instruments i marcs d'integritat ha de tenir un paper rellevant d'assessorament i col·laboració l'Agència de Prevenció i Lluita contra la Corrupció de la Comunitat Valenciana.

El títol IV regula la planificació i l'avaluació en l'àmbit de l'administració autonòmica, i inclou tres capítols relatius a la rendició de comptes de l'acció de govern, la qualitat normativa i la planificació i avaluació de les polítiques públiques i els serveis. El primer es dedica a la rendició de comptes de l'acció de govern mitjançant el Pla de govern que ha d'elaborar i aprovar el Consell durant els primers sis mesos del seu mandat. Aquesta eina de planificació estratègica, que permetrà projectar l'acció del govern en el temps i concretar en objectius identificables el compromís amb la ciutadania, s'ha d'avaluar semestralment i s'han de publicar en el portal de transparència els documents del seu seguiment. En el segon capítol es regulen els elements fonamentals per a garantir els principis de bona regulació i la millora normativa en l'àmbit de l'administració de la Generalitat, de manera que s'asseguren la planificació i l'avaluació per a propiciar una major eficàcia de les normes. Finalment, el tercer capítol fa referència a la incorporació de la cultura de la planificació i l'avaluació dins el funcionament ordinari de l'administració, amb la regulació de l'avaluació dels plans i programes. D'aquesta manera, s'estableixen instruments que, sense substituir els processos de decisió política, ajudaran a reconèixer les conseqüències de les accions del poder polític, a facilitar la deliberació i la participació ciutadana i, en definitiva, a millorar les polítiques públiques i el funcionament de l'administració.

El títol V inclou el règim sancionador, necessari per a assegurar el compliment de les obligacions que estableix la llei i garantir el dret de la ciutadania a accedir a la informació pública. Aquest règim sancionador, d'una certa complexitat tenint en compte la diversitat i l'heterogeneïtat de subjectes a què s'aplica, s'emmarca fonamentalment en l'àmbit de la transparència en les diverses modalitats. Dins del règim sancionador, en aquesta llei es concreten alguns aspectes que quedaven relativament indeterminats i es defineix de manera clara la competència sancionadora en cada cas. Juntament amb això, s'estableix la competència per a l'aplicació en l'àmbit autonòmic del règim sancionador previst per als alts càrrecs per la legislació bàsica en matèria de bon govern. També es regulen aspectes relatius al procediment, en què es reforça el paper del Consell Valencià de Transparència.

Finalment, la llei inclou una sèrie de disposicions que complementen el text substantiu i que recullen aspectes complementaris, transitoris i derogacions.

Així, s'inclouen vuit disposicions addicionals, que són necessàries per a l'aplicació correcta i eficaç de la llei en els àmbits de les entitats obligades, per a la posada en marxa dels instruments que la llei estableix i per a regular l'avaluació del compliment de les obligacions de transparència per part de l'autoritat de garantia. Així mateix, es garanteix que l'aplicació dels règims específics d'accés a la informació pública ha de tenir com a mínim els mecanismes de garantia que estableix aquesta llei.

També s'inclouen tres disposicions transitòries que estableixen el règim transitori pel que fa al personal i als mitjans del Consell de Transparència, Accés a la Informació Pública i Bon Govern, tenint en compte el canvi de naturalesa i de règim jurídic que introdueix aquesta llei. A més, es regula el règim transitori relatiu a la legislació aplicable en matèria de publicitat activa i a l'aplicació de les disposicions relatives al Pla de govern.

Una disposició derogatòria recull la derogació parcial de la Llei 2/2015, i la clàusula general de derogació de les disposicions de rang igual o inferior que s'oposen al contingut d'aquesta llei.

A continuació, mitjançant tres disposicions finals, es modifica el títol de la Llei 2/2015, de 2 d'abril, per a adequar-lo al seu contingut d'acord amb la disposició derogatòria, es concreta el desplegament reglamentari corresponent i es manté la vigència dels decrets dictats en desplegament de la Llei 2/2015, de 2 d'abril, en tot el que no s'opose a la present llei. Finalment, s'estableix el règim d'entrada en vigor de la llei.

Atesa la complexitat d'aquesta llei, les diferents parts que aquesta determina i les obligacions que impliquen cada una d'aquestes, es concreten tres moments diferents d'entrada en vigor. El conjunt de la llei entra en vigor, d'acord amb la regla general, al cap de vint dies de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. L'entrada en vigor del capítol II del títol I, que inclou les obligacions de publicitat activa, es difereix als dotze mesos de la publicació oficial, període que resulta necessari per a l'adaptació tècnica i administrativa que requereix el seu compliment. Respecte a la nova funció de mediació atorgada al Consell Valencià de Transparència que regula l'article 39 d'aquesta llei, entra en vigor a partir del moment de constitució d'aquest òrgan. També es condiciona l'entrada en vigor de l'article 49, que disposa la composició i l'estatut personal del Consell Valencià de Transparència, al nomenament de les persones que l'integren.

Es modifiquen la lletra e de l'apartat 1 i l'apartat 5 de l'article 9, l'apartat 6 de l'article 11, l'apartat 1 de l'article 31, la lletra b de l'apartat 2 de l'article 75 i l'article 76 de la Llei 1/2022, de 13 d'abril, de Transparència i Bon Govern de la Comunitat Valenciana, que queden redactats de la manera següent:

Article 9. Protecció de dades personals

1. […]

e) En compliment del règim jurídic en matèria de protecció de dades, i sense perjudici de la realització d'anàlisis de riscos, s'ha de realitzar una avaluació d'impacte en relació amb la protecció de dades personals en els supòsits en què el tractament comporte un alt risc per als drets i les llibertats de les persones físiques, especialment quan la informació estiga referida a categories especials de dades, menors d'edat, víctimes de violència de gènere, persones en situació d'exclusió social o de vulnerabilitat i supòsits equiparables, i també a aquells que impliquen riscos per a la seguretat personal.

[…]

5. Quan se sol·licite informació pública que continga dades de caràcter personal, el règim aplicable és el previst en la normativa en matèria de transparència i accés a la informació pública, sense perjudici del règim previst en la normativa general de protecció de dades.

En el cas que l'òrgan o l'entitat a què s'haja sol·licitat la informació ho estime convenient per tenir dubtes raonables sobre la procedència de facilitar la informació per la possible afectació del dret de protecció de dades, pot sol·licitar un informe sobre això al delegat o delegada de protecció de dades, sempre que l'entitat dispose d'aquesta figura en virtut de la normativa aplicable.

[…]

Article 11. Criteris generals de publicació

[…]

6. S'ha de facilitar la indexació dels continguts informatius objecte de publicitat activa per part dels cercadors d'internet per a facilitar-ne la recuperació i la localització per la ciutadania, com també la preservació digital, llevat que continguen dades personals. Quan la informació continga dades de caràcter personal, la indexació només s'ha de facilitar si és necessària per al compliment de les finalitats establides en aquesta llei. Així mateix, s'han de facilitar, en un lloc fàcilment accessible del portal de transparència, procediments perquè les persones afectades puguen exercir els seus drets en matèria de protecció de dades, especialment el dret a la supressió o el dret a l'oblit.

Article 31. Sol·licitud d'accés a la informació pública

1. El procediment per a l'exercici del dret d'accés s'inicia amb la presentació de la sol·licitud corresponent, que s'ha de formular preferentment per via electrònica a través del portal de transparència o la seu electrònica corresponent, sense perjudici que puga presentar-se per qualsevol mitjà que permeta tenir constància del contingut que inclou l'apartat 3 d'aquest article.

[…]

Article 75. Competències sancionadores en matèria de transparència

[…]

2. […]

b) La instrucció dels procediments correspon als òrgans següents:

1.r El centre directiu que tinga atribuïda la inspecció general de serveis, en el cas que la persona infractora siga un alt càrrec de l'administració de la Generalitat o del seu sector públic instrumental.

2.n En el cas de les universitats públiques, l'òrgan que es determine en la seua normativa.

3.r L'òrgan que corresponga d'acord amb la normativa de règim local, en el cas d'infraccions comeses en l'àmbit de l'administració local.

Article 76. Competències sancionadores en matèria de bon govern

1. En l'àmbit de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental, les competències sancionadores previstes en matèria de bon govern en el títol II de la Llei 19/2013, de 9 de desembre, queden atribuïdes a:

a) L'òrgan competent per a ordenar la incoació dels expedients sancionadors:

1.r Quan l'alt càrrec siga membre del Consell o titular d'una secretaria autonòmica, el Consell, a proposta de la persona titular de la conselleria que tinga atribuïda la competència en matèria de transparència.

2.n Quan siguen persones diferents de les anteriors, la persona titular de la conselleria que tinga atribuïda la competència en matèria de transparència.

b) La instrucció dels procediments correspon al centre directiu que tinga atribuïda la inspecció general de serveis.

c) La competència per a la imposició de sancions correspon:

1.r Al Consell, quan l'alt càrrec tinga la condició de membre d'aquest o siga titular d'una secretaria autonòmica, a proposta de la persona titular de la conselleria que tinga atribuïda la competència en matèria de transparència.

2.n A la persona titular de la conselleria competent que tinga atribuïda la competència en matèria de transparència, quan siga una persona distinta de les anteriors.

2. En la resta de subjectes obligats compresos en l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei, les competències sancionadores corresponen als òrgans als quals s'atribueix aquesta competència d'acord amb la normativa que se'ls aplique.

*Article 233*

Es modifica l'article 3 de la Llei 25/2018, de 10 de desembre, de la Generalitat, reguladora de l'activitat dels grups d'interès de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la manera següent:

Article 3. Consideració de grup d'interès

1. Es consideren grups d'interès, a l'efecte d'aquesta llei, les persones físiques i les organitzacions, plataformes o xarxes que, tinguen o no personalitat jurídica i independentment del seu estatut jurídic, duguen a terme l'activitat a què fa referència l'article 4.

Estan també subjectes a aquesta llei les persones i les organitzacions que desenvolupen l'activitat d'influència descrita en l'article 4 en nom de terceres parts. S'entenen entre aquestes, quan realitzen l'activitat de l'article 4, les consultories de relacions públiques i els i les representants d'organitzacions no governamentals, de corporacions, d'empreses, d'associacions industrials o de professionals, de col·legis professionals, d'organitzacions empresarials, de tallers o grups d'idees, de despatxos de professionals del dret, d'organitzacions religioses o d'organitzacions acadèmiques, entre altres.

2. No estan obligats a realitzar la inscripció en el registre de grups d'interès a què fa referència l'article 5, ni al compliment de les obligacions que se'n deriven per a la realització de les seues funcions, les entitats següents:

a) Les organitzacions intergovernamentals i les agències i organitzacions vinculades o dependents d'elles.

b) Les corporacions de dret públic quan realitzen funcions públiques, sense perjudici que puguen tenir la consideració de grups d'interès quan realitzen altres funcions.

c) Els partits polítics en l'exercici de les seues funcions constitucionals, sense perjudici que puguen tenir la consideració de grups d'interès les entitats creades o finançades per aquests.

d) Les organitzacions sindicals en l'exercici de les seves funcions constitucionals, sense perjudici que puguen tenir la consideració de grups d'interès les entitats creades o finançades per aquests.

3. Sense perjudici del que disposa l'apartat anterior, les entitats incloses en les lletres c i d poden efectuar la inscripció al registre de grups d'interès de manera voluntària.

4. No es consideren grups d'interès les persones físiques que actuen respecte d'assumptes que no impliquen interessos econòmics individuals que, per la seua dimensió o rellevància, siguen significatius.

Secció 4a

Responsabilitat social

*Article 234*

Es modifica l'article 13.1 de la Llei 18/2018, de 13 de juliol, de la Generalitat, per al foment de la responsabilitat social afegint un nou apartat amb la redacció següent:

Article 13. Incorporació de clàusules de responsabilitat social i de transparència en la contractació pública

*i*) Inclouran el compromís d'establir un salari/hora als treballadors i treballadores superior a l'establit en el conveni col·lectiu sectorial i territorial per l'execució del contracte.

TÍTOL III

MESURES D'ORGANITZACIÓ ADMINISTRATIVA I DE REESTRUCTURACIÓ D'ENS DEL SECTOR PÚBLIC INSTRUMENTAL DE LA GENERALITAT

CAPÍTOL I

Mesures organitzatives relatives a ens o òrgans adscrits a la Vicepresidència

Segona del Consell i Conselleria d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica

Secció única

Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl

*Article 235*

S'afig un número 10, en l'apartat 3 de l'article 72 de la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, amb aquesta redacció:

Article 72. De l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl.

Un

[…]

3.

[…]

10) Establir, gestionar i tramitar ajudes i subvencions, en matèria d'habitatge, així com gestionar o col·laborar juntament amb entitats financeres públiques i privades en programes de finançament de construcció d'habitatge de protecció pública.

CAPÍTOL II

Mesures organitzatives relatives a ens o òrgans adscrits

a la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic

Secció 1.ª

Institut Valencià de Finances (IVF)

*Article 236*

Es modifica el número 3 de l'apartat I de l'article 171 de la Llei 5/2013, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, que queda redactat així:

Article 171. Règim jurídic de l'IVF.

I. Naturalesa i principis generals

[…]

3. En la seua condició de principal instrument de la política financera de la Generalitat, l'Institut Valencià de Finances (IV*F)* actuarà en el seu nom i per compte de l'òrgan que corresponga dins de l'estructura organitzativa de la mateixa per a la gestió, lliurament i distribució d'aquells fons que, segons la llei de pressupostos de la Generalitat de cada exercici, es prevegen amb la finalitat de dur a terme accions de promoció, suport i assistència de les empreses que operen en territori valencià, incloent-hi entre aquestes les grans companyies, pimes, autònoms i emprenedors, així com les entitats d'iniciativa social implantades territorialment a la Comunitat Valenciana.

Quan actue exercint aquesta funció, les seues comeses específiques, així com el conjunt d'obligacions que assumirà l'Institut Valencià de Finances (IVF), es reflectiran en la resolució conjunta que, a aquest efecte, aprovaran el conseller d'Hisenda i Model Econòmic, com a president de l'Institut, i el conseller responsable de l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana que promou el programa de suport al teixit productiu valencià.

En cas que el promotor del programa siga una entitat local valenciana, els drets i les obligacions de l'IVF derivats del programa d'impuls econòmic es reflectiran en l'oportú conveni subscrit entre les parts, amb l'autorització prèvia del Consell.

[…]

*Article 237*

Es modifiquen el número 2 i el número 3 de l'apartat III de l'article 171 de la Llei 5/2013, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, que queden redactats així:

III. Fins i funcions

1. […]

2. Serà condició perquè l'Institut Valencià de Finances (IV*F)* atorgue qualsevol tipus de finançament que aquest estiga vinculat a l'exercici d'activitats productives i de serveis a desenvolupar en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, o respecte d'empreses que tinguen el domicili social efectiu o la part més significativa de l'activitat a la Comunitat Valenciana.

3. Dins del finançament al sector privat, l'Institut Valencià de Finances (IV*F)* podrà finançar determinades operacions corporatives com ara: i) l'adquisició de participacions socials per part de persones físiques dins d'una empresa familiar, ii) les aportacions socials de socis de societats cooperatives o iii) altres de naturalesa anàloga, dins dels límits establits en la normativa que els siga aplicable.

[…]

*Article 238*

Es modifica l'apartat IX de l'article 171 de la Llei 5/2013, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, que queda redactat així:

IX. Garantia

Els deutes i les obligacions que l'Institut Valencià de Finances (IV*F)* contraga davant de tercers per a la captació de fons, així com la resta de les obligacions patrimonials contretes en l'exercici de les seues funcions, gaudiran de la garantia personal de la Generalitat. Aquesta garantia té el caràcter d'explícita, irrevocable, incondicional, solidària i directa. Per tant, en cas d'incompliment per part de l'Institut de les responsabilitats pecuniàries que per tots els conceptes deriven d'aquestes obligacions, aquestes seran directament exigibles en la Generalitat.

Secció 2.ª

Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat (ADiC)

*Article 239*

Creació de l'Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat (ADiC).

U. Naturalesa jurídica

1. Es crea l'Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat (d'ara en avant l'Agència), com a entitat de dret públic, integrada en el sector públic administratiu de la Generalitat, de les previstes en els articles 3.1.*c*  i 155.1 i 4 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, facultada per a exercir potestats administratives i per a realitzar activitats prestacionals i de foment.

2. L'Agència es regeix pel dret privat excepte en la formació de la voluntat dels seus òrgans, l'exercici de les potestats administratives atribuïdes i en el que regula específicament aquesta llei, els seus estatuts i la legislació pressupostària.

3. El Consell aprovarà, mitjançant decret, en un termini de sis mesos, els estatuts de l'Agència en els quals es desenvoluparà la seua estructura administrativa, competències i funcions, així com el règim jurídic de funcionament previst en aquesta llei.

Dos. Objecte

L'Agència té com a objecte el disseny i l'execució de les mesures per a millorar els nivells de transformació digital i de ciberseguretat de la Generalitat, seguint les directrius de la política general del Consell.

Igualment, és objecte de l'Agència desenvolupar les polítiques públiques que l'administració de la Generalitat i els seus organismes autònoms aborde, amb prioritat especial, en matèria de ciberseguretat, i en general, la planificació, la coordinació, l'autorització i el control de les tecnologies de la informació, les telecomunicacions i les comunicacions corporatives i la teleadministració de la Generalitat, així com la contractació centralitzada dels serveis i els subministraments en matèria de tecnologies de la informació i les telecomunicacions.

Tres. Personalitat i adscripció

1. L'Agència té personalitat jurídica pública diferenciada, patrimoni i tresoreria propis, així com autonomia de gestió i plena capacitat jurídica i d'obrar i, dins del seu àmbit competencial, li corresponen les potestats administratives necessàries per a complir els seus fins.

2. L'Agència queda adscrita a la conselleria competent en matèria de tecnologies de la informació i de les comunicacions, sense perjudici que el Consell puga acordar-ne la dependència funcional d'altres departaments d'aquest, per a l'execució de les mesures establides en plans sectorials d'aquests departaments.

Quatre. Funcions

Són funcions de l'Agència les relatives a:

*1*) Respecte de l'Administració de la Generalitat i els seus organismes autònoms, exerceix les funcions, en matèria de ciberseguretat, planificació, coordinació, autorització i control de les tecnologies de la informació, les telecomunicacions i les comunicacions corporatives i la teleadministració de la Generalitat.

*2*) En matèria d'administració electrònica, l'Agència assumeix les competències definides en l'article 93 de competències horitzontals en tecnologies de la informació i les comunicacions (TIC)de la Generalitat del Decret 220/2014, de 12 de desembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament d'administració electrònica de la Comunitat Valenciana.

3) En matèria de seguretat informàtica, l'Agència assumeix les competències definides en els articles 8, 11, 13 i 14 del Decret 130/2012, de 24 d'agost, del Consell pel qual s'estableix l'organització de la seguretat de la informació de la Generalitat.

*4*) En matèria de ciberseguretat, l'Agència assumeix les competències de coordinació i desenvolupament de qualsevol iniciativa del Consell dirigida a la societat valenciana: ciutadania, empreses, sector públic instrumental i administracions públiques en l'àmbit de la Comunitat Valenciana potenciant aquelles orientades tant al suport al nostre teixit productiu en general, com al nostre sector tecnològic en particular, mitjançant la generació d'una cartera de serveis específics, que permeten millorar la prevenció i garantir un nivell de resposta adequat davant les ciberamenaces a les quals ens enfrontem en les pròximes dècades.

*5*) Així mateix, l'Agència també assumirà les competències de servei especialitzat de la Central de Compres per a la contractació centralitzada dels serveis i els subministraments en matèria de tecnologies de la informació i les telecomunicacions en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, de conformitat amb el que indica l'Ordre 8/2014, de 5 de maig, de la Conselleria d'Hisenda i Administració Pública, per a la designació de servei especialitzat i la declaració de noves categories de subministraments i serveis centralitzats.

*6*) Igualment, l'Agència assumeix les competències de reenginyeria de processos en el seu àmbit d'actuació, en coordinació amb la conselleria que tinga les competències de simplificació administrativa establides en les disposicions legals i reglamentàries, així com la col·laboració deguda amb les unitats administratives encarregades de l'organització i la planificació que tinguen funcions d'anàlisi o reenginyeria de processos.

7) En l'exercici de les seues atribucions, l'Agència actuarà com a encarregada dels tractaments de dades personals que efectuen les conselleries i els seus organismes autònoms com a responsables del tractament en l'àmbit de les seues competències, sense perjudici de les que corresponguen en aquesta matèria a la Delegació de Protecció de Dades GVA.

*8*) L'Agència podrà recórrer a un altre encarregat del tractament i haurà de complir el que estipulen els apartats 2 i 4 de l'article 28 del Reglament (U*E)* 2016/679, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades, i pel qual es deroga la Directiva 95/46/CE i l'apartat 3 de l'article 28 del reglament esmentat, quant a la seua condició d'encarregada del tractament de les dades personals que són responsabilitat de l'Administració autonòmica.

*9*) L'Agència assumeix les competències de direcció, planificació i supervisió de l'execució de les activitats de la societat mercantil de la Generalitat, Infraestructures I Serveis De Telecomunicacions i Certificació, SAU (ISTEC), recollides en l'apartat 3 de l'article 104 de la Llei 27/2018, de 27 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat.

*10*) Qualsevol altra, relacionada amb l'objecte, atribuïda, per normativa o en el desplegament reglamentari.

Cinc. Òrgans de l'Agència

Són òrgans de l'Agència:

1. La Presidència, que correspon a la persona titular de la Conselleria competent en matèria de ciberseguretat i de tecnologies de la informació i les comunicacions en la Generalitat Valenciana.

2. La Vicepresidència, que correspon a la persona titular de la secretaria autonòmica competent en matèria ciberseguretat i de tecnologies de la informació i les comunicacions en la Generalitat Valenciana.

3. El Consell de Direcció estarà constituït per la presidència, la vicepresidència, les persones titulars de les sotssecretaries de totes les conselleries i una persona en representació de l'òrgan competent en emergències i una altra del Consell Audiovisual.

En cas que els titulars de les sotssecretaries siguen superiors a dotze, serà el Consell de la Generalitat qui designe les sotssecretaries que formaran part del Consell de Direcció, garantint sempre la presència d'aquelles que tinguen les funcions de sanitat, educació, justícia i hisenda, sense que supere en cap cas el límit de setze membres.

La Direcció de l'Agència assistirà el Consell amb veu, però sense vot.

4. La Direcció. És l'òrgan executiu de l'Agència i n'exercirà la direcció. La persona titular serà nomenada mitjançant un decret del Consell de la Generalitat a proposta de la Presidència.

5. El Consell Assessor de la ADiC, serà l'òrgan col·legiat consultiu propi de l'Agència, en el qual estiguen representats l'Administració de la Generalitat i els diversos agents dels sectors econòmics i socials de la Comunitat Valenciana, que estiguen treballant intensament en matèria de digitalització i ciberseguretat. Seran els Estatuts de l'Agència, on es regule la seua composició, funcionament i funcions.

6. Es garantirà la presència equilibrada de dones i homes en la composició dels òrgans col·legiats, en aplicació del que es preveu en la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat de dones i homes.

Sis. Presidència i Vicepresidència.

1. La presidència és la màxima autoritat de l'Agència, i li correspon:

*a)* Exercir l'alta representació de l'Agència.

*b)* La presidència del Consell de Direcció i exercir les competències pròpies derivades de la seua condició, especialment les de convocar les seues sessions, fixar el corresponent ordre del dia, presidir les seues reunions, dirigir les deliberacions, alçar les sessions i visar les actes i certificacions dels acords del Consell de Direcció.

*c)* Resoldre els recursos que s'interposen contra les resolucions dels òrgans que estiguen sota la seua dependència.

*d)* La presidència podrà delegar, amb caràcter permanent o temporal, l'exercici de les seues funcions en la vicepresidència o altres òrgans, en els termes establits en la legislació en matèria de règim jurídic del sector públic.

*e)* Aprovar la relació de llocs de treball del personal laboral propi de l'Agència.

2. A la vicepresidència li correspon:

*a)* Exercir la presidència de l'Agència quan així ho estipule la Presidència o en absència d'aquesta.

*b)* Supervisar les estratègies i les polítiques relatives a les funcions de l'Agència.

*c)* Supervisar la direcció de l'Agència en les seues iniciatives i exercir la labor d'inspecció de tots els serveis de l'Agència quan ho considere oportú.

Set. El Consell de Direcció.

1. Al Consell de Direcció li corresponen les funcions següents:

*a)* Aprovar l'avantprojecte de pressupost anual de despeses i ingressos de l'Agència.

*b)* Fixar les estratègies i les polítiques relatives a les funcions de l'Agència.

*c)* Aprovar les línies d'actuació que regiran el funcionament ordinari de l'Agència, d'acord amb les directrius de la Presidència.

*d)* El seguiment i l'avaluació dels programes d'actuació de l'Agència.

*e)* Proposar les mesures que s'estimen necessàries per a complir millor els fins de l'Agència.

*f)* Informar sobre qualsevol assumpte que, en l'àmbit de les competències de l'Agència, li sol·licite la Presidència, la Vicepresidència o la Direcció de l'Agència.

*g)* Informar sobre la proposta de nomenament del titular de la Direcció, de l'organització bàsica de l'Agència, de la proposta de relació de llocs de treball, els processos selectius de personal i els avantprojectes de pressupostos anuals de l'Agència.

*h*) Totes les altres atribucions que se li puguen conferir de conformitat amb la legislació vigent.

2. Exercirà la secretaria del Consell de Direcció personal funcionari públic amb rang mínim de direcció de servei, adscrit a l'Agència, amb veu però sense vot.

Huit. La Direcció

1. La direcció executiva de l'Agència correspon a la Direcció, d'acord amb les competències i les funcions que es detallen a continuació.

2. Seran funcions de la Direcció:

*a)* Proposar el model de relació amb les conselleries, els organismes autònoms i altres entitats del sector públic instrumental, així com un model estandarditzat d'acord de nivell de servei, per a l'exercici dels fins de l'Agència de definició i execució dels instruments de tecnologies de la informació, telecomunicacions, ciberseguretat i la seua estratègia de transformació digital.

*b)* Proposar a l'òrgan competent la provisió, l'adjudicació i el cessament dels llocs de treball de lliure designació de les àrees i les unitats adscrites a l'Agència.

*c)* La Direcció podrà dictar les instruccions, les circulars o les ordres de servei que estime necessàries per al millor funcionament i compliment de les seues funcions.

*d)* Formular i elevar al Consell de Direcció l'esborrany de l'avantprojecte d'estat de despeses de pressupost anual de l'Agència.

*e)* Formular i elevar al Consell de Direcció la proposta de relació de llocs de treball. La tramitació i aprovació en el cas de personal funcionari i laboral sotmés a la Llei de funció pública valenciana correspondrà a la conselleria competent en matèria de funció pública.

*f)* Actuar com a òrgan de contractació de l'Agència i subscriure en nom seu els contractes, els convenis i els encàrrecs d'execució relatius als assumptes propis d'aquesta.

*g)* Respondre als suggeriments i les reclamacions que realitze la ciutadania relatius als serveis prestats per l'Agència i al funcionament tècnic dels sistemes, les aplicacions, les eines, les infraestructures, els portals i les seus electròniques.

*h*) Exercir les facultats atribuïdes a l'empresari per la legislació laboral mentre no corresponguen als òrgans de l'Administració de la Generalitat competents en matèria de personal.

*i*) Orientar, coordinar, planificar, impulsar i inspeccionar l'activitat dels òrgans i les unitats administratives de l'Agència i del personal al servei d'aquesta.

*j*) Nomenar representants de l'Agència en organitzacions en les quals aquesta es puga integrar.

*k*) Les altres a què es refereix aquesta llei, les que es determinen en altres disposicions aplicables, així com les que se li deleguen.

Nou. Estructura i personal

1. L'estructura orgànica i funcional de l'Agència s'ha de determinar en els seus estatuts.

2. L'Agència ha de comptar amb personal funcionarial i laboral de l'administració de la Generalitat, personal docent, personal estatutari de sanitat i, així mateix, pot comptar amb personal laboral propi.

3. L'Agència ha de publicar anualment en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  una relació de llocs de treball del seu personal laboral, amb un informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de sector públic.

4. El personal funcionari i laboral de l'administració de la Generalitat, el personal docent i el personal estatutari es regeixen d'acord amb la normativa que els siga aplicable i el seu règim jurídic. Aquest personal manté la mateixa relació jurídica, els drets i les obligacions que tenia abans de passar a prestar serveis en l'Agència, com també el seu règim jurídic i normatiu.

5. Els llocs de treball de naturalesa funcionarial amb rang de subdirecció, prefectura de servei i prefectura de secció de l'Agència es proveeixen en els termes previstos en la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la Generalitat, de la funció pública valenciana.

Deu. Règim econòmic i patrimonial

1. L'Agència podrà comptar, per a complir els seus fins, amb els recursos econòmics següents:

*a)* Les dotacions pressupostàries que li assigne anualment la corresponent llei del pressupost de la Generalitat.

*b)* Les subvencions o les dotacions pressupostàries que, amb càrrec al pressupost de qualsevol altre ens públic o privat, puguen correspondre-li.

*c)* Els ingressos que perceba com a contraprestació per les activitats que puga desenvolupar en virtut de contractes, convenis, encàrrecs específics o disposicions legals per a altres entitats públiques, privades o persones físiques, incloent-hi els rebuts a conseqüència del patrocini d'activitats o instal·lacions.

*d)* El producte de l'alienació dels béns i valors que constituïsquen el seu patrimoni, de conformitat amb el que s'estableix en la normativa en matèria de patrimoni.

*e)* El rendiment procedent dels seus béns i valors.

*f)* Les aportacions voluntàries, les donacions, les herències, els llegats i qualsevol altra transmissió a títol gratuït de particulars o empreses privades.

*g)* Qualsevol altre ingrés públic o privat que puga correspondre-li d'acord amb la legislació vigent.

*h*) Qualsevol altre recurs que se li puga atribuir.

2. L'Agència comptarà amb patrimoni propi, integrat pel conjunt de béns i drets que li adscriga la Generalitat o qualsevol altra administració pública, així com els que, per qualsevol títol, puga adquirir.

Onzé. Règim economicofinancer.

1. El règim pressupostari, economicofinancer, d'intervenció, control financer i comptabilitat serà l'establit en la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, per a les entitats de dret públic integrades en el sector públic administratiu.

2. El règim jurídic aplicable a la contractació serà l'establit en la legislació de contractes de les administracions públiques en els termes establits en aquesta per a aquesta mena d'entitat.

CAPÍTOL III

Mesures organitzatives relatives a ens adscrits a la Conselleria

d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Secció única

Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA)

*Article 240*

Es modifiquen els articles quart, sisè, vuitè i tretzè de la Llei 4/1991, de la Generalitat Valenciana, de 13 de març, de creació com a entitat autònoma de la Generalitat Valenciana de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries (IVIA), que queden redactats de la següent manera:

Article quart.

1. L'estructura bàsica de l'Institut estarà constituïda pels òrgans següents:

*a*) El Consell Rector

*b*) El Consell Científic

*c*) La Direcció

*d*) La Gerència

*e*) Les unitats d'investigació, d'administració i de serveis tècnics.

2. L'Institut Valencià d'Investigacions Agràries estarà regit pel Consell Rector i la Direcció de l'Institut.

3. L'estructura i funcions de les unitats d'investigació, d'administració i de serveis tècnics s'establiran en el reglament de l'institut i com a òrgans de treball dependran de la direcció d'aquest.

Article sisè

1. Correspondran al Consell Rector les funcions següents:

*a*) Dirigir l'actuació de l'IVIA, en el marc de la política agrícola i d'investigació i innovació tecnològica fixada pel Consell de la Generalitat Valenciana, aprovar el programa d'activitats, inversions i finançament, com també en avantprojecte de pressupost anual, per a la seua elevació al conseller d'Economia i Hisenda juntament amb la memòria explicativa del contingut del programa.

*b*) Informar i elevar als òrgans competents de l'administració de la Generalitat Valenciana les propostes que requerisquen l'aprovació d'aquests.

*c*) Aprovar els comptes anuals de l'entitat.

*d*) Aprovar la proposta de l'estructura i plantilla del personal, com també les seues modificacions.

*e*) Autoritzar les inversions i operacions financeres de l'entitat, incloent-hi la constitució i participació en societats mercantils, sense perjudici d'altres autoritzacions concurrents legalment necessàries.

*f*) Autoritzar els actes de disposició dels béns de l'IVIA de naturalesa immobiliària.

*g*) Acordar l'exercici d'accions judicials.

*h*) Autoritzar els acords de cooperació amb altres institucions i entitats públiques.

2. El Consell Rector podrà delegar alguna de les seues competències en el president, en un dels vicepresidents o en el director de l'IVIA, excepte les atribuïdes en els apartats *a*, *c*, *e*  i *f*  del número anterior.

3. Per al compliment de les seues funcions el Consell Rector podrà recaptar del consell científic assessorament sobre qualsevol tema referent a l'IVIA, com també propostes concretes d'actuació.

Article vuitè

1. La Direcció de l'IVIA serà nomenada pel conseller o la consellera competent en matèria d'agricultura, entre persones amb titulació i coneixements científics apropiats, a proposta del director o directora general competent en matèria d'investigació agrària. Així mateix, el conseller o la consellera amb competències en matèria d'agricultura, nomenarà un o una gerent que assumisca la gestió administrativa, economicofinancera i ordinària dels assumptes propis de l'institut.

2. Correspondran a la direcció de l'IVIA les funcions següents:

*a*) Ostentar la representació ordinària de l'IVIA.

*b*) Controlar i supervisar els serveis de l'entitat.

*c*) Executar els acords adoptats pel Consell Rector.

*d*) Signar en representació de l'entitat, amb caràcter general, en qualsevol acte i negoci jurídic, sense perjudici d'altres representacions especials que puga atorgar-li el Consell Rector.

*e*) Elaborar i proposar el programa d'actuacions, inversions i finançament.

*f*) Formular els comptes anuals de l'entitat

*g*) Proposar modificacions de l'estructura i plantilla de personal.

*h*) Coordinar els departaments i unitats d'investigació.

*i*) L'actuació com a òrgan de contractació, amb totes les funcions que siguen inherents.

*j*) Proposar al Consell Rector altres actuacions que crega convenients.

*k*) Exercir en cas d'urgència accions judicials, i retre'n compte immediatament al Consell Rector.

*l*) Les altres atribucions no expressament conferides a un altre òrgan per aquest reglament o pel Consell Rector en virtut del que es disposa en l'article 6.1.l d'aquesta disposició.

*m*) Les que li delegue el Consell Rector, la Presidència o les vicepresidències.

*n*) Optimitzar els recursos existents i captar nous recursos externs, especialment mitjançant la captació de fons de projectes competitius en matèria de R+D+I.

*o*) Potenciar la relació amb empreses del sector agroalimentari i la prestació de serveis d'acord amb les necessitats.

3. Correspondran a la gerència de l'IVIA les funcions següents:

*a*) La direcció economicoadministrativa de l'institut de conformitat amb els acords pel Consell Rector.

*b*) La direcció del personal de l'institut i la seua gestió.

*c*) La política de responsabilitat social, transparència i sostenibilitat.

*d*) La seguretat i el control administratiu dels béns i valors constitutius del patrimoni de l'institut.

*e*) La resolució d'aquelles reclamacions que puguen plantejar-se en matèria de responsabilitat patrimonial.

*f*) Totes les altres que el Consell Rector, la Presidència o la Direcció li encomane o delegue.

*g*) La coordinació de l'assessorament tècnic, jurídic i administratiu, d'una manera especial, sobre la viabilitat de disposicions, projectes i programes

Article tretzè

L'Institut Valencià d'Investigacions Agràries podrà contractar personal laboral propi en els termes i condicions que, a aquest efecte, establisca la legislació bàsica o autonòmica en la matèria, per al compliment de funcions no reservades en els cossos, les escales i les agrupacions professionals funcionarials adscrites a aquest.

CAPÍTOL IV

Mesures organitzatives relatives a ens o òrgans adscrits a la

Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat

Secció única

Institut Cartogràfic Valencià

*Article 241*

Es modifica l'article 3 de la Llei 2/2020, de 2 de desembre, de la Generalitat, de la informació geogràfica i de l'Institut Cartogràfic Valencià, que queda redactat així:

Article 3. Naturalesa jurídica i competència

1. L'Institut Cartogràfic Valencià és un organisme autònom de la Generalitat, amb la naturalesa i el règim jurídic que preveu la normativa valenciana vigent en matèria de sector públic instrumental. L'Institut Cartogràfic Valencià es regeix pel dret administratiu, en els termes que estableix aquest títol.

2. En atenció a la diferència existent entre geomàtica i cartografia temàtica, i sense perjudici de la competència per a elaborar aquesta última —d'acord amb la definició donada en l'article 2— de diferents organismes, direccions generals, secretaries autonòmiques o conselleries de la Generalitat, l'Institut Cartogràfic Valencià és l'organisme competent en la primera.

3. La denominació oficial de l'organisme que caldrà emprar amb caràcter general serà sempre en valencià.

4. L'Institut Cartogràfic Valencià té personalitat jurídica pública pròpia, patrimoni i tresoreria propis, autonomia funcional i de gestió i plena capacitat jurídica i d'obrar per a organitzar i exercir les funcions que li atribueixen aquesta llei i qualsevol altra norma. Li corresponen, a més, totes les potestats administratives necessàries per a complir les seues funcions. Específicament, l'Institut Cartogràfic Valencià podrà sol·licitar l'establiment de servituds forçoses per a instal·lar senyals geodèsiques o geofísiques que es consideren d'utilitat pública amb la finalitat d'imposició o modificació de servituds.

5. L'Institut Cartogràfic Valencià s'adscriu a la conselleria de la Generalitat amb competències en matèria d'ordenació del territori.

6. L'Institut Cartogràfic Valencià, en l'àmbit de les seues competències, té la condició de mitjà propi instrumental i de servei tècnic de l'administració de la Generalitat i dels seus ens, organismes i entitats dependents. Els encàrrecs que li formulen aquestes entitats no tenen la naturalesa jurídica de contractes i s'articulen mitjançant encàrrecs de gestió regulats segons les normes bàsiques en la matèria que conté la regulació general del sector públic.

*Article 242*

Es modifica l'apartat 1 de l'article 4 de la Llei 2/2020, de 2 de desembre, de la Generalitat, de la informació geogràfica i de l'Institut Cartogràfic Valencià, que queda redactat així:

Article 4. Funcions

1. A l'Institut Cartogràfic Valencià li correspon, d'acord amb l'apartat 6 de l'article anterior i d'acord amb la seua competència en exclusiva en geomàtica, l'execució de les activitats en aquest camp que són de caràcter instrumental o subordinat a altres blocs de l'activitat administrativa i que són necessàries per a l'exercici de qualsevol competència pròpia de la Generalitat.

[…]

*Article 243*

S'afig un apartat 4 en l'article 15 de la Llei 2/2020, de 2 de desembre, de la Generalitat, de la informació geogràfica i de l'Institut Cartogràfic Valencià, amb aquesta redacció:

Article 15. Personal

[…]

4. D'acord amb el que estableix en els articles 3 i 4 sobre la diferència entre cartografia temàtica i geomàtica i sobre la competència en cada matèria, dependrà orgànicament de l'Institut Cartogràfic Valencià el personal de la Generalitat que realitze les seues funcions en aquesta última.

CAPÍTOL V

Mesures organitzatives relatives a ens adscrits a la Conselleria

d'Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital

Secció única

Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap)

*Article 244*

Es modifica l'apartat 2 de l'article 1 de la Llei 5/2006, de 25 de maig, de la Generalitat, de creació de l'Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactat així:

Article 1. Naturalesa

[…]

2. L'Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva, amb personalitat jurídica i patrimoni propis i plena capacitat d'obrar per a complir els seus fins, queda adscrita a la Conselleria competent en matèria d'universitats.

*Article 245*

Es modifica l'apartat 1 de l'article 3 de la Llei 5/2006, de 25 de maig, de la Generalitat, de creació de l'Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactat així:

Article 3. Fins i funcions

1. A l'Avap li correspondran, en l'àmbit del Sistema Valencià d'Educació Superior, les funcions generals següents:

*a)* L'acreditació i l'avaluació de les institucions universitàries i del professorat i altres activitats afins.

*b)* L'avaluació de programes tecnològics, d'investigació i d'innovació.

*c)* La prospectiva i l'anàlisi de les noves demandes tecnològiques, científiques i universitàries d'utilitat per a la Comunitat Valenciana.

*Article 246*

Es modifica l'apartat 1 de l'article 6 de la Llei 5/2006, de 25 de maig, de la Generalitat, de creació de l'Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactat així:

Article 6. La Presidència

1. La persona que exercisca la presidència de l'Agència serà el titular de la conselleria competent en matèria d'universitats.

[…]

*Article 247*

Es modifica la lletra g de l'apartat 2 de l'article 7 de la Llei 5/2006, de 25 de maig, de la Generalitat, de creació de l'Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactat així:

Article 7. El Comité de Direcció

[…]

2. Al Comité de Direcció li correspon exercir, sense altres limitacions que les establides en la legislació vigent i sense perjudici de les atribucions de la presidència, totes les facultats i els poders, en general, que siguen necessaris per a complir els seus fins i, en particular:

[…]

*g)* Aprovar la proposta del Reglament de l'Avap.

[…]

*Article 248*

Es modifica l'apartat 1 de l'article 8 de la Llei 5/2006, de 25 de maig, de la Generalitat, de creació de l'Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactat així:

Article 8. Direcció General

1. La Persona titular de la Direcció General, haurà de tindre reconeguda competència professional i integritat necessàries per al bon exercici de les funcions de la Agència i serà nomenada i cessada per Decret del Consell, a proposta del Conseller o Consellera al departament de la qual estiga adscrita l'Agència.

[…]

*Article 249*

Es modifica l'article 9 de la Llei 5/2006, de 25 de maig, de la Generalitat, de creació de l'Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (AVAP), que queda redactat així:

Article 9. Comissions de l'Avap

Per a complir les seues funcions tècniques i facilitar la flexibilitat de l'organització de l'Agència, atés que el concepte de qualitat té una definició en evolució permanent d'acord amb els nous requeriments i les exigències del context internacional, l'Avap pot crear comissions, permanents o temporals. Per a l'exercici de les seues funcions, les comissions tècniques de l'Avap actuen en els seus àmbits respectius amb les garanties adequades d'independència tècnica i professionalitat.

Les comissions permanents seran nomenades per la presidència de l'Avap, a proposta de la direcció general, per un període de tres anys renovable.

Les comissions temporals seran nomenades per la direcció general de l'Avap i la seua actuació quedarà vinculada a la duració del treball a realitzar.

La composició de les comissions, permanents o temporals, s'haurà d'ajustar a la presència equilibrada de dones i homes.

*Article 250*

S'inclou un nou article 9 *bis*  en la Llei 5/2006, de 25 de maig, de la Generalitat, de creació de l'Agència Valenciana d'Avaluació I Prospectiva (Avap), amb la redacció següent:

Article 9*bis*. Òrgans d'assessorament

L'Avap, en el desenvolupament de les funcions que té encomanades, comptarà amb dos òrgans d'assessorament: el Consell Assessor i la Comissió d'Estudiants.

El Consell Assessor de l'Avap és l'òrgan consultiu que col·labora amb l'Avap en el desenvolupament de les seues estratègies, en la definició i la millora dels procediments, així com en l'elaboració dels seus plans d'actuació, per a garantir la qualitat de les activitats de l'Agència. La seua composició es determinarà reglamentàriament.

El Consell Assessor no estarà sotmés a dependència jeràrquica i exercirà funcions consultives sobre els assumptes que li sotmeta la persona titular de la Direcció General de l'Avap.

La Comissió d'Estudiants és l'òrgan consultiu, format per representants de totes les universitats valencianes, que col·labora amb l'Avap, principalment en la promoció i la difusió entre l'estudiantat de les activitats d'avaluació per a l'assegurament de la qualitat universitària a la Comunitat Valenciana que du a terme l'Avap.

La Comissió d'Estudiants no estarà sotmesa a dependència jeràrquica i exercirà funcions consultives sobre els assumptes que li sotmeta la persona titular de la Direcció General de l'Avap. La seua composició es determinarà reglamentàriament.

La composició dels òrgans d'assessorament s'haurà d'ajustar a la presència equilibrada d'homes i dones.

*Article 251*

Es modifica la lletra b de l'article 11 de la Llei 5/2006, de 25 de maig, de la Generalitat, de creació de l'Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactat així:

Article 11. Recursos econòmics

[…]

*b)* Els ingressos ordinaris i extraordinaris generats per l'exercici de les seues activitats.

[…]

*Article 252*

Es modifica l'article 13 de la Llei 5/2006, de 25 de maig, de la Generalitat, de creació de l'Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactat així:

Article 13. Règim pressupostari

El règim pressupostari, economicofinancer, de comptabilitat, d'intervenció i de control financer aplicable a l'Agència serà l'establit, per a aquesta mena d'entitats, en la Llei d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions de la Generalitat.

DISPOSICIONS ADDICIONALS

*Disposició addicional primera. Guàrdies del personal al servei de l'Administració de Justícia en situació d'incapacitat temporal*

A partir de l'1 de gener de 2023, la Generalitat Valenciana abonarà l'import de les retribucions al personal funcionari al servei de l'Administració de Justícia que es trobe en situació d'incapacitat temporal, pels serveis de guàrdia que haja hauria hagut de realitzar en el seu òrgan de destinació si no haguera estat en aquesta situació.

*Disposició addicional segona. Efectes del silenci administratiu en autoritzacions de centres docents*

En els procediments regulats pel Reial decret 332/1992, de 3 d'abril, sobre autoritzacions de centres docents privats, per a impartir ensenyaments de règim general no universitaris; pel Reial decret 806/1993, de 28 de maig, sobre règim de centres docents estrangers a Espanya; pel Reial decret 321/1994, de 25 de febrer, sobre autorització a centres docents privats per a impartir ensenyaments artístics i pel Decret 132/2012, de 31 d'agost, del Consell, pel qual es regulen els ensenyaments esportius de règim especial a la Comunitat Valenciana; quan no 'haja notificat resolució expressa en els terminis assenyalats en cada cas es podran entendre desestimades les sol·licituds que els van iniciar

*Disposició addicional tercera. Expropiacions derivades de noves actuacions en infraestructures públiques*

Es declara la necessitat d'ocupació urgent dels béns i els drets afectats d'expropiació forçosa a conseqüència de l'execució de les obres:

– Ronda Vilarmarxant CV-50

– Via per a bicicletes i vianants Picassent-Alcàsser-Silla

– Via per a bicicletes i vianants Alzira-Guadassuar-l'Alcúdia

– Via per a bicicletes i vianants Elx-El Fondo CV-855

– Via per a bicicletes i vianants Novelda-Monforte del Cid. CV-84-a

– Millora seguretat viària, rotonda CV-83/CV-830. Monòver.

– Millora seguretat viària CV-25. PK 14. Estabilitat talussos. Marines

– Millora de la seguretat viària i reordenació d'accessos entre el PK 15 i el PK 21 de la CV-81. Bocairent

– Millora accessos i connexions de serveis per a ampliar la base de l'ONU a Quart de Poblet.

– Millora de la seguretat viària biela de connexió ronda oest amb CV-941/CV-952 i accés a Vila Martín, a San Miguel de Salinas.

*Disposició addicional quarta. Expropiacions derivades de noves actuacions derivades del Pla d'actuacions en la costa i gaudi de la ribera de la mar (PACMAR)*

Es declara la necessitat d'ocupació urgent dels béns i els drets afectats d'expropiació forçosa a conseqüència de l'execució de les obres:

– 107 CS Benicarló Platja de Surrac

– 236 V Gandia Platja dels Marenys de Rafalcaid

*Disposició addicional cinquena. Declaració d'utilitat pública o interès social i ocupació urgent de terrenys d'obres hidràuliques*

1. Declaració d'utilitat pública o interès social i urgent ocupació dels terrenys de les obres hidràuliques següents:

– Construcció de les obres de renovació dels col·lectors generals de l'EDAR de Pobla de Farnals

– Sistema integral de sanejament de L'Horta Sud i reutilització d'aigües residuals

– Col·lector sanejament connexió barri Raval i carrer Cuesta Clara amb EDAR a Chelva

– Execució de sondejos a Vistabella del Maestrat, Xodos i Benafigos

– Equipament dels pous dels Créixens i connexió a la xarxa de proveïment d'Altura.

– Canet lo Roig, Traiguera i La Jana. Millora de la infraestructura Hidràulica.

– Nou depòsit a Monòver

– Proveïment d'aigua als municipis de Sot de Ferrer i Soneja

– Xarxa de transport de la sèquia Reial del Xúquer, sectors 42,43,44

– El Reial de Gandia. Connexió sistema alta Safor subministrament AP urb. Monterrey CAES NS Amparo F II

– Gilet. Projecte construcció bombament i canonades impulsió depòsit.

– Reducció risc inundació en nuclis urbans mitjançant adaptació sistema assarbs Vell, Reina, Senyor i Vila.

– Reutilització d'aigües depurades en l'EDAR Muntanya Orgegia.

– Reutilització d'aigües depurades en l'EDAR Racó de Lleó.

– Nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. Tram II.

– Nova conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. Tram III: ramal Agost.

– Obres de millora i condicionament de les derivacions del transvasament Xúquer-Vinalopó.

– Projecte del desdoblament del tram I i tram II del posttransvasament Xúquer-Vinalopó.

– Connexió al posttransvasament Xúquer-Vinalopó de les entitats de reg integrades en la bateria n. 8. tt.mm. de Monòver i el Pinós (Alacant). fase I: conduccions.

– Aprofitament de pluvials en l'àmbit municipal de Torrevieja, Orihuela Costa I Pilar de la Horadada.

– Condicionament de la sèquia de la Loteria a Sueca.

– Actuacions per a la recuperació ambiental i millora de l'estat de llits i riberes o que contribuïsquen a la reducció del risc d'inundació en entorns urbans incloses en el pla de gestió de riscos d'inundació de la demarcació hidrogràfica del Segura o en el Pla Vega Renhace, o siguen susceptibles de finançament amb fons europeus.

2. Totes elles tant si es realitzen per la Generalitat com per entitats habilitades com a beneficiàries d'expropiacions i per les entitats locals.

DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA

*Disposició transitòria única. Posada en funcionament de l'Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat Valenciana*

1. La posada en funcionament de l'Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat Valenciana es produirà en la data d'entrada en vigor dels seus estatuts.

Fins a la posada en funcionament de l'Agència, les funcions que li encomana aquesta llei seran exercides pels òrgans superiors i el nivell directiu que les tinguen atribuïdes.

2. Mitjançant acord del Consell, es determinarà la data d'inici per l'Agència de l'acompliment ple dels seus fins i funcions en l'àmbit de la Generalitat, junt amb la integració en l'Agència del personal, que es considere pertinent, així com les partides que es determinen del pressupost en tecnologies de la informació i les comunicacions.

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

*Disposició derogatòria única. Normativa que es deroga*

Queden derogades totes les disposicions de rang igual o inferior que s'oposen a la present llei i, en particular, les següents:

Es deroga l'article 9 de la Llei 21/2017, de 28 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, relatiu a l'Impost sobre l'eliminació, incineració, coincineració i valorització energètica de residus, amb l'excepció de l'apartat 16, relatiu al Fons autonòmic per a la millora de la gestió de residus.

Es deroga la disposició transitòria catorzena de la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la funció pública valenciana.

Es deroga l'article 2 del Decret 187/2017, de 24 de novembre, del Consell, pel qual es regula el funcionament de l'Oficina de Drets Lingüístics.

DISPOSICIONS FINALS

*Disposició final primera. Autorització al Consell per a refondre les disposicions legals vigents en matèria d'habitatge*

S'autoritza el Consell, a proposta de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'habitatge, perquè en el termini d'un any, des de l'entrada en vigor de la present llei, procedisca a la redacció d'un text refós de la Llei 2/2017, de 3 de febrer, de la Generalitat, per la funció social de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, de la Llei 8/2004, de 20 d'octubre, de la Generalitat, d'habitatge de la Comunitat Valenciana, del Decret llei 6/2020, de 5 de juny, del Consell, per a l'ampliació d'habitatge públic en la Comunitat Valenciana mitjançant els drets de tanteig i retracte, i la resta de disposicions normatives vigents, amb rang de llei, en matèria d'habitatge, així com perquè es procedisca a regularitzar, aclarir i harmonitzar els textos legals que hagen de ser refosos.

*Disposició final segona. Habilitació per a desplegament reglamentari*

S'autoritza el Consell a dictar totes les disposicions que siguen necessàries per a desplegar el que es preveu en aquesta llei.

*Disposició final tercera.* *Provisió dels serveis socials establits en l'article 18.2 de la Llei 3/2019, de serveis socials inclusius*

Es modifica la disposició final cinquena de la Llei 3/2019, de serveis socials inclusius, que queda redactada com segueix:

La forma de provisió dels serveis establits en els articles 18,1 i 18.2 d'acord amb l'article 34 d'aquesta llei haurà de ser implantada abans del 31 de desembre de 2022. Podran considerar-se, excepcionalment, gestió directa, entesa com la desenvolupada per l'article 85.2.*a*  de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local, aquells serveis desenvolupats en l'article 18.2, que amb anterioritat a l'aprovació d'aquesta llei ja estigueren prestant-se mitjançant aquesta fórmula.

*Disposició final quarta. Entrada en vigor*

Aquesta llei entrarà en vigor el dia 1 de gener de 2023.

Per tant, ordene que tots els ciutadans i totes les ciutadanes, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir esta llei.

València, 29 de desembre de 2022

EL PRESIDENT DE LA GENERALITAT

Ximo Puig i Ferrer

--------------------

1   Es deroga la secció 2ª del capítol VI del títol II, titulada “Oficina de Drets Lingüístics de la Generalitat Valenciana. (ODL)” i l’article 136, per la disposició derogatòria única de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/dof/vci/html), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9501, del 30-12-2022 (2022/12993)

LEY 8/2022, de 29 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8**

### Versiones

 01/01/2024 - Actualidad  Texto inicial: 01/01/2023 - 31/12/2023 

### Datos del documento

Número DOGV
:   9501

Fecha DOGV
:   30-12-2022

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2022/12993

CVE


Fecha del documento
:   29-12-2022

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [impuesto sobre transmisiones patrimoniales](javascript:void(0))
    * [precio autorizado](javascript:void(0))
    * [impuesto local](javascript:void(0))
    * [lista de precios](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [impuesto sobre la renta de las personas físicas](javascript:void(0))
    * [deducción fiscal](javascript:void(0))
    * [hacienda regional](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

*Versión vigente: 01.01.2024*

*Ley 8/2022, de 29 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat.*

Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos y todas las ciudadanas que Les Corts han aprobado y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del rey, promulgo la siguiente Ley:

Índice

Preámbulo

TÍTULO I. MEDIDAS FISCALES

CAPÍTULO I. Tributos propios

Sección 1.ª Modificación de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas

Sección 2.ª Modificación de la Ley 2/2014, de 13 de junio, de puertos de la Generalitat

CAPÍTULO II. Tributos cedidos

Sección Única. Modificación de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos

TÍTULO II. MEDIDAS ADMINISTRATIVAS

CAPÍTULO I. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Presidencia de la Generalitat

Sección 1.ª Turismo

Sección 2.ª Mancomunidades

CAPÍTULO II. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Vicepresidencia y Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas

Sección 1.ª Renta valenciana de inclusión

Sección 2.ª Políticas integrales de la juventud

Sección 3.ª Servicios sociales inclusivos

CAPÍTULO III. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Vicepresidencia Segunda y Conselleria de Vivienda y Arquitectura Bioclimática

Sección 1.ª Función social de la vivienda

Sección 2.ª Vivienda pública mediante derechos de tanteo y retracto

Sección 3.ª Vivienda

CAPÍTULO IV. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico

Sección 1.ª Hacienda

Sección 2.ª Juego y prevención de la ludopatía

Sección 3.ª Medidas económico-administrativas en actuaciones financiadas por instrumentos europeos para apoyar la recuperación de la crisis consecuencia de la Covid-19

CAPÍTULO V. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Justicia, Interior y Administración Pública

Sección 1.ª Coordinación de policías locales

Sección 2.ª Espectáculos públicos, actividades recreativas y establecimientos públicos

Sección 3.ª Función pública

CAPÍTULO VI. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Sección 1.ª Integración de los conservatorios de música y danza de las administraciones locales en la red valenciana de titularidad de la Generalitat

Sección 2.ª Oficina de Derechos Lingüísticos de la Generalitat Valenciana. (ODL)

Sección 3.ª Patrimonio cultural valenciano

Sección 4.ª Construcción, ampliación, adecuación, reforma y equipación de centros públicos docentes de la Generalitat

CAPÍTULO VII. Medidas organizativas en materias competencia de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública

CAPÍTULO VIII. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo

Sección 1.ª Áreas industriales de la Comunitat Valenciana

Sección 2.ª Proyectos prioritarios de inversión

Sección 3.ª Ley de cooperativas

Sección 4.ª Registro de cooperativas

Sección 5.ª Estatuto de las personas consumidoras y usuarias

Sección 6.ª Normas para el control del ruido producido por los vehículos de motor

Sección 7.ª Agencia Valenciana de la Energía (Aven)

CAPÍTULO IX. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Sección 1.ª Estructuras agrarias

Sección 2.ª Impacto ambiental

Sección 3.ª Espacios naturales protegidos

Sección 4.ª Vías pecuarias

Sección 5.ª Residuos

Sección 6.ª Cadena alimentaria

Sección 7.ª Utilidad pública 2002

CAPÍTULO X. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad

Sección 1.ª Taxi

Sección 2.ª Ordenación del territorio y urbanismo

Sección 3.ª Movilidad

Sección 4.ª Seguridad ferroviaria

Sección 5.ªCartografía de la Generalitat

CAPÍTULO XI. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Participación, Transparencia, Cooperación y Calidad Democrática

Sección 1.ª Participación ciudadana

Sección 2.ª Memoria democrática

Sección 3.ª Transparencia

Sección 4.ª Responsabilidad social

TÍTULO III. MEDIDAS DE ORGANIZACIÓN ADMINISTRATIVA Y DE RESTRUCTURACIÓN DE ENTES DEL SECTOR PÚBLICO INSTRUMENTAL DE LA GENERALITAT

CAPÍTULO I. Medidas organizativas relativas a entes adscritos a la Vicepresidencia Segunda y Conselleria de Vivienda y Arquitectura Bioclimática

Sección Única. Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo

CAPÍTULO II. Medidas organizativas relativas a entes adscritos a la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico

Sección 1.ª Institut Valencià de Finances.

Sección 2.ª Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat (ADiC).

CAPÍTULO III. Medidas organizativas relativas a entes adscritos a la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Sección Única. Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA)

CAPÍTULO IV. Medidas organizativas relativas a entes adscritos a la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad

Sección Única. Institut Cartográfic Valencià

CAPÍTULO V. Medidas organizativas relativas a entes adscritos a la Conselleria de Innovación, Universidades, Ciencia y Sociedad Digital

Sección Única. Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap)

DISPOSICIONES ADICIONALES

Disposición adicional primera. Guardias del personal al servicio de la administración de justicia en situación de incapacidad temporal

Disposición adicional segunda. Efectos del silencio administrativo en autorizaciones de centros docentes

Disposición adicional tercera. Expropiaciones derivadas de nuevas actuaciones en infraestructuras públicas

Disposición adicional cuarta. Expropiaciones derivadas de nuevas actuaciones derivadas del Plan de actuaciones en la costa y disfrute de la ribera del mar (PACMAR)

Disposición adicional quinta. Declaración de utilidad pública o interés social y urgente ocupación de terrenos de obras hidráulicas.

DISPOSICIÓN TRANSITORIA

Disposición transitoria única. Puesta en funcionamiento de la Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat Valenciana

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

Disposición derogatoria única. Normativa que se deroga

DISPOSICIONES FINALES

Disposición final primera. Autorización al Consell para refundir las disposiciones legales vigentes en materia de vivienda

Disposición final segunda. Habilitación para desarrollo reglamentario

Disposición final tercera. Provisión de los servicios sociales establecidos en el artículo 18.2

Disposición final cuarta. Entrada en vigor

PREÁMBULO

I

La Ley de presupuestos de la Generalitat para el año 2023 establece determinados objetivos de política económica del Consell de la Generalitat, cuya consecución exige la aprobación de diversas normas. La presente ley recoge, a tal efecto, una serie de medidas referentes a aspectos tributarios, de gestión económica y de acción administrativa.

La competencia de la Generalitat para aprobar la presente ley deriva de los títulos competenciales, ya sea con carácter exclusivo o para el desarrollo legislativo de la legislación básica del Estado, que se prevén en los artículos 49, 50, 52, 67 y 79, del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, (en adelante EACV) en materia de turismo, administración local, servicios sociales, vivienda, hacienda de la Generalitat, juego, coordinación de policías locales, espectáculos públicos, régimen estatutario de sus funcionarios, educación, industria, ganadería, agricultura, medio ambiente, transportes, ordenación del territorio, carreteras, seguridad ferroviaria y organización de sus instituciones de autogobierno y para la creación de su sector público instrumental.

II

La ley responde a los principios de buena regulación, de necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica, transparencia y eficiencia, de conformidad con el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.

A estos efectos, se pone de manifiesto el cumplimiento de los principios de necesidad y eficacia, dado el interés general en que se fundamentan las medidas que se establecen.

La norma es acorde con el principio de proporcionalidad, al contener la regulación imprescindible para la consecución de determinados objetivos de política económica del Consell de la Generalitat, que exigen la aprobación de diversas normas. Igualmente, se ajusta al principio de seguridad jurídica, siendo coherente con el resto del ordenamiento jurídico. En cuanto al principio de transparencia, la mayoría de sus medidas se han sometido a los trámites de consulta pública, audiencia e información pública que son aplicables a la tramitación de normas con rango de ley. Por último, en relación con el principio de eficiencia, esta ley no impone cargas administrativas para los ciudadanos.

III

En cuanto a la estructura de la presente ley de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, se ha dividido en tres títulos, con sus correspondientes capítulos, secciones y artículos.

Así en el título I, se contienen las medidas referentes a aspectos tributarios y fiscales.

En el título II, se contienen las medidas de acción administrativa que como complemento a la planificación económica que se contiene en la Ley de presupuestos para 2023, exigen abordar modificaciones legislativas de aquellas leyes que regulan las materias que son competencia de la Presidencia, la Vicepresidencia y de cada una de las Consellerias en las que se organiza la Administración de la Generalitat.

En el título III, se contienen medidas de carácter organizativo que afectan, esencialmente, a algunos de los entes del sector público instrumental de la Generalitat y órganos adscritos a las Consellerias que integran la Administración de la Generalitat, que exigen la modificación de algunas disposiciones legales que regulan su régimen jurídico.

Por último, dada su extensión y heterogeneidad, se incorpora a la ley un índice con su estructura, con el fin de simplificar y manejar su análisis.

IV

En la sección 1.ª del capítulo I, del título I de la ley, se incluyen las modificaciones a la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que afectan a diversos preceptos de dicha norma. Las principales modificaciones introducidas en la citada ley son las siguientes:

*a*)En materia de tasas de dominio público, se modifica el apartado 3 del artículo 13.1-1 correspondiente a la tasa por uso común especial o uso privativo de los bienes de dominio público de la Generalitat con el fin de fomentar el desarrollo y explotación de redes públicas de telecomunicaciones de banda ancha en todos los casos, de forma que se incentive la inversión en redes de este tipo y se fomente la competencia, redundando en una mejora del servicio a los ciudadanos y empresas. El cambio respecto a qué órgano certifica viene dado porque es difícil determinar la distribución competencial entre Estado y Comunidad Autónoma en el ámbito de las telecomunicaciones en general. Con la nueva redacción se espera aclarar esta situación.

*b*)El Carnet Jove se configura, de acuerdo con el artículo 47 de la Ley 15/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de políticas integrales de juventud, como un programa de la Generalitat para promover y facilitar el acceso de la población juvenil a servicios y productos de carácter cultural, deportivo, recreativo, de consumo o transporte.

En los últimos años, se han introducido diversas exenciones del pago de la tasa, con el objetivo de facilitar el acceso al Carnet Jove, y por lo tanto a las ventajas y descuentos que lleva asociados, a colectivos de jóvenes especialmente vulnerables. En el contexto actual, caracterizado por el incremento de la inflación, que está afectando a la capacidad adquisitiva de las familias, la administración debe hacer un esfuerzo por facilitar a las personas y colectivos vulnerables el acceso a determinados programas, por lo que se suprime la tasa por expedición del Carnet Jove.

*c*)En materia de medio ambiente, puesto que la cuantía de las tasas reguladas se debe calcular en base a las longitudes a deslindar o replantear, y atendiendo al hecho de que la determinación de dichas longitudes se efectúa por parte del órgano competente para instruir el expediente, se modifica el apartado 1 del artículo 26.5-2 que hace referencia al devengo de las tasas por servicios relativos a deslinde y replanteo en vías pecuarias y montes de utilidad.

*d*) Finalmente, en materia de obras públicas se modifican las tasas por autorizaciones de transportes por carretera, adaptándose así a lo dispuesto en el Real decreto 284/2021, de 20 de abril, por el que se regula la cualificación inicial y la formación continua de los conductores de determinados vehículos destinados al transporte por carretera y por el que se modifica el Reglamento de la Ley de Ordenación de los Transportes Terrestres, aprobado por el Real decreto 1211/1990, de 28 de septiembre.

En la sección 2.ª del capítulo I del título I, se modifica la Ley 2/2014, de 13 de junio, de puertos de la Generalitat, en lo que se refiere a la tasa por instalaciones náutico-deportivas, se establece un tipo de gravamen anual del 2 por ciento cuando dichas instalaciones no se encuentran en puertos gestionados por la Generalitat, sino en puertos gestionados por otras entidades jurídicas (sociedades, asociaciones, etc.) y que asumen la totalidad de los gastos de inversión, conservación y mantenimiento de obras. El resto de los preceptos que se modifican en este texto legal, responden a la necesidad de armonizar y mejorar la sistemática de la regulación de esta tasa con respecto a la regulación del resto de tributos de la Generalitat.

V

En el capítulo II se modifica la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, esencialmente como consecuencia de las alegaciones formuladas durante el trámite de información pública del Anteproyecto de ley, por el Comité de Entidades Representantes de Personas con Discapacidad de la Comunidad Valenciana (CERMI) en el que ha manifestado, entre otras cuestiones, la necesidad de una adecuación terminológica de la Ley 13/1997 de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, de forma que "todas las referencias a 'minusvalía', 'grado de minusvalía', 'contribuyente-es minusválido-s', 'discapacitado', 'discapacitado físico o sensorial', 'discapacitado psíquico' e 'incapacitación judicial' deberán sustituirse por 'discapacidad', 'grado de discapacidad', 'contribuyente-s con discapacidad'/'personas contribuyentes que tengan reconocido un grado de discapacidad', 'persona con discapacidad', 'persona con discapacidad física, orgánica o sensorial', 'persona con discapacidad intelectual o del desarrollo'/'persona con discapacidad cognitiva'/'persona con discapacidad psicosocial' (esto es, por problemas de salud mental) (según cada caso, con el mismo tratamiento fiscal en ambos tres) y 'personas con discapacidad que hayan adoptado, o para las que se hayan proveído, apoyos para el ejercicio de su capacidad jurídica', respectivamente."

Estimando estas alegaciones y de conformidad con lo dispuesto en la Ley 11/2003 de 11 de abril, de la Generalitat, sobre el Estatuto de las Personas con Discapacidad, se ha procedido a una revisión integral de la terminología de la Ley 13/1997, referida a este colectivo.

Por otro lado y atendiendo a otras alegaciones suscitadas después del trámite de información pública, también se ha modificado el artículo 12 *quater*  de la citada Ley 13/1997, para adecuarlo al criterio de la Dirección General de Fiscalidad y Unión Aduanera de la Comisión Europea, que en un expediente informativo con relación a la compatibilidad con la libre circulación de capitales del régimen fiscal aplicado por la Agencia Tributaria de Andalucía en casos de sucesión de uniones de hecho registradas fuera de España, ha manifestado su interés para que se modifique dicho régimen, aceptando las uniones de hecho registradas fuera de España. Dicho interés se ha hecho extensivo a las demás comunidades autónomas.

La opinión manifestada por la Comisión, por otra parte, coincide con la doctrina recientemente manifestada por el Tribunal Constitucional, que en Sentencia 40/2022, de 21 de marzo de 2022, ha declarado, sin pretender cuestionar ni privar de legitimidad a la exigencia de inscripción registral, requisito que, en relación con las uniones de hecho persigue una legítima finalidad de seguridad jurídica y evitación del fraude, *que "*es preciso que la falta de coordinación entre registros no vaya en detrimento del administrado, hasta el punto de que la falta de reconocimiento mutuo de las inscripciones pueda llegar a causar una posible discriminación por razón del lugar donde se haya realizado la inscripción cuando –como en este caso– sus requisitos materiales son idénticos*."*  (FJ 6).

Atendiendo al hecho de que la normativa fiscal valenciana es aún más restrictiva que la andaluza dado que sólo admitía las uniones de hecho inscritas en el Registro de Uniones de Hecho de la Comunitat Valenciana, se ha procedido a equiparar el trato otorgado a las parejas de hecho que se encuentren inscritas en el Registro de Uniones de Hecho Formalizadas de la Comunitat Valenciana con aquellas que se hubieran inscrito en los registros análogos de otras comunidades autónomas, del Estado español, de otros países pertenecientes a la Unión Europea o el Espacio Económico Europeo, o de terceros países.

Además, la modificación de la Ley orgánica 8/1980, de 22 de septiembre, de financiación de las comunidades autónomas, y de la Ley 22/2009, de 18 de diciembre, por la que se regula el sistema de financiación de las comunidades autónomas de régimen común y ciudades con estatuto de autonomía y se modifican determinadas normas tributarias, operada mediante la Ley orgánica 9/2022, de 28 de julio, por la que se establecen normas que faciliten el uso de información financiera y de otro tipo para la prevención, detección, investigación o enjuiciamiento de infracciones penales, de modificación de la Ley orgánica 8/1980, de 22 de septiembre, de financiación de las comunidades autónomas y otras disposiciones conexas y de modificación de la Ley orgánica 10/1995, de 23 de noviembre, del Código Penal, tiene por objeto articular la cesión a las comunidades autónomas del nuevo impuesto sobre el depósito de residuos en vertederos, la incineración y la coincineración de residuos. Concretamente, en esta Ley orgánica se procede a incluir el impuesto sobre el depósito de residuos en vertederos, la incineración y la coincineración de residuos en la lista de figuras tributarias que pueden ser objeto de cesión a las comunidades autónomas, así como a habilitar la atribución a éstas de competencias normativas sobre los tipos impositivos y la gestión de este impuesto.

No obstante lo anterior, en el apartado dieciséis del citado artículo 9 de la Ley 21/2017, se creó el Fondo autonómico para la mejora de la gestión de residuos, que se mantiene vigente, por lo que dado el marcado carácter extrafiscal del nuevo impuesto estatal y la necesidad de asegurar que su implantación no merme los recursos de la Generalitat destinados a la mejora de la gestión de los residuos, aconseja afectar los ingresos del Impuesto sobre el depósito de residuos en vertederos, la incineración y la coincineración de residuos al citado Fondo, y a estos efectos se añade un nuevo Capítulo VII y el artículo 18 en la Ley 3/1997, de 23 de diciembre, por la cual se regula el tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos, que la contempla.

VI

Como complemento para la planificación de la actividad económica de la Comunitat en unos casos y en otros, por la necesidad de adaptar algunas normas a la realidad social y económica o a la normativa básica estatal vigente, resulta necesario aprobar las modificaciones legales en algunas materias competencia de las consellerias en que se organiza la Administración de la Generalitat, que se contienen en el título II.

En el ámbito de las competencias atribuidas a Presidencia de la Generalitat en materia de Turismo conforme al artículo 49.1.12.ª del EACV, entre otros aspectos, se modifica la Ley 15/2018, de 7 de junio, de turismo, ocio y hospitalidad de la Comunitat Valenciana, para incluir como recurso turístico de primer orden la pirotecnia y las sociedades musicales, para una mayor visualización de estos recursos. También se modifica el apartado 2 del artículo 62, para adecuarlo a la jurisprudencia sobre la obligación de las plataformas de alojamiento de colaborar con las administraciones públicas en la supervisión y el control de los alojamientos turísticos, obligación que se transforma en acuerdos de colaboración para el intercambio de información.

En el ámbito de las competencias en materia de administración local, se modifica la Ley 21/2018, de 16 de octubre, de Mancomunidades de la Comunitat Valenciana, para introducir una nueva causa legal de separación obligatoria de los municipios de las mancomunidades, la no aprobación por el pleno de alguno de los municipios integrantes de la mancomunidad de la modificación constitutiva de sus estatutos.

En el ámbito de las competencias en materia de inserción social atribuidas a la Vicepresidencia y Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas, conforme establece el artículo 15 del EACV, se modifica la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de renta valenciana de inclusión, para favorecer el retorno de las personas valencianas que hayan residido en el exterior de la Comunitat facilitando su acceso a la renta valenciana de inclusión, eximiéndoles del requisito del tiempo mínimo de residencia establecido en el artículo 13.1.*a* de la Ley de renta valenciana, e incluyendo, dentro de los supuestos que permiten la tramitación de la solicitud por el procedimiento de urgencia establecidos en el artículo 42 de la citada norma, un apartado específico referido a este colectivo. En segundo lugar, se plantea la necesidad de dar una nueva redacción al artículo 38.3 de la ley con la finalidad de beneficiar a los titulares diligentes que cumplen con la obligación de comunicar en plazo las modificaciones de la unidad de convivencia e incentivar al resto para que comuniquen dichos cambios dentro del plazo establecido.

En materia de servicios sociales inclusivos, también se modifica la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con el objetivo de clarificar algunos aspectos de la ley necesarios para su correcta implantación, entre otros, regular los efectos de la desaparición de las áreas básicas de servicios sociales, incorporar la figura del supervisor de departamento, ajustar la prestación profesional garantizada para la atención nocturna en el Catálogo de prestaciones del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales, incluir el concepto de emergencia social, la definición del Plan de atención individual, la historia social única, y otros aspectos que se consideran necesarios.

En el ámbito de las políticas integrales de la juventud, se modifica la Ley 15/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de políticas integrales de juventud, para mejorar y aclarar la definición de entidades juveniles y establecer un nuevo sistema de financiación a las entidades locales en el ámbito de lo establecido en su artículo 35.

En el ámbito de las competencias en materia de vivienda atribuidas a la Vicepresidencia Segunda del Consell y Conselleria de Vivienda y Arquitectura Bioclimática, se modifica la Ley 2/2017, de 3 de febrero, por la función social de la vivienda de la Comunitat Valenciana, para clarificar el trámite ordinario para declarar una vivienda deshabitada, para aclarar el concepto de grandes tenedores de viviendas, modificar el régimen sancionador, para introducir dos nuevas infracciones, e introducir modificaciones en relación con los agentes de intermediación inmobiliaria y su registro.

También en este ámbito, se modifica el Decreto ley 6/2020, de 5 de junio, del Consell, para la ampliación de vivienda pública en la Comunitat Valenciana mediante los derechos de tanteo y retracto, para ajustar la regulación de los derechos de tanteo y retracto a fin de dotar de mayor eficacia el cumplimiento de los fines últimos de ampliar la vivienda pública de la Generalitat y el acceso a vivienda a un sector poblacional más amplio.

En el ámbito de las competencias en materia de hacienda atribuidas a la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico, se modifica la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, para cambiar su terminología en términos similares a la utilizada en la Ley general presupuestaria, y para precisar procedimientos y conceptos, y asegurar una aplicación uniforme de la ley.

En el ámbito de las competencias exclusivas en materia de juego, atribuidas a la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico que corresponden a la Generalitat conforme al artículo 49.1.31.ª del EACV, se modifica la Ley 1/2020, de 11 de junio, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunitat Valenciana para introducir la modalidad del bingo electrónico mixto, así como la base imponible y el tipo de gravamen del tributo relativo a los juegos de suerte, envite o azar para esta nueva modalidad de juego y destaca la inclusión de una nueva disposición adicional para introducir la publicación de determinadas sanciones en el DOGV con la finalidad primordial de informar al sector y a la ciudadanía en general de conductas concretas que hayan sido consideradas particularmente atentatorias, medida que carece de ánimo punitivo o de acarrear un perjuicio adicional a quien sufriere la sanción, todo ello con el máximo respeto a lo dispuesto en la normativa europea y estatal en materia de protección de datos de carácter personal.

En el ámbito de las competencias en materia de espectáculos públicos, actividades recreativas y establecimientos públicos, previstas en el artículo 49.1.30ª del EACV, se amplía el plazo de prescripción de las infracciones leves previstas en la Ley 4/2010, de 3 de diciembre, de espectáculos públicos, actividades recreativas y establecimientos públicos, así como el plazo para dictar resolución en los procedimientos sancionadores que se inicien por infracciones leves previstas en el citado texto legal.

En el ámbito de las competencias en materia del régimen estatutario de los funcionarios de la Generalitat, conforme a lo establecido en el artículo 50.1 del EACV, se modifica la Ley 4/2021, de 16 de abril, de la función pública valenciana, para clarificar las funciones de la Comisión Intersectorial de Empleo Público de la Generalitat, para adecuar la norma a lo previsto en la Ley 7/2012, de 23 de noviembre, integral contra la violencia sobre la mujer en la Comunitat Valenciana, y para incluir en una nueva disposición adicional los criterios objetivos para la clasificación de puestos de trabajo para otros sectores y su cobertura por personal más cualificado que antes se encontraban incluidos en una disposición transitoria, para que la Comisión Intersectorial de Empleo Público de la Generalitat, como órgano técnico de coordinación e información, pueda adoptar acuerdos con propuestas que fijen criterios al respecto.

En el ámbito de las competencias atribuidas a la  Conselleria de Educación, Cultura y Deportes, en lo que se refiere a la regulación y administración de la enseñanza en toda su extensión, niveles, grados, modalidades y especialidades que corresponde a la Generalitat conforme al artículo 53 del EACV, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 27 de la Constitución, se modifica el procedimiento para la integración de los conservatorios de música y danza de titularidad de las administraciones locales en la red de centro docentes públicos de la Generalitat.

También en este ámbito, se regula el funcionamiento de la Oficina de Derechos Lingüísticos de la Generalitat Valenciana (ODL), adscrita a la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, como órgano administrativo al que los ciudadanos pueden dirigirse cuando consideren vulnerados sus derechos lingüísticos.

En el ámbito de las competencias en materia de industria atribuidas a la  Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, conforme a lo previsto en el artículo 52.1.2ª del EACV, se modifica la Ley 14/2018, de 5 de junio, de gestión, modernización y promoción de las áreas industriales de la Comunitat Valenciana, para subsanar la incoherencia que se generó con la redacción del artículo 141 de la Ley 7/2021, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2022 que, modificó el primer párrafo del artículo 33 y eliminó la referencia a las dotaciones 14, 15, 16, 17, 18 y 19.

También en este ámbito, se modifica la Ley 19/2018, de 13 de julio, de la Generalitat, de aceleración de la inversión a proyectos prioritarios (LAIP), para contemplar las consecuencias de que un proyecto calificado como tal, no mantenga los criterios que dieron lugar a esa calificación, por un periodo no inferior a 3 años.

En materia de agricultura, son abundantes las modificaciones que introduce la presente ley. Así se modifica la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, en la redacción dada por el Decreto ley 1/2022, de 22 de abril, del Consell, de medidas urgentes en respuesta a la emergencia energética y económica originada en la Comunidad Valenciana por la guerra en Ucrania, en lo que se refiere a la ordenación de suelos con fines agrarios, mejora de estructuras productivas, y se contemplan los planes de obras, estrategias o planes directores como instrumentos para otras infraestructuras agrarias, además del regadío valenciano.

También se modifica la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de impacto ambiental, para actualizar la nomenclatura del listado de actividades que quedan sometidas a la evaluación de impacto ambiental de proyectos.

Por último, en esta materia se modifican la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana y la Ley 3/2014, de 11 de julio, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana, para ampliar el plazo máximo de notificación de la resolución en los procedimientos sancionadores en estas materias, conforme permite el artículo 21.2 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, de procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.

En lo que se refiere a las competencias atribuidas a la Conselleria  de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, en materia de ordenación del territorio en virtud de lo dispuesto en el artículo 49.1.9.ª del EACV, se modifica el texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, como consecuencia del Acuerdo de la Comisión Bilateral de Cooperación Administración General del Estado y Generalitat, publicado el 11 de mayo de 2022.

Por otro lado, en este texto legal, también se modifica la participación por parte de la administración actuante del aprovechamiento urbanístico resultante de las actuaciones de renovación urbana del artículo 82.1*c*, se incluye un nuevo destino de los ingresos derivados del patrimonio municipal del suelo en el artículo 105.1.*d*, a partir de lo dispuesto en la ley de barrios, se modifica la promoción del programa de actuación integrada en la gestión directa, incluyendo un apartado 4 en el artículo 158, se incluye la inscripción en el Registro de la Propiedad de los incumplimientos de una orden de ejecución en el artículo 192.4, se aclara el régimen de licencia y declaración responsable en obras sobre vía pública y por último, se modifica el plazo de caducidad del procedimiento de restablecimiento de la legalidad urbanística, en el artículo 259.2.

En materias competencia de la Conselleria  de Participación, Transparencia, Cooperación y Calidad Democrática, se añade una disposición adicional en la Ley 2/2015, de 2 de abril, de participación ciudadana de la Comunitat Valenciana, para favorecer el retorno de las personas valencianas en el exterior a la Comunitat Valenciana y en la Ley 14/ 2017, de 10 de noviembre, de memoria democrática y para la convivencia de la Comunitat Valenciana se añade una disposición adicional, regulando los lugares e itinerarios de la memoria democrática de la Comunitat Valenciana.

VII

En el título III, la ley contiene medidas de organización administrativa que afectan, en su mayor parte, a órganos administrativos o a entes del sector público instrumental de la Generalitat adscritos a las diferentes consellerias.

En primer lugar, en lo que se refiere a las funciones de la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo, previstas en el artículo 72 de Ley 16/2003, de 17 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat, se incluye el establecimiento, la gestión y la tramitación de ayudas y subvenciones en materia de vivienda.

También se modifica el régimen jurídico del Institut Valencià de Finances (IVF) para agilizar el instrumento mediante el que se reflejarán las obligaciones del IVF en la gestión, entrega y distribución de aquellos fondos que cada conselleria prevea, conforme a la ley de presupuestos de la Generalitat de cada ejercicio, para acciones de promoción, apoyo y asistencia de pymes, autónomos y emprendedores en sectores productivos de la Comunitat Valenciana.

En este título destaca la creación y la aprobación del régimen jurídico de la Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat (ADiC), como entidad de derecho público que tendrá como objeto el diseño y la ejecución de medidas para mejorar los niveles de transformación digital y de ciberseguridad de la Generalitat y agilizar la contratación de servicios y suministros y la gestión del talento en materia de tecnologías de la información y la comunicación siguiendo las directrices de la política general del Consell.

En este título se modifica la Ley 4/1991, de la Generalitat Valenciana, de 13 de marzo, de creación como entidad autónoma del Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA), para adecuar la contratación de personal a lo previsto el Real decreto ley 5/2022, de 22 de marzo y a la modificación de la Ley de la ciencia, la tecnología y la innovación, mediante la Ley 17/2022, de 5 de septiembre.

También se modifica el régimen jurídico del Institut Cartogràfic Valencià, para entre otras cuestiones, precisar lo que debe entenderse por cartografía básica, derivada y temática, modificar las competencias del organismo y para delimitar la competencia del ICV en geomática respecto de las competencias de otras instancias en materia de cartografía temática.

Por último en este título se modifica el régimen jurídico de la Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), para conseguir la acreditación europea y aparecer en el listado de agencias de calidad universitaria certificadas.

VIII

Por último, la parte final de la ley contiene las disposiciones adicionales, transitorias, derogatoria y finales complementan la ley recogiendo diversas previsiones que por razones de técnica legislativa, no se consideran susceptibles de incluir en los títulos anteriormente aludidos.

En la disposición adicional segunda de la ley, se establecen los efectos del silencio administrativo en los procedimientos de concesión de autorizaciones de centros docentes privados, para impartir enseñanzas de régimen general no universitarias; centros docentes extranjeros en España, centros docentes privados para impartir enseñanzas artísticas y centros de enseñanzas deportivas de régimen especial en la Comunidad Valenciana, atento a que en la Directiva 2006/123/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 12 de diciembre de 2006, relativa a los servicios en el mercado interior, se define "razón imperiosa de interés general" como razón reconocida como tal en la jurisprudencia del Tribunal de Justicia, incluida la protección de los consumidores, de los destinatarios de servicios y de los trabajadores; prevención de fraude y de la competencia desleal. Del mismo modo, reconoce como razón imperiosa de interés general la necesidad de garantizar un alto nivel de educación. Resulta evidente que la mejora que implica que los centros docentes estén autorizados y funcionen con garantía de que cumplen los requisitos establecidos por la administración competente, y no por la falta de resolución expresa, va a favor de los destinatarios del servicio educativo; los cuales son en la mayoría de los casos menores en edad de escolarización obligatoria. Asimismo, protege a los titulares de centros docentes ya autorizados de la competencia desleal y salvaguarda a los consumidores y a los trabajadores del fraude. En definitiva, todo ello redunda en la mejora de los centros docentes privados y garantiza por tanto la calidad educativa de estos centros.

Por otra parte, las autorizaciones de centros docentes privados para impartir enseñanzas regladas suponen transferir a estos centros facultades relativas al servicio público, ya que la impartición de estas enseñanzas da lugar a la expedición, por parte de la administración, del título con validez académica en todo el territorio nacional.

La disposición adicional tercera declara la necesidad de la urgente ocupación de los bienes y derechos afectados para llevar a cabo diferentes actuaciones viarias, con el objetivo fundamental de mejorar la seguridad vial en las carreteras autonómicas, así como la movilidad ciclopeatonal. En ese sentido, dado que se considera imprescindible que el inicio de la ejecución de dichas obras se produzca durante 2023 y dada la perentoriedad de resolver los problemas de seguridad vial y de atención a la movilidad ciclopeatonal, a los que se dirigen las actuaciones incluidas en la disposición adicional tercera, resulta necesario agilizar el proceso para la obtención de los terrenos requeridos.

La disposición adicional cuarta declara la urgente ocupación de los terrenos que se incluyen en ésta, para posibilitar el desarrollo del Plan de mejora de accesos a la costa y disfrute de la ribera del mar (PACMAR), con el fin de preservar y poner en valor el espacio litoral desde el punto de vista de la conservación activa promovida por la Estrategia territorial europea, mejorando la accesibilidad a la costa, aumentando el uso y disfrute del litoral por parte de los usuarios, fomentando la movilidad peatonal y ciclista, y poniendo en valor políticas inclusivas y e integración social que consideren la existencia de usuarios con funcionalidades muy diversas, puesto que resulta inaplazable iniciar las obras en 2023, por el mal estado de los tramos de costa considerados, su uso privatizado y las dificultades de la utilización, acceso inclusivo y uso público, libre y gratuito de la ribera del mar.

La disposición adicional quinta declara la utilidad pública o interés social y la urgente ocupación de una serie de terrenos de obras hidráulicas, tanto si se realizan por la Generalitat como por entidades habilitadas como beneficiarias de expropiaciones y por las entidades locales.

Por último, ya en la disposición derogatoria se ha incluido el artículo 9 de la Ley 21/2017, de 28 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, que creó el impuesto sobre el depósito de residuos en vertederos, la incineración y la coincineración de residuos, como un impuesto autonómico propio, al haberse publicado en el BOE número 85 de 9 de abril de 2022 la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, que en su título VII (dictado al amparo de la competencia exclusiva del Estado en materia de hacienda general prevista en el artículo 149.1.14.ª de la Constitución española)establece medidas fiscales para incentivar la economía circular, dedicándose su capítulo II a la regulación del Impuesto sobre el depósito de residuos en vertederos, la incineración y la coincineración de residuos, lo que hace inviable mantener la vigencia del impuesto autonómico, al objeto de evitar la doble imposición sobre el mismo hecho imponible, conforme a lo previsto en el artículo 6 de la Ley orgánica 8/1980, de 22 de septiembre, de financiación de las comunidades autónomas.

TÍTULO I

Medidas fiscales

CAPÍTULO I

Tributos propios

Sección 1.ª

De la modificación de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas

*Artículo 1*

Se modifica el apartado 4 del artículo 5.1-6, cuota íntegra, de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de tasas, que pasa a tener esta redacción:

4. La cuota íntegra no podrá exceder del 70 por ciento del coste unitario de referencia del servicio. A estos efectos, se fijará anualmente en la ley de presupuestos de la Generalitat el coste unitario de referencia del servicio residencial.

*Artículo 2*

Se modifica el apartado 2 y 5 del artículo 5.2-6, cuota íntegra, de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de tasas, que pasa a tener esta redacción:

2. En el supuesto de que la vivienda tutelada se asigne a la persona usuaria como un recurso de atención supervisada, la cuota íntegra se obtendrá aminorando el 40 por ciento de la capacidad económica de la persona usuaria (CEU) en importe de la cantidad mínima de referencia para gastos personales (CM).

5. La cuota exigida por la tasa no podrá exceder del 70 por ciento del coste unitario de referencia del servicio. A estos efectos, se fijará anualmente en la ley de presupuestos de la Generalitat el coste unitario de referencia del recurso.

*Artículo 3*

Se modifica el apartado 3 del artículo 13.1-1 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:

"Artículo 13.1-1 Hecho imponible.

1. Constituye el hecho imponible de la tasa, siempre que no estén tipificados específicamente en otras tasas:

*a*)El uso común especial o el uso privativo de los bienes de dominio público de la Generalitat, que se hagan por concesiones, autorizaciones u otra forma de adjudicación por parte de los órganos competentes de la administración autonómica, así como la emisión de informes y la realización de las inspecciones a tal fin.

*b*)La ocupación o el uso común especial sin autorización de los bienes de dominio público de la Generalitat, sin perjuicio de las sanciones que puedan corresponder.

2. No se realizará el hecho imponible cuando el uso común especial o el uso privativo de bienes de dominio público autonómico no lleve aparejada una utilidad económica para el concesionario, persona autorizada o adjudicatario o, aun existiendo dicha utilidad, la utilización o aprovechamiento comporte condiciones o contraprestaciones a cargo del beneficiario que agoten o hagan irrelevante aquella.

3. No se realizará el hecho imponible cuando la ocupación, el uso común especial o el uso privativo de los bienes de dominio público autonómico lleven aparejados el despliegue o explotación de una red pública de telecomunicaciones que permita ofrecer servicios de banda ancha, siempre que así se certifique previamente por el órgano de la Generalitat competente en fomentar la implantación de infraestructuras y redes de telecomunicaciones de banda ancha en el ámbito de la Comunitat Valenciana.

Cualquier referencia en el artículo 13.1-7 sobre la cuota íntegra de esta tasa, a la apertura de zanjas y cruzamiento, utilización de infraestructuras, colocación o cualquier otra actuación para la construcción o instalación de conducciones o líneas de telecomunicaciones o comunicaciones, se entenderá que se refiere a conducciones o líneas que no estén dedicadas a la prestación de servicios de banda ancha."

*Artículo 4*

Se modifica el artículo 14.4-2 correspondiente a la tasa por servicios administrativos en materia educativa de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:

"Artículo 14.4-2 Exenciones.

Están exentos del pago de la tasa:

*a*)En el supuesto del punto 1.1 del artículo 14.4-5, los contribuyentes que sean personas con discapacidad, con un grado de discapacidad igual o superior al 33 por ciento.

*b*)En los supuestos de los puntos 1.1 y 1.2 del artículo 14.4-5, las contribuyentes que sean víctimas de actos de violencia sobre la mujer que acrediten esta condición mediante cualquiera de los medios de prueba previstos en la normativa autonómica contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana.

*c*)Los contribuyentes que sean miembros de una familia numerosa de categoría especial o de una familia monoparental de categoría especial, excepto en los casos de los puntos 7 y 8 del artículo 14.4-5.

*d*)En los supuestos de los puntos 7 y 8 del artículo 14.4-5, los contribuyentes que se encuentren inscritos como demandantes legales de empleo, con una antigüedad mínima de tres meses, referida a la fecha de la respectiva inscripción.

*e*) En los supuestos de los puntos 1.2 y 1.3 del artículo 14.4-5, los contribuyentes que hayan estado sujetos al sistema de protección de menores o al sistema judicial de reeducación en algún período de los tres años anteriores a la mayoría de edad.

f) En los supuestos del punto 1.2 y 1.3 del artículo 14.4-5 los contribuyentes que sean mayores de 16 años y participen en programas de preparación para la vida independiente de los menores de acuerdo al artículo 22*bis*  de la Ley orgánica 1/1996, como complemento a una medida de protección jurídica del menor.

*g*) En los supuestos del punto 1.2 y 1.3 del artículo 14.4-5 los contribuyentes que sean mayores de 16 años y menores de 18 años, y tengan a su cargo personas con diversidad funcional o menores de edad, o sean víctima de explotación sexual o trata, o víctima de violencia intrafamiliar.

*h*) Los contribuyentes que estén en situación de exclusión social y esta se acredite por el órgano competente en materia de bienestar social del ayuntamiento de residencia, excepto en los casos de los puntos 7 y 8 del artículo 14.4-5."

*Artículo 5*

Se suprimen los siguientes artículos relativos a tasa por la expedición del Carnet Jove de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de tasas, que quedan redactados como sigue:

"Artículo 25.1-1 Hecho imponible. (*Suprimido*)

Artículo 25.1-2 Exenciones. (*Suprimido*)

Artículo 25.1-3 Devengo y exigibilidad. (*Suprimido*)

Artículo 25.1-4 Contribuyentes. (*Suprimido*)

Artículo 25.1-5 Cuota íntegra. (*Suprimido*)

Artículo 25.1-6 Cuota líquida. (*Suprimido*)"

*Artículo 6*

Se modifica el artículo 26.3-2 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de tasas, que queda redactado como sigue:

"Artículo 26.3-2 Devengo y exigibilidad.

1. El devengo se producirá en el momento en que se inicie el procedimiento.

2. La exigibilidad de la cuota o cantidad a ingresar se producirá en el momento del devengo."

*Artículo 7*

Se modifican los siguientes conceptos del apartado 5 del artículo 29.1-7 relativo a la cuota íntegra por procesos hospitalarios, de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de tasas, que quedan redactados como sigue:

"Artículo 29.1-7 Cuota íntegra por procesos hospitalarios.

[...]

5. La cuota íntegra correspondiente a cada proceso hospitalario se obtendrá aplicando la cantidad fija señalada en el siguiente cuadro:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Códigos GRD-APR* | *Descripción* | *Importe (euros)* |
| GRD229-1 | Otros procedimientos quirúrgicos sobre aparato digestivo -Nivel de severidad 1. | 6.202,21 |
| GRD229-2 | Otros procedimientos quirúrgicos sobre aparato digestivo -Nivel de severidad 2. | 7.884,93 |
| GRD229-3 | Otros procedimientos quirúrgicos sobre aparato digestivo -Nivel de severidad 3. | 12.561,55 |
| GRD229-4 | Otros procedimientos quirúrgicos sobre aparato digestivo -Nivel de severidad 4. | 17.562,60 |

  

*Artículo 8*

Se modifica el apartado 1 del artículo 29.1-6 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de tasas, quedando redactado como sigue:

Artículo 29.1-6 Responsables

Son responsables solidarios del pago de la tasa:

1. En el supuesto a que se refiere el apartado 6 del artículo 29.1-1, cuando en el festejo, espectáculo público o actividad recreativa el riesgo asegurado sea inferior al importe de la asistencia, los organizadores del festejo, espectáculo público o actividad recreativa correspondiente, por el importe de la tasa no cubierto por el seguro.

Cuando se trate de festejos taurinos tradicionales en la Comunitat Valenciana (bous al carrer) regulados en el Decreto 31/2015 de 6 de marzo, el sistema público valenciano de salud se hará cargo del importe no asegurado.

*Artículo 9*

Se modifican los artículos 31.2-1 y 31.2-4, correspondientes a la tasa por autorizaciones de transporte por carretera en la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de tasas, que quedan redactados como sigue:

"Artículo 31.2-1. Hecho imponible.

1. Constituye el hecho imponible de esta tasa la prestación por los órganos competentes de la conselleria competente en materia de transportes de los siguientes servicios o actuaciones administrativas que soliciten las personas peticionarias o titulares de autorizaciones de transportes por carretera, con motivo de la ordenación de la explotación de estos:

*a*)La expedición, visado, rehabilitación, modificación, suspensión de autorizaciones de transporte y actividades auxiliares y complementarias.

*b*)La comprobación del cumplimiento por parte de las empresas de los requisitos generales para el ejercicio de la actividad de transporte (visado de empresas).

*c*)Las autorizaciones para el transporte regular de uso especial y sus modificaciones, y otras autorizaciones con condiciones especiales de prestación.

*d*)La admisión a los exámenes para obtener la capacitación para la actividad de transporte nacional e internacional de mercancías o viajeros, así como la de operador de transporte, conseller de seguridad y conductor de taxis de áreas de prestación conjunta; la admisión a exámenes de cualificación inicial del certificado de aptitud profesional (CAP), y la expedición de los correspondientes certificados o títulos.

*e*) La autorización y comprobación de los centros. La homologación de los cursos y actividades para la formación legalmente obligatoria en materia de transporte (Certificado de Aptitud Profesional, CAP), la expedición y renovación de las tarjetas acreditativas de la cualificación profesional, así como la modificación de datos de los alumnos de los cursos de formación y el alta de profesores de los centros de formación del Certificado de Aptitud Profesional (CAP).

*f*) La primera expedición de la tarjeta identificativa o su renovación por cambio de vehículo.

2. No estará sujeta a esta tasa la prestación de los servicios enumerados en el apartado 1 que sean consecuencia de la rectificación de la mención del sexo y nombre en el Registro Civil."

"Artículo 31.2-4 Cuota íntegra.

La cuota íntegra se obtendrá aplicando la cantidad fija señalada en el siguiente cuadro:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Tipo de servicio* | | *Importe (euros)* |
| 1 | Primera expedición de la tarjeta identificativa. | 38,06 |
| 2 | Expedición de autorización para transporte regular de uso especial. | 28,24 |
| 3 | Transmisión de autorización de transporte de mercancías y/o viajeros, en cualquier clase de vehículos. | 28,24 |
| 4 | Expedición de certificado o título de conseller de seguridad (y su renovación), y de capacitación para realizar la actividad de transporte. | 28,24 |
| 5 | Expedición, visado, rehabilitación, modificación y suspensión de autorizaciones de transporte y actividades auxiliares y complementarias. | 27,40 |
| 6 | Expedición de autorización de transporte sanitario, y su visado y rehabilitación. | 27,40 |
| 7 | Expedición de copias certificadas de las autorizaciones de empresa, para los vehículos de transporte de mercancías y/o viajeros en cualquier clase de vehículos; otras autorizaciones referidas a vehículos, incluida sustitución provisional de vehículos por averías. | 23,01 |
| 8 | Expedición de certificados y autorizaciones para conductores de terceros países y otros exigibles. | 23,01 |
| 9 | Admisión a exámenes y pruebas. | 14,19 |
| 10 | Expedición de las tarjetas de tacógrafo digital. | 32,47 |
| 11 | Autorización de centros de formación de certificados de aptitud profesional, CAP. | 311,10 |
| 12 | Homologación de cursos del Certificado de Aptitud Profesional CAP. | 107,22 |
| 13 | Expedición o renovación de la tarjeta CAP. | 31,88 |
| 14 | Comprobación de centro de formación del Certificado de Aptitud Profesional, CAP. | 311,10 |
| 15 | Renovación de la homologación de cursos del Certificado de Aptitud Profesional, CAP. | 102,00 |
| 16 | Modificación de datos de alumnos de cursos de Certificado de Aptitud Profesional, CAP. | 2,30 |
| 17 | Modificación de autorización de centro de formación de CAP. | 6,88 |

  

Sección 2.ª

Modificación de la Ley 2/2014, de 13 de junio, de puertos de la Generalitat

*Artículo 10*

Se modifica el artículo 32.3, se suprime el apartado 5 del artículo 32 y se suprime la disposición transitoria primera de la Ley 2/2014, de 13 de junio de puertos de la Generalitat, que queda redactado como sigue:

- Modificación del artículo 32.3:

3. El plazo de la concesión será improrrogable, excepto en los siguientes supuestos:

*a*) Cuando en el título de otorgamiento se haya previsto expresamente, y en este caso, a petición del concesionario, la administración portuaria podrá prorrogar discrecionalmente la concesión, sin que el plazo inicial, unido al de las prórrogas, pueda superar el plazo máximo de 50 años.

*b*) Cuando en el título de otorgamiento no se haya previsto la posibilidad de prórroga, pero el concesionario lleve a cabo una inversión relevante no prevista en la concesión que mejore la seguridad y operatividad de las instalaciones u obras realizadas en virtud del título concesional, su productividad, la eficiencia energética o la calidad ambiental de las operaciones portuarias o suponga la introducción de nuevas tecnologías o procesos que incrementen la competitividad, y que, en todo caso, sea superior al 20 por ciento del valor actualizado de la inversión prevista en el título concesional, el plazo de la concesión podrá ser prorrogado, aunque no podrá superar en total el plazo máximo de 50 años. La resolución de prórroga deberá contener una declaración expresa de estos aspectos.

*c*) Excepcionalmente, se podrá autorizar prórrogas no previstas en el título administrativo que, unidas al plazo inicial, superen en total el plazo de 50 años, en alguno de los siguientes supuestos:

i. En aquellas concesiones que sean de interés estratégico o relevante para el puerto o para el desarrollo económico de su zona de influencia, incluyendo entre éstas las que realicen una actividad deportiva o turística de significativa importancia para su zona de influencia, o supongan el mantenimiento en el puerto de la competencia en el mercado de los servicios portuarios, cuando se comprometa a llevar a cabo una nueva inversión adicional que suponga una mejora de la eficacia global y de la competitividad de la actividad desarrollada, en los términos señalados en el párrafo b anterior, salvo el importe de la nueva inversión adicional, que no podrá ser inferior a la mayor de las siguientes cuantías:

- La diferencia de valor, en el momento de la solicitud, entre la concesión sin prórroga y el de la concesión prorrogada. Estas valoraciones deberán ser realizadas por una empresa independiente designada por la Dirección General competente y a costa del concesionario.

- El 50 por ciento de la inversión inicial actualizada.

ii. Cuando el concesionario efectúe contribución, que no tendrá naturaleza tributaria, a la financiación de alguno de los siguientes supuestos para mejorar la posición competitiva de los puertos en su área de influencia y/o la intermodalidad del transporte de mercancías:

- Infraestructuras de conexión terrestre entre las redes generales de transporte de uso común y las vigentes zonas de servicio de los puertos.

- Infraestructuras o instalaciones, acordes a la planificación territorial y urbanística, en espacios destinados a usos vinculados a la interacción puerto-ciudad.

- Este compromiso económico, que no tendrá naturaleza tributaria, se incluirá en la concesión modificada y deberá ser ejecutado en el plazo máximo de seis meses desde el otorgamiento de la prórroga de la concesión. El importe de este compromiso económico no debe ser inferior a la mayor de las siguientes cuantías:

- La diferencia de valor, en el momento de la solicitud, entre la concesión sin prórroga y el de la concesión prorrogada. Estas valoraciones deberán ser realizadas por una empresa independiente designada por la dirección general competente y a costa del concesionario.

- El 20 por ciento de la inversión inicial actualizada.

En los supuestos de las letras c.1 y c.2 el plazo máximo de la prórroga, unida al plazo inicial, podrá alcanzar 75 años y podrá solicitarse siempre que se hayan ejecutado los niveles de inversión comprometidos para estar en explotación de acuerdo con lo previsto en el título concesional, con un mínimo del 20 % de la inversión inicial actualizada.

- Supresión del apartado 5 del artículo 32:

Artículo 32. Plazo de las concesiones

[…]

5. (Suprimido)

[…]

- Modificación de la disposición transitoria primera:

Disposición transitoria primera. Autorizaciones y concesiones

Las autorizaciones que supongan ocupación del dominio público portuario y las concesiones vigentes a la entrada en vigor de esta ley seguirán sujetas a las mismas condiciones en que se otorgaron hasta que transcurra el plazo por el que fueron otorgadas.

La supresión del apartado 5 del artículo 32 de la Ley 2/2014, de 13 de junio, de puertos de la Generalitat, en la Ley de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat para el ejercicio 2023, resultará de aplicación a los expedientes de prórroga de concesiones que hubieran iniciado su tramitación con anterioridad a su entrada en vigor.

*Artículo 11*

Se modifica el artículo 79 de la Ley 2/2014, de 13 de junio, de puertos de la Generalitat, que queda redactado como sigue:

Artículo 79. Tipo de gravamen.

El tipo de gravamen anual aplicable a la base imponible será:

*a*)El cinco por ciento para aquellas instalaciones náutico-deportivas situadas en puertos gestionados directamente por la Generalitat Valenciana.

*b*)El dos por ciento para el resto de instalaciones náutico-deportivas situadas en puertos que no sean gestionados directamente por la Generalitat Valenciana.

*Artículo 12*

Se modifica el artículo 81 de la Ley 2/2014, de 13 de junio, de puertos de la Generalitat, que queda redactado como sigue:

Art. 81. Exigibilidad de las tasas.

Las tasas reguladas en esta esta ley serán exigidas mediante liquidación de la administración portuaria.

*Artículo 13*

Se modifica el artículo 82 de la Ley 2/2014, de 13 de junio, de puertos de la Generalitat, que queda redactado como sigue:

Artículo 82. Bonificaciones.

1. Cuando el título administrativo habilite para la ocupación o utilización del subsuelo o espacios sumergidos, el tipo a aplicar para tal ocupación o utilización será el 50 por ciento del previsto en el artículo 67, excepto en aquellos casos en que su uso impida la utilización de la superficie, en los que no es procedente ninguna reducción.

2. En las concesiones o autorizaciones otorgadas a Ayuntamientos relativas a espacios sitos en su término municipal, el tipo a aplicar únicamente será el previsto en el artículo 67, siempre que se den las circunstancias siguientes:

*a*)Las actividades autorizadas sean exclusivamente de restauración, mercados ambulantes, quiosco y tiendas al por menor.

*b*)Los espacios objeto del título sean contiguos a la línea de delimitación del dominio público portuario y estén separados de zonas susceptibles de usos propiamente portuarios mediante un vial urbano de tránsito rodado.

3. Cuando el objeto concesional sea cualquier actividad susceptible de estar incluida en un plan estratégico de emprendimiento, de competitividad, de inversiones, o similares características, susceptible de ser realizado en el ámbito de los puertos de la competencia de la Generalitat, por tener como objetivo impulsar medidas relativas a la educación, investigación, formación, empleo, medio ambiente, innovación, entre otras, cuya finalidad sea la creación de empresas o puestos de trabajo, el desarrollo y consolidación de iniciativas emprendedoras en todas sus formas, la promoción cultural y turística del entorno, en atención a las inversiones realizadas en las instalaciones, podrán aplicarse bonificaciones singulares con carácter anual consistentes en el 50 por ciento de la cuota correspondiente a la tasa de ocupación y el 50 por ciento de la cuota correspondiente por la tasa de actividad, siempre que el solicitante ostente la cualidad de ser una entidad de cualquiera de las administraciones públicas o una persona jurídica que ostente la condición de utilidad pública, debidamente inscrita en cualquier registro público.

*Artículo 14*

Se modifica el artículo 83 de la Ley 2/2014, de 13 de junio, de puertos de la Generalitat, que queda redactado como sigue:

Artículo 83. Exenciones.

1. Estarán exentos del pago de las tasas por ocupación y por actividad:

*a*)Los órganos y entidades de las administraciones públicas que por necesidades de funcionamiento deban situarse en el dominio público portuario, por llevar a cabo en el ámbito portuario o marítimo actividades de vigilancia, inspección, investigación y protección del medio ambiente marino y costero, de protección de recursos pesqueros, represión del contrabando, lucha contra el tráfico ilícito de drogas, seguridad pública y control de pasajeros y de mercancías, salvamento, lucha contra la contaminación marina, enseñanzas marítimas y aquéllas relacionadas con la defensa nacional.

*b*) Las entidades declaradas de utilidad pública con sede o delegación en la Comunitat Valenciana, para aquellas actividades vinculadas con la actividad portuaria, así como los buques que sean de titularidad o estén fletados por ONG dedicadas al salvamento marítimo, previa solicitud expresa de exención a la Autoridad portuaria. Esta actividad estará licitada en el plazo máximo de un mes.

*c*)Las administraciones públicas o entidades jurídicas sin ánimo de lucro autorizadas para el ejercicio de actividades que sean de interés educativo, investigador, cultural, social o deportivo, cuya duración se prevea inferior a un día.

*d*)Las administraciones públicas autorizadas para el ejercicio de actividades que sean de interés educativo, investigador, cultural, social o deportivo, cuya duración se prevea inferior a siete días.

2. El disfrute de las exenciones previstas en el apartado anterior precisarán su reconocimiento por la Administración portuaria mediante resolución motivada.

3. Están exentos del pago de la tasa de actividad:

Las personas físicas o jurídicas que soliciten efectuar alguna actividad de carácter excepcional, que por su interés general, naturaleza, objetivos, o especiales características de la misma, obtengan la resolución estimatoria de la Administración Portuaria al respecto.

Será requisito necesario que la actividad a desarrollar carezca de finalidad lucrativa y que su fin sea la proyección económica o cultural del puerto y de su zona de influencia.

CAPÍTULO II

Tributos cedidos

Sección única

Modificación de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos

*Artículo 15*

Se modifica el primer párrafo del apartado II del Preámbulo de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:

Desde un punto de vista sustantivo, las distintas medidas recogidas en esta ley resultan enmarcables dentro de la política social y económica del Gobierno valenciano, cuya sensibilidad hacia los problemas que se suscitan en ámbitos tan fundamentales de nuestra convivencia como el de la familia, la tercera edad, las personas afectadas por algún tipo de discapacidad, los jóvenes, la vivienda, el medio ambiente o la cultura es manifiesta, constituyendo, además, un decidido apoyo a la solución de dichos problemas.

*Artículo 16*

Se modifica el tercer párrafo del apartado II del Preámbulo de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:

Por otra parte, la tercera edad representa un estrato de nuestra población que, por su importancia específica, debe ser también destinatario de la acción legislativa tributaria de las Cortes Valencianas. De igual modo, especial atención merecen las personas con discapacidad, que desde los primeros momentos de la vigente etapa constitucional cuentan con normas destinadas a la protección de su específica situación socioeconómica y laboral. De conformidad con los criterios inspiradores de dichas normas, la presente Ley dispensa asimismo atención a estos ciudadanos, elevando la cuantía de los beneficios fiscales de los que actualmente disfrutan, además de crear otros de nuevo cuño. Conocidas son también las dificultades de nuestros jóvenes para acceder a su primera vivienda habitual.

*Artículo 17*

Se modifica el primer párrafo del apartado V del Preámbulo de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:

En relación con el resto de la tributación cedida, en el Impuesto sobre Sucesiones y Donaciones, de conformidad con la política autonómica en esta materia, se eleva en un 50 por ciento la cuantía de la reducción a favor de causahabientes con discapacidad. Se crea, por otra parte, una reducción nueva, de carácter, pues, netamente autonómico, cuyo objeto es favorecer la sucesión en el núcleo familiar de parcelas agrícolas de reducida dimensión, tan típicas de algunas zonas de nuestra geografía agraria.

*Artículo 18*

Se modifica el artículo 8 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:

La base imponible de los sujetos pasivos por obligación personal del impuesto que residan habitualmente en la Comunitat Valenciana se reduce, en concepto de mínimo exento, en 500.000 euros.

Sin embargo, para contribuyentes con discapacidad psíquica, con un grado de discapacidad igual o superior al 33 por ciento, y para contribuyentes con discapacidad física o sensorial, con un grado de discapacidad igual o superior al 65 por ciento, el importe del mínimo exento se eleva a 1.000.000 de euros.

*Artículo 19*

Se modifica la letra *b*  del apartado 1 del artículo 10 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:

*b*)En las adquisiciones por personas con discapacidad física o sensorial, con un grado de discapacidad igual o superior al 33 por ciento, se aplicará una reducción de 120.000 euros, además de la que pudiera corresponder en función del grado de parentesco con el causante. En las adquisiciones por personas con discapacidad psíquica, con un grado de discapacidad igual o superior al 33 por ciento, y por personas con discapacidad física o sensorial, con un grado de discapacidad igual o superior al 65 por ciento, la reducción antes citada será de 240.000 euros.

*Artículo 20*

Se modifica el número 2.º del artículo 10.*bis*  de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:

2.º) En las adquisiciones por personas con discapacidad física o sensorial, con un grado de discapacidad igual o superior al 65 por ciento, y con discapacidad psíquica, con un grado de discapacidad igual o superior al 33 por ciento, se aplicará una reducción a la base imponible de 240.000 euros.

Cuando la adquisición se efectúe por personas con discapacidad física o sensorial, con un grado de discapacidad igual o superior al 33 por ciento, que sean padres, adoptantes, hijos o adoptados del donante, se aplicará una reducción de 120.000 euros. Igual reducción, con los mismos requisitos de discapacidad, resultará aplicable a los nietos, siempre que su progenitor, que era hijo del donante, hubiera fallecido con anterioridad al momento del devengo, y a los abuelos, siempre que su hijo, que era progenitor del donante, hubiera fallecido con anterioridad al momento del devengo.

A los efectos de los citados límites de reducción, se tendrá en cuenta la totalidad de las transmisiones lucrativas *inter vivos*  realizadas en favor del mismo donatario en los últimos cinco años inmediatamente anteriores a la fecha del devengo.

En ambos casos, la aplicación de estas reducciones resultará compatible con la de las reducciones que pudieran corresponder en virtud de lo dispuesto en el apartado 1º) de este artículo.

*Artículo 21*

Se modifica la letra *c*  del apartado 1 del artículo 12.*bis*  de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:

*c*)Una bonificación del 75 por ciento las adquisiciones *mortis causa*  por personas con discapacidad física o sensorial con un grado de discapacidad igual o superior al 65 por ciento o por personas con discapacidad psíquica con un grado de discapacidad igual o superior al 33 por ciento.

La aplicación de esta bonificación excluirá la de los apartados *a*  o *b*.

*Artículo 22*

Se modifica el artículo 12 *quater*  de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:

Artículo 12 *quater*. Asimilación a cónyuges de las parejas de hecho en el Impuesto sobre Sucesiones y Donaciones.

Se asimilan a cónyuges los miembros de parejas de hecho cuya unión cumpla los requisitos establecidos en la Ley 5/2012, de 15 de octubre, de la Generalitat, de uniones de hecho formalizadas de la Comunitat Valenciana, y se encuentren inscritas en el Registro de Uniones de Hecho Formalizadas de la Comunitat Valenciana o registros análogos establecidos por otras administraciones públicas del Estado español, de países pertenecientes a la Unión Europea o el Espacio Económico Europeo, o de terceros países.

*Artículo 23*

Se modifica el apartado uno del artículo 13 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:

Uno. El 10 por ciento en las adquisiciones de inmuebles, así como en la constitución o cesión de derechos reales que recaigan sobre los mismos, salvo los derechos reales de garantía, excepto que sea aplicable alguno de los tipos previstos en los apartados siguientes.

No obstante, cuando el valor de los bienes inmuebles transmitidos o del derecho que se constituya o ceda sobre los mismos sea superior a un millón de euros, el tipo aplicable será el 11 por ciento.

*Artículo 24*

Se añade un nuevo apartado, el siete, al artículo 13 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos, con la siguiente redacción:

A los efectos de la aplicación del tipo de gravamen del apartado uno, las adquisiciones relacionadas con una finca registral realizadas al mismo transmitente en el plazo de tres años, a contar desde la fecha de cada una, se considerarán como una sola transmisión a los efectos de la liquidación del impuesto.

*Artículo 25*

Se modifica el número 3 del apartado cuatro del artículo 13 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:

3) En las adquisiciones de viviendas que vayan a constituir la vivienda habitual de una persona con discapacidad física o sensorial, con un grado de discapacidad igual o superior al 65 por ciento, o psíquica, con un grado de discapacidad igual o superior al 33 por ciento, por la parte del bien que aquel adquiera.

*Artículo 26*

Se añade el capítulo VII, denominado Impuesto sobre el Depósito de Residuos en Vertederos, la Incineración y la Coincineración de Residuos y el artículo 18 en la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, con la siguiente redacción:

Capítulo VII Impuesto sobre el Depósito de Residuos en Vertederos, la Incineración y la Coincineración de residuos

Artículo 18. Afectación del impuesto

La recaudación total del Impuesto sobre el Depósito de Residuos en Vertederos, la Incineración y la Coincineración de residuos se destinará a nutrir el Fondo autonómico para la mejora de la gestión de residuos, creado por el apartado dieciséis del artículo 9 de la Ley 21/2017, de 28 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera.

*Artículo 27*

Se elimina el punto *b*  del número 4.º del artículo 10, dos de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la cual se regula el tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos.

*Artículo 28*

Se elimina el punto *b*  del número 5.º del artículo 10 *bis*  de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la cual se regula el tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos.

*Artículo 29*

Se modifica la disposición adicional sexta de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactada como sigue:

Disposición adicional sexta. Reglas relativas a los discapacitados.

1. El grado de discapacidad a los efectos de esta Ley deberá acreditarse mediante el correspondiente certificado expedido por los órganos competentes de la Generalitat o por los órganos correspondientes del Estado o de otras comunidades autónomas.

2. Las disposiciones específicas previstas en esta Ley a favor de las personas con discapacidad física o sensorial, con grado de discapacidad igual o superior al 65 por ciento, o personas con discapacidad psíquica, con un grado de discapacidad igual o superior al 33 por ciento, se aplicarán a las personas con discapacidad cuya incapacidad se declare judicialmente, aunque no alcance dicho grado.

3. La curatela con facultades de representación plenas establecida por resolución judicial se asimilará a un grado de discapacidad del 65 por ciento.

4. Las disposiciones específicas previstas en esta Ley a favor de las personas con discapacidad física o sensorial, con grado de minusvalía igual o superior al 33 por ciento, serán de aplicación a los pensionistas de la Seguridad Social que tengan reconocida una pensión de incapacidad permanente total, absoluta o gran invalidez, y en el caso de los pensionistas de clases pasivas que tengan reconocida una pensión de jubilación o de retiro por incapacidad permanente para el servicio o inutilidad.

*Artículo 30*

Se modifica el título de la disposición adicional décima de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:

Disposición adicional décima. Declaración informativa de las concesiones administrativas y actos asimilados.

TÍTULO II

MEDIDAS ADMINISTRATIVAS

CAPÍTULO I

Modificaciones legislativas en materias competencia

de la Presidencia de la Generalitat

Sección 1.ª

Turismo

*Artículo 31*

Se modifica el apartado 2 del artículo 24 de la Ley 15/2018, de 7 de junio, de la Generalitat, de turismo, ocio y hospitalidad de la Comunitat Valenciana que queda redactado como sigue:

Artículo 24. Los recursos turísticos.

[…]

2. Tendrán la consideración de recursos turísticos de primer orden aquellos elementos que, aislada o conjuntamente, tengan capacidad por sí mismos de generar flujos y corrientes de turismo relevantes y contribuyan a reforzar la imagen de marca turística de la Comunitat Valenciana, así como su promoción como destino turístico.

A los efectos de esta ley, sin carácter exhaustivo, tienen la consideración de recursos turísticos de primer orden de la Comunitat Valenciana las manifestaciones festivas que cuenten con la correspondiente declaración de interés turístico, las playas, los recintos congresuales y feriales, los acontecimientos deportivos y los festivales de música con proyección nacional e internacional, las sociedades musicales de la Comunitat Valenciana en todas sus variantes, la gastronomía propia de la Comunitat Valenciana, la pirotecnia, el paisaje agrario e industrial y sus usos y valores etnológicos, las aguas termales y los balnearios, los bienes declarados patrimonio de la humanidad, los de interés cultural así como los espacios naturales y territoriales declarados protegidos.

[…]

*Artículo 32*

Se modifican el apartado 1 y el apartado 2 del artículo 68 de la Ley 15/2018, de 7 de junio, de la Generalitat, de turismo, ocio y hospitalidad de la Comunitat Valenciana que quedan redactados como sigue:

Artículo 68. Establecimientos en régimen de condominio.

1. Los establecimientos a que hace referencia el artículo 64.1. apartados *a*)y b), en los grupos, modalidades y categorías que reglamentariamente se determinen, podrán constituirse en régimen de propiedad horizontal o figuras afines, estando sometidos al principio de unidad de explotación y de uso turístico exclusivo.

2. Los establecimientos que se constituyan en régimen de condominio:

[…]

*Artículo 33*

Se modifica el apartado 3 del artículo 77 de la Ley 15/2018, de 7 de junio, de la Generalitat, de turismo, ocio y hospitalidad de la Comunitat Valenciana que queda redactado como sigue:

Artículo 77. Naturaleza e inscripción.

[…]

3. La relación con las personas o entidades interesadas se realizará mediante medios electrónicos.

[…]

*Artículo 34*

Se modifica el apartado 3 del artículo 88 de la Ley 15/2018, de 7 de junio, de la Generalitat, de turismo, ocio y hospitalidad de la Comunitat Valenciana que queda redactado como sigue:

Artículo 88. Personas responsables.

[…]

3. Las personas titulares de los canales de publicidad o comercialización serán responsables en los términos establecidos por la Ley 34/2002, de 11 de julio, de servicios de la sociedad de la información y comercio electrónico.

*Artículo 35*

Se modifica el artículo 91 de la Ley 15/2018, de 7 de junio, de la Generalitat, de turismo, ocio y hospitalidad de la Comunitat Valenciana que queda redactado como sigue:

Artículo 91. Infracciones leves.

Constituyen infracciones administrativas de carácter leve:

1. El incumplimiento de la obligación de exhibir los distintivos o placas normalizadas que correspondan de acuerdo con la normativa vigente, o su exhibición sin reunir las formalidades exigidas.

2. La incorrección en el trato a las personas usuarias de servicios turísticos por parte de quienes desarrollen alguna de las actividades turísticas contempladas en esta ley.

3. Las deficiencias en la limpieza y funcionamiento de locales, instalaciones, mobiliario y enseres.

4. No publicitar la existencia de hojas de reclamaciones a disposición de los clientes, carecer de ellas, negarse a facilitarlas o no hacerlo en el momento en que se solicitan, sin causa justificada.

5. La realización de contratos de prestación de servicios turísticos, cualquiera que sea su soporte formal, no ajustados a las prescripciones establecidas en la norma aplicable.

6. La percepción de precios superiores a los publicitados o a los exhibidos, así como la falta de publicidad de todos o alguno de los mismos con los impuestos incluidos.

7. La inexactitud, falsedad u omisión, de carácter no esencial, de cualquier dato, información o documentación que se incorpore a una comunicación o declaración responsable.

8. La utilización indebida de las marcas, símbolos identificativos, mensajes y estrategias de la imagen turística de la Comunitat Valenciana que no se ajusten a las directrices dictadas al respecto por el departamento del Consell competente en materia de turismo y supongan un detrimento grave de dicha imagen turística.

9. La negativa a expedir factura detallada de los servicios o productos consumidos a solicitud de la clientela, así como la inclusión en la factura de servicios no prestados o productos no consumidos.

10. La falta de comunicación de forma reglamentaria del cambio de titular.

*Artículo 36*

Se modifica el artículo 92 de la Ley 15/2018, de 7 de junio, de la Generalitat, de turismo, ocio y hospitalidad de la Comunitat Valenciana que queda redactado como sigue:

Artículo 92. Infracciones graves.

Constituyen infracciones administrativas de carácter grave:

1. La utilización comercial de denominaciones, distintivos diferentes a los que correspondan a la actividad, de acuerdo con la clasificación o inscripción otorgadas por la administración.

2. El ejercicio o publicidad de la actividad profesional de guía de turismo sin la habilitación preceptiva para ello.

3. La inexactitud, falsedad u omisión, de carácter esencial, de cualquier dato, información o documentación que se incorpore a una comunicación o declaración responsable.

4. No reunir los requisitos esenciales establecidos en la normativa vigente para el ejercicio de la actividad.

5. La emisión de publicidad carente de suficiente transparencia, falsa o que induzca a engaño, así como no informar de las compensaciones económicas en caso de ruptura unilateral de los contratos.

6. La carencia de la documentación exigida por la normativa vigente o su utilización sin ajustarse a las formalidades exigidas.

7. La deficiente prestación de servicios exigibles, así como el deterioro grave de las instalaciones que afecten al establecimiento en su conjunto.

8. La prohibición del libre acceso o expulsión del establecimiento, así como la interrupción en la prestación de los servicios acordados por causa no justificada.

9. El incumplimiento por las agencias de viajes de las obligaciones contenidas en el libro IV de la Ley general para la defensa de los consumidores o usuarios y otras leyes complementarias, aprobada por el Real decreto legislativo 1/2007, de 16 de noviembre, o norma que la sustituya.

10. El incumplimiento de contrato o de las condiciones pactadas, respecto del lugar, tiempo, precio o demás elementos integrantes del servicio turístico acordado.

11. La sobreventa de plazas y el incumplimiento de las disposiciones relativas al régimen de reservas o de su cancelación, cuando no se facilite a la persona usuaria afectada, alojamiento en las condiciones establecidas en el artículo 20.2 de esta Ley.

12. La modificación del establecimiento o de los requisitos preceptivos para el ejercicio de la actividad, sin haberlo comunicado del modo reglamentariamente determinado.

13. La obstrucción a la labor de la inspección de turismo en el ejercicio de sus funciones, o no atender los requerimientos formulados durante la inspección.

14. La negativa a facilitar a la administración cualquier información relativa a la actividad turística desarrollada, o suministrarla falsa.

15. El incumplimiento de la normativa aplicable en materia de protección y prevención de incendios, medidas de seguridad, sanidad e higiene y del sector de actividad en cada caso aplicable.

16. El incumplimiento de la obligación a que se refiere la letra b del artículo 19 de dar publicidad en la comercialización a través de cualquier medio, y especialmente a través de los servicios de la sociedad de la información, del número de inscripción en el Registro de Turismo de la Comunitat Valenciana.

17. La inobservancia de las obligaciones contenidas en esta ley relativas a accesibilidad, sostenibilidad y hospitalidad.

18. La falta de promoción de las empresas turísticas y de los prestadores de servicios turísticos a los trabajadores y trabajadoras de una educación y formación inicial y continuada que, entre otros aspectos, incorpore los conocimientos y protocolos para garantizar un trato hospitalario de los turistas y visitantes.

*Artículo 37*

Se modifica el artículo 93 de la Ley 15/2018, de 7 de junio, de la Generalitat, de turismo, ocio y hospitalidad de la Comunitat Valenciana que queda redactado como sigue:

Artículo 93. Infracciones muy graves.

Se consideran infracciones administrativas de carácter muy grave:

1. Ejercer, comercializar, ofrecer, prestar o hacer publicidad de actividades o servicios turísticos sin disponer de los requisitos necesarios establecidos en la normativa o sin haber realizado la declaración responsable de inicio de actividad.

2. Carecer de la garantía exigida por la norma correspondiente o, disponiendo de la misma, que no alcance la cuantía exigida por la norma.

3. No disponer de un plan de autoprotección inscrito en el Registro Autonómico de Planes de Autoprotección, en los supuestos en que ello es preceptivo.

4. Cualquier acción que intencionadamente suponga la discriminación por razón de nacimiento, origen racial o étnico, género, orientación sexual, religión o convicciones, lengua, opinión, discapacidad o diversidad funcional, edad, indumentaria o cualquier otra condición o circunstancia personal o social y no constituya una infracción penal.

5. El incumplimiento de los derechos reconocidos a los trabajadores y trabajadoras de las empresas turísticas y de los prestadores de servicios turísticos por parte de las mismas y, por tanto, la falta de garantías de un empleo digno y de calidad.

Sección 2.ª

Mancomunidades

*Artículo 38*

Se modifica el apartado 1 del artículo 43 de la Ley 21/2018, de 16 de octubre, de mancomunidades de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 43. Separación obligatoria

1. Las mancomunidades podrán acordar la separación obligatoria de los municipios en los términos previstos en los estatutos y, en todo caso, en los siguientes supuestos:

*a*)El reiterado incumplimiento del pago de sus aportaciones.

*b*)El incumplimiento de aquellas otras actuaciones necesarias para el correcto desenvolvimiento de la mancomunidad a las que venga obligado por los estatutos.

*c*)La no aprobación por el pleno de alguno de los municipios integrantes de la mancomunidad de la modificación constitutiva de sus estatutos.

[…]

CAPÍTULO II

Modificaciones legislativas en materias competencia de la

Vicepresidencia y Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas

Sección 1.ª

Renta valenciana de inclusión

*Artículo 39*

Se modifica la letra *a*  del apartado 1 del artículo 13 de la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de renta valenciana de inclusión, que queda redactado como sigue:

Artículo 13. Requisitos de acceso.

1. Con carácter general tendrán derecho a la prestación económica de la renta valenciana de inclusión aquellas personas que cumplan los siguientes requisitos:

*a*)Estar empadronadas o tener la residencia efectiva durante un mínimo de doce meses, de manera continuada, en cualquier municipio o municipios de la Comunitat Valenciana, inmediatamente anteriores a la fecha de solicitud.

También cumple este requisito la persona que haya estado empadronada o haya tenido la residencia efectiva un total de cinco años, de manera continuada o interrumpida, de los diez inmediatamente anteriores a la solicitud.

Los ayuntamientos facilitarán el empadronamiento de todas las personas sin hogar que residan habitualmente en el municipio, con independencia de su lugar de pernocta, en los términos determinados en cada momento por la administración general del Estado.

En el caso de personas asiladas, solicitantes de asilo, refugiadas, extranjeras exiliadas o apátridas, personas valencianas que hayan residido en el exterior de la Comunitat Valenciana y que tengan la consideración de personas retornadas según lo que establezca la normativa autonómica en esta materia, así como las personas prostituidas, víctimas de explotación sexual o trata y las víctimas de violencia de género o intrafamiliar no se exigirá tiempo mínimo de residencia.

A los efectos de acreditación de residencia efectiva se considerará tener asignada asistencia médica o estar inscrita como demandante de empleo o tener personas descendientes escolarizadas. Para su práctica, o a falta de inscripción en el padrón, y con el fin de acreditar el requisito de residencia efectiva, los servicios sociales de atención primaria podrán requerir apoyo y colaboración de entidades de iniciativa social que figuren inscritas en el Registro de Titulares de Actividades de Acción Social que lleven a cabo programas de intervención con colectivos en situación de exclusión social u otros supuestos que se consideren reglamentariamente.

[…]

*Artículo 40*

Se modifica el apartado 3 del artículo 38 de la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de renta valenciana de inclusión, que queda redactado como sigue:

Artículo 38. Modificación

[…]

3. La modificación que dé lugar a la disminución del importe a percibir se aplicará a partir del primer día del mes siguiente al de la fecha de la causa que origine la modificación. La misma regla se aplicará a la modificación que dé lugar al aumento del importe de la prestación, cuando se comunique dentro del plazo legalmente establecido al efecto. Cuando la modificación de aumento se presente fuera de plazo, se aplicará a partir del primer día del mes siguiente al de la fecha de comunicación.

*Artículo 41*

Se modifica el artículo 42 de la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de renta valenciana de inclusión, que queda redactado como sigue:

Artículo 42. Procedimiento de urgencia

Se establece un procedimiento de urgencia tanto para nuevas solicitudes como para modificaciones y extinciones de expedientes existentes, consistente en la reducción a la mitad de los plazos estandarizados y dando preferencia a estos expedientes. Se tramitará con carácter de urgencia en los siguientes supuestos:

*a*)En los casos de persona prostituida, víctima de explotación sexual o trata o víctima de violencia de género o intrafamiliar. La acreditación de estas circunstancias podrá realizarse por cualquiera de los medios previstos en el artículo 9 de la Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, integral contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana.

*b*)En los casos de personas valencianas que hayan residido en el exterior de la Comunitat Valenciana y que tengan la consideración de personas retornadas según lo que establezca la normativa autonómica en esta materia.

*c*)Cuando se formule solicitud anticipada por el cumplimiento de la edad mínima de acuerdo a lo recogido en el artículo 30.*a*.

*d*)Los expedientes iniciados como consecuencia del fallecimiento de la persona titular de la prestación y se haya formulado una nueva solicitud por alguna de las personas beneficiarias de esa unidad de convivencia y que dicha solicitud se realice en el período máximo de 3 meses desde el fallecimiento de la persona titular.

*e*) En las situaciones de emergencia social previstas en el punto 4 del artículo 70 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana.

*f*) Asimismo con carácter excepcional, y siempre que así se justifique expresamente en el informe social que a tal efecto elaboren los y las trabajadoras sociales de los servicios sociales de atención primaria, podrán ir por procedimiento de urgencia aquellos casos en los que concurran circunstancias extraordinarias que los haga considerar en situación de especial vulnerabilidad.

*Artículo 42*

Se modifica el artículo 18 de la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de renta valenciana de inclusión, que queda redactado así:

Artículo 18. Importe a percibir en concepto de prestación económica

1. El importe que la persona titular percibirá mensualmente siempre que no varíen sus circunstancias o las de la unidad de convivencia, será el importe reconocido de la prestación económica que figura en el artículo 16 de esta ley, sumados los complementos que le puedan corresponder recogidos en el artículo 17 de esta ley.

2. En el supuesto de que la persona titular o alguna de las personas de la unidad de convivencia sea beneficiaría del ingreso mínimo vital o de cualquier otra prestación de garantía de ingresos mínimos de carácter estatal que pueda sustituirla, o de la renta activa de inserción (RAI) por violencia de género o violencia doméstica o de una prestación de idéntica naturaleza que la sustituya, el importe que se perciba por estas prestaciones se restará de la cuantía a percibir.

En el supuesto de que el importe percibido por las prestaciones mencionadas supere el importe a percibir en concepto de renta valenciana de inclusión, la prestación económica se reconocerá a importe cero, se mantendrá a la persona como titular de la prestación y se le reconocerá el derecho a la prestación profesional, así como del resto de ayudas y recursos (alquiler, becas de comedor, de libros, etc.) establecidos en esta ley, salvo que la persona titular solicite la extinción.

3. Las variaciones del ingreso mínimo vital, o de cualquier otra prestación de garantía de ingresos mínimos de carácter estatal que pueda sustituirla, que den lugar a una modificación en el importe a percibir en concepto de prestación económica de renta valenciana de inclusión, se aplicarán a partir del mes siguiente al de su comunicación por parte del órgano encargado de su gestión.

*Artículo 43*

Se modifica el artículo 35 de la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de renta valenciana de inclusión, que queda redactado así:

Artículo 35. Reintegro de pagos indebidos

1. La conselleria competente en materia de renta valenciana de inclusión ejercerá las acciones de resarcimiento que le puedan corresponder contra las personas o entidades que hayan percibido la prestación indebidamente. Este reintegro tendrá la consideración de derechos de ingreso público a efectos del procedimiento aplicable a su cobro.

2. A estos procedimientos de reintegro no les será aplicable el cálculo del interés de demora excepto en el supuesto de que la percepción de los ingresos indebidos sea consecuencia del incumplimiento de la obligación de comunicar, dentro del plazo establecido a tal efecto, los cambios en las circunstancias personales o económicas ocurridos en la unidad de convivencia.

*Artículo 44*

Hay que añadir una nueva disposición transitoria a la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de renta valenciana de inclusión, que queda redactada así:

Disposición transitoria \_\_. Régimen de aplicación de los artículos 11.2.1.*f*  y 35 de la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de renta valenciana de inclusión

La suspensión de la aplicación de los artículos 11.2.1.*f*  y 35 de la Ley 17/2019, de 20 de diciembre, de renta valenciana de inclusión, contemplada en la disposición final segunda de la citada norma, en su redacción dada por el artículo 49 de la Ley 7/2021, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2021, quedará sin efecto a partir del 22 de abril 2023.

*Artículo 45*

Hay que añadir una nueva disposición transitoria la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de renta valenciana de inclusión, que queda redactada así:

Disposición transitoria \_\_. Regularización de las variaciones económicas en RVI por el IVM

El reconocimiento y las variaciones del ingreso mínimo vital que tengan efectos retroactivos y afecten a las cuantías percibidas en concepto de renta valenciana de inclusión, se regularizarán conforme a lo que establezcan los instrumentos de colaboración y compensación entre el Instituto Nacional de la Seguridad Social, que gestiona el ingreso mínimo vital, y la Generalitat Valenciana, que gestiona la renta valenciana de inclusión.

Sección 2.ª

Políticas integrales de la juventud

*Artículo 46*

Se modifica el artículo 17 de la Ley 15/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de políticas integrales de juventud, que queda redactado como sigue:

Artículo 17. Entidades juveniles.

1. A efectos de esta ley, son entidades juveniles:

*a*)Las asociaciones juveniles y sus federaciones, confederaciones y uniones.

*b*)Las asociaciones de alumnado universitario y no universitario, y sus federaciones, confederaciones y uniones cuyas personas asociadas sean jóvenes.

*c*)Las secciones, áreas, departamentos y organizaciones juveniles de otro tipo de entidades, como asociaciones de carácter general, partidos políticos, sindicatos, organizaciones empresariales, asociaciones de consumidores, culturales, deportivas, festivas, o de confesiones religiosas, y de sus federaciones, confederaciones y uniones.

*d*)Las entidades prestadoras de servicios a la juventud en las que más de la mitad de las personas socias sean jóvenes. Así mismo, más de la mitad de la junta directiva tendrá que estar compuesta también por personas jóvenes.

2. Reglamentariamente se ha de crear y regular el funcionamiento de un censo de entidades juveniles que gestionará el IVAJ.

3. A efectos de esta ley, se consideran entidades prestadoras de servicios a la juventud las entidades legalmente constituidas sin ánimo de lucro en cuyos estatutos se establezca de forma clara y explícita que entre sus fines sociales está el de llevar a cabo, de manera continuada y con carácter exclusivo o preferente, la programación de actividades para jóvenes.

*Artículo 47*

Se modifica el apartado 2 del artículo 35 de la Ley 15/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de políticas integrales de juventud, que queda redactado como sigue:

Artículo 35. Competencias de los ayuntamientos.

[…]

2. Para cumplir sus fines en materia de juventud, las entidades locales recibirán el apoyo técnico y económico de la administración de la Generalitat, mediante una línea de transferencia, que podrá tener carácter plurianual, hacia las entidades locales con las condiciones que se fijen reglamentariamente.

[…]

Sección 3.ª

Servicios sociales inclusivos

*Artículo 48*

Se añaden los apartados 3, 4 y 5 en el artículo 24 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 24. Departamentos de servicios sociales.

[…]

3. Los departamentos de servicios sociales de una misma provincia serán coordinados y supervisados por la dirección territorial correspondiente de la conselleria competente en servicios sociales. A tal fin, para realizar las funciones de supervisión de departamento de servicios sociales, cada dirección territorial contará con una persona de referencia, denominada supervisor/a, por cada uno de los departamentos que contiene cada provincia, con alguna de las titulaciones universitarias señaladas en el artículo 64.3 de la Ley de servicios sociales inclusivos. La persona supervisora ejercerá sus funciones siguiendo las instrucciones que el órgano administrativo de quien dependa dicte para dirigir las actividades de sus órganos jerárquicamente dependientes.

4. Las personas supervisoras de departamentos de una misma provincia contarán con una unidad administrativa y técnica de apoyo para llevar a cabo la tarea de coordinación, supervisión y seguimiento del conjunto de prestaciones del Catálogo de prestaciones del SPVSS propias de la atención secundaria que se despliegan y desarrollan en estas demarcaciones territoriales.

5. Así mismo, las personas supervisoras de departamentos tendrán la consideración de personal de atención directa y junto con la unidad administrativa y técnica de apoyo, supervisará la correcta implantación y desarrollo del conjunto de prestaciones del Catálogo de prestaciones del SPVSS que se despliegan en estas demarcaciones.

*Artículo 49*

Se modifican la letra *l*, la letra *m*  y la letra *x*  del apartado 1 del artículo 36 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:

Artículo 36. Prestaciones profesionales

[…]

*l)*  Atención a las necesidades básicas

Actuaciones dirigidas a proporcionar la atención y la cobertura de las necesidades básicas de personas, familias o, en su caso, unidad de convivencia. Esta prestación será garantizada y gratuita para toda la ciudadanía.

Entre las modalidades de atención a las necesidades básicas de la atención primaria de carácter básico, se incluirán aquellos espacios de alojamiento, de atención diurna y nocturna, de atención ambulatoria y servicios de acogida y de higiene personal, convivencia, relación y atención social para las personas en situación de vulnerabilidad o riesgo de exclusión social. Aparte de las anteriores también se atenderán actuaciones inmediatas ante situaciones de carácter extraordinario o excepcional.

Esta modalidad será garantizada y gratuita para toda la ciudadanía que se encuentre en situación de vulnerabilidad o riesgo de exclusión social.

*m*) Atención ante situaciones de urgencia y emergencia social.

Atención inmediata ante situaciones de carácter extraordinario o excepcional. Esta prestación tiene que estar garantizada mientras persista esta situación y tiene que ser gratuita para toda la ciudadanía, en conformidad con el que establece el artículo 70 de esta ley.

[…]

*x*) Atención nocturna.

Atención integral y específica en establecimientos dirigida a mejorar o mantener el mayor nivel posible de autonomía personal ante situaciones de vulnerabilidad o riesgo, proporcionando una atención individualizada e integral, así como prestar apoyo a las personas cuidadoras, si es el caso. Esta modalidad será garantizada para aquellas personas en situación de dependencia en los términos establecidos en su normativa de aplicación.

*Artículo 50*

Se modifican los apartados 1, 3 y 4 del artículo 66 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:

Artículo 66. Personal profesional del área de servicios sociales.

1. Las personas profesionales del área de servicios sociales ejercerán las funciones inherentes en los servicios de atención primaria de carácter específico de competencia municipal mencionados en los apartados *a* y*c*  del artículo 18.2 y su ámbito territorial de actuación es el área de servicios sociales.

[…]

3. Las ratios y figuras profesionales concretas del área de servicios sociales para cada servicio de atención primaria de carácter específico de competencia municipal mencionado en los apartados *a*  y *c*  del artículo 18.2 se determinarán reglamentariamente.

4. Cada servicio de atención primaria de carácter específico, de competencia autonómica, a los cuales se refieren los apartados *b, d, e,* y*f* del artículo 18.2, prestados en los centros mencionados en la disposición adicional undécima, tendrá sus correspondientes figuras profesionales, las ratios y los perfiles concretos, los cuales se determinarán en el decreto que desarrolle la tipología de centros, servicios y programas.

[…]

*Artículo 51*

Se modifica el título del artículo 70 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 70. Actuaciones ante situaciones de urgencia y emergencia social

*Artículo 52*

Se modifica el título y se añaden los apartados 5 y 6 en el artículo 78 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 78. El Plan personalizado de intervención social y el Plan de atención individual.

[…]

5. A efectos del SPVSS, se considerará plan personalizado de intervención social (PPIS) cualquier otra denominación sobre proyectos o programas de intervención a las cuales pueda referirse la legislación de diferentes colectivos o ámbitos de actuación como el Proyecto de intervención personal, social y educativo familiar (PISEF), recogido en la Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de derechos y garantías de la infancia y la adolescencia o el Programa individual de atención (PIA)recogido en la Ley 39/2006, de 14 de diciembre, de promoción de la autonomía personal y atención a las personas en situación de dependencia.

6. Plan de atención individual (PAI): formará parte del plan personalizado de intervención social iniciado en la atención primaria básica y será entendido como una concreción del mismo durante la asistencia o estancia de una persona en un programa o centro concreto. Se ofrece con el consenso de la persona que participa en él e incluye, en todo caso, los objetivos a corto plazo, la participación en las actuaciones y actividades, su valoración y evaluación a través de indicadores propuestos con antelación. Se aplica en todos los programas que se desarrollan desde los programas y centros de atención primaria y en los centros de la atención secundaria. A esos efectos, se considerarán como equivalentes al PAI otras denominaciones sobre planes individuales a las cuales se refiere la legislación vigente para programas y centros concretos, como el Programa individual de ejecución de medidas (PIEM) referido en la Ley orgánica 5/2000, de 12 de enero, reguladora de la responsabilidad penal de las personas menores.

*Artículo 53*

Se modifica las letras *b*  y *d*  del apartado 3 y se añade un apartado 4 en el artículo 79 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 79. Sistema de Información Valenciano de Servicios Sociales.

[…]

3. El Sistema de Información Valenciano de Servicios Sociales incluirá, entre otros, las herramientas informáticas básicas siguientes:

[…]

*b*)El sistema de información de personas usuarias formado por la historia social única.

[…]

*d*)Otras aplicaciones referidas a la autorización y acreditación de centros, servicios, programas, profesionales del sistema, normativa, ocupación de plazas, entre otras.

4. Los datos resultantes de la explotación tendrán la consideración de estadística de interés de la Generalitat y estarán en general a disposición de la planificación y evaluación del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales, así como en particular del Observatorio del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales.

*Artículo 54*

Se modifica el apartado 2 del artículo 80 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 80. Autoridad.

[…]

2. El personal inspector, así como las personas supervisoras de departamento tendrán la consideración de autoridad en el ejercicio de sus funciones, y se tendrán que identificar a tal efecto.

*Artículo 55*

Se modifica el apartado 4 del artículo 85 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 85. Colaboración de la iniciativa privada

[…]

4. La estabilidad del empleo y la calidad del trabajo y de las condiciones laborales de las personas profesionales de las entidades de iniciativa privada prestadoras de servicios sociales se considerará como criterio evaluable en el acceso a la financiación pública por parte de estas.

*Artículo 56*

Se modifica el artículo 86 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 86. Cláusulas sociales.

Las administraciones públicas valencianas valorarán los planes de igualdad, la promoción y cumplimiento de objetivos de desarrollo sostenible, las cláusulas sociales, saludables y medioambientales, de conformidad con la normativa vigente, en los procedimientos de concesión de los conciertos, así como en los convenios, contratos y los acuerdos de colaboración.

*Artículo 57*

Se modifican la letra *g*  del apartado 2, los apartados 3 y 4, y la letra *a*  del subapartado 1.4 del apartado 5 del artículo 87 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:

Artículo 87. Concepto, régimen general y principios de la acción concertada.

[…]

*g*) Eficiencia presupuestaria, fijando contraprestaciones económicas a percibir por las entidades concertadas de acuerdo con las tarifas máximas o módulos que se establezcan, que cubrirán, como máximo, los costes variables, fijos y permanentes de prestación del servicio, sin incluir beneficio industrial. Las convocatorias de los acuerdos de acción concertada tendrán que prever mecanismos para garantizar el equilibrio entre la compensación y los gastos financiables, y poder corregir los desequilibrios que se produzcan con una periodicidad no superior a dos años. Estos mecanismos se desarrollarán reglamentariamente o, en su caso, a través de la oportuna instrucción dictada por el órgano competente en materia de acción concertada. La entidad concertada tendrá la obligación de reembolsar cualquier compensación excesiva recibida. El cálculo de la compensación se determinará mediante las memorias económicas que presente la entidad como justificación del acuerdo de concierto.

[…]

3. Los servicios que se provean por medio de acción concertada no podrán suponer, en ningún caso, una disminución de los derechos de las personas usuarias que regula el artículo 10 de esta ley. Es por ello que las convocatorias de acción concertada de los diferentes sectores podrán tener efectos económicos retroactivos como salvaguardia de los derechos de las personas usuarias que estén ocupando plazas en recursos del Sistema Público de Servicios Sociales. Una vez extinguido el concierto, el órgano concertante tendrá que garantizar que los derechos de las personas receptoras de los servicios prestados bajo la modalidad de acción concertada no se vean perjudicados por la extinción del acuerdo.

4. Por medio de un decreto del Consell se desarrollarán los requisitos y los criterios de valoración de centros y servicios, la formalización y los efectos de la acción concertada, su resolución, las limitaciones y las prohibiciones para concertar, las causas de extinción, así como la financiación de la acción concertada. En todo caso, no se podrá concertar con los centros y los servicios que no dispongan de la acreditación preceptiva.

En las convocatorias de acción concertada, las entidades deberán poner a disposición de la Generalitat Valenciana como mínimo el 85 por ciento de las plazas autorizadas del centro para incluirlas en el sistema público valenciano de servicios sociales mediante la concertación de estas plazas. En casos excepcionales y debidamente justificados, se podrá tomar como referencia el porcentaje de ocupación real del centro de acuerdo con la última convocatoria o situación de ocupación del centro, siempre dentro del límite de las plazas autorizadas. El resto de plazas, no puestas a la disposición por parte de las entidades en la acción concertada en la Generalitat, no podrán ser cubiertas por prestaciones vinculadas al servicio o prestaciones vinculadas de garantía de las tipologías de plazas o servicios vinculadas al objeto mismo de las convocatorias de acción concertada.

5.

[…]

1.4 En representación de los sindicatos en el ámbito de la acción concertada:

*a*)Cuatro personas por parte de cada uno de los sindicatos más representativos.

[…]

*Artículo 58*

Se añade una letra *d*  en el apartado 1, se modifica la letra *k*  del apartado 2 y se añade una letra *o*  en el apartado 2 del artículo 89 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 89. Requisitos de acceso al régimen de concierto.

1. Podrán acceder al régimen de acción concertada las entidades de iniciativa social prestadoras de servicios sociales que cumplan los requisitos siguientes:

[…]

*d*)No haber tenido sanción firme y definitiva en vía administrativa, por dos o más faltas graves, o una falta muy grave, con arreglo a la normativa sectorial de servicios sociales o del sector objeto de acción concertada, durante los tres años anteriores a la publicación de la convocatoria pública, o tener sanción en vigor por cierre temporal o definitivo del centro o servicio, al tiempo de publicarse esta.

2. A efectos de establecimiento de conciertos, las administraciones públicas valencianas podrán valorar, a favor de las entidades que acreditan su aplicación efectiva a lo largo de su trayectoria, entre otras, las características siguientes:

[…]

*k*) Garantizar el cumplimiento de los convenios colectivos sectoriales que se le aplican, así como la adhesión a estos y en particular los acuerdos salariales posteriores que se realizan que mejoran las condiciones de los trabajadores y trabajadoras.

[…]

o) La planificación conjunta con los representantes de los trabajadores de acciones de implementación y promoción de objetivos de desarrollo sostenible.

*Artículo 59*

Se modifica el artículo 90 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 90. Duración de los conciertos

Los conciertos se establecerán con una duración temporal no superior a cinco años. Los conciertos podrán prorrogarse hasta un periodo adicional de dos años y solo mediante un acuerdo explícito de las dos partes. Cuando acabe el periodo indicado, la administración competente podrá establecer un nuevo concierto.

Las causas de extinción de los conciertos sociales se regularán por el decreto del Consell que regule la acción concertada. En el caso de extinguirse un concierto, la administración competente garantizará la continuidad de la prestación del servicio del que se trate para garantizar que los derechos de las personas usuarias de los servicios concertados no se vean perjudicados; y podrá, si es necesario, obligar a la entidad concertada a continuar prestando el objeto de concierto social en iguales condiciones que lo prestaba hasta que pueda asumirlo otra entidad.

El procedimiento para la extinción del acuerdo se podrá iniciar a instancia de parte o de oficio, con audiencia de la entidad concertada, cuando el órgano concertante tenga conocimiento de la existencia de cualquiera de las causas de extinción recogidas en el decreto del Consell que regule la acción concertada.

La resolución que acuerde la extinción indicará, además de la causa de extinción del acuerdo, la fecha a partir de la cual se entenderá extinguido y la liquidación de las obligaciones económicas entre ambas partes.

*Artículo 60*

Se añade un nuevo punto 5 en el artículo 133 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de la Generalitat, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado así:

5. El acceso a la información contenida en las actas de inspección por parte de cualquier ciudadano o ciudadana, así como por parte de administraciones, entidades e instituciones públicas, se efectuará preservando en todo momento la integridad del objeto y de las funciones de la inspección contempladas en esta ley. A tal efecto, la persona titular del órgano que ejerza la función inspectora podrá establecer, en cada caso y de manera motivada, los términos en los que se efectuará el acceso a la información contenida en las actas de inspección, así como limitar o denegar la obtención de copias.

*Artículo 61*

Se modifica el punto 1 de la disposición final primera de la Ley 3/2019, de 1 de febrero, de la Generalitat, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado así:

1. Mediante resolución de la persona titular de la conselleria competente en materia de servicios sociales, en el plazo máximo de dieciocho meses a partir de la entrada en vigor de esta ley, aprobará el Plan estratégico de servicios sociales de la Comunitat Valenciana.

*Artículo 62*

Se añade una nueva disposición adicional a la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de la Generalitat, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado así:

Disposición adicional \_\_. Apertura de nuevos centros de servicios sociales

A efectos de apertura y puesta en funcionamiento de nuevos centros de servicios sociales de atención primaria específica o secundaria, cuya competencia es de la Generalitat, de acuerdo con el artículo 36.5.*d*  de la Ley 8/2021, de 30 de diciembre, de presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2022 o normativa presupuestaria vigente, no computarán para la tasa de reposición los puestos de trabajo necesarios para prestar los servicios asignados a estos centros.

*Artículo 63*

Se añade un nuevo punto con una nueva disposición transitoria a la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de la Generalitat, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado así:

Disposición transitoria \_\_. Financiación de los servicios sociales de atención primaria durante la entrada en vigor del contrato programa

1. En el caso de agrupaciones de municipios no constituidos como mancomunidad y que a la entrada en vigor de las disposiciones del Decreto 38/2020, de 20 de marzo, del Consell, de coordinación y financiación de la atención primaria de servicios sociales, reguladoras de la colaboración financiera del contrato programa en el ejercicio 2022, no se hayan constituido jurídicamente como mancomunidad, pero hayan iniciado la tramitación como esta figura, podrán continuar financiándose a través del sistema de financiación vigente, transitoriamente, durante 2023.

2. Esta situación también será aplicable de manera totalmente excepcional a aquellas entidades del sector público institucional y similares que, prestando servicios de atención diurna y nocturna, de atención ambulatoria y de alojamiento alternativo, así como atención secundaria, vinculadas a entidades locales y que sean financiadas mediante resolución nominativa de concesión directa, no se haya completado el proceso de asunción en el presupuesto por parte de las entidades locales.

*Artículo 64*

Se modifica el apartado 2 del artículo 92 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 92. Contratación con la iniciativa privada.

[…]

2. Las administraciones públicas incluirán en la contratación pública cláusulas de responsabilidad social, medioambientales, desarrollo sostenible y de transparencia, bien como criterios de adjudicación o bien como condiciones especiales de ejecución, en los pliegos de cláusulas administrativas particulares.

*Artículo 65*

Se añade un apartado 5 en el artículo 107 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 107. Financiación de personal.

[…]

5. La desvinculación por parte de un municipio de una mancomunidad, en la que estaba previamente integrado, no supondrá para el municipio, garantía de financiación por la Generalitat en la parte proporcional de la financiación a la mancomunidad que pudiera corresponder a su participación en esta.

*Artículo 66*

Se añade un apartado 8 en el artículo 110 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 110. Fórmulas de colaboración financiera.

[…]

8. Con el fin de garantizar la efectividad de las fórmulas de colaboración financiera entre las diferentes administraciones públicas, así como el cumplimiento del principio de lealtad institucional, la unidad de apoyo al Órgano de Coordinación y Colaboración Interadministrativa en Servicios Sociales prevista en el apartado cuarto del artículo 49 de esta ley, será la encargada del desarrollo, gestión, seguimiento, cumplimiento y mejora continua de los contratos-programa.

*Artículo 67*

Se añade la letra *i*  en el apartado 4 y se añaden los apartados 5, 6 y 7 en el artículo 116 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 116 Objetivos de la calidad en los servicios sociales

[…]

4. Para asegurar el desarrollo y la aplicación de los procesos de calidad, en el plan estratégico de servicios sociales de la Comunidad Valenciana se incluirá la estrategia de calidad que, como mínimo, preverá los aspectos siguientes:

*a*)La definición de los objetivos de calidad que se establezcan.

*b*)Los instrumentos y sistemas de mejora generales y sectoriales.

*c*)Los estudios de opinión y los resultados de los procedimientos de participación de las personas usuarias y sus familias, así como otros agentes involucrados.

*d*)Los requisitos de calidad exigibles a las prestaciones y los servicios de los servicios sociales.

*e*) Las directrices en materia de formación de las personas profesionales de servicios sociales.

*f*) Los criterios de calidad en la ocupación.

*g*) La perspectiva de género en la gestión, la organización y la prestación de servicios.

*h*) Los mecanismos de tramitación de sugerencias, quejas y reclamaciones de las personas usuarias o familias.

*i*) Los mecanismos e indicadores para el seguimiento, evaluación y garantía de cumplimiento de los objetivos de calidad establecidos en la estrategia, así como para permitir el análisis comparativo entre prestaciones y entre servicios del propio Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales.

5. Para desarrollar los procesos de certificación de la calidad en el Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales se contará con personal empleado público para realizar y apoyar a las auditorías de calidad.

6. Las funciones de las persones auditoras son, entre otras, las siguientes:

*a*)Revisar las auditorías internas de calidad, así como realizar las auditorías externas de calidad de los centros, servicios y programas de titularidad propia o del Instituto Valenciano de Servicios Sociales, aquellos que la inspección de servicios sociales solicite, así como de las administraciones locales o entidades de iniciativa social que se determine reglamentariamente.

*b*)Colaborar en el diseño de las normas de calidad dentro del marco de los centros, servicios y programas de servicios sociales.

*c*)Coordinar sus actuaciones con las personas inspectoras de servicios sociales, así como con las personas supervisoras de departamento.

7. Los puestos de trabajo destinados a realizar y apoyar a las auditorías de calidad se clasificarán con unos requisitos de pertenencia a cuerpos o escalas coincidentes con los lugares de la inspección de servicios sociales.

*Artículo 68*

Se modifica la letra *h*  y se añade la letra *i*  en el apartado 2 del artículo 125 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 125. Institut Valencià de Formació, Investigació i Qualitat en Serveis Socials (IVAFIQ).

[…]

2. En particular, a título enunciativo, son funciones del Institut Valencià de Formació, Investigació i Qualitat en Serveis Socials (IVAFIQ) las siguientes:

[…]

*h*) Constituir laboratorios de investigación en servicios sociales con las universidades públicas valencianas u otros centros de investigación pública, con la participación de las entidades locales con el fin de realizar investigaciones aplicadas e innovadoras en el ámbito de los servicios sociales que puedan constituir experiencias que se transfieran al conjunto del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales. La actividad de los laboratorios se complementará con la creación de cátedras con las universidades públicas valencianas para el fomento de la investigación, innovación y formación en materia de servicios sociales.

*i*) Cualesquiera otras funciones que se le asignen expresamente o que deriven de los fines de carácter general de su cargo.

*Artículo 69*

Se modifica la letra *n*  del artículo 138 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 138. Infracciones leves

[…]

*n*) Incumplir con los requisitos, condiciones u obligaciones exigidos para acceder a la acción concertada, a las subvenciones, a los contenidos de los pliegos de prescripciones técnicas y cláusulas administrativas de los contratos, así como los compromisos y obligaciones especificados en los convenios interadministrativos plurianuales, en su modalidad de contrato programa, suscritos para la gestión de la ejecución de las prestaciones en materia de servicios sociales.

*Artículo 70*

Se modifica la letra *k*  y la letra *u*  y se añade la letra *w*  en el artículo 139 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 139. Infracciones graves

[…]

*k*) No disponer o no aplicar el reglamento de régimen interior, no tener subscrito el contrato asistencial con la persona usuaria, su curador, curadora o representante o incumplir sus pactos, o que este no se ajuste a la normativa. No disponer, incumplir o no aplicar los protocolos y los programas exigibles para cada tipo de servicio.

[…]

*u*) Causar riesgo grave o mal efectivo para la salud de los usuarios por incumplir con los requisitos, condiciones u obligaciones exigidos para acceder a la acción concertada, a las subvenciones, a los contenidos de los pliegos de prescripciones técnicas y cláusulas administrativas de los contratos, así como los compromisos y obligaciones especificados en los convenios interadministrativos plurianuales, en su modalidad de contrato programa, suscritos para la gestión de la ejecución de las prestaciones en materia de servicios sociales.

[…]

*w*) Incumplir la obligación de incorporación de puestos financiados por los contratos-programa por parte de las Entidades Locales de acuerdo con las ratios previstos en el artículo 65 de esta Ley.

*Artículo 71*

Se modifica la letra *l*  en el artículo 140 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 140. Infracciones muy graves

[…]

*l*) Incumplir la plantilla de personal exigida cuando el incumplimiento mencionado se sitúe por encima del 20 por ciento o no garantizar la atención directa continuada, en concreto las ratios de presencialidad efectiva del personal de atención directa que puedan establecerse mediante desarrollo normativo, si esto comporta perjuicios graves para las personas usuarias.

*Artículo 72*

Se modifica el apartado 3 del artículo 147 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 147. Procedimiento sancionador

[…]

3. Para la incoación del expediente sancionador, la persona titular del órgano que ostente la competencia para la autorización del centro o servicio nombrará instructor o instructora a un funcionario o funcionaria de un departamento diferente al del órgano de incoación. A fin de preservar la imparcialidad del procedimiento sancionador y dotar de una mayor garantía el presunto infractor o infractora, en ningún caso podrán actuar como instructores o instructoras del expediente aquellas personas que tengan atribuidas funciones de investigación, averiguación e inspección, y las actuaciones de la cual hayan servido de base para la iniciación del procedimiento.

[…]

*Artículo 73*

Se modifica la disposición adicional cuarta de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactada así:

Disposición adicional cuarta. Acreditación de calidad

Los centros y los servicios que formen parte del sistema público valencia de servicios sociales, así como los colaboradores, deberán contar, en un plazo máximo de ocho años, con una acreditación de calidad, contados desde la entrada en vigor de la Ley 3/2019, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana.

*Artículo 74*

Se modifica la disposición adicional undécima de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactada como sigue:

Disposición adicional undécima. Servicios de atención primaria de carácter específico de competencia de la Generalitat.

[…]

3. Los servicios de alojamiento alternativo proveerán sus prestaciones a través de viviendas tuteladas en sus diferentes modalidades, entre otras.

*Artículo 75*

Se añade la disposición adicional vigésima en la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la redacción siguiente:

Disposición adicional vigésima. Nuevo modelo de residencias para personas mayores y personas con diversidad funcional

1. Las residencias para personas mayores dependientes para las cuales se solicite una autorización de funcionamiento del centro o la obtención del visado previo a partir de la entrada en vigor de esta disposición, no podrán superar las 75 plazas residenciales cuando se encuentren ubicadas en zonas rurales o zonas con riesgo de despoblamiento, no podrán superar las 90 plazas si se encuentran ubicadas en localidades o zonas de densidad mediana y no superarán las 120 plazas cuando se ubiquen en ciudades o zonas pobladas. Todas deberán estar estructuradas necesariamente en módulos convivenciales.

La capacidad de estos módulos será de un máximo de 25 plazas autorizadas y dispondrán cada uno de ellos de al menos comedor con cocina office, un cuarto de estar, un baño común y habitaciones con baño, de forma que se permita la vida habitual y normalizada de los residentes en cada módulo. Así mismo, no se permitirán las estancias diurnas para los usuarios no residentes cuando no se pueda garantizar una delimitación física de los espacios utilizados por estas personas respecto de los residentes. Reglamentariamente, podrá determinarse un número máximo inferior a 25 por módulo.

2. Las residencias de personas con diversidad funcional deberán estructurarse igualmente en módulos convivenciales.

*Artículo 76*

Se añade la disposición adicional vigesimoprimera en la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Disposición adicional vigesimoprimera. Ratio de personal auditor adscrito al servicio con función de supervisión y certificación de calidad en materia de servicios sociales.

1. El personal auditor de calidad de servicios sociales se incrementará progresivamente hasta conseguir una ratio de una persona auditora de calidad por cada 175.000 habitantes, en el plazo máximo de cuatro años, siempre que exista crédito adecuado y suficiente para ello.

2. El aumento de la dotación de personal auditor de calidad de servicios sociales se efectuará cada ejercicio presupuestario hasta conseguir la ratio establecida en el apartado anterior y de manera territorializada.

*Artículo 77*

Se añade la disposición adicional vigesimosegunda a la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la redacción siguiente:

Disposición adicional vigesimosegunda. Efectos en materia de personal en los procesos de reversión de centros y servicios del sistema público València de servicios sociales o de la adquisición por la Generalitat de centros de servicios sociales de titularidad de entidades privadas.

1. Producida la extinción de un contrato de servicios de gestión integral en centros de titularidad pública, la Generalitat, a través de la conselleria competente en materia de servicios sociales o a través del Instituto València de Servicios Sociales (Ivass), podrán, mediante acuerdo del Consell, subrogarse en la condición de empleador que las empresas contratadas tengan, incluyendo la subrogación de los contratos de trabajo del personal para la prestación del servicio, cuando haya sucesión de empresa de acuerdo con el artículo 44 del Real decreto legislativo 2/2015, de 23 de octubre, por el cual se aprueba el texto refundido de la Ley del Estatuto de los trabajadores. Las condiciones de la citada subrogación se establecerán en un posterior decreto aprobado por el Consell.

2. El personal afectado continuará en su puesto de trabajo con la misma condición que tuviera previamente a la subrogación hasta que cese por causas legales de extinción de los contratos laborales previstas en el Estatuto de los trabajadores, y con las otras consecuencias laborales inherentes a la subrogación contractual.

3. En el supuesto de que la Generalitat, a través de la conselleria competente en materia de servicios sociales o a través del Instituto Valenciano de Servicios Sociales (Ivass), adquiera centros en funcionamiento de servicios sociales de titularidad de entidades privadas y se produzca una sucesión de empresas de acuerdo con lo mencionado en el artículo 44 del Estatuto de los trabajadores, se subrogará en la condición de empleador que estas entidades ejerzan en los contratos de trabajo para prestar el servicio correspondiente, en los términos y con los efectos legales que prevé este artículo.

4. En los supuestos en que los servicios de competencia local se estaban prestando mediante fórmulas diferentes a la gestión directa indiferenciada y la entidad local proceda a su internalización, se subrogará al personal afectado, que quedará adscrito a la actividad con la misma condición que tuviera previamente a la subrogación hasta que cese por causas legales de extinción de los contratos laborales previstas en el Estatuto de los trabajadores, y con los otros recursos públicos necesarios para prestar el servicio en los términos previstos en el artículo 34.3.

*Artículo 78*

Se añade la Disposición adicional vigesimotercera en la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Disposición adicional vigesimotercera. Acuerdos en materia de derechos y garantías sindicales.

Para el adecuado cumplimiento de las competencias y funciones en el ámbito de los servicios sociales, la administración facilitará acuerdos con las organizaciones sindicales, en materia de acción sindical en el marco del ámbito de negociación que corresponda en cada caso.

*Artículo 79*

Se añade la disposición adicional vigesimocuarta en la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Disposición adicional vigesimocuarta. Protección de Datos

1. El tratamiento de datos personales que se realice en cumplimiento de esta norma se ajustará a lo que se dispone en el régimen jurídico europeo y estatal en materia de protección de datos de carácter personal.

2. Los datos personales que las personas proporcionen a la administración en el ejercicio de los derechos garantizados en esta norma serán utilizados con las finalidades y los límites previstos.

3. El tratamiento de datos de categorías especiales o de personas en situación de especial vulnerabilidad preverá que, en su caso, el régimen de publicidad y de notificación de las personas afectadas garantice que no se lesionan sus derechos o intereses legítimos.

4. Con el fin de garantizar un nivel adecuado de protección de los derechos y libertades de las personas interesadas, el departamento competente en materia de servicios sociales tendrá que determinar las medidas de seguridad, técnicas y organizativas apropiadas en función de los riesgos que supone el tratamiento de datos personales teniendo que realizar, cuando proceda conforme al régimen jurídico en materia de protección de datos, la oportuna evaluación de impacto.

*Artículo 80*

Se añade la disposición transitoria décima en la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Disposición transitoria décima. Transitoriedad de la Disposición adicional undécima

La Disposición Adicional Undécima prevista en esta Ley será aplicable hasta la entrada en vigor del Decreto por el cual se regula la tipología y funcionamiento de los centros, servicios y programas de servicios sociales y su ordenación dentro de la estructura funcional, territorial y competencial del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales.

*Artículo 81*

Se modifica el apartado 1 de la disposición final segunda de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Disposición final segunda. Composición de equipos, ratios en atención primaria y atención secundaria.

1. En el caso de la atención primaria de carácter básico, hasta que no entre en vigor el decreto mencionado en el apartado 3 de la disposición anterior, se mantendrá la composición de equipos profesionales y ratios establecidas en el modelo social básico desarrollado por la  Conselleria competente en materia de servicios sociales, utilizado para la planificación y la financiación de los equipos de servicios sociales generales en las leyes de presupuestos de la Generalitat para los ejercicios 2017 y 2018, que seguirá vigente para los ejercicios 2019, 2020, 2021, 2022 y 2023.

[…]

CAPÍTULO III

Modificaciones legislativas en materias competencia de la Vicepresidencia

Segunda y Conselleria de Vivienda y Arquitectura Bioclimática

Sección 1.ª

Función social de la vivienda

*Artículo 82*

Se modifica la letra *c*  del apartado 3 del artículo 14 de la Ley 2/2017, de 3 de febrero, por la función social de la vivienda de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 14. Concepto y declaración de vivienda deshabitada.

1. […]

2. […]

3. Trámite ordinario para la declaración

*a*)[…]

*b*)[…]

*c*)La resolución que ponga fin al procedimiento decidirá todas las cuestiones planteadas por los interesados y aquellas otras derivadas del mismo, debiendo producirse la efectiva habitación dentro del plazo de seis meses contados desde la notificación de la resolución, sin que el citado uso habitacional pueda tener una duración inferior a un año, salvo acuerdo de los interesados, que habrá de ser comunicado a la dirección general competente en materia de vivienda.

*d*)[…]

*e*) (...)

*Artículo 83*

Se añade la letra *j*  en el apartado 2 del artículo 33 y se añaden las letras *h*  e *i*  en el apartado 3 del artículo 33 de la Ley 2/2017, de 3 de febrero, por la función social de la vivienda de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 33. Infracciones.

1. Constituyen infracciones administrativas por incumplimiento de la función social de la vivienda, sin perjuicio de las tipificadas en la legislación valenciana en materia de vivienda, las contempladas en los apartados siguientes de la presente ley.

2. Tendrán la consideración de infracciones graves:

[…]

*j*) Incumplimiento de alguna de las funciones y compromisos establecidos, para el agente de intermediación inmobiliaria colaborador o colaboradora, en la denominada red Xarxa Lloga'm, en el artículo 78 del Decreto 130/2021 o norma que la sustituya.

3. Tendrán la consideración de infracciones muy graves:

[…]

*h*) Incumplimiento de la obligación de inscripción en el Registro de agentes de intermediación inmobiliaria.

*i*) Incumplimiento por parte del gran tenedor, de la obligación de comunicar que se ha producido la efectiva habitación dentro del plazo de 6 meses, a partir de la resolución de declaración de vivienda deshabitada, en aquellos casos en los cuales no se han aceptado las medidas de fomento.

*Artículo 84*

Se modifica la disposición adicional sexta de la Ley 2/2017, de 3 de febrero, por la función social de la vivienda de la Comunitat Valenciana, que queda redactada como sigue:

Disposición adicional sexta. Agentes de intermediación inmobiliaria y su registro.

1. A los efectos de la presente ley y de las actividades de promoción y mediación que regula, los agentes de intermediación inmobiliaria son personas físicas, entidades sin personalidad jurídica o personas jurídicas que se dedican de forma regular y remunerada, dentro del territorio de la Comunitat Valenciana, a prestar servicios de mediación, asesoramiento y gestión en operaciones inmobiliarias en relación con operaciones de compraventa, alquiler, permuta o cesión de bienes inmuebles y los derechos correspondientes, incluida la constitución de estos derechos.

2. Pueden actuar como agentes de intermediación inmobiliaria:

*a*)Agentes que cumplan los requisitos de cualificación profesional establecidos por su normativa específica y la legislación sectorial vigente.

*b*)Todas las personas físicas, entidades sin personalidad jurídica o personas jurídicas que cuenten con la formación profesional requerida y cumplan con las condiciones legales y reglamentarias que se les exijan.

3. Los agentes de intermediación inmobiliaria, para ejercer, deberán:

*a*)Disponer de un establecimiento abierto al público a tal efecto, salvo que la comercialización de servicios inmobiliarios se realice de forma remota por vía electrónica o telemática, en cuyo caso es necesario acreditar una dirección física del agente responsable.

Se presume que tiene la consideración de establecimiento abierto al público el domicilio fiscal, los locales comerciales y las oficinas y despachos, siempre que cumplan con los requisitos que se determinen reglamentariamente para su apertura.

Se entenderá que dispone de establecimiento abierto al público, siempre que, como mínimo, se ofrezca una dirección física ubicada en la Comunitat Valenciana donde se puedan remitir las consultas o reclamaciones en relación con su actividad.

*b*) Estar en posesión de la formación profesional regulada en los términos del apartado anterior 2.º*a*.

*c*)Constituir y mantener una garantía, con validez permanente, que les permita responder de las cantidades que reciban en el ejercicio de su actividad mediadora mientras no las ponen a disposición de los destinatarios. Para determinar el importe de la garantía, es necesario tener en cuenta el número de establecimientos qué cada agente mantiene abiertos al público. Por reglamento, se pueden establecer las modalidades que se pueden adoptar y los criterios para establecer el riesgo que debe cubrir esta garantía. En el caso de agentes colegiados o asociados, la garantía podrá constituirse a través del colegio profesional al que pertenezcan.

*d*)Constituir y mantener una póliza de responsabilidad civil, con vigencia permanente, que les permita dar respuesta al ejercicio de la actividad mediadora. El capital a asegurar por la póliza debe determinarse reglamentariamente, teniendo en cuenta el número de establecimientos que cada agente mantiene abiertos al público. La póliza de seguro podrá ser individual o, en el caso de agentes colegiados o asociados, la póliza de grupo que la escuela o colegio profesional al que pertenezcan haya concertado.

4. El Consell con el fin de promover la transparencia en el sector de la vivienda y garantizar la protección de propietarios e inquilinos creará un registro obligatorio de agentes de intermediación inmobiliaria adscrito a la conselleria competente en materia de vivienda. Las características y desarrollo de este registro, el registro de agentes, los términos y el procedimiento se regularán por reglamento aprobado por decreto del Consell.

Para inscribirse, los agentes, mediante declaración responsable, harán constar que su actividad cumple con los requisitos y cualificaciones establecidos por esta ley y los establecidos por la normativa, sin perjuicio de que lo acrediten aportando la documentación procedente junto a la declaración responsable y cuando así sea requeridos por la administración.

La regulación del registro de agentes de intermediación inmobiliarios deberá especificar las condiciones y procedimiento para la verificación de las entradas, la renovación y resolución de éstas y el resto de aspectos de funcionamiento. Los titulares del registro deberán crear un distintivo con un formato y características concretas que deberán colocarse en un lugar visible para el público en cada uno de los locales de los agentes inscritos, así como en la función comercial y en la publicidad de los agentes.

El número de registro de los agentes debe estar incluido en el registro correspondiente.

Los profesionales en ejercicio pueden compartir la credencial de inscripción con la credencial colegial y el número de socio.

*Artículo 85*

Se añade una disposición adicional a la Ley de 2/2017, de 3 de febrero, por la función social de la vivienda de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Disposición adicional

Los registradores de la propiedad notificarán a la conselleria competente en materia de vivienda de la expedición de las certificaciones de dominio y cargas a que se refieren los artículos 656 y 688 de la Ley 1/2000, de 7 de enero, de enjuiciamiento civil, que expidan sobre viviendas, haciendo constar en la inscripción y en la nota de despacho la práctica de dicha notificación.

Dicha notificación informará sobre el número y tipo de procedimiento, juzgado ante el que se sustancia, e identificación de la finca o fincas afectadas por el mismo, así como de la identificación del ejecutado.

*Artículo 86*

Se modifica el punto 2 del apartado V del Anexo II. Procedimiento para la declaración de vivienda deshabitada, de la Ley 2/2017, de 3 de febrero, por la función social de la vivienda de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

ANEXO II Procedimiento para la declaración de vivienda deshabitada

V. Trámite de audiencia con información de medidas de fomento.

2. Este trámite se acompañará de una información sobre medidas de fomento de habitación de viviendas desocupadas, y que tengan relación con:

*a*)Intermediación en el mercado del arrendamiento de viviendas para propiciar su efectiva ocupación.

*b*)Aseguramiento de los riesgos que garanticen el cobro de rentas y cantidades asimiladas de arrendamientos urbanos, desperfectos causados por ocupantes distintos de sus propietarios y la defensa jurídica para la resolución de conflictos arrendaticios.

*c*)Medidas fiscales que determinen la Generalitat y las entidades locales, en el ejercicio de sus respectivas competencias.

*d*)Subvenciones para propietarios y arrendatarios, destinadas a la rehabilitación de viviendas y a la ayuda de pago de rentas de arrendamiento, respectivamente.

e) Cesión de las viviendas a la Generalitat por sus titulares, para su gestión en régimen de alquiler en las condiciones asimiladas a las de viviendas de protección pública que se determinen reglamentariamente.

Sección 2.ª

Vivienda pública mediante derechos de tanteo y retracto

*Artículo 87*

Se modifica la letra *c*  del apartado 1 del artículo 10 del Decreto ley 6/2020, de 5 de junio, del Consell, para la ampliación de vivienda pública en la Comunitat Valenciana mediante los derechos de tanteo y retracto, que queda redactado como sigue:

Artículo 10. Titularidad, competencia y transmisiones de viviendas sujetas a los derechos de adquisición preferente.

1. La Generalitat es titular de los derechos de tanteo y retracto respecto de las siguientes transmisiones de vivienda:

[…]

*c*)Derecho de tanteo y retracto en las transmisiones de edificios cuyo destino principal sea el residencial, con un mínimo de cuatro viviendas, cuando se transmita un porcentaje igual o superior al 80 por ciento de dicho edificio y aun cuando dicha operación se realice mediante la venta de acciones o participaciones sociales de mercantiles cuyo objeto social esté vinculado con la actividad inmobiliaria.

[…]

Sección 3.ª

Vivienda

*Artículo 88*

Se modifica el apartado 2 del artículo 37 *bis*  de la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de la vivienda de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 37*bis*. Rehabilitaciones en materia de accesibilidad o reducción de la demanda energética.

[…]

2. Se considerará que las actuaciones derivadas de las intervenciones de rehabilitación y dirigidas a la mejora de las condiciones de accesibilidad, centralización de instalaciones, sostenibilidad o habitabilidad, incluyendo la incorporación de nuevos espacios exteriores a las viviendas, no suponen un incremento de la edificabilidad ni la variación de los parámetros urbanísticos de las edificaciones y ordenación existentes.

[…]

*Artículo 89*

Se añade un nuevo artículo 38 *bis*  en la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de la vivienda de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 38*bis*. La conservación y la rehabilitación como instrumentos para garantizar el derecho a la vivienda.

El fomento de la conservación y la rehabilitación del patrimonio inmobiliario residencial es objeto de la actuación prioritaria de la Generalitat Valenciana y los entes locales con el objetivo de garantizar el derecho a una vivienda digna y adecuada.

*Artículo 90*

Se añade un nuevo artículo 38 *ter*  en la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de la vivienda de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Art. 38 *ter*. La expropiación o la ocupación temporal en edificios en régimen de propiedad horizontal.

1. Si las obras, instalaciones o implantación de usos que deben realizarse en inmuebles en régimen de propiedad horizontal para cumplir el deber de conservación y rehabilitación hacen necesaria la expropiación total o parcial por incumplimiento de los deberes de conservación y rehabilitación o la ocupación temporal de elementos privativos o comunes para la realización de obras para la conservación o rehabilitación de dichos elementos por el tiempo que duren las actuaciones, las personas interesadas a instancia de parte o los ayuntamientos y la Generalitat Valenciana de oficio podrán incoar un expediente a tal fin. En todo caso deberá tenerse en cuenta lo dispuesto en el artículo 10 de la Ley 49/1960, de 21 de julio, sobre propiedad horizontal.

2. El proyecto que incluye la previsión de la expropiación debe contener un informe técnico, el análisis de la declaración de obra nueva según las inscripciones previstas en el Registro de la Propiedad y una memoria que acredite y concrete la necesidad de ocupación definitiva o temporal. La citada memoria debe analizar las vías de actuación posibles y la justificación de que no existe una alternativa menos gravosa para los derechos de propiedad.

La aprobación del proyecto llevará implícita la declaración de utilidad pública y la necesidad de ocupación de los bienes y derechos afectados.

3. La tramitación del expediente debe ajustarse al procedimiento establecido a través del procedimiento de tasación conjunta previsto en el art. 112 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.

4. En actuaciones de regeneración urbana podrá pactarse con la persona propietaria el pago del justiprecio expropiatorio en especie, siempre que el mismo se efectúe dentro del propio ámbito de gestión y dentro del plazo temporal establecido para la terminación de las obras correspondientes.

*Artículo 91*

Se añade un nuevo artículo 38 *quater*  en la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de la Vivienda de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 38 *quater*. Declaración de inhabitabilidad.

1. En los casos de infravivienda, así como en los supuestos en que la utilización de una vivienda o alojamiento suponga un peligro para la seguridad o salud de las personas, o cuando se incumplan las condiciones de habitabilidad que reglamentariamente se determinen, y sin perjuicio de la adopción por parte del ayuntamiento correspondiente de las medidas urgentes de desalojo y aseguramiento que resulten procedentes, la Administración municipal podrá declararlos inhabitables, en el marco de la acción protectora prevista en el artículo 29.1 la Ley 2/2017, de 3 de febrero, por la función social de la vivienda de la Comunitat Valenciana y en el apartado 2 siguiente. La declaración podrá hacerse tanto con carácter provisional y cautelar como con carácter permanente.

2. La declaración de inhabitabilidad, cuando sea definitiva y firme en vía administrativa, conllevará la necesaria adopción de las medidas de intervención que resulten procedentes, con prioridad de las de fomento, rehabilitación y ayuda, para que permitan recuperar la habitabilidad del inmueble, pudiendo seguirse con la emisión de órdenes de ejecución, o declaración, en su caso, de ruina e incluso expropiación, venta o sustitución forzosa por incumplimiento de la función social. Se respetará, en todo caso, el derecho de acceso a la ocupación legal de una vivienda en los términos de la presente ley y normativa que se dicte en su desarrollo.

3. Cuando la declaración de inhabitabilidad se adopte con carácter cautelar o temporal, por razones de insalubridad que puedan resolverse con simples labores de limpieza y retirada de residuos, sin perjuicio de las actuaciones que correspondan a los servicios sociales y en apoyo de estos, el ayuntamiento correspondiente, con la autorización judicial pertinente, podrá ordenar la entrada domiciliaria y la realización de las mencionadas labores con cargo a las personas responsables de la referida situación.

*Artículo 92*

Se añade un nuevo artículo 38 *quinquies*  en la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de la vivienda de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 38 *quinquies*. Expropiación en áreas de regeneración urbana integrada

1. A propuesta de los ayuntamientos, la conselleria competente en materia de vivienda, en el marco de las previsiones del Plan de recuperación, transformación y resiliencia, previsto en el Real decreto 853/2021, de 5 de octubre, podrán delimitar áreas de regeneración urbana integrada de barrios y centros históricos.

Las citadas áreas de regeneración urbana integrada llevarán implícita la declaración de utilidad pública de las actuaciones y la necesidad de ocupación de los terrenos y edificios afectados a los fines de expropiación y de imposición de servidumbres o de ocupación temporal de los terrenos.

2. El acuerdo de delimitación puede comportar:

*a*) La aprobación de normas, planes y programas de conservación y rehabilitación de viviendas.

*b*) La obligación de conservación y rehabilitación de todos o algunos de los inmuebles incluidos en el área delimitada.

*c*) La adopción de órdenes de ejecución dirigidas al cumplimiento de los deberes de conservación y rehabilitación en el área.

*d*) La creación de un órgano administrativo o ente gestor que impulse el proceso de rehabilitación.

*Artículo 93*

Se añade un nuevo artículo 38 *sexies*  en la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de la vivienda de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 38 *sexies*. Viabilidad económica

La ordenación y ejecución de las actuaciones previstas en este capítulo, sean o no de transformación urbanística, requerirá la elaboración de una memoria que asegure su viabilidad económica, en términos de rentabilidad, de adecuación a los límites del deber legal de conservación y de un adecuado equilibrio entre los beneficios y las cargas derivados de la misma, para las personas propietarias incluidas en su ámbito de actuación, y contendrá, al menos, los siguientes elementos:

*a*) Análisis de la repercusión de las ayudas y subvenciones públicas procedentes de la Generalitat y de los fondos de la Unión Europea.

*b*) Aportaciones de los municipios en los que se realice la actuación.

*c*) En su caso, aportaciones de particulares.

*d*) Colaboración público-privada en el marco de la gestión y suministro de servicios urbanísticos.

*Artículo 94*

Se añade un nuevo artículo 38 *septies*  a la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de la vivienda de la Generalitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Artículo 38 *septies*. Actuaciones de rehabilitación en supuestos especiales

1. En actuaciones de rehabilitación de edificios o viviendas donde se acrediten o aprecien especiales circunstancias de carácter social, valor patrimonial o vulnerabilidad, la administración local o autonómica, o las entidades integrantes de su sector público instrumental, podrán actuar como agente de la rehabilitación público conforme a lo previsto en el título VI, en caso de incumplimiento de los propietarios del deber de rehabilitar.

2. En aquellos casos en que la administración actúe como agente de la rehabilitación público de edificios o viviendas donde se acrediten o aprecien especiales circunstancias de carácter social, valor patrimonial o vulnerabilidad, deberá suscribirse un convenio con la comunidad de personas propietarias en el que se detallarán las funciones que deberá realizar la administración o entidad pública, previa autorización mediante acuerdo adoptado en el marco de la Ley de propiedad horizontal.

El convenio deberá incluir en su caso la necesidad de ocupación temporal de los elementos comunes y privativos para la correcta ejecución de las obras de rehabilitación.

3. La declaración del incumplimiento de las órdenes de ejecución derivadas del deber de rehabilitar que afecten a inmuebles en los que se acrediten especiales circunstancias de vulnerabilidad o de carácter patrimonial o social, habilitará a la administración actuante para que en virtud del procedimiento de ejecución subsidiaria pueda realizar por cuenta de la propiedad todas y cada una las actuaciones previstas en el apartado anterior, previo cumplimiento de los artículos 97 y 99 de la ley 39/2015, de 1 de octubre.

4. El importe de los gastos de las actuaciones de rehabilitación que, en su caso, deban sufragar las personas propietarias tendrán la naturaleza de ingreso de derecho público a los efectos de su recaudación por parte de los organismos públicos correspondientes.

*Artículo 95*

Se añade un nuevo título VI a la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de la vivienda de la Generalitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Título VI

Gestor y agente de la rehabilitación

Artículo 80. Gestión de las actuaciones de rehabilitación de viviendas y edificios

En gestión de las actuaciones de rehabilitación de viviendas y edificios podrán intervenir gestores o agentes de la rehabilitación, a los efectos de:

*a*) Impulsar actividades de colaboración en la dinámica del sector edificatorio.

*b*) Profesionalizar la gestión de ayudas y subvenciones en el ámbito de la vivienda.

*c*) Simplificar y agilizar el proceso de solicitud de ayudas públicas.

*d*) Garantizar la publicidad, transparencia y derechos de la ciudadanía en cuanto a la gestión, tramitación y ejecución de actuaciones financiadas con ayudas públicas.

Artículo 81. Concepto y funciones del gestor de la rehabilitación

1. Se entiende por gestor de la rehabilitación la persona física o jurídica, que realice actuaciones de:

*a*) Asesoramiento a destinatarios últimos para llevar a cabo las actuaciones de rehabilitación de edificios o viviendas.

*b*) Gestión y seguimiento del acceso a las ayudas en materia de rehabilitación de edificios o viviendas.

*c*) Recabar las memorias o proyectos técnicos y demás documentación o en su caso elaborarlas.

*d*) Otras funciones necesarias para el desarrollo de las actuaciones de rehabilitación.

2. Además de las actuaciones señaladas anteriormente, el gestor de la rehabilitación podrá impulsar y fomentar actuaciones de rehabilitación de edificios o viviendas.

3. El gestor de la rehabilitación concretará las funciones a realizar en la gestión de las actuaciones de rehabilitación mediante un contrato con las personas físicas o jurídicas propietarias del inmueble.

Artículo 82. Concepto y funciones del agente de la rehabilitación

1. Se entiende por agente de la rehabilitación la persona física o jurídica, que además de las funciones propias del gestor de la rehabilitación realice las siguientes funciones:

*a*) Realización, con sus medios o mediante contratación de terceros, de todas las acciones necesarias para la ejecución de las actuaciones de rehabilitación.

*b*) Utilización de instrumentos de cesión de derecho de cobro de ayudas públicas que en su caso se concedan, teniendo entonces la consideración de perceptor de las ayudas.

2. El agente rehabilitador gestionará directamente mediante un "contrato llave en mano" la ejecución material de las actuaciones a realizar durante un plazo determinado y por un precio cerrado global.

Artículo 83. Concepto y funciones del gestor o agente de la rehabilitación público

1. Se entiende por agente o gestor de la rehabilitación público la administración pública o entidad del sector público, de acuerdo con el concepto fijado en el artículo 3.1 de la Ley 9/2017 de contratos del sector público, que, habiendo establecido una relación jurídica con el destinatario último de una ayuda pública, realice las funciones definidas en el presente título para el agente o gestor de la rehabilitación privado.

2. Los agentes o gestores de la rehabilitación públicos están destinados a prestar servicios a aquellas personas o colectivos que acrediten o en los que se aprecien especiales circunstancias de carácter social, valor patrimonial o vulnerabilidad y necesiten contar con el apoyo de los poderes públicos para poder acceder a los programas de ayudas públicas en materia de vivienda.

Artículo 84. Registro de Gestores y Agentes Rehabilitadores

1. El Registro de Gestores y Agentes Rehabilitadores es único, de carácter público, gratuito y estará adscrito a la conselleria competente en materia de vivienda.

2. Se configura como un instrumento que permite el conocimiento y publicidad de cualquier profesional que cumpla las condiciones de acceso, sin que se puedan establecer entre dichas condiciones ninguna que conculque la normativa en materia de competencia.

3. Podrán solicitar la inscripción como gestor de la rehabilitación aquellas personas físicas o jurídicas, públicas o privadas, con la capacidad técnica o profesional suficiente para realizar las funciones de gestión de la obra de rehabilitación de que se trate, de acuerdo con la normativa sectorial específica que resulte de aplicación.

4. Podrán solicitar la inscripción como agente de la rehabilitación aquellas personas físicas o jurídicas, públicas o privadas, que además de contar con la capacidad técnica o profesional, tengan una capacidad económica suficiente que garantice la correcta ejecución de la obra de rehabilitación de que se trate, de acuerdo con la normativa sectorial específica que resulte de aplicación.

5. En todo caso la inscripción como gestor o agente de la rehabilitación será obligatoria para la gestión y seguimiento del acceso a las ayudas en materia de rehabilitación de edificios o viviendas.

6. El mantenimiento y el acceso al Registro de Gestores y Agentes Rehabilitadores se efectuará de conformidad con lo que prevé la normativa vigente en materia de registros administrativos y de protección de datos y sistemas de aseguramiento de carácter personal.

7. Reglamentariamente se regulará el procedimiento de funcionamiento y organización, así como el régimen de inscripción y cancelación en dicho registro.

*Artículo 96*

Se añade una disposición adicional a la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de vivienda de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Disposición adicional \_\_. Creación del Registro de Suelo de Protección Pública de la Comunitat Valenciana

1. Se crea el Registro de Suelo de Protección Pública de la Comunitat Valenciana, de carácter administrativo y autonómico. Dicho Registro se adscribirá a la dirección general competente en materia de vivienda.

2. Serán objeto de inscripción en el Registro de Suelo de Protección Pública de la Comunitat Valenciana todos los suelos sitos en la Comunitat Valenciana destinados a la construcción de viviendas sometidas a régimen de protección pública, tanto los de titularidad pública como los de titularidad privada.

3. Este Registro tiene por objeto el control y el seguimiento de los suelos de protección pública sitos en la Comunitat Valenciana, con el objetivo de lograr una mejor formulación y desarrollo de las políticas autonómicas de vivienda. Se dispondrá de la información precisa con el debido respeto a la normativa de protección de datos de carácter personal.

4. Reglamentariamente se desarrollará el Registro por la conselleria competente en materia de vivienda, estableciéndose el procedimiento de inscripción, modificación y cancelación de los datos de este, así como todas aquellas disposiciones que sean necesarias para su correcto funcionamiento.

5. Las personas titulares de suelo en régimen de protección pública en la Comunitat Valenciana tendrán la obligación de comunicar a la Generalitat el suelo protegido que tengan en propiedad. Las inscripciones de los terrenos en el Registro de Suelo de Protección Pública de la Comunitat Valenciana se realizarán de oficio por la dirección general competente en materia de vivienda.

6. Podrán recabarse para su anotación en el Registro de Suelo de Protección Pública de la Comunitat Valenciana los datos obrantes en otros registros públicos, como el padrón municipal de habitantes, el censo de edificios, el catastro, o el registro de la propiedad, así como los que figuran en los archivos de otras administraciones públicas, de acuerdo con la normativa de protección de datos de carácter personal.

7. El Registro también podrá ser desarrollado y gestionado por la entidad de derecho público competente en la gestión del parque y suelo público de vivienda de la Generalitat Valenciana.

8. El Registro de Suelo de Protección Pública de la Comunitat Valenciana se ajustará a lo dispuesto en la normativa europea y estatal de protección de datos de carácter personal. A este respecto:

*a*) En su contenido tendrá en cuenta los principios de protección de datos, en especial, el principio de minimización de datos.

*b*) El proceso de inscripción garantizará el cumplimiento del deber de información de conformidad con los artículos 13 y 14 del Reglamento (UE) 2016/679 respecto de todas aquellas personas interesadas en relación con los datos objeto de tratamiento.

9. Cualquier persona tendrá acceso a la información que a cada momento conste en el Registro. El acceso a datos de carácter personal contenidos en el Registro se regirá por lo que se dispone en los artículos 5.3 y 15 de la Ley 19/2013, de 9 de diciembre, de transparencia, acceso a la información pública y buen gobierno, y en el Reglamento (UE) 2016/679 y en la Ley orgánica 3/2018, de 5 de diciembre.

*Artículo 97*

Se modifica el apartado 1 del artículo 28 de la Ley de 3/2004, de 30 de junio, de ordenación y fomento de la calidad de la edificación, con la siguiente redacción:

Artículo 28. Resolución única

Donde dice:

1. La licencia municipal de edificación tiene el carácter de resolución única, y llevará implícita la concesión de las restantes licencias que pudieran corresponder. Cuando esta licencia comprenda actos, operaciones o actividades que requieran la obtención de otras licencias o autorizaciones, el procedimiento previsto para estas últimas, se integrará en el establecido para el otorgamiento de la licencia municipal de edificación,

Debe decir:

1. La licencia municipal de edificación tiene el carácter de resolución única, y llevará implícita la concesión de las restantes licencias que pudieran corresponder. Cuando esta licencia comprenda actos, operaciones o actividades que requieran la obtención de autorización ambiental integrada, licencia ambiental o licencia de apertura en espectáculos públicos o actividades de pública concurrencia, la administración verificará en un mismo procedimiento el cumplimiento de la normativa urbanística y la derivada del resto de la legislación sectorial.

No obstante lo establecido en el apartado anterior, se podrá tramitar y otorgar la licencia de edificación, aunque no se haya obtenido la licencia ambiental o licencia de apertura en espectáculos públicos o actividades de pública concurrencia, siempre y cuando quien tenga la disponibilidad civil del inmueble asuma la plena responsabilidad de las consecuencias que pudieran derivarse de la eventual denegación posterior de la licencia todavía no otorgada.

La asunción de la plena responsabilidad deberá hacerse constar en instrumento público notarial o ante el secretario del ayuntamiento, debiéndose inscribir dicha condición en el registro de la propiedad.

Esta regla no será aplicable a las licencias de edificación en suelo no urbanizable que siempre requerirán el previo otorgamiento de la otra licencia exigible.

CAPÍTULO IV

Modificaciones legislativas en materias competencia

de la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico

Sección 1.ª

Hacienda

*Artículo 98*

Se modifica el artículo 39 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

Artículo 39. Especialidad de los créditos.

1. Los créditos para gastos se destinarán, exclusivamente, a la finalidad específica para la que hayan sido autorizados por la ley de presupuestos o a la que resulte de las modificaciones aprobadas.

2. Los créditos consignados en los estados de gastos del presupuesto tienen carácter limitativo y, por consiguiente, no se podrán adquirir compromisos en cuantía superior a su importe.

3. Los niveles de vinculación de los créditos serán los que cada año se establezcan en la Ley de Presupuestos de la Generalitat.

4. Las disposiciones normativas con rango inferior a ley y los actos administrativos que vulneren lo establecido en los apartados anteriores serán nulos de pleno derecho, sin perjuicio de la responsabilidad que de su infracción pudiera derivar.

5. Con cargo a los créditos consignados en el estado de gastos de los presupuestos solo se podrán contraer obligaciones derivadas de gastos que se efectúen en el propio ejercicio presupuestario.

No obstante lo anterior, podrán aplicarse a los créditos del presupuesto vigente las siguientes obligaciones:

*a*)Las que resulten de liquidaciones de atrasos a favor del personal que perciba sus retribuciones con cargo a los presupuestos de la Generalitat.

*b*)Las que tengan su origen en resoluciones judiciales.

*c*)Las que siendo consecuencia de compromisos de gasto de ejercicios cerrados, hubieran sido debidamente adquiridas de acuerdo con el procedimiento administrativo y contable que reglamentariamente se determine.

En el caso de que fuera necesario imputar al presupuesto corriente obligaciones de ejercicios anteriores que no se hallen comprendidas en los supuestos previstos en los párrafos anteriores, dicha imputación requerirá acuerdo del Consell, debiendo además, ser publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  en el plazo máximo de diez días.

*Artículo 99*

Se modifica el artículo 49 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

Artículo 49. Transferencias de crédito.

1. Las transferencias son traspasos de dotaciones entre créditos. Podrán realizarse transferencias entre los diferentes créditos del presupuesto, incluso con la habilitación de créditos nuevos, con las siguientes limitaciones:

*a*)No podrán realizarse con cargo a los créditos para gastos de personal, a menos que se justifique que la cantidad cuya transferencia se propone no está afectada a obligación alguna de pago, ni va a estarlo durante lo que reste de ejercicio, ni se ve afectado el régimen retributivo fijado en la correspondiente ley de Presupuestos.

*b*)No podrán realizarse desde créditos para operaciones financieras al resto de los créditos.

*c*)No podrán realizarse desde créditos para operaciones de capital a créditos para operaciones corrientes excepto cuando el objeto de la modificación sea dotar crédito para el funcionamiento de nuevas inversiones o para operaciones corrientes que afecten a servicios públicos fundamentales.

*d*)No minorarán créditos extraordinarios o créditos que se hayan suplementado en el ejercicio. Esta restricción no afectará a créditos de la sección deuda pública.

2. No podrán realizarse transferencias de crédito que minoren los créditos para gastos destinados a subvenciones de carácter nominativo, a menos que, por cualquier causa, haya decaído el derecho a su percepción.

3. Sin perjuicio de lo previsto en el artículo 39.5 de esta ley, no podrán realizarse transferencias para dotar o incrementar crédito destinado a subvenciones de carácter nominativo.

4. Las limitaciones a que se refieren los apartados 2 y 3 del presente artículo no serán aplicables a las aportaciones dinerarias a que se refiere el artículo 2.2 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre.

5. Las limitaciones previstas en el apartado 1 del presente artículo no serán aplicables a aquellas modificaciones que tengan por objeto la correcta imputación contable de los créditos contemplados en el presupuesto.

*Artículo 100*

Se modifica el artículo 58 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

Artículo 58. Fases de ejecución del presupuesto de gastos.

1. La ejecución de los créditos consignados en los presupuestos comprenderá las siguientes operaciones:

*a*)Aprobación del gasto. Es el acto por el cual se autoriza la realización de un gasto por cuantía cierta o aproximada, reservándose, a tal fin, la totalidad o una parte de un crédito presupuestario. La aprobación inicia el procedimiento de ejecución del gasto, sin que implique relaciones con terceros ajenos a la Hacienda Pública de la Generalitat.

*b*)Compromiso o disposición del gasto. Es el acto mediante el cual se acuerda, previos los trámites legales procedentes, la realización de gastos previamente aprobados, por un importe determinado o determinable. La disposición del gasto es un acto con relevancia jurídica para con terceros, que vincula a la Hacienda Pública de la Generalitat a la realización del gasto a que se refiera en la cuantía y condiciones establecidas.

*c*)Reconocimiento de la obligación. Es el acto mediante el que se declara la existencia de un crédito exigible contra la Hacienda Pública de la Generalitat derivado de un gasto aprobado y dispuesto y que comporta la propuesta de pago correspondiente.

El reconocimiento de obligaciones con cargo a la Hacienda Pública de la Generalitat se producirá previa acreditación documental ante el órgano competente de la realización de la prestación o el derecho del acreedor de conformidad con los acuerdos en virtud de los cuales se aprobó y dispuso el gasto.

*d*)Ordenación del pago y pago material. Sin perjuicio de lo establecido en el artículo 60 de esta ley, las obligaciones de la Hacienda Pública de la Generalitat se extinguen por el pago, la compensación, la prescripción o cualquier otro medio en los términos establecidos en esta ley y en las disposiciones especiales que resulten de aplicación.

2. Cuando la naturaleza de la operación o gasto así lo determinen, se acumularán en un solo acto las fases de ejecución precisas.

*Artículo 101*

Se modifica el artículo 59 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

Artículo 59. Competencias en materia de gestión de gastos.

1. Corresponde a las personas titulares de las consellerias aprobar los gastos y efectuar la disposición de crédito de los servicios propios a su cargo, salvo los casos reservados por la ley a la competencia del Consell. Asimismo, les corresponde reconocer las obligaciones y proponer a la persona titular de la conselleria con competencia en materia de hacienda la ordenación de los correspondientes pagos.

2. Con la misma salvedad legal, corresponde a las personas que ostenten la presidencia o dirección, en caso de no existir presidencia, de los entes con presupuesto limitativo la aprobación, disposición, así como el reconocimiento de las obligaciones correspondientes.

3. Las facultades a las que se refieren los números anteriores podrán desconcentrarse mediante decreto o delegarse en los términos previstos reglamentariamente.

*Artículo 102*

Se modifica el artículo 61 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

Artículo 61. Embargo de derechos de cobro

Las providencias y diligencias de embargo, mandamientos de ejecución, acuerdos de inicio de procedimiento administrativo de compensación y actos de contenido análogo, dictados por órganos judiciales o administrativos, en relación con derechos de cobro que los particulares ostenten frente a la Administración de la Generalitat y sus organismos autónomos, que sean pagaderos a través de la ordenación de pagos de los mismos, se comunicarán necesariamente al órgano competente en materia de Tesorería de cada uno de los organismos, para su debida práctica mediante consulta al sistema de información contable y contendrán al menos la identificación de la persona afectada, con expresión del nombre o denominación social y su número de identificación fiscal, el importe del embargo, ejecución o retención y la especificación del derecho de cobro afectado con expresión del importe, órgano a quien corresponde la propuesta de pago y obligación a pagar.

*Artículo 103*

Se modifica el artículo 68 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

Artículo 68. Funciones

Son funciones encomendadas a la Tesorería de la Generalitat:

*a*)Pagar las obligaciones de la Generalitat y recaudar sus derechos.

*b*)Aplicar el principio de unidad de caja a través de la centralización de todos los fondos y valores generados por operaciones presupuestarias y extrapresupuestarias.

*c*)Distribuir temporal y territorialmente las disponibilidades dinerarias para la satisfacción puntual de las obligaciones de la Generalitat.

*d*)Ejecutar las operaciones financieras necesarias para procurar el grado de liquidez suficiente para que la Generalitat pueda cumplir sus obligaciones.

*e*) Responder de los avales prestados por la Generalitat.

*f*) Cualquier otra función que derive o que se relacione con las anteriores.

*Artículo 104*

Se modifica el apartado 3 del artículo 69 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

[…]

3. La Tesorería de la Administración de la Generalitat podrá disponer y aplicar los excedentes de tesorería de los entes que integran el sector público instrumental de la Generalitat, cuando las necesidades de liquidez así lo requieran.

Mediante orden de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda se regulará el régimen aplicable a la gestión de los fondos excedentes de tesorería y el régimen de su devolución.

En todo caso, la utilización de estos excedentes tendrá el carácter de operaciones no presupuestarias.

*Artículo 105*

Se modifica el apartado 4 del artículo 72 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

[…]

4. Para la prestación de servicios financieros, a todo o parte del sector público de la Generalitat, el órgano de nivel superior o directivo que tenga asignadas las competencias en materia de tesorería podrá suscribir contratos con las entidades financieras, los cuales deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa sobre contratos del sector público. En dichos contratos, entre otros extremos, se especificará la naturaleza de las cuentas en que se encuentren situados los fondos de la tesorería, su régimen de funcionamiento, los servicios de colaboración contratados, las condiciones financieras, las obligaciones de información asumidas por las entidades financieras y, cuando proceda, los medios de pago asociados a las mismas. En particular, deberá hacerse constar la inembargabilidad de fondos públicos y, en su caso, la exclusión de la facultad de compensación por parte de la entidad bancaria.

*Artículo 106*

Se modifica el artículo 76 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

Artículo 76. Anticipo de tesorería a los entes del sector público instrumental de la Generalitat

1. La persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, podrá conceder a los entes del sector público instrumental de la Generalitat anticipos de tesorería para el pago de obligaciones inaplazables, de acuerdo con los límites y requisitos que al efecto se establezca en las leyes anuales de presupuestos.

2. Mediante orden de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda se determinarán las normas que regulen los requisitos y condiciones para su concesión.

En todo caso, los anticipos que se concedan se contabilizarán como operaciones no presupuestarias y su devolución se producirá dentro del mismo ejercicio presupuestario en el que tenga lugar su concesión. A tal efecto, la conselleria competente en materia de hacienda podrá proponer la no disponibilidad de los créditos presupuestarios de acuerdo con lo establecido en el artículo 57 de esta ley.

*Artículo 107*

Se modifica el artículo 85 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

Artículo 85. Contabilización

El producto, la amortización y los gastos por intereses y por conceptos conexos de las operaciones de Deuda se aplicarán por su importe íntegro al Presupuesto de la Generalitat, con excepción de:

*a*)El producto y la amortización de las operaciones con plazo no superior a un año, que, transitoriamente y a lo largo del ejercicio, tendrán la consideración de operaciones no presupuestarias, imputándose únicamente al Presupuesto de la Generalitat el importe de la variación neta de dichas operaciones durante el ejercicio.

*b*)En las operaciones de permuta financiera, los intercambios inicial y final de principales, así como los intercambios de intereses y demás gastos e ingresos financieros, tendrán la consideración de operaciones no presupuestarias, imputándose únicamente al Presupuesto de la Generalitat los respectivos importes netos producidos por estas operaciones durante el ejercicio.

No obstante, cuando alguna de las dos partes de la permuta financiera, deudora o acreedora, tenga un período de liquidación fraccionario distinto de la otra, las diferencias se imputarán al Presupuesto, de ingresos o de gastos, según corresponda, en el momento de la liquidación de la del período más largo, manteniéndose entre tanto el producto de las liquidaciones fraccionarias en una cuenta de operaciones no presupuestarias.

*Artículo 108*

Se modifica el artículo 96 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

Artículo 96. Planes anuales y elevación al Consell de informes generales

1. La Intervención General de la Generalitat elaborará los siguientes planes anuales en los que se incluirán las actuaciones a realizar durante el correspondiente ejercicio y su alcance:

*a*)Plan anual de control financiero permanente.

*b*)Plan anual de auditorías del sector público.

*c*)Plan anual de auditorías de fondos comunitarios. En este plan se incluirán las actuaciones correspondientes a ayudas y subvenciones públicas otorgadas con cargo a fondos de la Unión Europea.

*d*)Plan anual de supervisión continua.

Cuando existan circunstancias que así lo justifiquen, la Intervención General de la Generalitat podrá acordar que el ejercicio de las facultades previstas en la sección 2ª del capítulo III del presente título se realice específicamente en el ámbito de un plan anual de control financiero de subvenciones.

Asimismo, podrá modificar las actuaciones inicialmente previstas en dichos planes y su alcance.

2. La Intervención General de la Generalitat presentará anualmente al Consell, a través de la persona titular de la conselleria competente en materia de hacienda, un informe general con los resultados más significativos de la ejecución de los planes anuales.

El contenido del informe podrá incorporar también información sobre los principales resultados obtenidos en otras actuaciones de control, distintas del control financiero y la auditoría pública, llevadas a cabo por la Intervención General de la Generalitat.

3. El informe general incluirá información sobre la situación de la corrección de las deficiencias puestas de manifiesto en los informes de control financiero y auditoría pública, a través de la elaboración de los planes de acción a que hacen referencia los artículos 112 y 120 de esta ley.

Los informes generales de control, una vez presentados al Consell, serán objeto de publicación en la página web de la Intervención General de la Generalitat.

4. La Intervención General de la Generalitat podrá elevar a la consideración del Consell, a través de la persona titular de la conselleria competente en materia de hacienda, los informes de control financiero y auditoría que, por razón de sus resultados, estime conveniente anticipar su conocimiento.

*Artículo 109*

Se modifica el artículo 100 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

Artículo 100. Modalidades y ejercicio de la función interventora.

1. La función interventora se ejercerá en sus modalidades de intervención formal y material. La intervención formal consistirá en la verificación del cumplimiento de los requisitos legales necesarios para la adopción del acuerdo, mediante el examen de todos los documentos que, preceptivamente, deban estar incorporados al expediente. En la intervención material se comprobará la real y efectiva aplicación de los fondos públicos.

2. El ejercicio de la función interventora comprenderá:

*a*)La fiscalización previa de los actos que reconozcan derechos de contenido económico, aprueben gastos, adquieran compromisos de gasto, o impliquen movimientos de fondos o valores.

*b*)La intervención del reconocimiento de las obligaciones y de la comprobación de la inversión.

*c*)La intervención formal de la ordenación del pago.

*d*)La intervención material del pago.

3. La intervención del reconocimiento de las obligaciones que respondan a compromisos de gastos fiscalizados previamente de forma favorable o exentos de fiscalización previa se realizará una vez examinada la documentación justificativa, en el momento de la contabilización.

4. En la intervención material se comprobará la real y efectiva aplicación de los fondos públicos.

La intervención de la comprobación material de la inversión se realizará, en todo caso, concurriendo el representante de la Intervención General y, en su caso, el asesor designado, al acto de comprobación de la inversión de que se trate.

La responsabilidad del representante de la Intervención General y, en su caso, asesor designados se valorará de forma proporcional a los medios personales y materiales disponibles para efectuar el acto de comprobación. Dicha responsabilidad no alcanzará a aquellos defectos o faltas de adecuación de la inversión realizada que no den lugar a resultado tangible, susceptible de comprobación, o aquellos vicios o elementos ocultos, imposibles de detectar en el momento de efectuar la comprobación material de la inversión.

En los supuestos en los que no se haya designado asesor técnico, por no considerarlo necesario o resultar imposible, la responsabilidad exigible al representante designado quedará limitada a los aspectos y deficiencias que se puedan detectar atendiendo a la diligencia media exigida a los profesionales de la Administración que no requieren una cualificación técnica en un sector específico objeto de la inversión para el desempeño de las funciones asignadas a su puesto de trabajo.

5. La intervención formal del pago tendrá por objeto verificar que las órdenes de pago se dictan por órgano competente, se ajustan al acto de reconocimiento de la obligación y que se acomodan al presupuesto monetario anual de tesorería. La intervención material del pago verificará la identidad de la persona perceptora del mismo y la cuantía del pago. Por vía reglamentaria se regularán las peculiaridades propias de las órdenes de pago por relación de sujetos perceptores.

*Artículo 110*

Se modifica el artículo 114 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

Artículo 114. Del procedimiento de control financiero de subvenciones.

1. El ejercicio del control financiero de subvenciones se realizará en el ámbito de los instrumentos previstos en los artículos 96.1 y 118 de esta Ley.

2. La iniciación de las actuaciones de control financiero sobre los sujetos beneficiarios y, en su caso, entidades colaboradoras se efectuará mediante su notificación a éstos, en la que se indicará la naturaleza y alcance de las actuaciones a desarrollar, la fecha de personación del equipo de control que va a realizarlas, la documentación que en un principio debe ponerse a disposición del mismo y demás elementos que se consideren necesarios. Los sujetos beneficiarios y, en su caso, entidades colaboradoras deberán ser informados, al inicio de las actuaciones, de sus derechos y obligaciones en el curso de las mismas. Estas actuaciones serán comunicadas, igualmente, a los órganos gestores de las subvenciones.

3. Cuando en el desarrollo del control financiero se determine la existencia de circunstancias que pudieran dar origen a la devolución de las cantidades percibidas por causas distintas a las previstas en el artículo 37 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, se pondrán los hechos en conocimiento del órgano concedente de la subvención, que deberá informar sobre las medidas adoptadas, pudiendo acordarse la suspensión del procedimiento de control financiero.

La suspensión del procedimiento deberá notificarse a la persona beneficiaria o entidad colaboradora.

4. La finalización de la suspensión, que en todo caso deberá notificarse al sujeto beneficiario o entidad colaboradora, se producirá cuando:

*a*)Una vez adoptadas por el órgano concedente las medidas que, a su juicio, resulten oportunas, las mismas han sido comunicadas al órgano de control.

*b*)Si, transcurridos tres meses desde el acuerdo de suspensión, no se hubiera comunicado la adopción de medidas por parte del órgano gestor.

5. Cuando en el ejercicio de las funciones de control financiero se deduzcan indicios de la incorrecta obtención, destino o justificación de la subvención percibida, la Intervención General de la Generalitat podrá acordar la adopción de las medidas cautelares que se estimen precisas al objeto de impedir la desaparición, destrucción o alteración de las facturas, documentos equivalentes o sustitutivos y de cualquier otro documento relativo a las operaciones en que tales indicios se manifiesten.

Las medidas habrán de ser proporcionadas al fin que se persiga. En ningún caso se adoptarán aquéllas que puedan producir un perjuicio de difícil o imposible reparación.

6. Las actuaciones de control financiero sobre los sujetos beneficiarios y, en su caso, entidades colaboradoras finalizarán con la emisión de los correspondientes informes comprensivos de los hechos puestos de manifiesto y de las conclusiones que de ellos se deriven.

Cuando el órgano concedente, en aplicación de lo dispuesto en el apartado 4 anterior, comunicara el inicio de actuaciones que pudieran afectar a la validez del acto de concesión, la finalización del procedimiento de control financiero de subvenciones se producirá mediante resolución de la Intervención General de la Generalitat en la que se declarará la improcedencia de continuar las actuaciones de control, sin perjuicio de que, una vez recaída en resolución declarando la validez total o parcial del acto de concesión, pudieran volver a iniciarse las actuaciones.

7. Las actuaciones de control financiero sobre los sujetos beneficiarios y, en su caso, entidades colaboradoras, deberán concluir en el plazo máximo de 12 meses a contar desde la fecha de notificación a aquéllos del inicio de las mismas. Dicho plazo podrá ampliarse, con el alcance y requisitos que se determinen reglamentariamente, cuando en las actuaciones concurra alguna de las siguientes circunstancias:

*a*)Que se trate de actuaciones que revistan especial complejidad.

*b*)Cuando en el transcurso de las actuaciones se descubra que el sujeto beneficiario o entidad colaboradora han ocultado información o documentación esencial para un adecuado desarrollo del control.

8. A los efectos del plazo previsto en el apartado anterior, no se computarán las dilaciones imputables al sujeto beneficiario o entidad colaboradora, en su caso, ni los períodos de interrupción justificada que se especifiquen reglamentariamente.

9. Con el fin de impulsar adecuadamente las actuaciones de control financiero de subvenciones, los órganos de control podrán exigir la comparecencia del sujeto beneficiario, de la entidad colaboradora o de cuantos estén sometidos al deber de colaboración, en su domicilio o en las oficinas públicas que se designen al efecto.

*Artículo 111*

Se modifica el artículo 132 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

Artículo 132. Formulación de las cuentas anuales.

1. Todas las entidades del sector público instrumental de la Generalitat sujetas a auditoría deberán formular sus cuentas anuales de acuerdo con los principios contables que les sean de aplicación en el plazo máximo de tres meses desde el cierre del ejercicio económico, poniéndolas a disposición de la Intervención General dentro de los 10 días siguientes a su formulación. Serán responsables del cumplimiento de las obligaciones señaladas en el párrafo anterior los cuentadantes de la entidad según se especifica en el artículo 142 de esta ley.

2. Adicionalmente a la formulación de cuentas anuales, los sujetos integrados en el sector público instrumental incluidos en el Plan Anual de Auditorías presentarán, a requerimiento de la Intervención General de la Generalitat, información relativa al cumplimiento de las obligaciones de carácter económico-financiero que asumen como consecuencia de su pertenencia al sector público.

El requerimiento especificará la información que se debe presentar, el formato de presentación, el cauce por medio del cual se debe rendir la información y la fecha o plazo de presentación.

3. Las auditorías de cumplimiento realizadas por la Intervención General de la Generalitat comprenderán, además de la finalidad prevista en el apartado 1 del artículo 123 de esta ley, la verificación de la adecuada presentación de la información económico-financiera a la que se refiere el apartado anterior.

*Artículo 112*

Se modifica el artículo 139 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

Artículo 139. Información a remitir a Les Corts.

1. Sin perjuicio de la facultad de Les Corts de solicitar de la conselleria competente en materia de hacienda la información que estime oportuna, la Intervención General de la Generalitat, con periodicidad mensual y a través de su portal de internet, pondrá a disposición de las diputadas, diputados y comisiones parlamentarias, para su información y documentación, el estado de ejecución del presupuesto de la Generalitat y de sus modificaciones, los movimientos y situación de tesorería y los movimientos de la cuenta acreedores por operaciones devengadas, todo ello referido al mes anterior.

2. El Consell remitirá a Les Corts con carácter trimestral un informe acerca de la utilización del fondo de contingencia de ejecución presupuestaria.

*Artículo 113*

Se modifica el artículo 168 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, que queda redactado como sigue:

Artículo 168. Concesión directa.

1. De acuerdo con lo previsto en el artículo 22.2 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, podrán concederse de forma directa las siguientes subvenciones:

*A*)Las previstas nominativamente en la Ley de Presupuestos de la Generalitat, entendiéndose como tales aquellas cuyo objeto, dotación presupuestaria y destinatario figuren inequívocamente en sus anexos.

Las subvenciones de carácter nominativo no podrán tener alcance plurianual y no podrán crearse ni modificarse una vez aprobada la Ley de Presupuestos del ejercicio correspondiente, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 40.7 de esta ley.

No obstante lo dispuesto en el párrafo anterior, podrán tener alcance plurianual y, en su caso, modificarse su importe las subvenciones nominativas, cualquiera que sea su naturaleza económica, siempre que el beneficiario sea otra administración pública de carácter territorial o cualquiera de las personas jurídicas que conforman sus respectivos sectores públicos instrumentales.

La concesión de las subvenciones de carácter nominativo se formalizará mediante resolución de la persona titular del departamento responsable de la gestión de la ayuda, o mediante convenio.

La resolución de concesión o el convenio tendrán el carácter de bases reguladoras de la subvención, debiendo incluir, como mínimo, los siguientes extremos:

*a*)Determinación del objeto de la subvención y de las personas beneficiarias, de acuerdo con la asignación presupuestaria.

*b*)Crédito presupuestario al que se imputa el gasto y cuantía de la subvención, individualizada, en su caso, para cada persona beneficiaria si fuesen varias.

*c*)Compatibilidad o incompatibilidad con otras subvenciones, ayudas, ingresos o recursos para la misma finalidad, procedentes de cualesquiera administraciones o entes públicos o privados, nacionales, de la Unión Europea o de organismos internacionales.

*d*)Plazos y modos de pago de la subvención, posibilidad de efectuar pagos anticipados y abonos a cuenta, así como el régimen de garantías que, en su caso, tendrán que aportar las personas beneficiarias, en el marco y con las condiciones previstas en la presente ley.

e) Plazo y forma de justificación por parte de la persona beneficiaria del cumplimiento de la finalidad para la cual se concedió la subvención y de la aplicación de los fondos percibidos.

f) Los condicionantes requeridos por la normativa de la Generalitat relativos a la notificación, autorización y comunicación de ayudas públicas a la Comisión Europea.

*B*)Aquellas cuyo otorgamiento o cuantía venga impuesto a la administración por una norma de rango legal, que seguirán el procedimiento de concesión que les resulte de aplicación de acuerdo con su propia normativa. En aquellos supuestos que la normativa no contemple el procedimiento serán de aplicación los criterios y requisitos previstos en el apartado anterior para la concesión de subvenciones nominativas.

Para que sea exigible el pago de las subvenciones impuestas por norma de rango de ley será necesaria la existencia de crédito adecuado y suficiente en el correspondiente ejercicio económico.

*C*)Con carácter excepcional, aquellas otras subvenciones en que se acrediten razones de interés público, social o económico o humanitario, u otras debidamente justificadas que dificulten su convocatoria pública.

El Consell aprobará, mediante decreto, a propuesta de la conselleria competente por razón de la materia, y previo informe de la conselleria que tenga asignadas las competencias en materia de hacienda, las bases reguladoras a aplicar en cada caso, que no tendrán la consideración de disposiciones de carácter general, se publicarán en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y contendrán como mínimo los siguientes extremos:

*a*)Deberá constar el carácter singular de la subvención y las razones que acreditan el interés público, social, económico o humanitario, así como aquéllas que justifican la dificultad de su convocatoria pública. A tal efecto, el expediente incluirá necesariamente una memoria del órgano gestor de la subvención competente por razón de la materia en la que deberán quedar debidamente justificadas dichas circunstancias.

*b*)Definición del objeto de la subvención y el régimen jurídico aplicable.

*c*)Personas beneficiarias y modalidades de ayuda.

*d*)Procedimiento de concesión y régimen de justificación de la aplicación dada a las subvenciones por las personas beneficiarias y, en su caso, entidades colaboradoras.

*e*) Órgano competente para la concesión de las subvenciones, en caso de que las personas beneficiarias no se puedan determinar en el momento de aprobación del decreto.

El expediente incluirá necesariamente una memoria del órgano gestor de la subvención competente por razón de la materia en la que deberán quedar debidamente justificadas las circunstancias a que se refiere el apartado a anterior.

Si para atender las obligaciones de contenido económico que se deriven de la concesión de estas subvenciones fuese precisa una previa modificación de créditos, el expediente se tramitará en la forma establecida en la presente ley, una vez aprobado el correspondiente decreto.

Excepcionalmente, la concesión de las ayudas a que se refiere el presente apartado podrá instrumentarse mediante Convenio, que tendrá el carácter de bases reguladoras de la subvención, siempre que cumpla todos y cada uno de los siguientes criterios:

– Se sujetará a todos los efectos a lo previsto en el Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el que regula los convenios que suscriba la Generalitat y su registro.

– El convenio y el expediente que lo acompañe deberá adecuarse en su tramitación y contenido a lo previsto en el presente apartado para su concesión mediante decreto.

– Los beneficiarios y el importe a conceder deberán estar necesariamente predeterminados.

– Con carácter previo a la tramitación del convenio deberá existir en el presupuesto corriente crédito adecuado y suficiente para su cobertura.

2. Sin perjuicio de los informes preceptivos que deban recabarse en cada caso, todos los procedimientos de concesión directa de subvenciones señalados en el apartado anterior deberán incorporar el informe previo de la Abogacía General de la Generalitat.

*Artículo 114*

Se añade la disposición adicional décimo primera en la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, con la siguiente redacción:

Disposición adicional décimo primera. Gestión de los gastos para procesos electorales.

La gestión de los gastos de funcionamiento que tiene que asumir la Generalitat a consecuencia de la celebración de procesos electorales, en el ámbito de la Ley Electoral Valenciana, se realizará mediante un procedimiento específico de cuentas a justificar y se ajustará a los principios siguientes:

*a*)En sustitución de la función interventora, estos gastos electorales quedarán sometidos a control financiero permanente.

*b*)Los gastos tendrán que justificarse, como máximo, dos meses después de concluido el mandato de las juntas electorales.

Se autoriza a las personas titulares de las consellerias con competencias en materia de hacienda y de procesos electorales a dictar instrucciones económico-administrativas para la ejecución de estos gastos.

*Artículo 115*

Se añade la disposición adicional décimo segunda en la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, con la siguiente redacción:

Disposición adicional décimo segunda. Personas interventoras habilitadas.

1. Cuando las necesidades del servicio lo requieran, la persona titular de la Intervención General de la Generalitat podrá habilitar a personal funcionario de la administración de la Generalitat, del grupo A1 de titulación, que posea el nivel titulación exigido para ingresar en el Cuerpo Superior de Intervención y Auditoría de la Generalitat, a efectos de que puedan realizar determinadas actuaciones en sustitución de éstos en el ejercicio de las funciones de control interno que legalmente les corresponden. En cualquier caso, las personas interventoras habilitadas actuarán bajo la dirección y coordinación de la persona titular de la Dirección General de la Intervención.

La habilitación prevista en el párrafo anterior lo será tan solo para actuaciones o clases de las mismas concretas y determinadas, relacionadas con las funciones ordinarias de las personas habilitadas, y tendrá carácter temporal.

Este personal continuará percibiendo las retribuciones correspondientes al puesto de trabajo que ocupa. No obstante, cuando la habilitación exija la dedicación exclusiva durante toda su jornada laboral para la realización de las mencionadas funciones y las retribuciones de su puesto de trabajo fueran de nivel inferior, el personal habilitado tendrá derecho a percibir las retribuciones asignadas a los puestos de trabajo de nivel mínimo reservados al Cuerpo Superior de Intervención y Auditoría de la Generalitat, por medio del abono de las correspondientes diferencias retributivas.

2. La habilitación será conferida previo informe favorable de la persona titular de la subsecretaría del departamento al que pertenezca tal funcionario y podrá ser revocada en cualquier momento por la persona titular de la Intervención General de la Generalitat.

3. En todo caso, las personas habilitadas actuarán bajo la expresa denominación de "interventores/ras habilitados/as de la Intervención General de la Generalitat".

*Artículo 116*

Se añade la disposición adicional décimo tercera en la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, con la siguiente redacción:

Disposición adicional décimo tercera. Contabilización por los órganos gestores de determinados gastos sometidos a control financiero permanente.

Respecto de aquellos gastos sometidos a control financiero permanente por no estar sujetos a fiscalización previa en los términos del artículo 101 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, o por haberse acordado la sustitución de la misma conforme a lo dispuesto en el artículo 98.2 de la misma ley, el Consell, a propuesta de la Intervención General de la Generalitat, podrá acordar de forma motivada que la toma de razón en contabilidad de los citados gastos se realice por los propios órganos gestores.

Sección 2.ª

Juego y prevención de la ludopatía

*Artículo 117*

Se modifica el artículo 88 de la Ley 1/2020, de 11 de junio, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 88. Cuota íntegra

La cuota íntegra se obtiene aplicando sobre la base imponible el tipo de gravamen porcentual del 25 por ciento, salvo en el caso del bingo electrónico mixto, que será del 35 por ciento.

*Artículo 118*

Se incluye una nueva disposición adicional en la Ley 1/2020, de 11 de junio, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Disposición adicional séptima. Publicidad de sanciones por determinadas infracciones muy graves o graves

1. Como consecuencia de las sanciones que se impongan por la comisión de las infracciones muy graves o graves, se publicarán en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, una vez que sean firmes en la vía administrativa:

*A)* las infracciones muy graves tipificadas en las letras *a*, *b*, *e*, *f*, *g*, *h*, *i*, *j*, *k*, *l*, *m*, *n*, *o*, *q*, *r*, *t*, *o*, *w*, *x*, así como la z del artículo 59 de la Ley 1/2020, de 11 de junio, de la Generalitat, de regulación del Juego y prevención de la ludopatía de la Comunitat Valenciana;

*B)* las infracciones graves tipificadas en las letras *a*, *d*, *j*, así como el incumplimiento de las prohibiciones de publicidad de productos crediticios o de entidades financieras que los comercializan en el interior de los locales en que estén autorizadas las actividades de juego o en los portales web de juego, a que se refiere la letra m), del artículo 60 de la Ley 1/2020, de 11 de junio, de la Generalitat, de regulación del Juego y prevención de la ludopatía de la Comunitat Valenciana.

2. La publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de las sanciones firmes recaídas se limitará a la siguiente información:

*A)* la identificación de las personas infractoras, conforme al siguiente detalle:

*a*. personas físicas: nombre, apellidos y NIF, conforme al régimen jurídico en materia de protección de datos personales;

*b*. personas jurídicas: razón o denominación social completa y NIF;

*B)* infracción o infracciones cometidas;

*C)* importe conjunto, en su caso, de las sanciones, firmes, impuestas en el mismo procedimiento sancionador.

3. En todo caso será objeto de publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  la información que identifique a la persona infractora, la infracción cometida y el importe de la sanción impuesta cuando esta, o el importe conjunto de las sanciones recaídas en el mismo procedimiento sancionador, fuese superior a cuatrocientos mil euros y aquella sea una persona jurídica.

4. Para garantizar el derecho al olvido en búsquedas de internet, una vez acabado el plazo de prescripción de las sanciones, se considerará automáticamente transcurrido el tiempo a los efectos previstos en el artículo 93 de la Ley Orgánica 3/2018, de 5 de diciembre, de Protección de Datos Personales y garantía de los derechos digitales.

5. En relación con lo previsto en el apartado 1, cuando después de una evaluación previa, escrita y motivada, el departamento competente en materia de juego considere que la publicación de la identidad de la persona jurídica destinataria de la sanción o de los datos personales de la persona física sancionada, pudiera ser desproporcionada o pudiera causar un daño desproporcionado a las entidades o personas físicas sancionadas, en la medida en que se pueda determinar el daño, o que esta publicación pueda poner en peligro a personas especialmente vulnerables o una investigación en curso, podrá acordar cualquier de las medidas siguientes:

*a)* diferir la publicación hasta el momento en que dejen de existir los motivos que justifiquen tal retraso;

*b)* publicar la sanción impuesta de manera anónima, cuando esta publicación garantice la protección efectiva de los datos personales de que se trate. En este caso, la publicación de los datos pertinentes podrá aplazarse por un periodo razonable de tiempo si se prevé que en el transcurso de ese periodo dejarán de existir las razones que justifiquen una publicación con protección del anonimato;

*c)* no publicar la sanción impuesta cuando considere que la publicación de conformidad con las letras *a)* y *b)* sería insuficiente para garantizar que no se ponga en peligro a personas especialmente vulnerables, o la proporcionalidad de la publicación en relación con las infracciones cometidas.

6. La publicidad de las sanciones deberá respetar los límites establecidos por la normativa en materia de protección de datos de carácter personal.

*Artículo 119*

Se incluye una nueva disposición adicional en la Ley 1/2020, de 11 de junio, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Disposición adicional octava. Prohibición de comercialización de cualquier forma de juego en establecimientos no específicos de juego

A salvo lo dispuesto en la disposición adicional primera de la Ley 13/2011, de 27 de mayo, de Regulación del Juego, así como en las apuestas concernientes al autóctono deporte de la "pilota valenciana" o las rifas, tómbolas y combinaciones aleatorias, en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana no podrán comercializarse billetes, boletos o cualquier otra forma de participación en juegos cuyo soporte pueda ser material, informático, telemático, telefónico o interactivo, directamente o a través de cualquier local de pública concurrencia, en establecimientos no específicos de juego, diferentes de los que se recogen en los apartados 3 y 4 del artículo 45 de esta Ley.

*Artículo 120*

Se incluye una nueva disposición adicional en la Ley 1/2020, de 11 de junio, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Disposición adicional novena. Juegos no comercializables en establecimientos y locales específicos de juego autorizados o habilitados

En los establecimientos y otros locales que deban ser autorizados o habilitados para la práctica del juego por la conselleria competente sobre dicha materia, sólo se podrán explotar o comercializar los juegos autorizados por la misma, conforme a los capítulos III, IV y V del Título III de esta ley.

*Artículo 121*

Se incluye una nueva disposición adicional en la Ley 1/2020, de 11 de junio, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Disposición adicional décima. Bingo electrónico mixto

Reglamentariamente, en el plazo de un año, se determinará el régimen, requisitos y condiciones a las que se someterán las autorizaciones para la instauración de la variedad del bingo electrónico mixto que no resultará compatible, en ningún caso, con la modalidad tradicional.

Sección 3ª

Medidas en materia económico-administrativa para ejecución de actuaciones financiadas

por instrumentos europeos para apoyar la recuperación de la crisis consecuencia de la Covid-19

*Artículo 122*

Se modifica el apartado 1.a) del artículo 20 del Decreto-Ley 6/2021, de 1 de abril, del Consell, de medidas urgentes en materia económico-administrativa para la ejecución de actuaciones financiadas por instrumentos europeos para apoyar la recuperación de la crisis consecuencia de la Covid-19, que queda redactado como sigue:

Artículo 20. Modificaciones presupuestarias en el ámbito de la Administración de la Generalitat

1. El régimen de las modificaciones presupuestarias de los créditos financiados con cargo a los ingresos procedentes de los fondos asociados al Mecanismo de Recuperación y Resiliencia y al REACT-EU estará sujeto a las siguientes especialidades:

*a)* Los expedientes de modificación presupuestaria se tramitarán a propuesta de la conselleria interesada y de acuerdo con los requisitos y condiciones establecidas en el Decreto 77/2019, de 7 de junio, del Consell, de regulación del procedimiento de gestión del presupuesto de la Generalitat. En el caso de los fondos asociados al Mecanismo de Recuperación y Resiliencia, el informe adicional preceptivo exigido por su artículo 26.1 será emitido por el órgano responsable de la gestión y justificación de cada uno de estos fondos.

[…]

*Artículo 123*

Se añade un nuevo artículo 21 *bis*  en el Decreto-Ley 6/2021, de 1 de abril, del Consell, de medidas urgentes en materia económico-administrativa para la ejecución de actuaciones financiadas por instrumentos europeos para apoyar la recuperación de la crisis consecuencia de la Covid-19, con la redacción siguiente:

Artículo 21*bis*. Ejecución de los créditos.

La ejecución de los créditos asociados al Mecanismo de Recuperación y Resiliencia y al React-EU, tanto por parte de la administración de la Generalitat como de su sector público instrumental, no estará sujeta al régimen de pagos anticipados previsto en el artículo 171 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones. A tal efecto, será la misma norma o acto jurídico que instrumente la ayuda o subvención la que determine el régimen aplicable en cada supuesto, en el marco de lo que establezca, en su caso, el instrumento jurídico del que traiga causa la previa transferencia de estos fondos a la Generalitat.

CAPÍTULO V

Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Justicia, Interior y Administración Pública

Sección 1.ª

Coordinación de policías locales

*Artículo 124*

Se modifica el apartado 4 del artículo 41 *bis*  de la Ley 17/2017, de 13 de diciembre, de Coordinación de Policías Locales de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 41*bis*. Personal funcionario interino

[…]

4. Los nombramientos expresarán su vigencia y transcurridos 3 años desde el nombramiento del personal policía local interino se producirá el fin de la relación de interinidad, y la vacante solo podrá ser ocupada por personal funcionario de carrera, salvo que el correspondiente proceso selectivo quede desierto, en cuyo caso se podrá efectuar otro nombramiento de personal policía local interino.

Excepcionalmente, el personal funcionario interino podrá permanecer en la plaza que ocupe temporalmente, siempre que se haya publicado la correspondiente convocatoria dentro del plazo de los tres años, a contar desde la fecha del nombramiento del personal funcionario interino y sea resuelta en los plazos establecidos en el artículo 55 de la Ley 4/2021, de 16 de abril, de la Función Pública Valenciana. En este supuesto podrá permanecer hasta la resolución de la convocatoria, sin que su cese dé lugar a compensación económica.

Sección 2.ª

Espectáculos públicos, actividades recreativas y establecimientos públicos

*Artículo 125*

Se elimina el punto 3 del artículo 38 de la Ley 14/2010, de 3 de diciembre, de espectáculos públicos, actividades recreativas y establecimientos públicos.

*Artículo 126*

Se modifican los apartados 1, 3 y 4 del artículo 53 de la Ley 4/2010, de 3 de diciembre, de Espectáculos Públicos, Actividades Recreativas y Establecimientos Públicos, que quedan redactados como sigue:

Artículo 53. Prescripción y caducidad

1. Las infracciones tipificadas en la presente ley como leves prescribirán en el plazo de un año, las tipificadas como graves en el de dos años y las tipificadas como muy graves en el de tres años.

[…]

3. Interrumpirá la prescripción, la iniciación, con conocimiento del interesado, del procedimiento sancionador, reiniciándose el plazo de prescripción si dicho procedimiento estuviera paralizado durante más de un mes por causa no imputable a la persona presuntamente responsable, de conformidad con lo establecido en la legislación de régimen jurídico del sector público.

4. El procedimiento sancionador deberá ser resuelto y notificarse la resolución que proceda a la persona interesada, en el plazo máximo de un año, desde su iniciación, salvo que se dé alguna de las circunstancias establecidas para la suspensión del plazo máximo para resolver en la legislación de procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.

Una vez vencido este plazo, se producirá la caducidad del procedimiento, de acuerdo con lo establecido en dicha legislación.

*Artículo 127*

Se modifica el artículo 15, apartado 6.ª, punto 1, del Decreto 31/2015, de 6 de marzo, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de festejos taurinos tradicionales en la Comunitat Valenciana, quedando redactado como sigue:

6. Certificado expedido por una compañía de seguros, según modelo del anexo IV de este reglamento, en el que conste que el organizador ha suscrito una póliza de seguro de accidentes y de responsabilidad civil para la cobertura de los siniestros que puedan producirse como consecuencia de la celebración de un festejo, que deberá incluir, como mínimo, los siguientes riesgos y cuantías:

*a*) Accidentes: seguro colectivo de accidentes que cubra a los participantes, colaboradores voluntarios y demás intervinientes con una cuantía mínima por póliza de 300.500 euros, y las siguientes coberturas mínimas de indemnización:

1.º Gastos de estancia hospitalaria, curación y asistencia sanitaria: 15.000 euros.

Sección 3.ª

Función pública

*Artículo 128*

Se modifica el artículo 130 de Ley 4/2021, de 16 de abril, de la Generalitat, de la Función Pública Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 130. Movilidad intersectorial.

La Comissió Intersectorial de l'Ocupació Pública de la Generalitat prevista en el artículo 10 de la presente ley podrá proponer criterios en el ejercicio de sus competencias para que el personal funcionario docente, estatutario, de la Administración de la Generalitat o perteneciente a los cuerpos al servicio de la Administración de Justicia, pueda acceder a determinados puestos con funciones de otros ámbitos sectoriales de la Generalitat en atención a las características del correspondiente puesto de trabajo y en los términos que se establezcan reglamentariamente.

*Artículo 129*

Se modifica la Disposición Adicional undécima de la Ley 4/2021, de 16 de abril, de la Generalitat, de la Función Pública Valenciana, que queda redactada como sigue:

Disposición Adicional undécima. Violencia de género.

1. Todas las medidas incluidas en esta ley relacionadas con la lucha contra la violencia de género tendrán que tramitarse de manera preferente y a través de procedimientos especialmente ágiles que garanticen la eficacia de estas. Los asuntos que guardan relación con situaciones de protección de víctimas de violencia de género tendrán que ser objeto de un especial sigilo y discreción.

Las víctimas acreditadas de violencia de género tendrán preferencia en el acceso a las actividades formativas organizadas por la Administración.

2. Los datos personales de las mujeres víctimas de violencia, por su especial vulnerabilidad, tienen que ser tratados con especial cautela para garantizar la seguridad de las mujeres y la protección de sus derechos fundamentales.

A tal fin, en los procedimientos administrativos en materia de personal regulados en esta ley se establecerán mecanismos para evitar la localización de las mujeres víctimas de violencia durante el desarrollo de estos y se los facilitará la posibilidad de formular el derecho de oposición en la publicación de sus datos personales.

Así mismo, dado el carácter sensible de los datos personales de las mujeres víctimas de violencia, la Conselleria competente en materia de función pública incluirá en sus políticas de protección de datos medidas técnicas y organizativas dirigidas a garantizar un nivel de seguridad adecuado a los mayores riesgos que supone el tratamiento de este tipo de datos.

*Artículo 130*

Se incluye una nueva Disposición Adicional trigésima segunda en la Ley 4/2021, de 16 de abril, de la Generalitat, de la Función Pública Valenciana con la siguiente redacción.

Disposición Adicional trigésima segunda. Criterios de clasificación para determinados puestos de trabajo de la administración de la Generalitat.

En consideración a las funciones que deben desempeñar así como a su posición en la estructura organizativa, se establecen los siguientes criterios de clasificación para determinados puestos de trabajo de la administración de la Generalitat:

*a)* En las consellerias que tengan atribuidas competencias en materia sanitaria, educativa y de justicia, las relaciones de puestos de trabajo podrán prever, en puestos con el rango de subdirección general o jefatura de servicio, la clasificación de puestos para su provisión por personal sanitario, docente y de la administración de justicia respectivamente, atendiendo a la especificidad de las funciones que deban desempeñarse.

Asimismo, las relaciones de puestos de trabajo podrán prever que los puestos con rango de subdirección general de Presidencia y las consellerias u organismos puedan ser clasificados para su provisión por personal docente, incluyendo el universitario. En este supuesto, con carácter previo a la cobertura del puesto, deberá quedar acreditado que la titulación de la persona propuesta se adecua a la especificidad de las funciones que deban desempeñarse.

No obstante lo anterior, en las consellerias que tengan atribuidas las competencias en materia sanitaria, en materia educativa y en materia de justicia, las relaciones de puestos de trabajo podrán prever, en puestos con rango de jefatura de sección que guarden relación directa con las competencias sustantivas del sector sanitario, educativo y de justicia, la clasificación de puestos para su provisión por personal sanitario, docente o de la administración de justicia, atendiendo a la especificidad de las funciones que deban desempeñarse.

En tanto desempeñen estos puestos, les será aplicable el contenido de esta ley y sus normas de desarrollo, quedando en la situación administrativa que corresponda de acuerdo con su normativa específica.

*b)* Asimismo, en las consellerias u organismos que tengan atribuidas las competencias en materia de prevención de riesgos laborales, las relaciones de puestos de trabajo u otros instrumentos de ordenación podrán prever que los puestos con el rango de subdirección general o jefatura de servicio pertenecientes al sector de administración especial puedan ser clasificados para su provisión por personal sanitario, siempre que los citados puestos guarden relación directa con las competencias sustantivas en materia de prevención de riesgos laborales y atendiendo a la especificidad de las funciones que deban desempeñarse.

Igualmente, en las consellerias u organismos que tengan atribuidas las competencias en materia de servicios sociales, las relaciones de puestos de trabajo u otros instrumentos de ordenación podrán prever que los puestos con el rango de subdirección general o jefatura de servicio, de dirección de centros de servicios sociales y de inspección de servicios sociales, pertenecientes al sector administración especial, puedan ser clasificados para su provisión por personal sanitario, siempre que los citados puestos guarden relación directa con las competencias en materia de servicios sociales y atendiendo a la especificidad de las funciones que deban desempeñarse.

*c)* En el órgano directivo que tenga atribuidas las competencias en materia de presupuestos, las relaciones de puestos de trabajo u otros instrumentos de ordenación podrán prever que los puestos de trabajo con rango de jefatura de servicio que tengan asignadas funciones en materia de coordinación y control de nóminas y costes de personal, puedan ser clasificados para su provisión por personal de los sectores sanitario, educativo y de justicia, atendiendo a la especificidad de las funciones que deben desempeñar.

*d)* Igualmente, en la agencia que tenga atribuidas las competencias en materia de tecnologías de la información y la comunicación de la administración, las relaciones de puestos de trabajo u otros instrumentos de ordenación podrán prever que los puestos con el rango de subdirección general, jefatura de servicio y jefatura de sección puedan ser clasificados para su provisión por personal de los sectores sanitario y educativo, siempre que los citados puestos guarden relación directa con las competencias y atendiendo a la especificidad de las funciones en dichas materias.

*Artículo 131*

Se renumera la Disposición transitoria decimoquinta que pasa a ser la Disposición Transitoria decimocuarta, en la Ley 4/2021, de 16 de abril, de la Generalitat, de la Función Pública Valenciana, del siguiente modo:

Disposición transitoria decimocuarta. Convocatoria procedimientos selectivos

No obstante  lo dispuesto en el artículo 55.3, en la Administración de la Generalitat, los procedimientos selectivos derivados de la primera oferta de empleo público que se publique después de la entrada en vigor de la presente ley se deberán convocar dentro de los seis meses siguientes a la aprobación de la misma.

*Artículo 132*

Se modifica el apartado 2 del Anexo I de Ley 4/2021, de 16 de abril, de la Generalitat, de la Función Pública Valenciana, que queda redactados como sigue:

Cuerpos y escalas de la administración de la Generalitat

[…]

2. Cuerpos especiales del subgrupo A1

[…]

b) A1-03. Cuerpo superior de Intervención y Auditoria de la Generalitat

*Artículo 133*

Se modifican varios apartados del Anexo IV de Ley 4/2021, de 16 de abril, de la Generalitat, de la Función Pública Valenciana, que quedan redactados como sigue:

[…]

A1-S03: Cuerpo Superior de administración sanitaria y de salud pública de la administración de la Generalitat.

Grupo/Subgrupo Profesional: A1.

Escalas:

–A1-S03-01. Médicos de administración sanitaria y de salud pública.

Funciones: Dirigir, programar, estudiar, proponer, coordinar, gestionar, ejecutar, controlar, inspeccionar, evaluar y asesorar, en el perfil correspondiente a su titulación, en todas aquellas actividades de nivel superior propias de la profesión relacionadas con las de la administración sanitaria, y aquellas otras básicas de salud pública necesarias para garantizar la salud de la población en el ámbito de la vigilancia, la protección, la prevención primaria y, en su caso, secundaria y terciaria de la enfermedad y la promoción de la salud, así como aquellas asignadas en exclusiva por el ordenamiento jurídico.

Requisitos: Licenciatura/Grado en Medicina.

[…]

A2-S03: Cuerpo Gestión de administración sanitaria y de salud pública de la administración de la Generalitat.

Grupo/Subgrupo Profesional: A2.

Escalas:

– A2-S03-01, Enfermeros/as de gestión sanitaria y de salud pública.

Funciones: Actividades de propuesta, gestión, ejecución control, inspección, tramitación, impulso, estudio e informe y, en general, aquellas propias de la profesión relacionadas con las de administración sanitaria; y aquellas otras de colaboración con el cuerpo superior de salud pública relativas al ámbito de la prevención primaria y, en su caso, secundaria y terciaria, de la enfermedad, la promoción de la salud y vigilancia e información en salud pública.

Requisitos: Diplomatura/Grado en enfermería.

– A2-S03-02. Seguridad alimentaria y laboratorio.

Funciones: Actividades de propuesta, gestión, ejecución control, inspección, tramitación, impulso, estudio e informe y, en general, las de colaboración con el cuerpo superior relativas al ámbito de la seguridad alimentaria y laboratorio de salud pública.

Requisitos: Enfermería, o bien, título universitario oficial de grado que, de acuerdo con los planes de estudio vigentes, habilite para ejercer las actividades de carácter profesional relacionadas con las funciones asignadas a la escala del cuerpo.

[…]

*Artículo 134*

Se adicionan varios apartados al Anexo IV de Ley 4/2021, de 16 de abril, de la Generalitat, de la Función Pública Valenciana, con la siguiente redacción:

[…]

– A1-S03-09. Técnico/a en Comunicación de Administración Sanitaria y Salud Pública.

Funciones: Dirigir, programar, estudiar, proponer, coordinar, gestionar, ejecutar, controlar, evaluar y asesorar, en el perfil correspondiente a su titulación, en todas aquellas actividades de nivel superior propias de la profesión relacionadas con la comunicación en sus diversos soportes, necesarias para garantizar la difusión efectiva de información en el ámbito de la administración sanitaria y la salud pública en el ámbito de la vigilancia, la protección, la prevención y la promoción de la salud.

Requisitos: Licenciatura/Grado en Comunicación Audiovisual, Licenciatura/Grado en Publicidad, Licenciatura/Grado en Periodismo.

– A1-S03-10. Psicólogo/a de Administración Sanitaria y Salud Pública.

Funciones: Dirigir, programar, estudiar, proponer, coordinar, gestionar, ejecutar, controlar, inspeccionar, evaluar y asesorar, en el perfil correspondiente a su titulación, en todas aquellas actividades básicas de la administración sanitaria y la salud pública para garantizar la protección de la salud, en el ámbito de la psicología.

Requisitos: Licenciatura/Grado en Psicología.

[…]

– A2-S03-04. Trabajador/a Social de Administración Sanitaria y Salud Pública.

Funciones: Actividades de propuesta, gestión, ejecución, control, inspección, tramitación e impulso, estudio e informe y, en general, las de colaboración técnica con el cuerpo superior y las propias relativas al ámbito del trabajo social de la administración sanitaria y la salud pública.

Requisitos: Diplomatura/Grado en Trabajo Social.

– A2-S03-05. Nutricionista/Dietista de Administración Sanitaria y Salud Pública.

Funciones: Actividades de propuesta, gestión, ejecución, control, inspección, tramitación e impulso, estudio e informe y, en general, las de colaboración técnica con el cuerpo superior y las propias relativas al ámbito de la nutrición humana y dietética de la administración sanitaria y la salud pública.

Requisitos: Diplomatura/Grado en Nutrición Humana y Dietética.

[…]

CAPÍTULO VI

Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Sección 1.ª

Integración de los conservatorios de música y danza de las administraciones

locales en la red valenciana de titularidad de la Generalitat

*Artículo 135*

Se modifica el apartado 5 del artículo 121 de la Ley 7/2021, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2022, que queda redactado como sigue:

Artículo 121. Régimen Jurídico de Integración de los Conservatorios Profesionales de Música y Danza de las Administraciones Locales en la Red Valenciana de titularidad de la Generalitat.

[…]

5. Efectos en relación con el personal.

1º El personal docente funcionario de carrera o laboral fijo adscrito a los servicios y establecimientos que se traspasan permanecerá en la Administración de origen respectiva. Este personal formará parte del claustro del centro educativo y del consejo escolar de este, en caso de ser elegido.

La Generalitat se hará cargo de los gastos relacionados con este personal, mediante la creación de las correspondientes líneas presupuestarias en las Leyes de Presupuestos anuales.

2º El resto de necesidades de personal se cubrirán por la administración educativa a través de la creación de los correspondientes puestos de trabajo y su provisión.

Sección 2.ª

Oficina de Derechos Lingüísticos de la Generalitat Valenciana. (ODL) **1**

*Artículo 136. [*derogado*]*

Sección 3.ª

Patrimonio cultural valenciano

*Artículo 137*

Se añade una disposición adicional cuarta a la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.

Cuarta. Para realizar las gestiones encomendadas en régimen de descentralización funcional, se podrá crear una entidad de derecho público del Museo de Bellas Artes de València, que dispondrá de personalidad jurídica propia, autonomía funcional y de gestión, plena capacidad de obrar para el cumplimiento de sus finalidades y estará facultada para realizar actividades administrativas, prestacionales y de fomento, gestionar servicios o producir bienes de interés público susceptibles o no de contraprestación y que quedará adscrita a la conselleria competente en materia de cultura.

Sección 4.ª

Construcción, ampliación, adecuación, reforma y equipación

de centros públicos docentes de la Generalitat

*Artículo 138*

Se modifican los artículos 7 y 8 del Decreto ley 5/2017, de 20 de octubre, del Consell, por el cual se establece el régimen jurídico de cooperación entre la Generalitat y las administraciones locales de la Comunitat Valenciana para la construcción, la ampliación, la adecuación, la reforma y la equipación de centros públicos docentes de la Generalitat, que quedan redactados así:

Artículo 7. Solicitud de adhesión al procedimiento

1. Las administraciones locales interesadas en adherirse al plan de cooperación previsto en este decreto ley, previa consulta al consejo escolar municipal, si este está constituido, y al consejo escolar de centro, presentarán en la conselleria con competencia en materia de educación la solicitud correspondiente.

A este efecto, se hará pública en la página web de esta conselleria una vez publicado este decreto ley el correspondiente modelo de solicitud.

La solicitud, en todo caso, deberá identificar la actuación para la cual se solicita la delegación, que podrá describirse en términos genéricos pendiente de la definición concreta de las actuaciones que resultará en el momento de la aprobación de la resolución de delegación o del convenio. La solicitud deberá ser subscrita por el órgano competente, de acuerdo con su normativa de aplicación En el caso de los ayuntamientos, la decisión de presentar esta solicitud se adoptará por un acuerdo plenario.

2. La solicitud irá acompañada de una memoria en la cual se detallará:

*a*) Descripción técnica de la actuación para la cual se solicita la delegación, identificando, si procede, tanto la infraestructura educativa sobre la cual se actúa como el plan de infraestructuras educativas en el cual esta actuación está prevista.

*b*) Importe máximo previsto del coste de la intervención, desglosando los importes destinados a obra o, si procede, redacción de proyecto y dirección facultativa u otras asistencias técnicas necesarias.

A efectos de su elaboración la conselleria con competencias en materia educativa pondrá a disposición de la administración solicitante, el programa de necesidades que corresponda a la actuación que se debe realizar, así como el precio del módulo constructivo y los porcentajes que se deben utilizar para el cálculo del coste de las asistencias técnicas, o cualquier otra documentación, parámetro económico o información que asegure el correcto despliegue y ejecución de la delegación.

Artículo 8. Autorización de las actuaciones propuestas

Recibida la solicitud, la conselleria con competencias en materia de educación comprobará la procedencia de la actuación solicitada, atendiendo tanto a la planificación de infraestructuras educativas como lo que dispone el presente decreto ley. Durante el proceso de comprobación los técnicos de esta conselleria procederán a la revisión de la memoria aportada, y si procede se podrán requerir de la entidad local las enmiendas que consideren oportunas.

Los términos en que se haya formulado la solicitud de adhesión al plan no serán vinculantes para la delegación que finalmente se acuerde a la vista del resultado del proceso de comprobación y revisión de la memoria aportada, siempre que se cuente con el acuerdo de la entidad local correspondiente expresado en el acto de aceptación de la delegación, o con la firma del convenio.

En la resolución de delegación, o si procede en el convenio que se subscriba, se fijarán los términos y condiciones de desarrollo de esta.

En aquellos supuestos en que la delegación se instrumente mediante una resolución, la eficacia de esta quedará demorada hasta el momento en que la administración local solicitante comunique a la conselleria competente en materia de educación la aceptación, subscrita por el órgano competente, de la delegación.

*Artículo 139*

Se añade un artículo 8 *bis*  en el Decreto ley 5/2017, de 20 de octubre, del Consell, por el cual se establece el régimen jurídico de cooperación entre la Generalitat y las administraciones locales de la Comunitat Valenciana para la construcción, la ampliación, la adecuación, la reforma y el equipamiento de centros públicos docentes de la Generalitat.

Artículo 8 *bis.*  Modificación de la delegación

1. Los términos en que fue adoptada la resolución de delegación podrán ser modificados por resolución de la conselleria con competencias en materia de educación con la aceptación de la entidad local correspondiente. Los órganos competentes para acordar esta modificación serán los mismos que acordaron la delegación inicial.

2. Las causas que podrán motivar una modificación de la delegación serán las siguientes:

*a*) Necesidad de realizar nuevas intervenciones cuando estas no tengan cobertura dentro de la delegación acordada por suponer actuaciones distintas de las previstas en esta, o por resultar insuficiente la financiación acordada para la delegación. Esta causa de modificación solo será procedente cuando concurra y sean aplicables en los contratos adjudicados con la cobertura de la delegación alguno de los supuestos contemplados en el artículo 205 de la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público, por la cual se trasponen al ordenamiento jurídico español las directivas del Parlamento Europeo y del Consejo 2014/23/UE y 2014/24/UE, de 26 de febrero de 2014.

*b*) Necesidad de realizar nuevas actuaciones en el centro objeto de la delegación como consecuencia de directrices aprobadas a todos los efectos por la conselleria con competencias en materia de educación.

*c*) Necesidad de incrementar la financiación de la delegación cuando lo acordado inicialmente resulte insuficiente para llevar a cabo la actuación delegada de acuerdo con los precios de mercado aplicables según lo establecido en el artículo 102 de la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público, por la cual se trasponen al ordenamiento jurídico español las directivas del Parlamento Europeo y del Consejo 2014/23/UE y 2014/24/UE, de 26 de febrero de 2014. En este supuesto, será requisito para acordar la modificación que la entidad local haya aprobado un proyecto de obra debidamente actualizado de acuerdo con los módulos vigentes aprobados para el Programa Edificant por la conselleria con competencias en materia de educación, o, en caso de no ser aplicable este, de acuerdo con los precios de la base de datos de la construcción de la fundación Instituto Valenciano de la Edificación (IVE).

3. El procedimiento para acordar la modificación de la delegación será el siguiente:

*a*) Solicitud de la entidad local subscrita por su representante legal. Junto con la solicitud se deberá aportar un informe favorable de la intervención municipal en que se haga referencia a la causa concurrente que justifique la modificación, de entre las detalladas en este artículo. En el caso de los dos primeros supuestos del apartado anterior se deberá aportar también una memoria valorada de las nuevas actuaciones a realizar, y en el tercer supuesto un informe justificativo del incremento de gasto subscrito por los técnicos o el secretario de la entidad local, así como un resumen del proyecto de ejecución que contenga la memoria descriptiva y la hoja resumen del presupuesto de las obras y los honorarios correspondientes.

*b*) Propuesta de la conselleria con competencias en materia de educación de resolución de modificación de la delegación.

*c*) Certificado de existencia de crédito o documento contable que lo sustituya, y fiscalización previa de la Intervención General de la Generalitat, en los casos en que resulte necesario un incremento de la financiación de la delegación.

*d*) Aprobación de la modificación de la delegación por acuerdo del plenario de la entidad local.

*e*) Aprobación por parte de la conselleria con competencias en materia de educación de la adenda a la resolución de la delegación por la cual se acuerde la modificación de la delegación.

*f*) Disposición de los créditos necesarios, en el supuesto de que sea procedente.

CAPÍTULO VII

Medidas organizativas en materias competencia de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública

*Artículo 140*

Modificación del artículo 4 *sexies*. Actuaciones en salud mental, del capítulo IV del título l de la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de salud de la Comunitat Valenciana, que queda como sigue:

Artículo 4 *sexies*. Actuaciones en salud mental

Las actuaciones en materia de salud mental del sistema valenciano de salud son el conjunto de prestaciones, servicios y atenciones de carácter integral y continuado que se orientan a la promoción, prevención, tratamiento y rehabilitación de la salud mental.

Estas actuaciones se orientarán a:

*a*) Promover la salud mental de la población general y de grupos específicos.

*b*) Prevenir la enfermedad mental, el suicidio y las adicciones en la población.

*c*) Erradicar el estigma y la discriminación asociados a las personas con trastornos mentales, desarrollando políticas públicas de información y normalización, así como campañas de sensibilización, en colaboración con el tejido asociativo vinculado a la atención a la salud mental en nuestra comunidad.

*d*) Mejorar la calidad, equidad y continuidad de la atención a los problemas de salud mental.

*e*) Diseñar e implementar programas específicos, protocolos y circuitos asistenciales por patologías relevantes, reforzando las intervenciones sobre los colectivos más perjudicados o vulnerables, para reducir las desigualdades detectadas.

*f*) Implantar procedimientos que garanticen el uso de buenas prácticas y el respecto de los derechos y dignidad de las personas con problemas de salud mental.

*g*) Promover la cooperación y corresponsabilidad de todos los departamentos involucrados en la mejora de la salud mental.

*h*) Potenciar la participación de las personas que presentan trastornos mentales y de sus familiares, entidades legalmente reconocidas por la defensa de intereses colectivos en la materia y profesionales en el sistema valenciano de salud.

*i*) Potenciar la formación del personal profesional del sistema valenciano de salud para atender adecuadamente las necesidades de la población en materia de salud mental.

*j*) Potenciar la investigación en salud mental y la aplicación de los resultados a la práctica clínica.

*k*) Apoyar a la formación y preparación de las familias de las personas que presentan trastornos mentales.

*l*) Elaborar protocolos para la detección precoz.

*m*) Fomentar tratamientos psicológicos dentro del ámbito de la atención primaria sanitaria, con el objetivo de desmedicalizar los trastornos mentales comunes, siguiendo la evidencia científica disponible.

*n*) Impulsar la figura del psicólogo clínico en las unidades de apoyo de atención primaria.

*o*) Elaborar protocolos para que en situaciones excepcionales derivadas de crisis sanitarias se configuren medidas específicas de atención a la salud mental.

*Artículo 141*

Modificación de la disposición adicional tercera de la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de salud de la Comunitat Valenciana, que queda como sigue:

Disposición adicional tercera. Identificación de inspectores de salud pública, inspectores de servicios sanitarios y funcionarios de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública con funciones de inspección en acreditación, autorización y registro de centros, servicios y establecimientos sanitarios

1. Se autoriza a los departamentos competentes en materia de salud pública, en materia de inspección de servicios sanitarios, y de acreditación, autorización y registro de centros, servicios y establecimientos sanitarios a emitir carnés identificativos de los funcionarios que ejerzan funciones de control oficial de la cadena alimentaria y otras actuaciones de salud pública, así como de los inspectores de servicios sanitarios y de los funcionarios de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública con funciones de inspección en acreditación, autorización y registro de centros, servicios y establecimientos sanitarios, basados en un código interno alfanumérico que sustituyan el de identificación nominal.

2. Reglamentariamente se regulará la expedición de dichos carnés y la creación del correspondiente registro, que permitirá hacer efectivo el derecho de los interesados en un procedimiento a identificar al personal al servicio de las administraciones públicas.

*Artículo 142*

Adición de un nuevo artículo 4 *septies,*  Implementación de profesionales de salud mental en el ámbito sanitario, en el capítulo IV del título I de la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de salud de la Comunitat Valenciana, que queda como sigue:

Artículo 4 *septies.*  Implementación de profesionales de salud mental en el ámbito sanitario

De cara al cumplimiento de la atención y las actuaciones en salud mental, se llevará a cabo la implementación de profesionales de salud mental en el ámbito sanitario bajo los siguientes criterios:

1. Corresponde a las administraciones públicas sanitarias proveer el personal sanitario y social suficiente para hacer efectiva la garantía de tiempo en la atención a la salud mental.

2. Con cuyo objeto, se establece la implementación, en función del número de habitantes, de profesionales de la salud mental, entre los cuales necesariamente habrá psiquiatras, psicólogas y psicólogos clínicos, enfermeras y enfermeros especialistas de salud mental y profesionales sociosanitarios relacionados con la atención a la salud mental.

3. En coherencia con la tasa reflejada en el apartado anterior, se garantizará que, al menos, se dispondrá de un psicólogo clínico en cada centro de salud de atención primaria, en cumplimiento de las ratios mínimas que recomiendan las organizaciones europeas de salud mental. Ante la imposibilidad de contar con un psicólogo clínico para dar cobertura a la salud mental, se requerirá el perfil del psicólogo general sanitario para suplir estas funciones en los centros de salud donde se dé este supuesto.

CAPÍTULO VIII

Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria

de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo

Sección 1.ª

Áreas industriales de la Comunitat Valenciana

*Artículo 143*

Se modifica la letra *e*  del punto 2 del artículo 7 de la Ley 14/2018, de 5 de junio, de la Generalitat, de gestión, modernización y promoción de las áreas industriales de la Comunitat Valenciana, que queda redactada así:

*e*) Nota simple registral de dominio y cargas de todos los inmuebles y derechos reales definidos en el apartado 3 del artículo 2, privados, patrimoniales y demaniales destinados a explotación económica privada, que estén inscritos e incluidos en el área industrial que se quiere gestionar por la entidad, para acreditar el porcentaje de representación exigido como comisión promotora en el punto 1 de este artículo. En caso de no constar inscrito un inmueble o un derecho real, se deberá aportar respecto al mismo copia del documento acreditativo de su titularidad o adscripción.

*Artículo 144*

Se suprime el punto 5 del artículo 7 de la Ley 14/2018 del 5 de junio, de la Generalitat, de gestión, modernización y promoción de las áreas industriales de la Comunitat Valenciana.

*Artículo 145*

Se añaden los apartados 14, 15, 16, 17, 18 y 19 al artículo 33 de la Ley 14/2018, de 5 de junio, de la Generalitat, de gestión, modernización y promoción de las áreas industriales de la Comunitat Valenciana con la siguiente redacción:

Artículo 33. Área industrial avanzada.

Se clasifican como áreas industriales avanzadas aquellas áreas industriales que, además de haber constituido una entidad de gestión y modernización de las reguladas en esta ley o tengan una entidad de conservación urbanística, cumplan con todos los requisitos para ser áreas industriales consolidadas y, además, dispongan al menos de nueve de las diecinueve dotaciones adicionales siguientes:

(...)

14. Oficinas bancarias.

15. Instalaciones, públicas o privadas, para la práctica deportiva.

16. Escuela o centro de educación infantil de primer ciclo (cero a tres años) o ludoteca infantil, pública o privada.

17. Hotel o servicio de alojamiento similar.

18. Servicio de salud o asistencia sanitaria.

19. Servicio de prevención de riesgos laborales mancomunado.

Sección 2.ª

Proyectos prioritarios de inversión

*Artículo 146*

Se modifica el apartado 1 del artículo 2 de la Ley 19/2018, de 13 de julio, de la Generalitat, de aceleración de la inversión a proyectos prioritarios, (LAIP), que queda redactado como sigue:

Artículo 2. Proyectos prioritarios de inversión.

1. Para que un proyecto empresarial pueda tramitarlo el Punto de Aceleración a la Inversión, deberá aportar a la Comunitat Valenciana un valor añadido en áreas como el desarrollo tecnológico y la innovación, desarrollo y vertebración territorial, generación de empleo, recuperación y fomento de sectores tradicionales, protección medioambiental, promoción de la inclusión social, igualdad y conciliación en el ámbito laboral o corresponsabilidad, entre otros criterios económicos, sociales y medioambientales. El cumplimiento de estos criterios se justificará mediante un informe detallado de las medidas que se deben instaurar, acompañado de una declaración responsable para implantarlo y mantenerlo por un período no inferior a tres años, así como de una temporalización de cada una de estas medidas y una descripción de los indicadores de cumplimiento.

El punto de aceleración a la inversión hará seguimiento solicitando periódicamente un informe detallado de las medidas que se tienen que instaurar por parte del solicitante. Si a través de esta justificación periódica se observara que se dejan de cumplir los criterios que llevaron al proyecto a ser declarado como prioritario se procederá a la revocación de esta calificación.

Así mismo, si desde cualquier departamento de la Generalitat se observan contradicciones que llevan a juzgar que el proyecto no cumple con las estimaciones previstas en el momento de la solicitud se podrá citar a la persona o entidad solicitante para justificar esta deficiencia y, en caso de que sea cierta, se revocará la calificación como proyecto prioritario, previa instrucción del correspondiente procedimiento de audiencia del interesado.

Sección 3.ª

Ley de cooperativas

*Artículo 147*

Se modifican los apartados 2 y 3 del artículo 19 del anexo del Decreto legislativo 2/2015, de 15 de mayo, del Consell, por el cual se aprueba el texto refundido de la Ley de cooperativas de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados así:

2. La Generalitat y otras entidades públicas, en los términos establecidos en el artículo siguiente y siempre que medie acuerdo adoptado por mayoría de dos tercios de los miembros del Consejo Rector, podrán formar parte como socias de cualquier cooperativa para el ejercicio de la iniciativa económica pública.

3. Si lo prevén los estatutos y se acuerda en el momento de la admisión, podrán establecerse vínculos sociales de duración determinada que no podrá exceder de cinco años, siempre que el conjunto de estos socios y socias no supere la quinta parte del total de las personas socias de carácter indefinido, ni de los votos de éstas en la asamblea general, salvo en las cooperativas de hasta diez socios en las que el límite será del 50 por ciento. En el caso de cooperativas de trabajo asociado y otras que tengan socios y socias de trabajo, el vínculo temporal de dichas personas no podrá exceder de tres años.

Estos socios y socias tendrán los mismos derechos y obligaciones, y deberán cumplir los mismos requisitos de admisión que los de vinculación indefinida, pero su aportación obligatoria a capital no podrá exceder del 50 por ciento de la exigida a estos. Asimismo, la cuota de ingreso no les será exigible hasta que, en su caso, se produjera la integración como socios y socias de vinculación indefinida.

Transcurrido el periodo de vinculación, salvo que los estatutos establezcan otra cosa, se extinguirá automáticamente la relación societaria y la persona socia tendrá derecho a la liquidación de su aportación obligatoria a capital, que le será reembolsada en el momento de la baja, sin que sean de aplicación los plazos máximos de reembolso previstos en el artículo 61 de esta ley.

*Artículo 148*

Se modifica el apartado 4 del artículo 89 del anexo del Decreto legislativo 2/2015, de 15 de mayo, del Consell, por el cual aprueba el texto refundido de la Ley de cooperativas de la Comunitat Valenciana, que queda redactado así:

4. Las cooperativas de trabajo asociado podrán utilizar cualquier modalidad de contratación temporal de conformidad con la normativa laboral y sin más limitaciones que las establecidas en la misma; pero no podrán tener más del 30 por ciento de personas trabajadoras con contrato por tiempo indefinido, computado respecto del número total de personas socias trabajadoras, excepto las cooperativas que tengan menos de tres o menos personas socias, en las que podrá haber un trabajador o trabajadora contratada en dicha modalidad. No obstante, podrá superarse el citado porcentaje siempre que, existiendo personas trabajadoras contratadas indefinidamente pero a tiempo parcial, el número de horas trabajadas por las mencionadas personas trabajadoras no supere el 30 por ciento de las horas trabajadas por la totalidad de las personas socias trabajadoras. En todo caso, no computarán como personas trabajadoras asalariadas a los efectos mencionados:

*a*) Quienes renuncien expresamente a ser personas socias. El número de trabajadores o trabajadoras en activo que hayan renunciado expresamente a ser personas socias no podrá ser superior al número de socios o socias activas existentes en ese momento, salvo autorización expresa de la administración competente en materia de cooperativas, previo informe favorable del Consejo Valenciano del Cooperativismo. Cuando una persona trabajadora asalariada haya renunciado a su incorporación como socio o socia, no podrá volver a solicitar su ingreso hasta que hayan transcurrido cinco años, salvo acuerdo del Consejo Rector en otro sentido.

*b*) Las personas trabajadoras que se incorporen a la cooperativa por subrogación legal, así como las que se incorporen a ella en actividades sometidas a esta subrogación.

*c*) Las personas trabajadoras contratadas para ser puestas a disposición de empresas usuarias cuando la cooperativa actúa como empresa de trabajo temporal.

*d*) Las personas con discapacidad, salvo para las cooperativas de integración social.

*e*) Aquellas personas que estén vinculadas a la cooperativa con un contrato de tiempo indefinido fijo-discontinuo. El número de trabajadores o trabajadoras que se encuentren en esta situación no podrá ser superior al número de personas socias activas en ese momento.

*Artículo 149*

Se modifica el apartado 11 del artículo 89 de anexo del Decreto legislativo 2/2015, de 15 de mayo, del Consell, por el cual se aprueba el texto refundido de la Ley de cooperativas de la Comunitat Valenciana, que queda redactado así:

11. A las cooperativas de trabajo asociado que únicamente cuenten con dos personas socias trabajadoras les serán de especial aplicación, mientras permanezcan en esa situación y aun cuando sus estatutos establezcan otra cosa, las disposiciones siguientes:

*a*) Todos los acuerdos sociales que requieran mayoría de personas socias o de votos deberán adoptarse con el voto favorable de las dos únicas personas socias.

*b*) Podrán constituir su Consejo Rector con solo dos miembros, que, necesariamente, se distribuirán los cargos de presidencia y secretaría.

*c*) No precisarán constituir la comisión de recursos o la comisión de control de la gestión.

*d*) Podrá encomendarse la liquidación de estas cooperativas a uno o dos personas socias liquidadoras.

*e*) El importe total de las aportaciones de cada socio o socia al capital social no podrá superar el 50 por ciento del mismo.

*f*) La cooperativa que permanezca más de cinco años con solo dos personas socias trabajadoras vendrá obligada, a partir del siguiente ejercicio, a realizar una dotación adicional a la reserva obligatoria del uno y medio por mil de su cifra de negocios anual, sin que esta dotación pueda conllevar que la cooperativa incurra en pérdidas totales. En el mismo supuesto, no podrá obtener subvenciones o ayudas de la administración del Consell, salvo las establecidas para incorporación de nuevas personas socias.

*g*) Ante la baja de una persona socia, y por el periodo máximo de un año regulado en el artículo 81 de esta ley para el restablecimiento del número mínimo de socios, el socio o socia que permanece asumirá temporalmente las funciones propias de administrador o administradora única sin necesidad de modificar los estatutos sociales.

Sección 4.ª

Registro de cooperativas

*Artículo 150*

Se modifica el artículo 13 del anexo del Decreto legislativo 2/2015, de 15 de mayo, del Consell, por el cual se aprueba el texto refundido de la Ley de cooperativas de la Comunitat Valenciana, que queda redactado así:

Artículo 13. Características, organización, competencias y tasas

1. El Registro de Cooperativas de la Comunitat Valenciana es un registro público dependiente de la Generalitat y adscrito a la conselleria competente en materia de cooperativas, cuyo ámbito territorial es autonómico.

El Registro de Cooperativas se constituye como un registro único para toda la Comunitat Valenciana, que podrá disponer de oficinas territoriales como elemento de proximidad y con las funciones que reglamentariamente se les asignen.

2. El Registro de Cooperativas tiene por objeto la calificación e inscripción de las cooperativas valencianas, de sus uniones y federaciones y de la Confederación de cooperativas de la Comunitat Valenciana, así como de los actos y negocios jurídicos que se determinen en esta ley y en sus normas de desarrollo. También le corresponden las demás funciones que se le atribuyen en el artículo siguiente.

3. El Registro de Cooperativas percibirá las tasas que se establezcan por ley. Quedarán exentas de tasas la inscripción de la constitución de la cooperativa y las certificaciones y demás actuaciones registrales que sean solicitadas por las cooperativas, sus administradores o administradoras o quienes obren en su nombre. También estarán exentas de tasas las inscripciones de constitución las certificaciones y actuaciones registrales que sean solicitadas por las uniones y federaciones y por la Confederación de Cooperativas.

4. El Registro de Cooperativas de la Comunitat Valenciana podrá suscribir acuerdos con organismos colaboradores para la agilización y el fomento de la interoperabilidad registral, a fin de lograr una mayor eficiencia en su gestión.

*Artículo 151*

Se modifica el artículo 14 del anexo del Decreto legislativo 2/2015, de 15 de mayo, del Consell, por el cual se aprueba el texto refundido de la Ley de cooperativas de la Comunitat Valenciana, que queda redactado así:

Artículo 14. Funciones del Registro

1. El Registro de Cooperativas de la Comunitat Valenciana tiene las siguientes funciones:

*a*) Calificación, inscripción y certificación de los actos que, según la normativa vigente, deben acceder a dicho Registro.

*b*) Legalización de los libros corporativos y de contabilidad de las cooperativas, uniones, federaciones y confederación de cooperativas.

*c*) Depósito de las cuentas anuales, de los informes de gestión y de auditoría, así como de los libros y documentación social en los casos de liquidación.

*d*) Nombramiento de los auditores o auditoras y otras personas expertas independientes, en los casos en que le corresponda al Registro.

*e*) Calificación de las cooperativas como entidades no lucrativas, de acuerdo con lo establecido en el artículo 114.

*f*) Expedir certificaciones de denominación.

*g*) Coordinar su actuación con los demás registros de cooperativas y con los registros mercantiles.

*h*) Compilar los datos relativos a las cooperativas valencianas, tanto identificativos como cuantitativos, y realizar las operaciones estadísticas que se determinen legalmente, al objeto de definir las políticas de fomento del cooperativismo y comprobar su impacto.

*i*) Cualesquiera otras atribuidas por la ley o por sus normas de desarrollo.

*Artículo 152*

Se modifica la disposición adicional tercera del anexo del Decreto legislativo 2/2015, de 15 de mayo, del Consell, por el cual se aprueba el texto refundido de la Ley de cooperativas de la Comunitat Valenciana, que queda redactada así:

Disposición adicional tercera

El Consell aprobará, en el plazo máximo de tres meses desde la entrada en vigor de la presente ley, el Reglamento del Registro de Cooperativas de la Comunitat Valenciana.

Asimismo, el Consell establecerá reglamentariamente el procedimiento para posibilitar la presentación de documentos inscribibles en el Registro de Cooperativas de la Comunitat Valenciana, a través de medios telemáticos o en soporte informático, de forma directa o a través de encomienda de gestión o acuerdos de colaboración con otros organismos.

*Artículo 153*

Se suprime la disposición adicional séptima del anexo del Decreto legislativo 2/2015, de 15 de mayo, del Consell, por el cual se aprueba el texto refundido de la Ley de cooperativas de la Comunitat Valenciana.

*Artículo 154*

Se añade una nueva disposición transitoria tercera al anexo del Decreto legislativo 2/2015, de 15 de mayo, del Consell, por el cual se aprueba el texto refundido de la Ley de cooperativas de la Comunitat Valenciana, que queda redactada así:

Disposición transitoria tercera. Oficina registral única y oficinas territoriales del Registro de cooperativas de la Comunitat Valenciana

Hasta la fecha de entrada en vigor del reglamento a que se refiere la disposición adicional tercera, la oficina central del Registro seguirá teniendo de forma exclusiva las siguientes funciones:

*a*) Coordinar la actuación de todas las oficinas del Registro de Cooperativas y dictar, a tal efecto, las instrucciones pertinentes para lograr la efectiva coordinación de las mismas.

*b*) Planificar la unificación y asunción de las funciones de las diferentes oficinas registrales, así como aquellas correspondientes a las encomiendas de gestión o acuerdos de colaboración con otros organismos colaboradores.

*c*) De forma exclusiva, para las cooperativas de seguros, las de crédito y aquellas otras que cuenten con sección de crédito, así como para las uniones y federaciones de cooperativas y la confederación, todas las funciones a que se refiere el artículo 14.

Sección 5.ª

Estatuto de las personas consumidoras y usuarias

*Artículo 155*

Se añade un nuevo apartado 3 en el artículo 8 del anexo del Decreto legislativo 1/2019, del Consell, de 13 de diciembre, de aprobación del texto refundido de la Ley del Estatuto de las personas consumidoras y usuarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado así:

3. Las personas consumidoras y usuarias no podrán ser discriminadas por razón de su lengua. En ningún caso se les puede negar la atención o atender incorrectamente por razón de la lengua oficial que empleen en las relaciones de consumo reguladas por esta ley.

*Artículo 156*

Se añaden unos nuevos apartados 16 y 17 en el artículo 20 del anexo del Decreto legislativo 1/2019, del Consell, de 13 de diciembre, de aprobación del texto refundido de la Ley del Estatuto de las personas consumidoras y usuarias de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados así:

16. Los derechos lingüísticos de las personas consumidoras y usuarias.

17. El ejercicio de la actividad empresarial respetuosa con los derechos lingüísticos de los consumidores y usuarios, así como la comprobación y verificación del cumplimiento efectivo de estos derechos lingüísticos.

*Artículo 157*

Se añaden unos nuevos apartados 11 y 12 en el artículo 74 del anexo del Decreto legislativo 1/2019, del Consell, de 13 de diciembre, de aprobación del texto refundido de la Ley del Estatuto de las personas consumidoras y usuarias de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados así:

11. Vulnerar los derechos lingüísticos de las personas consumidoras o incumplir las obligaciones en materia lingüística que establece la normativa, siempre que esta vulneración no implique, además, una denegación del servicio.

12. Denegar la atención de la persona consumidora con la motivación de impedir el ejercicio de sus derechos lingüísticos recogidos en esta ley.

*Artículo 158*

Se añade una nueva letra *m*  en el artículo 76 del anexo del Decreto legislativo 1/2019, del Consell, de 13 de diciembre, de aprobación del texto refundido de la Ley del Estatuto de las personas consumidoras y usuarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactada así:

*m*) Cometer la conducta infractora por razón de nacimiento o lugar de nacimiento; procedencia, nacionalidad o pertenencia a una minoría nacional; raza, color de piel o etnia; sexo, orientación, identidad sexual y de género o expresión de género; opinión política o de otra índole; religión, convicciones o ideología; lengua oficial de la Comunitat Valenciana empleada; origen cultural, nacional, étnico o social; situación económica o administrativa, clase social o fortuna; ascendencia; edad; fenotipo, sentido de pertenencia a grupo étnico; enfermedad, estado serológico; discapacidad o diversidad funcional, o por cualquier otra condición, circunstancia o manifestación de la condición humana, real o atribuida.

Sección 6.ª

Normas para el control del ruido producido por los vehículos de motor

*Artículo 159*

Se modifica el apartado 3 del artículo 2 del Decreto 19/2004, de 13 de febrero, del Consell, por el que se establecen normas para el control del ruido producido por los vehículos de motor, que queda redactado así:

3. La comprobación de la emisión sonora en las estaciones de inspección técnica de vehículos de la Comunitat Valenciana será obligatoria para aquellos vehículos que determine la normativa básica estatal.

*Artículo 160*

Se modifica el apartado 1 del artículo 4 del Decreto 19/2004, de 13 de febrero, del Consell, por el que se establecen normas para el control del ruido producido por los vehículos de motor, que queda redactado así:

1. El nivel de ruido emitido por los vehículos a motor se considerará admisible siempre que no rebase los valores límites fijados en este artículo, excepto para aquellos vehículos sometidos a la prueba de emisión sonora durante las inspecciones técnicas reguladas en el Real decreto 920/2017, de 23 de octubre, cuyos límites están recogidos en dicha norma.

*Artículo 161*

Se suprimen los artículos 5 y 6 del Decreto 19/2004, de 13 de febrero, del Consell, por el que se establecen normas para el control del ruido producido por los vehículos de motor.

*Artículo 162*

Se modifica el apartado 1 y 2 del artículo 8 del Decreto 19/2004, de 13 de febrero, del Consell, por el que se establecen normas para el control del ruido producido por los vehículos de motor, que queda redactado así:

1. Los agentes de la autoridad encargados de la vigilancia del tráfico rodado formularán denuncias por infracción de lo dispuesto en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de protección contra la contaminación acústica, cuando comprueben que se incumplen las condiciones de circulación establecidas en el artículo 50 de dicha ley y en el artículo 3 de este decreto, o cuando determinen por el procedimiento que se especifica en el anexo l que el nivel de ruido producido por el vehículo rebasa los valores límites establecidos en el artículo 4 de este decreto, o cuando comprueben que el vehículo circula sin informe que contenga la comprobación sonora o con una comprobación caducada, a pesar de estar obligado a esta comprobación.

2. Para realizar la comprobación de los niveles sonoros de los vehículos, la autoridad actuante puede ordenar el traslado del vehículo hasta un lugar próximo que cumpla con las condiciones necesarias para efectuar las mediciones de acuerdo con el procedimiento reglamentado.

Estas mediciones podrán realizarlas los agentes actuantes o concertarlas con los servicios móviles de las estaciones ITV, de acuerdo con las condiciones establecidas en el anexo l de esta norma.

*Artículo 163*

Se suprime el artículo 9, la disposición adicional segunda, la disposición adicional cuarta, la disposición transitoria primera, la disposición transitoria segunda y la disposición transitoria tercera del Decreto 19/2004, de 13 de febrero, del Consell, por el que se establecen normas para el control del ruido producido por los vehículos de motor.

*Artículo 164*

Se modifica el apartado 2.3 del anexo l del Decreto 19/2004, de 13 de febrero, del Consell, por el que se establecen normas para el control del ruido producido por los vehículos de motor, que queda redactado así:

2.3. El régimen del motor se estabilizará a 3/4 de la velocidad de giro en la que el motor desarrolle la potencia máxima. Una vez alcanzado el régimen estabilizado, se llevará rápidamente el mecanismo de aceleración a la posición de ralentí. El nivel sonoro se medirá durante un periodo de funcionamiento que comprenderá un breve espacio de tiempo a régimen estabilizado más toda la duración de la deceleración, considerando como resultado válido de la medición el correspondiente a la indicación máxima del sonómetro. Este procedimiento se repetirá tres veces.

Se determinará el régimen de funcionamiento del motor empleando, para ello, un instrumento de medición externo al vehículo, excepto cuando la configuración del vehículo impida su uso. En estos casos se podrá emplear un sistema integrado.

*Artículo 165*

Se suprimen el anexo II y el anexo III del Decreto 19/2004, de 13 de febrero, del Consell, por el que se establecen normas para el control del ruido producido por los vehículos de motor.

Sección 7.ª

Agencia Valenciana de la Energía (AVEN)

*Artículo 166. Creación de la Agencia Valenciana de la Energía (Aven)*

Uno. Objeto y adscripción

1. El objeto de esta ley es la creación y regulación de la organización y funcionamiento de la Agencia Valenciana de la Energía (Aven).

2. Se crea la Aven, que queda adscrita a la conselleria que ostente las competencias en materia de energía.

Dos. Naturaleza, personalidad y régimen jurídico

1. La Agencia Valenciana de la Energía (Aven) se constituye como entidad de derecho público de la Generalitat, de las previstas en el artículo 155.1 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, con personalidad jurídica y patrimonio propios y plena capacidad de obrar para alcanzar los fines que le han sido asignados y ejercer las facultades y potestades administrativas que se le asignen a través de esta ley y cualquier otra norma que le asigne competencias en el futuro.

2. La Aven se rige por el derecho público en el ejercicio de las potestades administrativas que tenga atribuidas, en la formación de la voluntad de sus órganos y en los aspectos específicamente regulados en esta ley y otras disposiciones aplicables.

Tres. Finalidades

La Agencia Valenciana de la Energía tiene por finalidad reducir el impacto ambiental que representa la generación y el consumo energético, consolidando un nuevo modelo energético. La Aven pretende alcanzar el autoabastecimiento energético en la Comunitat Valenciana a través del impulso y la ejecución de las actuaciones necesarias para conseguir la descarbonización de la economía. Entre las acciones para alcanzarlo se encuentran el desarrollo, fomento y uso de las energías renovables, el autoconsumo, y el ahorro y eficiencia energética en las administraciones públicas, todos los sectores económicos y en los hogares de la Comunitat Valenciana; con el objetivo de obtener la energía al menor precio posible con el consiguiente aumento de la competitividad en todos los sectores. Así mismo, la Aven pretende transformar el modelo energético haciéndolo más democrático y participado por parte de la ciudadanía valenciana.

Cuatro. Funciones

1. La Agencia Valenciana de la Energía ejerce las siguientes funciones:

*a*) Promover y gestionar sistemas públicos de producción de energía renovable, de almacenamiento o gestión de energía y de recarga de vehículos eléctricos. Además, prestar el apoyo que pidan las administraciones competentes para gestionar los servicios de recarga de vehículos eléctricos existentes en el espacio urbano y en los de nueva instalación.

*b*) Comercializar energía eléctrica en régimen de libre competencia, gestionar la venta de excedentes energéticos de instalaciones de autoconsumo, recoger y analizar los datos de consumo y participar en la gestión inteligente de la demanda y en otros servicios del sistema eléctrico, así como participar en la propiedad de nuevas plantas de generación renovable.

*c*) Fomentar la democratización de la energía entre la ciudadanía y abrir a la participación ciudadana los proyectos energéticos que se promuevan por parte del ente, tanto en su diseño como en su financiación y evaluación. Además, establecer espacios y herramientas de participación y representación social para que la ciudadanía forme parte de las decisiones, actuaciones y planes estratégicos que se establezcan.

*d*) Analizar, proponer y ejecutar las medidas necesarias en los sectores empresariales, entidades públicas y privadas, y particulares para alcanzar los objetivos establecidos en materia de energías renovables, ahorro y eficiencia energética.

*e*) Analizar, fomentar, proponer y ejecutar, en su caso, todas las medidas y actuaciones que sean necesarias destinadas a conseguir políticas sectoriales eficaces para avanzar en la transición energética, mediante la utilización de nuevas tecnologías más eficientes desde el punto de vista energético, de fuentes de energía renovables, así como la racionalización del consumo y reducción de los costes energéticos.

*f*) Analizar, proponer y promover las líneas de investigación, desarrollo e innovación dirigidas a conseguir un uso más eficiente de la energía, con la consiguiente reducción de consumos y costes energéticos, descarbonización de la generación eléctrica, y a utilizar más las energías renovables en la Comunitat Valenciana.

*g*) Introducir las necesarias medidas y acciones para desarrollar e implantar las fuentes de energía renovables, el autoconsumo energético y las comunidades energéticas en la Comunitat Valenciana, fomentando la democratización en materia de suministro y aprovisionamiento energético.

*h*) Secundar y promover la implantación de equipos y sistemas para la consecución de la gestión inteligente de la demanda energética.

*i*) Impulsar el cambio hacia una movilidad sostenible fomentando las acciones necesarias para implantar nuevas maneras de transporte limpias y eficientes.

*j*) Fomentar y desarrollar programas de asesoramiento y de auditorías energéticas para determinar las posibilidades de ahorro y de mejora de la eficiencia energética en todos los sectores económicos de la Comunitat Valenciana.

*k*) Establecer, tramitar y gestionar ayudas e incentivos financieros de promoción de las energías renovables, autoconsumo, ahorro y eficiencia energética, movilidad sostenible y otros ámbitos contenidos en las funciones de la Agencia establecidos en el ámbito de la Generalitat, así como los derivados de los programas de ayudas convocados por la Unión Europea.

*l*) Impulsar, coordinar y supervisar las necesarias actuaciones, en el ámbito de los edificios, infraestructuras y equipamientos del sector público de la Generalitat, para alcanzar los objetivos de reducción de consumo de energía y del aprovechamiento de los recursos energéticos propios, con especial énfasis en la utilización de las energías renovables.

*m*) Gestionar las actuaciones necesarias para que quede garantizado el cumplimiento de la normativa reguladora de la certificación de eficiencia energética de edificios en la Comunitat Valenciana, incluida la gestión del Registro de Certificación Energética de Edificios.

*n*) Proponer y diseñar los mecanismos para prevenir y eliminar las situaciones de pobreza energética en la Comunitat Valenciana.

*o*) Representar a la Comunitat Valenciana en los diferentes órganos regionales, nacionales e internacionales relacionados con las funciones asignadas a la Agencia, así como en cualquiera de los aspectos que le encomienden las consellerias de las que dependa.

*p*) Apoyar al órgano competente en el análisis y propuesta de las infraestructuras energéticas necesarias para cumplir con los objetivos de suministro en todo el territorio de la Comunitat Valenciana, tanto en fuentes de energía como en calidad de la misma.

*q*) Apoyar a la Comisión Delegada de Transición Ecológica y Sostenibilidad Ambiental o cualquier órgano equivalente de coordinación en materia de políticas ambientales de transformación energética transversales.

*r*) Programar campañas de demostración, concienciación y difusión ciudadana respecto al ahorro y eficacia energética, así como la necesidad del uso de energías renovables.

*s*) Desarrollar programas de formación destinados a colectivos de profesionales relacionados con las funciones asignadas a la Agencia.

*t*) Actuar como órgano consultivo sobre cuestiones relativas al sector energético a través de la elaboración de informes y dictámenes.

*u*) Participar en proyectos competitivos de ámbito autonómico, estatal o internacional con el fin de poner en marcha iniciativas relacionadas con los objetivos de esta ley o las funciones de la Aven.

*v*) Cualquier otra función que le atribuya su reglamento o la normativa en materia de energía, sin perjuicio de las funciones o actuaciones cuyas competencias ostente la dirección general competente en materia de energía.

2. Para el ejercicio de sus funciones, la Aven puede subscribir convenios y contratos con instituciones públicas o privadas interesadas, en el ámbito de sus funciones.

3. Para proyectos de generación de energía renovable, de almacenamiento de energía, gestión energética o de absorción de carbono que se tengan que llevar a cabo en terrenos que sean propiedad de otra administración, la Aven podrá redactar e iniciar la tramitación administrativa de los proyectos correspondientes una vez haya recibido la comunicación de la voluntad de aquella administración para proceder a poner a disposición los terrenos con esta finalidad, sin perjuicio de la necesidad de instrumentar posteriormente la cesión de la titularidad, en su caso, de los terrenos, el otorgamiento del título habilitante para ejecutar las obras o el mecanismo correspondiente de colaboración entre las administraciones

4. Los convenios de colaboración entre administraciones públicas relacionados con proyectos de generación de energía renovable, de almacenamiento de energía, gestión energética o de absorción de carbono podrán tener una vigencia máxima de treinta años.

5. Las entidades locales de la Comunitat Valenciana podrán ceder el uso de bienes y derechos de dominio público o patrimoniales directamente a la Aven para implantar instalaciones de energías renovables.

Estas cesiones de uso, que no alteran la naturaleza jurídica del bien, se formalizarán mediante convenio que se publicará en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y expresará, como mínimo, el siguiente contenido:

*a*) La finalidad concreta del uso.

*b*) La duración temporal de la cesión, que no podrá exceder de treinta años.

*c*) El destino del aprovechamiento energético.

*d*) El resto de condiciones concretas de la cesión de uso, incluyendo la contraprestación que reciba la administración cedente, en su caso.

*e*) La asunción del pago de los gastos de mantenimiento y conservación del bien o derecho cedido a cargo del cesionario.

*f*) La asunción del pago del impuesto sobre bienes inmuebles.

*g*) La referencia catastral si el objeto de la cesión es un inmueble.

6. Para desarrollar las funciones que se le atribuyen, la Aven podrá impulsar la participación de la Generalitat en el capital social de empresas energéticas y promover la constitución de sociedades mercantiles o cualquier otra figura jurídica para contribuir a desarrollar un nuevo modelo energético.

Cinco. Órganos de gobierno

La Agencia Valenciana de la Energía se estructurará en los siguientes órganos:

*a*) La Presidencia

*b*) La Vicepresidencia de la Aven

*c*) El Consejo Rector

*d*) La Dirección General

*e*) El Consejo Asesor

Seis. La Presidencia

Es el órgano superior de dirección y representación de la Agencia Valenciana de la Energía. El cargo recaerá en la persona titular de la conselleria competente en materia de energía o en la persona que esta designe.

Siete. Funciones de la Presidencia

1. Las funciones de la Presidencia de la Agencia Valenciana de la Energía son las siguientes:

*a*) Ejercer la máxima representación de la entidad.

*b*) Ejercer la alta dirección e inspección de la entidad.

*c*) Asegurar el cumplimiento de las leyes y la regularidad de las deliberaciones, velando por que se cumplan los acuerdos adoptados.

*d*) Presidir el Consejo Rector, convocar y levantar sus sesiones, moderarlas, fijar el orden del día, dirigir sus deliberaciones y dirimir los empates con su voto de calidad.

*e*) Coordinar las líneas generales de funcionamiento de la Aven.

*f*) Representar a la entidad y al Consejo Rector en los procedimientos judiciales, actas o contratos, sin perjuicio que, para un supuesto concreto y mediante una resolución de la Presidencia o un acuerdo del Consejo Rector, se otorgue esta representación a la persona titular de la Vicepresidencia o la Dirección.

*g*) Ejercer, por razones de urgencia o circunstancias especiales, cualquier facultad que corresponda al Consejo Rector y rendirle cuentas a efectos de la ratificación.

*h*) Firmar las actas y convenios conforme a los acuerdos adoptados en el Consejo Rector, sin perjuicio de que pueda delegar su firma.

*i*) Actuar como órgano de contratación, sin perjuicio de la delegación o la desconcentración.

*j*) Resolver los recursos de reposición interpuestos contra los actos administrativos propios.

*k*) Iniciar los expedientes disciplinarios.

*l*) Ejercer las facultades que le delegue el Consejo Rector.

2. La Presidencia podrá delegar las funciones propias en la Vicepresidencia o en la persona que ocupe la Dirección, excepto las previstas en las letras *b*  y *g*  del apartado 1 y las que sean indelegables porque así lo fije una norma con rango de ley.

3. Corresponde a la persona que ocupe la Presidencia ejercer las potestades administrativas atribuidas a la Aven.

Ocho. La Vicepresidencia

Sustituye a la persona titular de la Presidencia en los casos de ausencia, vacante, enfermedad o cualquier otra imposibilidad de actuar de esta, y asiste, controla, coordina y ejerce las funciones que la Presidencia o el Consejo Rector le delegue. La Vicepresidencia de la Agencia Valenciana de la Energía recaerá en la persona titular de la conselleria competente en materia de cambio climático o persona en quien delegue.

Nueve. El Consejo Rector

Es el órgano colegiado de gobierno de la Agencia Valenciana de la Energía, compuesto de forma que se garantice la presencia equilibrada de mujeres y hombres. Está formado por la Presidencia, Vicepresidencia, cuatro vocalías y la persona que ejerza la Dirección de la Aven. Dispondrá de una secretaría con voz, pero sin voto, para adoptar acuerdos y decisiones, ocupada por una persona no consellera y funcionaria de carrera perteneciente a un cuerpo del subgrupo A1 al servicio de la administración de la Generalitat Valenciana.

Las personas que ocupan las vocalías, designadas por acuerdo del Consell entre personas con calificación profesional en la materia, disfrutarán de independencia funcional en el ejercicio de sus funciones.

Diez. Funciones del Consejo Rector

Corresponden al Consejo Rector de la Agencia Valenciana de la Energía las siguientes funciones:

*a*) Fijar las directrices básicas de actuación de la Agencia.

*b*) Aprobar el anteproyecto de presupuestos anuales y formular el programa de actuación plurianual de la Agencia, según lo establecido en los artículos 52 y 53 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones.

*c*) Aprobar el programa anual de actuación y el informe anual de cumplimiento de los objetivos.

*d*) Aprobar el balance anual de la Agencia, su memoria anual y evaluar periódicamente los programas de actuación y sus resultados.

*e*) Aprobar las plantillas y el régimen retributivo del personal laboral propio de la Aven.

*f*) Fijar los precios y tarifas que la Aven percibirá para prestar sus servicios.

*g*) Decidir la constitución de sociedades filiales o la participación en sociedades.

*h*) Proponer al Consell de la Generalitat el nombramiento de la persona titular de la Dirección General.

*i*) Aprobar los planes y programas de carácter energético que se asignen a la Aven a través de las normas de creación de los mismos.

*j*) Realizar cualquier otra función que no esté encomendada expresamente a los otros órganos de la Aven.

2. El Consejo Rector podrá delegar en la Dirección General de la Aven el desempeño de funciones específicas. No podrán ser objeto de delegación las funciones que correspondan al Consejo Rector establecidas en las letras *c*, *d*, *e*, *f*  y *h*  del apartado 1 de este artículo, ni la facultad de delegación prevista en este artículo.

Once. Régimen jurídico del Consejo Rector

1. La persona titular de la Presidencia del Consejo Rector es la cuentadante a efectos de la normativa contable.

2. Los vocales del Consejo Rector tendrán derecho a la percepción de indemnizaciones por asistencia a las reuniones del Consejo y de las comisiones de trabajo que se puedan crear en su seno. Las cuantías concretas se determinarán mediante un acuerdo del Consejo Rector, con sujeción a los límites cuantitativos que en esta materia prevea la normativa que resulte de aplicación.

3. Las personas integrantes del Consejo Rector tendrán derecho al reembolso de los gastos acreditados en que incurran por los actos derivados del ejercicio de sus funciones.

4. Las indemnizaciones o cualquier otro concepto que perciban en el ejercicio de sus funciones como personal del Consejo Rector serán de carácter público.

5. Sin perjuicio de lo dispuesto en la normativa en materia de incompatibilidades, no podrán formar parte del Consejo Rector aquellas personas que ocupen la conselleria, administración, dirección, gerencia, asesoría o asimilados y el personal en activo de entidades privadas relacionadas con la generación, transporte, distribución y comercialización de energía o, en general, de cualquier persona jurídica que esté relacionada con las competencias y funciones de la Aven.

Si una persona integrante del Consejo Rector se encuentra en alguno de los supuestos de incompatibilidad especificados en este artículo, dispondrá de tres meses para adecuar su situación a lo establecido en la ley.

Igualmente, ser miembro del Consejo Rector es incompatible con ser miembro de las Corts Valencianes o del Consell, con la excepción de la Presidencia y la Vicepresidencia de la Aven, así como con el ejercicio de cualquier cargo de elección o designación políticas y con el ejercicio de funciones de alta dirección en partidos políticos u organizaciones sindicales o empresariales.

6. Las personas integrantes del Consejo Rector ejercerán el cargo con sujeción a los deberes de diligente administración, fidelidad, lealtad, secreto y responsabilidad establecidos en la legislación pública y mercantil. Así mismo, ajustarán su actuación a los principios de legalidad, objetividad y buen gobierno y la defensa de los valores constitucionales y estatutarios.

Doce. Funcionamiento del Consejo Rector

1. El Consejo Rector se reunirá en sesión ordinaria, al menos, una vez al trimestre y en sesión extraordinaria a solicitud de la Presidencia o cuando lo soliciten un tercio de sus integrantes.

2. Los acuerdos del Consejo Rector se adoptarán por mayoría de las personas que lo integren siempre que estén presentes, como mínimo, la mitad más una de las personas integrantes, excepto en los supuestos en los que, en virtud del reglamento orgánico, se exija mayoría cualificada. A efectos de adoptar acuerdos, la Presidencia dirimirá con su voto los empates.

3. El funcionamiento interno para regular los derechos y deberes de sus integrantes, las actividades que les correspondan y todo lo que no esté expresamente previsto en esta ley del Consejo Rector se establecerá en el reglamento orgánico y funcional de la Agencia Valenciana de la Energía.

Trece. Nombramiento y cese del Consejo Rector

1. Las cuatro vocalías del Consejo Rector serán designadas por acuerdo del Consell, en representación de la administración de la Generalitat, pertenecientes a las consellerias competentes en las materias de economía, energía, industria y demás relacionadas con la transición energética, así como hacienda y/o sector público instrumental de la Generalitat Valenciana.

2. Las personas propuestas para integrar el Consejo Rector como vocales lo serán por un mandato de tres años de duración, renovables por otros tres en una única renovación. Durante su mandato, contarán con un estatuto de garantía de independencia funcional para desarrollar sus funciones de forma que solo podrán ser removidas por las causas tasadas previstas en el apartado 4.

3. Las personas propuestas para integrar el Consejo Rector como vocales contarán con calificación, experiencia, conocimientos y méritos profesionales suficientes para desarrollar esta labor.

A este efecto, se presume que disfrutarán de estos requisitos las que acrediten haber ejercido, durante un plazo no inferior a cinco años, funciones en órganos de administración, alta dirección, control o asesoramiento en entidades públicas o privadas relacionadas con el ámbito de la energía, la gestión pública o el sector instrumental de la Generalitat; o tengan experiencia profesional en el ámbito de la energía, el cambio climático o cualquier ámbito conexo, tanto en su actividad profesional, en relación con actuaciones de organismos públicos o administraciones públicas en relación con estos ámbitos, como en su dimensión docente o investigadora.

4. Las personas vocales del Consejo Rector cesarán en su cargo por:

*a*) Renuncia expresa notificada fehacientemente.

*b*) Expiración del término de su mandato.

*c*) Separación declarada por el Consejo Rector por causa sobrevenida de incapacidad, declarada judicialmente, que le incapacite para ejercer el cargo o la condena firme por cualquier delito doloso.

*d*) Separación aprobada por el Consell a propuesta del Consejo Rector por causa de incompatibilidad sobrevenida o por acuerdo motivado de este Consejo en caso de graves insuficiencias en su cumplimiento como miembro del Consejo Rector. La formulación de la propuesta por el Consejo Rector en este tipo de situaciones exigirá la incoación de un expediente con procedimiento contradictorio.

*e*) Defunción.

5. En los supuestos previstos en las letras *a*, *c*  y *d*  del apartado anterior, el cese del consejero o consejera lo declarará el presidente del Consell y se publicará en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.*

6. En los supuestos de cese de una mayoría de miembros del Consejo Rector, el Consell, mediante decreto, dispondrá el cese del resto de las consejeras y consejeros y la disolución del Consejo Rector, así como el nombramiento de una administración única que se hará cargo de la gestión ordinaria hasta el momento de la constitución de un nuevo Consejo Rector.

El cese de los consejeros y consejeras y la disolución del Consejo Rector previstos en este apartado se publicarán en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y serán efectivos desde el día siguiente a su publicación; lo cual supone el inicio, de manera inmediata, del procedimiento de elección de un nuevo Consejo Rector.

7. El Consejo Rector regulará en el correspondiente reglamento orgánico el procedimiento contradictorio previsto en la letra *d*  del apartado 4 de este artículo.

Catorce. La Dirección General de la Agencia

1. La persona titular se nombra mediante un decreto del Consell de la Generalitat a propuesta de la Presidencia.

Quince. Funciones de la Dirección General de la Agencia

1. En general, corresponden a la Dirección de la Agencia Valenciana de la Energía las facultades de dirección, administración y gestión ordinaria de la Agencia, y las funciones ejecutivas, de conformidad con los acuerdos del Consejo Rector, sin perjuicio de las funciones reservadas al órgano colegiado y a la Presidencia.

2. En particular, a la Dirección de la Aven le corresponden las siguientes funciones:

*a*) Ejecutar los acuerdos del Consejo Rector.

*b*) Dirigir, diseñar, coordinar, gestionar, inspeccionar y controlar todas las dependencias, instalaciones y servicios.

*c*) Realizar la gestión económica y financiera y el control técnico y administrativo de los servicios.

*d*) Presentar al Consejo Rector, con la periodicidad que corresponda, el programa anual de actuación y el informe anual de cumplimiento de los objetivos, así como el seguimiento de los planes y programas cuya competencia se asigne a la Aven.

*e*) Presentar anualmente al Consejo Rector, para su aprobación, las propuestas de programas de actuación, de inversión y de financiación, el balance y memoria de la Aven.

*f*) Firmar los informes y dictámenes elaborados por la Aven.

*g*) Ejercer la dirección de todo el personal.

*h*) Realizar las funciones específicas que el Consejo Rector le delegue.

Dieciséis. El Consejo Asesor

El Consejo Asesor es un órgano de carácter consultivo en el cual están representadas las partes interesadas del ámbito energético valenciano, públicas o privadas, con el fin de coordinar esfuerzos que confluyan en la consecución de los objetivos básicos de la Agencia Valenciana de la Energía.

Diecisiete. Funciones del Consejo Asesor

Corresponden al Consejo Asesor las siguientes funciones:

*a*) Asesorar e informar al Consejo Rector en todas las cuestiones relacionadas con las finalidades de la Agencia Valenciana de la Energía.

*b*) Proponer acuerdos y disposiciones convenientes para el mejor funcionamiento de la Aven.

*c*) Informar sobre cualquier asunto que, en el ámbito de las competencias de la Aven, le solicite el Consell o la persona titular de la conselleria con competencias en materia de energía.

*d*) Informar sobre los programas de actuación, inversión o financiación.

*e*) Las que le puedan ser conferidas de conformidad con la legislación vigente y otras disposiciones posteriores.

3. El Consejo Asesor se reunirá, como mínimo, una vez al año.

Dieciocho. Composición del Consejo Asesor

1. El Consejo Asesor estará integrado por:

*a*) La Presidencia, que será elegida por mayoría absoluta entre las personas integrantes de este.

*b*) La Dirección de la Agencia Valenciana de la Energía.

*c*) Diecisiete vocalías, seleccionadas entre profesionales de reconocido prestigio en materia energética, empleadas y empleados públicos con experiencia en el sector o personas dedicadas a la representación de intereses colectivos en esta materia. Estas vocalías se ocuparán por:

*i*. Tres representantes de la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.

*ii*. Tres representantes de las cinco universidades públicas valencianas, que las designarán las cinco rectoras y rectores, de mutuo acuerdo.

*iii*. Dos representantes de las organizaciones empresariales más representativas.

*iv*. Dos representantes de las organizaciones sindicales más representativas.

*v*. Una persona representante de los colegios profesionales relacionados con el área energética, designada por común acuerdo de estos.

*vi*. Dos representantes de organizaciones ecologistas o de defensa del medio ambiente, designadas por el Consejo Asesor y de Participación del Medio Ambiente de la Comunitat Valenciana.

*vii*. Dos representantes de las organizaciones de consumidores, designadas por el Consejo de Personas Consumidoras y Usuarias de la Comunitat Valenciana.

*viii*. Dos representantes de las empresas productoras y comercializadoras, tanto de energías renovables como convencionales, designadas por común acuerdo entre las asociaciones del sector y según comuniquen las organizaciones empresariales más representativas; las cuales, en todo caso, garantizarán la representación de representantes de empresas productoras o comercializadoras de energías renovables.

2. Las persones representantes de las vocalías son nombradas por la persona titular de la conselleria con competencias en materia de energía a propuesta de las organizaciones o instituciones que representan, las cuales propondrán un número igual de vocales suplentes, que serán nombradas con tal carácter. Todas las vocalías serán nombradas por un periodo de tres años.

3. Las personas integrantes del Consejo Asesor no percibirán remuneración por su cargo.

4. El Consejo Asesor podrá constituir en su seno comisiones de trabajo de composición variable según las necesidades de asesoramiento de cada momento. Además, podrá invitar a personas que se consideren relevantes.

Diecinueve. Estructura orgánica y funcional de la Aven

La estructura orgánica y funcional de la Agencia Valenciana de la Energía se determinará reglamentariamente, mediante decreto del Consell, a propuesta del conseller del departamento al cual se encuentre adscrita.

Veinte. Régimen del personal

1. La Agencia Valenciana de la Energía podrá contar con personal funcionario y laboral de la administración de la Generalitat y, además, podrá contratar a personal laboral propio para el desempeño de las funciones que no impliquen la participación directa o indirecta en el ejercicio de potestades públicas.

2. El personal propio de la Agencia se regirá por las normas de derecho laboral y, además, por las previsiones del Real decreto legislativo 5/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Estatuto básico del empleado público y de la legislación de la función pública valenciana, así como por el régimen aplicable al personal de las entidades de derecho público que les resulte de aplicación.

3. El personal funcionario y laboral de la administración de la Generalitat que preste sus servicios en la Agencia se regirá por el mismo régimen jurídico que el resto de personal de la administración de la Generalitat, correspondiendo su gestión, así como la de los puestos de trabajo que ocupen, a la conselleria competente en materia de función pública.

Veintiuno. Patrimonio y recursos propios

1. La Agencia Valenciana de la Energía cuenta con patrimonio propio, integrado por el conjunto de bienes y derechos que se le adscriba o los que pueda adquirir en el futuro.

2. La gestión y administración de sus bienes y derechos propios, así como de los que se adscriban para cumplir sus fines, se ajustarán, en lo que le resulte de aplicación, a lo establecido en la Ley 14/2003, de 10 de abril, de patrimonio de la Generalitat.

3. La Aven podrá adquirir toda clase de bienes y derechos por cualquiera de las maneras admitidas en el ordenamiento jurídico.

Veintidós. Régimen presupuestario y financiación

1. El régimen presupuestario, económico-financiero, de contabilidad, de intervención y de control financiero aplicable a la Agencia Valenciana de la Energía será el establecido para este tipo de entidades en la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones.

2. El anteproyecto de presupuesto, una vez aprobado por el Consejo Rector, se remitirá a la conselleria competente en materia de energía para su elevación posterior a la Conselleria de Hacienda a efectos de su integración en el presupuesto de la Generalitat.

3. La Aven contará con los siguientes recursos para el cumplimiento de sus fines:

*a*) Las dotaciones que se consignen en los presupuestos de la Generalitat.

*b*) El rendimiento de los bienes que se le adscriban o de los que tenga el derecho de uso y de los bienes y de los valores que adquiera en ejercicio de sus funciones, así como el rendimiento de las operaciones financieras que pueda realizar.

*c*) Los ingresos que obtenga por la prestación de sus servicios y por los estudios y trabajos que realice en ejercicio de sus funciones.

*d*) Los ingresos y beneficios de todo tipo derivados de la participación en sociedades.

*e*) Los ingresos derivados y las plusvalías procedentes de la venta de las acciones en las sociedades anónimas en las que participe.

*f*) Las subvenciones, aportaciones y donaciones que concedan a su favor los organismos y entidades, públicos y privados, y los particulares.

*g*) Los créditos y préstamos que le sean concedidos.

*h*) Los productos y rentas de su patrimonio.

*i*) Cualesquiera otros recursos que le puedan ser atribuidos.

Veintitrés. Control interno de la gestión económica

1. La Agencia Valenciana de la Energía contará con un auditor o auditora, que tendrá por objeto medir y evaluar la eficacia de los controles internos.

2. El auditor o auditora interno verificará el buen funcionamiento de los sistemas y de los procedimientos de ejecución del presupuesto de la Aven, así como el adecuado equilibrio y correspondencia entre gastos e ingresos.

Además, emitirá informes y propuestas de mejora para:

*a*) Asegurar la exactitud y veracidad de los datos contables y extracontables utilizados para la toma de decisiones.

*b*) Mejorar los métodos y procedimientos de control interno que redunden en una mayor eficacia y eficiencia de la explotación.

*c*) Asegurar el cumplimiento de las políticas, planes, procedimientos y normativa que afecten a la Agencia.

3. Corresponderá también al auditor o auditora interno realizar el seguimiento de la aplicación de las medidas correctas de las incidencias detectadas en los trabajos de auditoría externa y del grado de cumplimiento de las instrucciones de obligado cumplimiento emanadas del órgano, departamento o entidad competente.

Veinticuatro. Programa anual de actuación

1. La Agencia Valenciana de la Energía elaborará anualmente el programa de actuación, el cual, incluirá al menos:

*a*) La definición de los objetivos y prioridades del ejercicio correspondiente en relación con los establecidos para el periodo en el plan estratégico.

*b*) El establecimiento del conjunto de actuaciones a realizar por parte de la Aven para la consecución de sus fines.

*c*) El Plan de ahorro y eficiencia energética, fomento de las energías renovables y el autoconsumo en los edificios, las infraestructuras y equipamientos del sector público de la Generalitat (PAEEG).

*d*) La previsión de los resultados.

*e*) Los medios materiales, informáticos y de administración.

*f*) La correspondiente memoria.

*g*) Los planes de inversiones y financiación.

*h*) El presupuesto de explotación, de capital y el balance ajustado.

2. El programa anual lo aprobará el Consejo Rector de la Aven y se publicará en su página web en el plazo de dos meses desde su elaboración.

Veinticinco. Informe anual de cumplimiento de los objetivos

1. Anualmente, la Agencia Valenciana de la Energía elaborará un informe que integre los objetivos alcanzados y previamente marcados por las estrategias en materia de energía sostenible marcadas por la Generalitat y por el programa anual de actuación del ejercicio anterior.

2. Con este objetivo, el informe incluirá una relación sistemática y exhaustiva sobre los objetivos planteados para el año en cuestión en el plan estratégico en vigor y en el programa anual de actuación del ejercicio anterior, la forma en la que estos se han alcanzado o, en caso de que no se hayan alcanzado, los motivos que lo justifiquen.

3. El informe anual lo aprobará el Consejo Rector de la Aven y se publicará en su página web en el plazo de dos meses desde su elaboración.

Veintiséis. Control de eficacia

1. La Agencia Valenciana de la Energía estará sometida a un control de eficacia, ejercido por la conselleria que tenga atribuidas las competencias en materia de energía, sin perjuicio de lo establecido en la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones.

2. El control financiero se efectuará de acuerdo con lo establecido en la Ley 1/2015 citada y resto de normas aplicables y lo ejercerá la Intervención General de la Generalitat Valenciana.

3. La Agencia quedará sometida a control financiero permanente, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 109 de la Ley 1/2015 mencionada.

4. Anualmente se remitirá a las Corts Valencianes un informe detallado de las actividades y programas de actuación de la Agencia que contendrá tanto el informe anual de cumplimiento de los objetivos como el programa anual de actuación para el siguiente año.

Veintisiete. Régimen aplicable en materia de contratación

El régimen jurídico aplicable a la contratación será el establecido en la normativa de contratos del sector público.

Veintiocho. Medio propio instrumental y servicio técnico

La Agencia Valenciana de la Energía tendrá la condición de medio propio y servicio técnico de la administración autonómica. El régimen de los encargos que se puedan conferir a la Aven y las condiciones en las que podrán adjudicársele contratos se establecerán reglamentariamente, de acuerdo con lo dispuesto en el texto refundido de la Ley de contratos del sector público.

Veintinueve. Unidad de Energía del Instituto Valenciano de Competitividad Empresarial

1. Se extingue la Unidad de Energía del Instituto Valenciano de Competitividad Empresarial, cuyas funciones y competencias asumirá la Agencia Valenciana de la Energía.

2. El personal que preste servicios en la Unidad de Energía del Instituto Valenciano de Competitividad Empresarial se integrará en la Aven y conservará la totalidad de los derechos que tenga reconocidos, incluida su antigüedad.

3. La vinculación que pueda tener con la función pública de la administración de la Generalitat el personal al que se refiere el párrafo anterior no se verá alterada por su incorporación a la Agencia, manteniendo la misma relación jurídica, situación administrativa, derechos y obligaciones que tenga hasta el momento de su adscripción.

4. El mismo régimen se aplicará al personal de la administración de la Generalitat que obtenga destino a través de los sistemas de provisión establecidos en la normativa vigente en puestos de trabajo de la Agencia cuya gestión corresponderá a la conselleria competente en materia de función pública.

Treinta. Puesta en marcha y periodo de transición

1. Se faculta al Consell para desarrollar reglamentariamente la Agencia Valenciana de la Energía. La puesta en funcionamiento de la Aven estará condicionada a la aprobación de este desarrollo.

2. Hasta la puesta en funcionamiento de la Aven, las competencias y funciones que se le atribuyen en esta ley continuarán ejerciéndolas los órganos y las unidades que las ostenten actualmente.

*Artículo 167. Modificación del artículo 8 de la Ley 3/2017, de 3 de febrero, para paliar y reducir la pobreza energética (electricidad, agua y gas) en la Comunitat Valenciana*

Se modifica el apartado segundo del artículo 8 de la Ley 3/2017, de 3 de febrero, para paliar y reducir la pobreza energética (electricidad, agua y gas) en la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 8. Plan de micromedidas de eficiencia energética

2. La Agencia Valenciana de la Energía, en colaboración con las consellerias competentes en la materia, elaborará y ejecutará un plan de desarrollo de micromedidas de eficiencia energética en colaboración con las entidades locales y organizaciones de expertos y de personas usuarias y consumidoras. Este plan será aprobado por el Consell.

CAPÍTULO IX

Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria

de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Sección 1.ª

Estructuras agrarias

*Artículo 168*

Se modifica el artículo 7 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 7. Actuaciones en suelo no urbanizable con valores agrarios y rurales.

1. De acuerdo con las finalidades de esta ley, y sin perjuicio de lo que dispone la normativa urbanística, de ordenación del territorio o de protección ambiental y paisajística vigente, con carácter previo a la autorización del órgano competente, en los supuestos previstos en los apartados siguientes y en el marco de lo que disponen los artículos 211 y 215 del texto refundido de la Ley de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, aprobado por Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, será preceptivo el informe favorable por parte de la conselleria competente en materia de agricultura respecto de todas aquellas obras, usos, instalaciones y aprovechamientos cuyas realizaciones incidan en suelo no urbanizable, con valores agrarios y rurales.

2. En el suelo no urbanizable, y sin perjuicio del que dispone la normativa urbanística, de ordenación del territorio o de protección ambiental y paisajística vigente, con carácter previo a la autorización del órgano competente, será preceptivo el informe favorable de la conselleria competente en materia de agricultura en relación con las construcciones, instalaciones y viviendas vinculadas a la explotación agraria y/o a sus actividades complementarias que puedan permitirse de acuerdo con la legislación urbanística y sectorial aplicable.

3. Se requerirá un informe previo de la conselleria competente en materia de agricultura sobre cualquier uso, obra e instalación o aprovechamiento que se efectúe sobre los terrenos siguientes:

*a)* Los terrenos sobre los cuales se realizan las obras clasificadas de interés general de la Comunitat Valenciana en materia de aprovechamientos hidráulicos, canales y regadíos y otras infraestructuras agrarias previstas en esta ley, mientras no transcurran diez años desde la completa finalización de estas obras.

*b)* Todos aquellos terrenos que hayan sido objeto de reestructuración o agrupación de parcelas al amparo de los procedimientos establecidos en esta ley, mientras no transcurran diez años desde la efectiva reestructuración o agrupación de las parcelas, a contar desde la fecha de la toma de posesión de las fincas de reemplazo.

*c)* Los terrenos, sean de titularidad de la Generalitat o de entidades colaboradoras, cuyos usos y aprovechamientos queden sujetos a los respectivos programas experimentales sobre investigación y desarrollo agrario, mientras dure el desarrollo de los mencionados programas experimentales.

*Artículo 169*

Se modifica el artículo 7 *bis*  de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 7*bis*  Certificación de verificación documental

1. Con carácter voluntario y con la finalidad de agilizar la emisión de los informes preceptivos de suelo no urbanizable, previo a la presentación de la solicitud, podrá obtenerse certificación de verificación documental de la documentación, emitida por los colegios profesionales u otras corporaciones de derecho público con las que la Conselleria competente en agricultura suscriba el correspondiente convenio.

2. La certificación de verificación documental, consistirá en:

*a)* La revisión técnica y validación de la documentación aportada junto a la solicitud de informe de actuación en suelo no urbanizable.

*b)* La suficiencia y la idoneidad de la actuación solicitada, y su adecuación a la normativa aplicable a la actividad a desarrollar.

3. La solicitud de informe de suelo no urbanizable que se acompañe de la certificación regulada en el presente artículo, junto con el resto de documentación exigida, será admitida a trámite, lo cual no impedirá al órgano competente para su tramitación efectuar los requerimientos de subsanación que procedan si con posterioridad se detectasen insuficiencias o deficiencias que sean subsanables.

*Artículo 170*

Se modifica el artículo 8 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 8. Informe previo

El informe previo al cual se refiere el artículo 7 de esta ley será emitido en un plazo máximo de tres meses desde que se solicite por el órgano competente. Transcurrido este plazo sin que se haya emitido el informe, este se entenderá favorable. En todo caso, durante el plazo establecido para la emisión del preceptivo informe quedarán suspendidos cualesquiera plazos previstos en la normativa vigente para resolver el procedimiento de autorización de la actuación de que se trate.

*Artículo 171*

Se modifica el artículo 9 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 9. Excepciones

No será preceptiva la emisión del informe previsto en el artículo 7 de este capítulo, en los supuestos siguientes:

*a)* Obras e instalaciones requeridas por las administraciones públicas estatales, autonómicas o locales o entidades adscritas a las mismas que precisen localizarse en terrenos no urbanizables según su destino, uso o aprovechamiento agrícola, ganadero o forestal, siempre y cuando el proyecto técnico incorpore la específica evaluación del impacto ambiental, si esta última fuera precisa.

*b)* Obras, usos, instalaciones y aprovechamientos de la práctica ordinaria de las actividades agrarias y complementarias no sujetos a licencias por la normativa urbanística y de ordenación territorial.

*c)* Obras, acciones y actividades destinadas al mantenimiento y reparación de determinadas infraestructuras agrarias, tales como los sistemas de riego y sus elementos de regulación, siempre que no exista variación de las características iniciales.

*d)* Obras e instalaciones destinadas a delimitar el perímetro de parcelas en suelo no urbanizable.

*e)* Obras, usos, instalaciones y acciones para las cuales no se requiera licencia de obra.

*Artículo 172*

Se modifica el artículo 10 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 10. Criterios de evaluación

1. La conselleria competente en materia de agricultura, junto a las evaluaciones específicas derivadas de la naturaleza y alcance de los supuestos descritos, así como de las indicaciones y medidas protectoras delimitadas en el correspondiente plan o proyecto técnico que justifique su realización, tendrá en consideración los siguientes criterios de evaluación:

*a)* Su conformidad con los principios, reglas y directrices que estructuren la ordenación del suelo de interés agrario y del espacio rural en el territorio de la Comunitat Valenciana y, en su caso, su conformidad con las determinaciones del planeamiento, las alternativas de situación y las condiciones o medidas correctoras de sus efectos.

*b)* Su adecuación a los valores, usos y funciones propias del suelo agrario productivo.

*c)* Su compatibilidad con la conservación del medio rural y la promoción de su entorno.

*d)* La incorporación de conocimientos, técnicas y tecnologías para mejorar la rentabilidad agraria.

2. El informe previsto en el artículo 7 de esta ley, será en todo caso suficientemente motivado y facilitará el ejercicio de las actividades agrarias y complementarias que se pretende proteger.

*Artículo 173*

Se modifica la letra a) del apartado 1 del artículo 44 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 44. Iniciación a solicitud de los interesados de la reestructuración parcelaria pública

1. Podrá iniciarse la reestructuración parcelaria pública a solicitud de las personas interesadas cuando dicha solicitud cumpla alguna de las razones de interés general para declarar la utilidad pública de la reestructuración parcelaria pública establecidas en el artículo 37.3 de esta ley y la solicitud cumpla los requisitos siguientes:

*a)* Es necesario que la petición la realice un número superior al 50 por ciento de las personas propietarias de la zona necesitada de reestructuración que será apreciada por la propia administración, o bien, un número cualquiera de ellas a quienes pertenezca más del 75 por ciento de dicha zona. En ambos casos la superficie a concentrar habrá de ser, como mínimo, de 150 hectáreas en zonas de secano y de 50 hectáreas en zonas de regadío.

[…]

*Artículo 174*

Se modifica el artículo 49 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 49. Integración ambiental

1. Las reestructuraciones parcelarias públicas y privadas se someterán a la tramitación ambiental correspondiente según la legislación.

2. A efectos de integrar ambientalmente los procesos de reestructuración parcelaria, se considerará la reestructuración parcelaria como una actuación única que incluye el proceso de reordenación de la propiedad y, en su caso, las obras y mejoras necesarias incluidas en la misma.

3. En su caso y de acuerdo con la normativa ambiental vigente, para la evaluación ambiental de las actuaciones previstas durante el proceso de reestructuración parcelaria, tendrá la consideración de proyecto, el proyecto de reordenación parcelaria y el plan de obras y mejoras territoriales de la reestructuración parcelaria.

4. Las determinaciones que resulten de la evaluación ambiental deberán incorporarse al proyecto de reordenación parcelaria y al proyecto de obras y mejoras territoriales.

*Artículo 175*

Se modifica el artículo 54 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 54. Disposición general

1. El procedimiento ordinario de reestructuración pública comprenderá las siguientes fases:

*a)* Inicio, de oficio o a solicitud de los interesados.

*b)* Estudio de viabilidad.

*c)* Decreto por el que se acuerda el inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria, que incluirá el presupuesto y el plan de financiación.

*d)* Bases provisionales y bases definitivas de la reestructuración parcelaria.

*e)* Proyecto de reordenación parcelaria.

*f)* Acuerdo de reordenación parcelaria.

*g)* Acta de reordenación de la propiedad.

2. Con carácter previo a la publicación del decreto por el que se acuerda el inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria, tendrán lugar las actuaciones preparatorias que determinen la procedencia o no de la reestructuración parcelaria.

*Artículo 176*

Se modifica el artículo 55 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 55. Estudio de viabilidad

1. En el plazo máximo de seis meses a contar desde la emisión de la resolución establecida en el apartado 3 del artículo 44 de esta ley, o desde la emisión del informe, establecido en el apartado 2 del artículo 43 y previamente a la aprobación del decreto por el que se acuerda el inicio del procedimiento de reestructuración, la conselleria competente en materia de agricultura, escuchadas las administraciones que pudieran verse afectadas, en su caso, realizará un estudio de viabilidad del estado actual de la zona y de los resultados previsibles como consecuencia de la reestructuración, que permita determinar la viabilidad económica, social y ambiental de la misma.

La conselleria con competencias en materia de agricultura podrá acometer, con carácter facultativo y atendiendo a criterios de fomento y oportunidad, el estudio de viabilidad y/o otros estudios oportunos, a solicitud y mediante petición razonada del ayuntamiento o ayuntamientos afectados, aun cuando no se reúnan los porcentajes mínimos exigidos en esta ley para iniciar a solicitud de los interesados, un procedimiento de reestructuración parcelaria.

2. El estudio de viabilidad deberá contener, al menos, la siguiente información y documentación:

*a)* Grado de división, dispersión y situación jurídica de las parcelas, en relación con las explotaciones agrarias en actividad en la zona.

*b)* Descripción de los recursos naturales, con referencia especial a las tierras abandonadas o con aprovechamientos inadecuados.

*c)* Relación de los espacios de especial importancia por su valor geológico, paisajístico y ambiental, así como de los bienes demaniales y bienes de interés cultural, histórico o artístico que se hallen dentro de la zona de reestructuración o que puedan resultar afectados por la reestructuración parcelaria.

*d)* Evaluación de las posibilidades de establecer una nueva ordenación de explotaciones con dimensiones suficientes y estructuras adecuadas a través de la reestructuración parcelaria. Determinación y propuesta de un perímetro de reestructuración parcelaria.

*e)* Determinación del grado de aceptación social de las medidas transformadoras previstas.

f) Descripción de las explotaciones agrarias, teniendo en cuenta las superficies llevadas por cada una de ellas en las distintas formas de tenencia, sus orientaciones productivas y el nivel de viabilidad económica, con posterior agrupación y análisis de su conjunto.

*g)* Examen detallado y evaluación de las proposiciones de reglas o actuaciones de iniciativas que, en su caso, hubieran propuesto los solicitantes de la concentración como condicionante de la propia solicitud.

h) Aquellos otros que la conselleria competente en materia de agricultura estime de suficiente entidad como para ser objeto de evaluación objetiva, antes de elaborar su propuesta al Consell de decreto que acuerde el inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria.

El estudio de viabilidad se podrá completar con un estudio de modernización del regadío existente en el perímetro objeto de reestructuración, en el caso de que dicha modernización, al objeto de ser más racional y eficiente, requiera de un procedimiento de reestructuración parcelaria previo, todo ello de acuerdo con lo establecido en el apartado 3.*e)* del artículo 37 de la presente Ley.

3. El estudio de viabilidad será sometido a información pública por un plazo no inferior a treinta días, mediante aviso inserto en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y podrá ser consultado, durante el plazo previsto en el citado anuncio, en el ayuntamiento o ayuntamientos afectados y en la sede electrónica de la conselleria competente en materia de agricultura. Durante este plazo podrán realizarse aportaciones al estudio, que serán analizadas por la conselleria competente y, en su caso, incorporadas para su redacción final.

*Artículo 177*

Se modifica el artículo 56 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 56. Decreto por el que se acuerda el inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria

1. Realizado el estudio de viabilidad la conselleria competente en materia de agricultura, si estimara la procedencia de la reestructuración parcelaria propuesta, una vez evaluados los aspectos de legalidad, de oportunidad y de viabilidad técnica, así como los aspectos socioeconómicos y ambientales de la actuación, propondrá al Consell la aprobación del decreto por el que se acuerda el inicio del procedimiento de reestructuración parcelaria.

2. Dicho decreto contendrá los siguientes pronunciamientos:

*a)* Justificación del interés general de la actuación administrativa, en el marco de los artículos 37, 38 y 44 de la presente ley.

*b)* Declaración de utilidad pública y urgente ejecución de la reestructuración parcelaria.

*c)* Acuerdo motivado sobre el procedimiento ordinario o abreviado, a través del cual se desarrollará la reestructuración parcelaria pública.

*d)* Determinación del perímetro provisional de la zona de reestructuración, que podrá ser modificado por las inclusiones, rectificaciones o exclusiones que se acuerden de conformidad con el procedimiento de aprobación del perímetro de la reestructuración que se define en el artículo 57 de esta ley.

3. El decreto establecerá la obligatoriedad de que el proyecto de reordenación parcelaria y el plan de obras y mejoras territoriales de la reestructuración, se sometan a la tramitación ambiental, según la legislación vigente en la materia.

*Artículo 178*

Se modifica el artículo 77 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 77. Indivisión

1. La división o segregación de una finca rústica solo se permitirá cuando no dé lugar a parcelas de extensión inferior a la unidad mínima de cultivo establecida, excepto si se trata de cualquier tipo de disposición o intercambio a favor de personas propietarias de parcelas colindantes, siempre que, como consecuencia de esta disposición o intercambio, no quede ninguna parcela con una extensión inferior a la unidad mínima de cultivo.

2. Serán nulos y no producirán efectos de división o segregación entre las partes contratantes ni con relación a terceros, los actos o negocios jurídicos, cualquiera que sea su naturaleza o clase, por cuya virtud se pretenda la mencionada división o segregación de las parcelas contraviniendo lo dispuesto en el apartado anterior. Para su válida y eficaz división o segregación se estará a los estrictos términos y supuestos que con carácter excepcional vengan contemplados por la legislación estatal en dicha materia.

3. En zonas de reestructuración parcelaria, desarrolladas al amparo de esta ley, finalizada la reestructuración, solo será posible la división o segregación de fincas de reemplazo en los casos establecidos por el artículo 25 de la ley 19/1995, de 4 de julio, de modernización de las explotaciones agrarias.

*Artículo 179*

Se modifica el artículo 90 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 90. Planes de obras, Estrategias o Planes directores

1. Las actuaciones directas en materia de infraestructuras agrarias podrán estar contempladas en estrategias o planes directores aprobados por decreto del Consell o recogidas en planes de obras aprobados por orden de la conselleria competente en materia de agricultura. Las obras de interés general de la Comunitat Valenciana incluidas en ellos podrán ser proyectadas, realizadas y sufragadas íntegramente por la Conselleria competente en materia de agricultura.

2. Los planes de actuación y mejora o modernización en regadíos contendrán necesariamente:

*a)* Características generales de superficies y población de la zona de actuación y su entorno comarcal, indicando cómo las actuaciones propuestas afectarán el estado de las masas de agua y las zonas protegidas vinculadas o dependientes del regadío.

*b)* Plano general de la zona objeto de estudio y su entorno comarcal.

*c)* Subdivisión de la zona objeto de actuación en sectores con independencia hidráulica, que abarcarán porciones de superficie servidas para el riego, al menos por un elemento de la red principal, y especificación de los criterios o condicionantes a aplicar en el diseño de los proyectos de mejora o modernización de regadíos para garantizar que su funcionamiento permita que todas las personas agricultoras beneficiarias de la actuación puedan optar por el tipo de fertilización que mejor se adapte a sus necesidades.

*d)* Características de las aguas de riego a utilizar y de fuentes de suministro de las que provengan, ya sea subterráneas, superficiales, residuales o desalinizadas, indicando en cada caso los caudales utilizables en base a sus concesiones administrativas.

*e)* Alternativas de fuentes de energía renovables para el suministro de la instalación.

*f)* Comunidades de riego u otro tipo de entes que integren la totalidad de la superficie de riego, con indicación de sus respectivas superficies regadas y regables totales y afectadas por la actuación de mejora, y número de personas agricultoras que integran cada una de ellas.

*g)* Enumeración, descripción y justificación de las obras necesarias para la modernización de la zona de riego, incluyendo un estudio de viabilidad económica de la actuación propuesta en su fase de funcionamiento, con indicación de las que son auxiliables y las de interés general agrario de la Comunitat Valenciana.

h) Presupuesto orientativo del coste de los distintos elementos necesarios para la actuación propuesta.

3. Las estrategias o planes directores de regadío contendrán necesariamente:

*a)* Diagnóstico del regadío de la Comunitat Valenciana

*b)* Identificación de las necesidades de actuación en el regadío de la Comunitat Valenciana

*c)* Objetivos y criterios de preferencia

*d)* Ejes, líneas estratégicas y medidas de actuación

*e)* Indicadores y variables de seguimiento. Evaluación intermedia y final

*f)* Territorialización de la estrategia por zonas regables

*g)* Presupuesto orientativo del coste de los distintos elementos necesarios para la actuación propuesta.

4. Los planes de obras y mejoras territoriales de otras zonas de actuación contendrán:

*a)* Los términos municipales que la integran, con indicación de superficies y número de habitantes.

*b)* Planos generales de la zona objeto de estudio con su delimitación.

*c)* Planos de las zonas de actuación en obras.

*d)* En su caso, programa de mejoras para la reestructuración parcelaria o iniciativas de gestión en común.

*e)* Obras, servicios y actuaciones que hayan de realizarse a expensas de la administración.

*f)* Valoración aproximada de las obras a realizar por la administración agraria.

5. Las estrategias o planes directores de otras infraestructuras agrarias contendrán, al menos, necesariamente:

*a)* Antecedentes, diagnóstico o situación de las infraestructuras agrarias objeto de la estrategia o plan director.

*b)* Identificación de las necesidades de actuación en las infraestructuras agrarias de la Comunitat Valenciana

*c)* Diseño de la estrategia o plan director.

*d)* Asignación de presupuesto y sus criterios.

*e)* Directrices de actuación.

6. Los planes de obras podrán dividirse en dos o más partes si la naturaleza de la actuación y la coordinación de los trabajos lo aconsejan.

7. Las obras declaradas de interés general de la Comunitat Valenciana e incluidas en planes de obras, estrategias o planes directores no precisarán para su ejecución de licencia municipal de obras, con independencia de su información a los municipios afectados.

*Artículo 180*

Se modifica el artículo 96 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 96. Mejora de las infraestructuras municipales

1. Las medidas de fomento contemplarán las inversiones auxiliables encaminadas a mejorar los caminos rurales en los municipios y otras entidades locales de la Comunitat Valenciana.

2. Las ayudas contempladas en este artículo consistirán en subvenciones, que podrán alcanzar hasta el 80 por ciento de la inversión realizada, y se ajustarán a la normativa estatal y autonómica vigente en materia de subvenciones. Este porcentaje se fijará en las bases reguladoras de las ayudas que se aprueben. La concesión de las subvenciones se resolverá previa convocatoria pública.

3. Las obras a auxiliar se definirán y valorarán en un documento suscrito por persona técnica competente. Si el valor de la inversión solicitada, sin incluir el importe del valor añadido (IVA), iguala o supera la cuantía establecida para el contrato menor de obras en el artículo 118 de la Ley 9/2017 de Contratos del Sector Público, deberá ser un proyecto técnico. Si es inferior, bastará con una memoria valorada.

Sección 2.ª

Impacto ambiental

*Artículo 181*

Se añade un nuevo epígrafe 6.6, en el apartado 6 del Anexo de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de Impacto Ambiental, con la siguiente redacción:

ANEXO

Proyectos sujetos. Evaluación de impacto ambiental

[…]

6. Gestión de residuos y depuración de aguas residuales

6.1. Las siguientes instalaciones de gestión de residuos, cuando no se desarrollan en el interior de nave cerrada situada en polígono industrial:

*a)* Instalaciones de valorización de residuos.

*b)* Desguace o almacenamiento de chatarra, inclusivamente centros de tratamiento de vehículos al final de su vida útil, así como instalaciones de tratamiento de RAEE.

6.2. Instalaciones de eliminación de residuos peligrosos.

6.3. Instalaciones de eliminación de residuos no peligrosos con capacidad superior a 100 t/día diferentes del depósito en vertedero.

6.4. Vertederos de residuos, excepto residuos inertes.

6.5. Plantas de tratamiento de aguas residuales cuya capacidad sea superior a 100.000 habitantes equivalentes, incluyendo el sistema de colectores correspondiente, cuando este discurra por terreno natural.

6.6. Emisarios submarinos.

*Artículo 182*

Se modifica el artículo 18 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades de la Comunitat Valenciana, que queda redactado así:

Artículo 18. Órganos sustantivos ambientales

1. A los efectos de la presente ley, son órganos sustantivos ambientales los siguientes:

*a*) La dirección general con competencias en materia de prevención y control integrados de la contaminación de la conselleria competente en medio ambiente para la tramitación y resolución del procedimiento de autorización ambiental integrada, así como para la recepción de la declaración responsable de inicio de la actividad objeto de la citada autorización.

*b*) Los ayuntamientos para la tramitación y resolución del procedimiento de licencia ambiental, para la recepción de la comunicación de puesta en funcionamiento de la actividad objeto de la licencia otorgada, así como para la recepción de la declaración responsable ambiental y de la comunicación de actividades inocuas.

2. Los órganos sustantivos ambientales, en colaboración con la dirección general con competencias en ganadería, para el caso de explotaciones ganaderas que sean objeto de aplicación de esta ley, serán igualmente competentes, en el ámbito de sus respectivas competencias, para la vigilancia y el control del cumplimiento de las condiciones establecidas en el respectivo instrumento de intervención ambiental, así como para el ejercicio de la potestad sancionadora en los términos contemplados en el título VI de la presente ley, sin perjuicio de las facultades que correspondan a otros órganos administrativos por razón de la materia. En particular, en cuanto a los condicionantes establecidos en virtud de la evaluación de impacto ambiental del proyecto, el órgano ambiental podrá recabar información del órgano sustantivo ambiental que haya otorgado la autorización o licencia, así como efectuar las comprobaciones necesarias para verificar el cumplimiento de dichos condicionantes.

*Artículo 183*

Se modifica el artículo 77 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades de la Comunitat Valenciana, que queda redactado así:

Artículo 77. Inspección y sanción

La conselleria competente en medio ambiente y ganadería, para el supuesto de autorizaciones ambientales integradas, y el ayuntamiento en que se ubique la correspondiente instalación, para los restantes instrumentos de intervención ambiental contemplados en esta ley, serán los órganos competentes para adoptar las medidas cautelares, así como para ejercer la potestad sancionadora y para garantizar el cumplimiento de los objetivos de esta ley y la normativa básica en materia de prevención y control integrados de la contaminación, sin perjuicio de la competencia estatal en esta materia respecto de los vertidos a cuencas gestionadas por la administración general del Estado.

*Artículo 184*

Se modifica el artículo 78 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades de la Comunitat Valenciana, que queda redactado así:

Artículo 78. Ejercicio de la facultad inspectora

La función inspectora deberá ser desempeñada por funcionarios públicos, pudiendo estos ser asistidos por personal no funcionario de la correspondiente administración o por entidades públicas o privadas registradas por la conselleria competente en materia de medio ambiente y ganadería, o debidamente acreditadas para el ejercicio de funciones en materia de calidad ambiental.

Para la realización de actuaciones materiales de inspección podrán designarse entidades colaboradoras en los términos que se establezcan en la normativa básica estatal en materia de prevención y calidad ambiental.

2. Los titulares prestarán al personal de inspección toda la asistencia necesaria para facilitar el mejor desarrollo posible de su función, y para que puedan llevar a cabo cualquier visita del emplazamiento, así como toma de muestras, recogida de datos y obtención de la información necesaria para el desempeño de su misión.

3. El coste de las inspecciones que sean prefijadas podrá ser imputado a los titulares de las instalaciones inspeccionadas. También podrá imputarse el coste de las inspecciones no prefijadas cuando estas se realicen como consecuencia de no atender el titular de la instalación los requerimientos de la administración cuando se realicen en el ámbito de un procedimiento sancionador o cuando se aprecie temeridad o mala fe en el titular de la instalación inspeccionada.

Sección 3.ª

Espacios naturales protegidos

*Artículo 185*

Se modifica el artículo 59 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 59. Procedimiento sancionador

1. Para la imposición de las sanciones previstas en esta Ley, será requisito imprescindible la tramitación del correspondiente expediente sancionador, con arreglo al procedimiento establecido en la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del Procedimiento Administrativo Común de las Administraciones Públicas y en las posibles normas especiales y/o de desarrollo en materia de procedimiento sancionador que pudieran dictarse al efecto.

2. El plazo máximo para la resolución y notificación del procedimiento sancionador será de un año, contado desde la fecha del acuerdo de iniciación.

3. La falta de resolución en dicho plazo conllevará la caducidad del expediente, pudiendo iniciarse un nuevo procedimiento, siempre que la infracción no hubiera prescrito, conservándose todos los actos, documentos y trámites cuyo contenido se hubiere mantenido igual de no haberse producido la caducidad.

Sección 4.ª

Vías pecuarias

*Artículo 186*

Se modifica el artículo 46 de la Ley 3/2014, de 11 de julio, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 46. Procedimiento sancionador

1. El procedimiento sancionador para la imposición de sanciones en materia de vías pecuarias se instruirá con arreglo a lo establecido en el título IV de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, y supletoriamente a lo dispuesto en la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del Procedimiento Administrativo común de las Administraciones Públicas, así como en las normas de desarrollo dictadas al efecto por la Comunitat Valenciana.

2. En ningún caso se podrá imponer una sanción sin que se haya tramitado el oportuno procedimiento.

3. El plazo máximo para la resolución y notificación del procedimiento sancionador será de un año, contado desde la fecha del acuerdo de iniciación.

4. La falta de resolución en dicho plazo conllevará la caducidad del expediente, pudiendo iniciarse un nuevo procedimiento, siempre que la infracción no hubiera prescrito, conservándose todos los actos, documentos y trámites cuyo contenido se hubiere mantenido igual de no haberse producido la caducidad.

Sección 5.ª

Residuos

*Artículo 187*

Se añade una nueva disposición adicional a la Ley 5/2022, de residuos y suelos contaminados para el fomento de la economía circular en la Comunitat Valenciana.

Disposición adicional \_\_

De acuerdo a las previsiones de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, durante el periodo máximo transitorio de tres años para revisar las ordenanzas fiscales de las administraciones locales en materia de gestión de residuos, el contribuyente del impuesto deberá trasladar la carga tributaria del importe del impuesto estatal al vertido y la incineración de residuos domésticos y municipales en las entidades locales responsables de los servicios de recogida, por alguno de los mecanismos presupuestarios, financieros, jurídicos o contractuales que se habiliten entre las partes.

En los flujos de residuos cuya recogida haya sido considerada de competencia autonómica, como por ejemplo los residuos sanitarios de las instalaciones públicas, será la conselleria competente en la materia la que deberá recibir la carga tributaria del contribuyente del impuesto.

Esta previsión estará en vigor solo hasta que una norma de ámbito estatal regule de manera específica este precepto.

*Artículo 188*

Se añade una nueva disposición adicional a la Ley 5/2022, de residuos y suelos contaminados para el fomento de la economía circular en la Comunitat Valenciana.

Disposición adicional \_\_

Hasta que una norma de ámbito estatal regule específicamente esta materia, en relación con las recogidas separadas en origen, los sistemas de colectivos de responsabilidad ampliada del productor y sistemas integrados de gestión deberán soportar a su cargo los costes de la parte proporcional de rechazo a vertedero del impuesto estatal al vertido y la incineración prevista en la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, de entre los flujos de residuos adheridos a sus sistemas.

Esta obligación no podrá descontar recursos económicos de los que los sistemas destinan a educación ambiental, fomento de las recogidas separadas y promoción del reciclaje.

Esta previsión estará en vigor sólo hasta que una norma de ámbito estatal lo regule de manera específica.

En relación con el sistema de cálculo de los porcentajes de rechazo a vertedero, en la Comunitat Valenciana éste será aprobado por cada uno de los consorcios de residuos y entes locales de gestión competentes de la valorización de residuos domésticos a través de sus órganos de gobierno antes de la finalización del primer trimestre de cada año natural para el ejercicio de que se trate.

Sección 6.ª

Cadena alimentaria

*Artículo 189*

Se modifica el punto cinco de la disposición adicional Sexta del Decreto ley 1/2022, de 22 de abril, del Consell, de medidas urgentes en respuesta a la emergencia energética y económica originada en la Comunitat Valenciana por la guerra en Ucrania, que queda redactado de la siguiente manera:

Cinco. Órganos de la Agencia

Son órganos de la Agencia:

1. La presidencia, que corresponde a la persona titular de la conselleria competente en materia de funcionamiento de la cadena alimentaria.

2. El consejo de dirección, estará constituido por la presidencia, la vicepresidencia y la vicepresidencia segunda de la agencia y por los miembros que designan, en la forma que establezcan los estatutos de la agencia, los departamentos del Consell competentes en: industria, energía, agua, transporte, agricultura, residuos, hacienda, comercio, universidades e investigación, economía, responsabilidad social, cooperación internacional al desarrollo y emergencias. Así mismo, formará parte de este órgano un representante de la conselleria competente en materia de hacienda y sector público.

3. La Vicepresidencia, que corresponde a la persona titular de la secretaría autonómica con competencias en materia de funcionamiento de la cadena alimentaria.

4. La Vicepresidencia Segunda, que corresponde a la persona titular de la dirección general con competencias en control de la calidad agroalimentaria.

5. La Dirección. La persona titular de la dirección será nombrada y cesada por decreto del Consell, a propuesta de la presidencia.

6. La Secretaría General Técnica, bajo la dependencia directa de la dirección, constituye el máximo órgano de nivel administrativo de la agencia.

*Artículo 190*

Se modifica el punto siete de la disposición adicional sexta del Decreto ley 1/2022, de 22 de abril, del Consell, de medidas urgentes en respuesta a la emergencia energética y económica originada en la Comunitat Valenciana por la guerra en Ucrania, que queda redactado de la siguiente manera:

Siete. El Consejo de Dirección

1. El Consejo de Dirección es el órgano de asesoramiento y consulta de la Agencia y le corresponden las funciones siguientes:

*a*) Proponer las líneas de actuación que regirán el funcionamiento ordinario de la agencia, de acuerdo con las directrices de la presidencia.

*b*) El seguimiento y evaluación de los programas de actuación de la agencia.

*c*) Proponer las medidas que se estimen necesarias para el mejor cumplimiento de los fines de la agencia.

*d*) Informar sobre cualquier asunto que, en el ámbito de las competencias de la Agencia, le solicite el Consejo o la Presidencia de la Agencia.

*e*) Cuántas otras atribuciones le puedan ser conferidas de conformidad con la legislación vigente.

2. Ejercerá la secretaría del consejo de dirección, la Secretaría General Técnica de la Agencia.

3. Reglamentariamente se podrá crear un consejo asesor que asesore al Consejo de Dirección en sus labores.

*Artículo 191*

Se modifica el punto ocho de la disposición adicional Sexta del Decreto ley 1/2022, de 22 de abril, del Consell, de medidas urgentes en respuesta a la emergencia energética y económica originada en la Comunitat Valenciana por la guerra en Ucrania, que queda redactado de la siguiente manera:

Ocho. La Vicepresidencia

La vicepresidencia es el órgano de impulso y coordinación de la Agencia y la Vicepresidencia del Consejo de Dirección y le corresponden las siguientes funciones:

*a*) Controlar y supervisar el cumplimiento de los objetivos que fijan la Presidencia y el Consejo de Dirección de la Agencia.

*b*) Impulsar y coordinar la consecución de los objetivos y la ejecución de los proyectos la Vicepresidencia Segunda.

*c*) Resolver los recursos que se interponen contra las resoluciones de los órganos que estén bajo su dependencia y los actos de los cuales no agotan la vía administrativa.

*d*) Ejercer cuántas otras funciones le sean expresamente encomendadas o delegadas por norma legal o reglamentaria.

*Artículo 192*

Se añade un nuevo punto ocho *bis*  a la disposición adicional sexta del Decreto ley 1/2022, de 22 de abril, del Consell, de medidas urgentes en respuesta a la emergencia energética y económica originada en la Comunitat Valenciana por la guerra en Ucrania, con la siguiente redacción:

Ocho *bis*. La Vicepresidencia Segunda

1. La Vicepresidencia Segunda es el órgano de gobierno de la Agencia que, bajo la autoridad de la presidencia y la coordinación de la Vicepresidencia, ejercerá las siguientes funciones:

*a*) Ostentar la dirección y representación de la Agencia, y la vicepresidencia segunda del Consejo de Dirección de la Agencia.

*b*) Ejercer las facultades inherentes en el ejercicio de las competencias atribuidas por esta ley de acuerdo con los estatutos de la Agencia.

*c*) Programar, dirigir y coordinar las actividades de la Agencia.

*d*) Iniciar los expedientes sancionadores en materia de las competencias de la AVICA.

*e*) Resolver los expedientes sancionadores por infracciones leves y graves.

*f*) La jefatura de personal, en los términos previstos en las disposiciones vigentes.

*g*) La convocatoria de becas, ayudas y subvenciones, así como la celebración de contratos y convenios con entidades públicas y privadas, que sean precisos para el cumplimiento de sus fines.

*h*) La rendición de cuentas del organismo.

*g*) Ejercer cuántas otras funciones le sean expresamente encomendadas o delegadas por norma legal o reglamentaria.

Sección 7.ª

Utilidad pública 2002

*Artículo 193*

Se modifica la disposición adicional primera de la Ley 11/2002, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Disposición adicional primera

Se declara la necesidad de urgente ocupación de los bienes y derechos afectados de expropiación forzosa como consecuencia de la ejecución de las obras declaradas de utilidad pública y que a continuación se expresan:

Las comprendidas en el II Plan de carreteras de la Comunitat Valenciana 1995-2002 y las actuaciones siguientes de seguridad vial:

– Enlace de la carretera CV-11 con la N-238 en Vinaròs.

– Mejora de la travesía de La Salzadella (carretera CV-10).

– Enlace en el acceso este en Beneixama (carretera CV-81).

– Mejora de la travesía de El Rodriguillo en Pinoso.

– Mejora de las intersecciones de la CV-840 con la CV-846 y CV-844.

– Mejora de la seguridad vial en la CV-660, PK 16.250 al PK 9.250, Ontinyent-Fontanars dels Alforins.

– Mejora de los accesos a Teulada (carreteras CV-740 y CV-743).

– Acondicionamiento de la carretera CV-759, Villajoyosa-Finestrat.

– Mejora de los accesos a Massamagrell desde la CV-32.

– Mejora de la seguridad vial en la CV-183, tramo Almassora-Grau de Castelló.

– Ronda sudeste de Novelda.

– Ronda de Museros y Albalat dels Sorells en la CV-300.

– Ronda de Algimia de Almonacid.

– Vía Parque, carretera N-332, tramo Torrevieja-Pilar de la Horadada.

– Acceso a la ZAL, València.

– Mejora seguridad vial CV-407, ronda norte de Paiporta.

– Ronda este de Benferri.

– Supresión de paso a nivel en la CV-919, Redován-La Campaneta, Orihuela.

– Mejora de la seguridad vial, carretera CV-185, tramo Burriana-Vila-real.

– Conexión de la ronda de San Vicente del Raspeig-Sant Joan d'Alacant con la N-332 y el vial número 14 del PAU 4, sector la Condomina, en los municipios de Alicante y Sant Joan d'Alacant.

Las comprendidas en el I y II Plan director de saneamiento y depuración de la Comunitat Valenciana, colector de Manuel al EDAR del L'Énova-Rafelguaraf, sistemas de saneamiento Benicasim-Castelló, proyecto de aguas residuales sistema separativo de L'Alcúdia de Crespins, colectores y estaciones depuradoras de aguas residuales de Vinaròs, Benicarló, Peñíscola, Oliva, Alcossebre (Alcalà de Xivert), Canet d'en Berenguer-Sagunto, El Verger-Dénia, Náquera y Oropesa del Mar, las ampliaciones de las estaciones depuradoras de aguas residuales de la cuenca del Carraixet, L'Horta Nord (La Pobla de Farnals), Elche (Algorós, Els Carrissals y Els Arenals), Santa Pola, Torrevieja, monte de Orgègia (Alicante), Villajoyosa y Torrent y tratamientos terciarios en las depuradoras de Racó de Lleó (Alicante) y Benidorm.

Las comprendidas en los proyectos de abastecimientos supramunicipales, y sus terrenos contiguos, en las comarcas de La Plana de Castelló, Ribera Alta y Baja del Júcar, Camp de Morvedre, La Safor, La Marina Alta y la renovación de las conducciones de abastecimiento de Calp y Benissa y la conducción de abastecimiento de la Mancomunidad de La Vall dels Alcalans.

Las comprendidas en los proyectos de canalización de los barrancos de Fraga (Castelló), Juncaret y Orgègia, barranco de las Ovelles, canalización de la rambla de San Vicente, mejora del drenaje de la autovía central y de la Universidad de Alicante, canalización de los barrancos del Puig y Puçol, del Salt de l'Aigua en Manises, canalización de aguas pluviales hasta el río Verd en Onil-Castalla, barranco del Tramusser en Almussafes y Benifaió, barranco de la Saleta en Aldaia y Alaquàs, drenaje del sistema de Vera y Palmaret y barranco de los Frares y Campolivar en Godella y Rocafort.

Las comprendidas en los proyectos de reutilización de aguas residuales de las estaciones depuradoras de "Torrent, impulsión de zona regable del sector XII del canal Júcar-Turia", "Pinedo, conducción de zona regable de la acequia de Favara", "Pinedo, impulsión a francos y marjales", "monte de Orgègia, impulsión para reutilización", "Quart-Benàger, impulsión para la reutilización", "Carraixet, impulsión a la acequia de Rascanya y Moncada", "L'Horta Nord (Puebla de Farnals)", de la EDAR de Algorós en Elche, de la EDAR de Racó de Lleó en Alicante y "conexión de las depuradoras del monte de Orgègia a Racó de Lleó (Alicante) para reutilización de las aguas".

Y las obras comprendidas en los proyectos de ordenación del frente litoral de la Albufera, sector del Arbre de Gos y ordenación del frente litoral de la Albufera, sector del polideportivo.

Todas ellas tanto si son realizadas por la Generalitat, como por entidades habilitadas como beneficiarias de expropiaciones y por las entidades locales.

CAPÍTULO X

Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad

Sección 1.ª

Taxi

*Artículo 194*

Se modifica el apartado 3, del artículo 6 de la Ley 13/2017, de 8 de noviembre, de la Generalitat, del taxi de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 6. Autorización del servicio de taxi.

[…]

3. La autorización habilitará para la prestación de servicios dentro del ámbito municipal o del de un área supramunicipal en caso de que se haya creado un área de prestación conjunta para los servicios de taxi que integre a varios municipios. Igualmente la autorización habilitará para recoger a personas usuarias en poblaciones de otros ámbitos limítrofes o próximos cuando el servicio se solicite desde un municipio que no disponga de autorizaciones. La persona titular de la dirección general competente en materia de transportes publicará mediante resolución la relación actualizada de municipios que no cuenten con autorización de taxi.

[…]

*Artículo 195*

Se modifica el apartado 6, del artículo 13 de la Ley 13/2017, de 8 de noviembre, de la Generalitat, del taxi de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 13. Vehículos […]

6. Con carácter general, los vehículos tendrán una longitud mínima exterior, medida de extremo a extremo, igual o superior a 4,60 metros. Dicha medida se podrá reducir hasta 4,40 metros cuando se trate de vehículos con etiqueta Eco o con etiqueta Cero Emisiones, de acuerdo con los distintivos ambientales para vehículos definidos por la Dirección General de Tráfico.

*Artículo 196*

Se modifica la disposición transitoria sexta de la Ley 13/2017, de 8 de noviembre, de la Generalitat, del taxi de la Comunitat Valenciana, que queda redactada como sigue:

Disposición transitoria sexta. Aplicación efectiva de la longitud mínima exterior para vehículos

Las exigencias relativas a una longitud mínima exterior, previstas en el artículo 13, apartado 6, no serán efectivas hasta el 1 de enero de 2024. A partir de esta fecha, los vehículos de sustitución que se incorporen al parque de vehículos que prestan el servicio de taxi y los VTC en la Comunitat Valenciana deberán ajustarse a las nuevas medidas mínimas de longitud establecidas en dicho artículo. En el caso de vehículos adaptados para personas de movilidad reducida, dicha obligación será exigible a partir del 1 de julio de 2024.

*Artículo 197*

Se modifica el apartado 1, del artículo 18 de la Ley 13/2017, de 8 de noviembre, de la Generalitat, del taxi de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 18. Tarifas

1. El servicio del taxi se prestará dentro del ámbito municipal o del área de prestación conjunta con sujeción a tarifas urbanas obligatorias aprobadas por el ayuntamiento o la conselleria competente en materia de transportes, previo informe, en caso de régimen de precios autorizados, del órgano autonómico competente en materia de precios. En todo caso, será necesaria la previa audiencia de las asociaciones profesionales representativas del sector del taxi y de las asociaciones más representativas de las personas consumidoras y usuarias con implantación en el territorio de la Comunitat Valenciana.

Cuando el objeto sea únicamente la modificación de las cuantías para mantener el equilibrio económico, en virtud de lo dispuesto en la Ley 2/2015, de 30 de marzo, de desindexación de la economía española, y no se alteren los componentes de las tarifas, estas podrán ser aprobadas mediante resolución de la persona titular de la conselleria competente en materia de transporte, previo informe, en todo caso, del órgano autonómico competente en materia de precios y audiencia de las asociaciones profesionales representativas del sector del taxi y de las asociaciones más representativas de las personas consumidoras y usuarias con implantación en el territorio de la Comunitat Valenciana.

[…]

*Artículo 198*

Se modifica el apartado 1, *a)* del artículo 25 de la Ley 13/2017, de 8 de noviembre, de la Generalitat, del taxi de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 25. Obligaciones de los prestadores del servicio de taxi

1. Durante la prestación del servicio del taxi la persona conductora del vehículo tiene las siguientes obligaciones:

*a*) Garantizar la visibilidad, desde el interior del vehículo, del documento de identificación del conductor que será de color naranja, del número de autorización y de las tarifas.

[…]

*Artículo 199*

Se adiciona la Disposición transitoria séptima en la Ley 13/2017, de 8 de noviembre, de la Generalitat, del taxi de la Comunitat Valenciana, con el siguiente contenido:

Disposición transitoria séptima. Tarjeta identificativa.

La obligación establecida en el artículo 25 de la presente ley relativa a que la tarjeta identificativa sea naranja solo será exigible cuando las tarjetas identificativas existentes a la entrada en vigor de la Ley que introduce la presente disposición transitoria hayan de ser sustituidas por cualquier circunstancia.

Sección 2.ª

Ordenación del territorio y urbanismo

*Artículo 200*

Se modifica el apartado 3 del artículo 35, de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisajismo, aprobado por el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, quedando redactado como sigue:

Artículo 35. Determinaciones de la ordenación pormenorizada

Donde dice:

3. Las ordenanzas municipales de policía de la edificación regularán los aspectos morfológicos y ornamentales de las construcciones y, en general, aquellas condiciones de las obras de edificación que no sean definitorias de la edificabilidad o el destino del suelo.

También pueden regular, en términos compatibles con el planeamiento, las actividades susceptibles de autorización en cada inmueble.

Las ordenanzas deberán ser conformes con las disposiciones estatales o autonómicas relativas a la seguridad, salubridad, habitabilidad, accesibilidad y calidad de las construcciones y, en ningún caso, menoscabarán las medidas establecidas para la protección del medio ambiente y del paisaje urbano o de los bienes catalogados de interés cultural o histórico,

Debe decir:

3. Las ordenanzas municipales de policía de la edificación regularán los aspectos morfológicos y ornamentales de las construcciones y, en general, aquellas condiciones de las obras de edificación que no sean definitorias de la edificabilidad o el destino del suelo.

También pueden regular, en términos compatibles con el planeamiento, las actividades susceptibles de autorización en cada inmueble, la implementación de las instalaciones y obras necesarias para reducir el consumo de energía primaria no renovable, así como aquellas que favorezcan el confort térmico del inmueble. Entre estas se admite la regulación mediante ordenanza de las obras necesarias para la mejora de la accesibilidad, el aislamiento térmico del inmueble, así como la instalación de nuevos espacios exteriores que favorezcan el soleamiento y aireación del inmueble.

Las ordenanzas deberán ser conformes con las disposiciones estatales o autonómicas relativas a la seguridad, salubridad, habitabilidad, accesibilidad y calidad de las construcciones y, en ningún caso, menoscabarán las medidas establecidas para la protección del medio ambiente y del paisaje urbano o de los bienes catalogados de interés cultural o histórico.

*Artículo 201*

Se modifica el apartado 4 del artículo 46, del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, con la siguiente redacción:

Artículo 46. Planes que están sujetos de la evaluación ambiental y territorial estratégica

Donde dice:

4. Los programas de actuación regulados en el libro II de este texto refundido, como documentos de gestión urbanística que no innovan el planeamiento, no están sujetos al procedimiento de evaluación ambiental y territorial, sin perjuicio de que al instrumento de planeamiento que, en su caso, acompañe al programa de actuación, le sea de aplicación lo establecido en los apartados anteriores de este artículo,

Debe decir:

4. Los programas de actuación regulados en el libro II de este texto refundido, como documentos de gestión urbanística que no innovan el planeamiento, no están sujetos al procedimiento de evaluación ambiental y territorial, sin perjuicio de que al instrumento de planeamiento que, en su caso, acompañe al programa de actuación, le sea de aplicación lo establecido en los apartados anteriores de este artículo.

Dada su escasa entidad y su casi nula capacidad innovadora desde el punto de vista de la ordenación urbanística, los estudios de detalle no se encuentran sometidos a evaluación ambiental estratégica, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con el artículo 3.5 de la Directiva 2001/42/CE.

Los catálogos de bienes y espacios protegidos se someterán a dicho procedimiento únicamente en la medida que establezcan el marco para la futura autorización de proyectos legalmente sometidos a evaluación de impacto ambiental en los términos de la regulación básica protectora. En cualquier caso, se sujetará al procedimiento de evaluación ambiental aquellas modificaciones del catálogo de inmuebles que se emplacen en suelo rural.

*Artículo 202*

Se modifica el apartado 1 del artículo 82, del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, con la siguiente redacción:

Artículo 82. Aprovechamiento que corresponde a la administración y compensación de excedentes de aprovechamiento. Modalidades

Donde dice:

1. El aprovechamiento resultante que le corresponde al ayuntamiento en cumplimiento del deber de participación pública en las plusvalías generadas por el planeamiento, se materializará en terrenos cedidos a estas, libres de cargas de urbanización y cuantificado de la forma siguiente:

*a*) En sectores de suelo urbanizable, con carácter general, será el 10 por ciento del aprovechamiento tipo del área de reparto a la que pertenezcan. No obstante, excepcionalmente, este porcentaje se podrá incrementar hasta el 20 por ciento del aprovechamiento tipo del área de reparto si la rentabilidad resultante de la memoria de viabilidad económica correspondiente a cada uno de los sectores con relación a las rentabilidades resultantes del resto de ellos que dispongan del mismo uso global es sensiblemente superior.

*b*) En parcelas de suelo urbano incluidas en unidades de ejecución delimitadas con destino a su renovación global, así como también en ámbitos delimitados para llevar a cabo operaciones de reforma interior y en parcelas individuales sometidas al régimen de actuaciones aisladas que tengan atribuido un incremento de aprovechamiento con respecto del otorgado por el planeamiento anterior, será de aplicación, con carácter general, el 10 por ciento de dicho incremento que, excepcionalmente, podrá reducirse para el caso de actuaciones de rehabilitación y de regeneración y renovación urbanas de rentabilidad económica sensiblemente inferior hasta un 5 por ciento, o incrementarse hasta el 20 por ciento, si la rentabilidad resultante de la memoria de viabilidad económica correspondiente a cada una de estas actuaciones con relación a las rentabilidades resultantes de otras actuaciones de la misma área urbana homogénea es sensiblemente superior.

Para el caso de parcelas sometidas al régimen de actuaciones aisladas con atribución de incremento de aprovechamiento, el porcentaje de aprovechamiento público podrá sustituirse por la cesión de superficie edificada de valor económico equivalente integrada en complejo inmobiliario constituido en la propia edificación en régimen de propiedad horizontal, o mediante compensación económica de igual valor, cuando sea imposible la atribución del aprovechamiento público en el propio ámbito de la actuación.

*c*) En el suelo urbano, no urbanizado, incluido en unidades de ejecución para su transformación urbanística, sin que exista incremento de aprovechamiento respecto de la ordenación vigente, el porcentaje de aprovechamiento que corresponde a la Administración es del 5 por ciento del aprovechamiento tipo,

Debe decir:

1. El aprovechamiento resultante que le corresponde al ayuntamiento en cumplimiento del deber de participación pública en las plusvalías generadas por el planeamiento, se materializará en terrenos cedidos a estas, libres de cargas de urbanización y cuantificado de la forma siguiente:

*a*) En sectores de suelo urbanizable, con carácter general, será el 10 por ciento del aprovechamiento tipo del área de reparto a la que pertenezcan. No obstante, excepcionalmente, este porcentaje se podrá incrementar hasta el 20 por ciento del aprovechamiento tipo del área de reparto, si la rentabilidad resultante de la memoria de viabilidad económica correspondiente a cada uno de los sectores con relación a las rentabilidades resultantes del resto de ellos que dispongan del mismo uso global es sensiblemente superior.

*b*) En parcelas de suelo urbano incluidas en unidades de ejecución delimitadas con destino a su renovación global, así como también en ámbitos delimitados para llevar a cabo operaciones de reforma interior y en parcelas individuales sometidas al régimen de actuaciones aisladas que tengan atribuido un incremento de aprovechamiento con respecto del otorgado por el planeamiento anterior, será de aplicación, con carácter general, el 10 por ciento de dicho incremento que, excepcionalmente, podrá reducirse para el caso de actuaciones de rehabilitación y de regeneración y renovación urbanas de rentabilidad económica sensiblemente inferior hasta un 5 por ciento, o incrementarse hasta el 20 por ciento si la rentabilidad resultante de la memoria de viabilidad económica correspondiente a cada una de estas actuaciones con relación a las rentabilidades resultantes de otras actuaciones de la misma área urbana homogénea es sensiblemente superior.

Para el caso de parcelas sometidas al régimen de actuaciones aisladas con atribución de incremento de aprovechamiento, el porcentaje de aprovechamiento público podrá sustituirse por la cesión de superficie edificada de valor económico equivalente integrada en complejo inmobiliario constituido en la propia edificación en régimen de propiedad horizontal, o mediante compensación económica de igual valor, cuando sea imposible la atribución del aprovechamiento público en el propio ámbito de la actuación.

*c*) En el suelo urbano, no urbanizado, incluido en unidades de ejecución para su transformación urbanística, sin que exista incremento de aprovechamiento respecto de la ordenación vigente, el porcentaje de aprovechamiento que corresponde a la administración es del 5 por ciento del aprovechamiento tipo.

Excepcionalmente, en las actuaciones de renovación urbana que afecten a áreas preferentes o ámbitos considerados como vulnerables, podrán ser exoneradas de la participación por parte de la administración actuante en el aprovechamiento urbanístico resultante, en cumplimiento del deber de participación pública en las plusvalías generadas por el planeamiento o empleadas en la mejora de la reurbanización del espacio público o de la infraestructura verde urbana de ese ámbito u otro inmediato.

*Artículo 203*

Se modifica el artículo 105 del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, que queda redactado como sigue:

Artículo 105. Técnicas para la dotación del patrimonio público de suelo. Gestión del patrimonio público de suelo.

1. Los bienes y recursos que integran el patrimonio público de suelo, así como los ingresos obtenidos mediante la enajenación, permuta, arrendamiento o cesión de terrenos, la gestión de este patrimonio y la sustitución del aprovechamiento correspondiente a la administración por su equivalente económico, se destinarán a su conservación, administración y ampliación. De acuerdo con la legislación estatal de suelo, deberán ser destinados a la construcción de viviendas sometidas a algún régimen de protección pública o a otras actuaciones de interés social. Las actuaciones de interés social deberán tener algunos de los siguientes fines:

*a)* Obtención de suelos y ejecución de los elementos pertenecientes a la red primaria de la ordenación estructural, siempre que no estén adscritos o incluidos en un área de reparto.

*b)* Ejecución de obras de urbanización no incluidas en unidades de ejecución.

*c)* Obtención de suelo y construcción de equipamientos de la red secundaria cuya ejecución no esté prevista a cargo de las y los propietarios del suelo.

*d)* Actuaciones de iniciativa pública destinadas a la regeneración urbana, la revitalización de los espacios públicos y la mejora de la ciudad.

*e)* Conservación y mejora del medio ambiente, de la infraestructura verde, del entorno urbano y protección del patrimonio arquitectónico y del paisaje.

*f)* Gestión y promoción de suelo en actuaciones de iniciativa pública.

*g)* Los previstos en el artículo 76.8.

2. Los bienes integrantes de los patrimonios públicos de suelo podrán ser objeto de transmisión a particulares mediante enajenación, constitución de derechos de superficie, arrendamiento u otro negocio jurídico previsto en la legislación reguladora del patrimonio de las administraciones públicas.

3. Como regla general, en la gestión del patrimonio público de suelo se preferirá el arrendamiento o alquiler a la enajenación. En caso de enajenación se preferirá la del derecho de superficie a la del pleno dominio. A tales efectos:

*a)* El arrendamiento o alquiler se regirá por lo establecido en la legislación de vivienda de la Comunitat Valenciana y sobre el patrimonio de las administraciones públicas.

*b)* El régimen del derecho de superficie será el establecido en la legislación estatal de suelo.

*c)* La transmisión del pleno dominio se realizará de acuerdo con la legislación estatal de suelo y con la legislación sobre el patrimonio de las administraciones públicas.

4. Los bienes integrantes de los patrimonios públicos de suelo podrán ser objeto de transmisión de su dominio, de acuerdo con lo establecido en la legislación estatal de suelo y con la legislación sobre el patrimonio de las administraciones públicas, a través de alguna de las siguientes modalidades:

*a)* Mediante enajenación por concurso público.

*b)* Mediante subasta, cuando los bienes enajenados no estén sujetos a límite en el precio de explotación o no tengan el precio tasado oficialmente.

*c)* Directamente por precio no inferior al valor de los terrenos a entidades de carácter benéfico y social, cooperativas de viviendas y entidades promotoras públicas que promuevan la construcción de viviendas protegidas. El documento público en que conste la enajenación directa debe establecer el destino final de los terrenos transmitidos, el plazo máximo de construcción y las demás limitaciones y condiciones que la administración considere convenientes.

*d)* Directamente mediante el derecho de superficie a entidades de carácter benéfico y social, a cooperativas de viviendas y a entidades promotoras públicas, con el objeto de construir vivienda tipificada como social o promover la construcción de viviendas de protección pública.

*e)* Mediante cesión gratuita a organismos públicos, sociedades, entidades o empresas de capital íntegramente público, o a otras administraciones públicas, siempre que el destino de la referida cesión sea la construcción, sobre el suelo cedido, de viviendas sujetas a algún régimen de protección pública o cualquier otra de las actuaciones previstas en el apartado 1 de este artículo.

*f)* Mediante enajenación directa a organismos públicos, sociedades, entidades o empresas de capital íntegramente público, o a otras administraciones públicas, siempre que el destino de esta transmisión sea la gestión y promoción de suelo en actuaciones de iniciativa pública, o cualquier otra de las actuaciones previstas en el apartado 1 de este artículo

5. A los supuestos comprendidos en este artículo, en consideración al estatus especial de este tipo de suelos, no les serán de aplicación los límites temporales que para la cesión y explotación de los bienes integrantes del patrimonio de la Generalitat establece la normativa sectorial autonómica.

6. Los municipios deben contar con un patrimonio municipal de suelo con los fines y beneficios regulados en este capítulo.

7. Con carácter excepcional, el Consell podrá aprobar, mediante acuerdo motivado, la transmisión directa del dominio de bienes integrantes de los patrimonios públicos de suelo para la implantación de actividades industriales siempre que se cumplan todas las siguientes condiciones:

*a)* Las actividades industriales objeto de implantación estarán incluidas dentro de un proyecto de inversión estratégica sostenible o un proyecto territorial estratégico para actividades industriales de alto componente tecnológico e innovador declarado por el Consell.

*b)* El suelo púbico, cuyo dominio es objeto de transmisión, contará con una clasificación urbanística compatible con el uso del suelo correspondiente a la actividad industrial que se pretende implantar.

*c)* El precio de la transmisión del dominio de los bienes integrantes de los patrimonios públicos de suelo no podrá ser inferior al valor de mercado de los terrenos.

*Artículo 204*

Se modifica el artículo 158 del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, que queda redactado como sigue:

Artículo 158. Garantía de promoción del programa de actuación integrada.

1. En atención a las circunstancias concurrentes, el ayuntamiento podrá exigir a las personas o entidades licitadoras, o en su caso a las personas propietarias aspirantes a urbanizadoras, la constitución de una garantía provisional que responda del mantenimiento de sus ofertas hasta la firma del convenio de programación, debiendo justificar suficientemente en el expediente las razones de su exigencia. Esta garantía no podrá ser superior al 2 por ciento de la estimación aproximada de las cargas del programa de actuación integrada efectuada por el ayuntamiento.

2. La empresa urbanizadora designada asegurará sus compromisos con una garantía definitiva por un importe equivalente al 2 por ciento de las cargas del programa hasta la aprobación del proyecto de reparcelación. Tras la aprobación de este proyecto deberá completarse la garantía definitiva de acuerdo con las bases de programación hasta al menos un 5 por ciento del valor de las cargas de urbanización previstas en el programa de actuación integrada. Esta fianza responde de sus obligaciones generales ante la administración y es independiente y adicional respecto a las previstas por este texto refundido en desarrollo del programa de actuación integrada que regulan los artículos siguientes. Las bases de programación podrán aumentar justificadamente el importe de la garantía definitiva hasta el 10 por ciento. Esta garantía se constituirá antes de la aprobación del proyecto de reparcelación.

3. La administración actuante, los organismos, entidades o empresas de capital íntegramente público, para asumir mediante gestión directa el desarrollo de un programa de actuación, bastará con que comprometan crédito con cargo a su presupuesto por el importe equivalente a un 5 por ciento del coste total de las cargas del programa. En el supuesto de sociedades urbanísticas o entes sometidos al derecho privado podrán garantizar la actuación mediante el compromiso de dicha cantidad establecida en sus propias previsiones de ingresos o gastos o documento similar, en los de presupuestos de sus administraciones titulares o mediante el otorgamiento de las garantías exigidas a un agente urbanizador privado.

4. En estos supuestos de gestión directa, la Administración podrá justificar el compromiso de crédito necesario con cargo a la futura cuenta de liquidación provisional en la reparcelación, o a la memoria de cargas de urbanización, sin necesidad de que sea con cargo del presupuesto municipal vigente, de tal forma que, tanto los ingresos como los gastos derivados de dicha cuenta de liquidación provisional o memoria, serán considerados ingresos y gastos extrapresupuestarios.

*Artículo 205*

Se modifica el artículo 189, del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, con la siguiente redacción:

Artículo 189. Deber de conservación y rehabilitación e inspección periódica de edificaciones

1. Las personas propietarias de construcciones y edificios deberán mantenerlos en condiciones de seguridad, funcionalidad y habitabilidad, realizando los trabajos y obras necesarias para conservar dichas condiciones o uso efectivo que permitan obtener la autorización administrativa de ocupación o título equivalente para el destino que les sea propio.

2. Las personas propietarias de toda edificación con uso residencial destinado a vivienda de antigüedad superior a cincuenta años, en los términos y condiciones que haya determinado reglamentariamente la conselleria competente en materia de vivienda, deberán promover, al menos cada diez años, la realización de una inspección técnica, a cargo de órgano facultativo competente que evalúe el estado de conservación del edificio.

3. Las inspecciones técnicas en edificios con uso residencial se realizarán de acuerdo con el documento informe de evaluación del edificio, que contempla aspectos relativos al estado de conservación, pero también respecto a la accesibilidad universal y a la eficiencia energética según los siguientes apartados:

*a*) Evaluación del estado de conservación del edificio reflejando los resultados de la inspección, indicando los desperfectos apreciados en el inmueble, sus posibles causas y las medidas prioritarias recomendables para asegurar su estabilidad, seguridad, estanqueidad y consolidación estructurales, o para mantener o rehabilitar sus dependencias adecuándolas al uso a que se destinen.

*b*) Evaluación de las condiciones básicas de accesibilidad universal y no discriminación de las personas con diversidad funcional para el acceso y utilización del edificio, estableciendo si es susceptible o no de realizar ajustes razonables para satisfacerlas.

*c*) Evaluación de la eficiencia energética del edificio, con el contenido y mediante el procedimiento que se establezca reglamentariamente.

4. La eficacia a efectos administrativos del informe de evaluación del edificio de uso residencial requerirá su inscripción en el registro autonómico habilitado al efecto.

5. Las personas propietarias de edificios de uso residencial que pretendan acogerse a ayudas públicas con el objetivo de acometer obras de conservación, accesibilidad universal o eficiencia energética, tendrán que disponer del informe de evaluación del edificio con anterioridad a la formalización de la petición de la correspondiente ayuda.

6. La conselleria competente en materia de vivienda podrá exigir de las personas propietarias la exhibición del informe de evaluación del edificio y que esté vigente. A tal fin, emitirá una orden de ejecución para requerir la exhibición del informe en el plazo establecido en la misma.

La falta de presentación del informe en el plazo requerido facultará a la conselleria a imponer hasta cinco multas coercitivas con carácter mensual, por un importe máximo, cada una de ellas, del 20 por ciento del presupuesto de elaboración del informe. Tras la imposición de alguna o la totalidad de las multas coercitivas, la conselleria podrá acordar la ejecución subsidiaria y a costa del obligado del informe de evaluación del edificio, destinando el importe percibido a sufragar, total o parcialmente, el coste de su elaboración.

7. Los ayuntamientos podrán igualmente exigir la exhibición o la emisión del informe de evaluación si se pone de manifiesto la posible existencia de daños estructurales o peligro para las personas o las cosas. La negativa a exhibir el informe de evaluación del edificio o la acreditación de su inexistencia, facultará al ayuntamiento a exigir la ejecución forzosa imponiendo, si así lo considera, multas coercitivas y acordar la ejecución subsidiaria, en la forma establecida en el párrafo anterior.

8. Asimismo, el órgano que dicte la orden de ejecución conforme a los apartados anteriores tendrá la potestad para la iniciación, instrucción y resolución de los procedimientos sancionadores derivados del incumplimiento de esta obligación, cuya infracción viene tipificada en el artículo 284.2 de este texto refundido.

9. Las multas coercitivas y la ejecución subsidiaria se impondrán con independencia de las sanciones que corresponda por la infracción o infracciones cometidas.

*Artículo 206*

Se modifica el artículo 192 del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, que queda redactado como sigue:

Artículo 192. Órdenes de ejecución de obras de conservación y de obras de intervención y expropiación de los inmuebles que incumplan estas órdenes.

1. Las obligaciones del ayuntamiento en relación a las órdenes de ejecución serán:

*a)* Dictar las mencionadas órdenes de ejecución de obras de reparación, conservación y rehabilitación de los edificios deteriorados y de los inmuebles que estén en condiciones deficientes para ser utilizados.

*b)* Tomar las medidas necesarias para ejercer, en su caso, la tutela y defensa de los intereses de las personas inquilinas.

2. Los órganos de la Generalitat competentes en materia de patrimonio cultural inmueble podrán, oído el ayuntamiento, dictar las órdenes a que se refiere el apartado anterior respecto a edificios catalogados.

3. Las órdenes de ejecución pueden conminar, asimismo, a la limpieza, vallado, retirada de carteles u otros elementos impropios del inmueble.

4. Dentro del plazo señalado en la orden de ejecución, que no podrá superar los seis meses, la persona propietaria puede solicitar la licencia de rehabilitación o demolición, salvo que el edificio esté catalogado. También puede proponer alternativas técnicas para las obras o solicitar razonadamente una prórroga en su ejecución.

La orden de ejecución comporta la afección real directa e inmediata del inmueble al cumplimiento de la obligación del deber de conservación, que se hará constar en el Registro de la Propiedad, conforme a la legislación del Estado.

5. El incumplimiento injustificado de la orden faculta a la administración para adoptar una de estas medidas:

*a)* Ejecución subsidiaria a costa de la parte obligada, hasta el límite del deber de conservación.

En cumplimiento de la función social de la propiedad, si la persona propietaria hiciera caso omiso de dos requerimientos consecutivos de la administración, la alcaldesa o el alcalde quedará habilitado para acordar la declaración de utilidad pública o interés social del inmueble e iniciar el procedimiento de su expropiación.

La propiedad será restituida en su derecho cuando la persona titular de la misma, tras acreditar su título, solicite la licencia municipal o declaración responsable, en su caso, pertinente en el supuesto de edificación o rehabilitación y haya satisfecho los gastos generados por la ejecución subsidiaria, en el caso que esta haya sido llevada a cabo por la Administración.

*b)* Imposición de hasta diez multas coercitivas, con periodicidad mínima mensual, por valor máximo, cada una de ellas, de un décimo del coste estimado de las obras ordenadas. El importe de las multas coercitivas se destinará preferentemente a cubrir los gastos que genere la ejecución subsidiaria de la orden incumplida, y se impondrán con independencia de las sanciones que corresponda por la infracción o infracciones cometidas.

*c)* Convocatoria de procedimiento de ejecución sustitutoria, en los términos establecidos para los programas de actuación aislada en sustitución de la persona propietaria por incumplimiento del deber de edificar.

6. Asimismo, en caso de incumplimiento por la parte propietaria del deber de rehabilitar, cualquier persona interesada podrá iniciar los procedimientos establecidos en los artículos 195 y 196 de este texto refundido.

*Artículo 207*

Se modifica el artículo 197 del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, que queda redactado como sigue:

Artículo 197. Modalidades de participación de las personas propietarias.

1. En el supuesto de la actuación en régimen concertado regulada en el artículo 194.1.c.3, las personas propietarias afectadas por la actuación podrán participar en ella abonando la parte económica que les corresponda o que acuerden con la parte promotora, recibiendo, mediante reparcelación horizontal, partes o departamentos construidos del edificio en justa proporción de beneficios y cargas respecto a su aportación y adjudicación.

2. En el supuesto de la actuación en régimen concertado regulada en el artículo 194.1.c.3 de este texto refundido, y de manera obligada en el de la edificación forzosa sin concierto, las partes afectadas podrán participar en ella recibiendo, mediante reparcelación horizontal, dependencias construidas, sin aportación dineraria, a cambio de sus primitivas propiedades, en régimen de equidistribución.

3. Les asiste asimismo el derecho a autoexcluirse de la actuación, recibiendo compensación monetaria por sus bienes, conforme a la legislación estatal en materia de valoraciones.

*Artículo 208*

Se añade un número 8.º en la letra *f*  del apartado 1 del artículo 211 del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, que queda redactado así:

Artículo 211. Ordenación de usos y aprovechamientos en el suelo no urbanizable

1. La zonificación del suelo no urbanizable podrá prever, en función de sus características y con carácter excepcional, los siguientes usos y aprovechamientos […]

*f*) Actividades terciarias o de servicios. Solo puede autorizarse la implantación de las siguientes actividades […]

8.º Estacionamiento de maquinaria y vehículos pesados, así como almacenamiento de vehículos, en recinto al aire libre que requiera la ocupación mínima de una hectárea. Deberá cercarse adecuadamente, como regla general, mediante pantalla vegetal. Se exceptúa el almacenamiento de vehículos al final de su vida útil, el cual se entenderá incluido en las actividades a las que se refiere el párrafo 5.º del presente apartado.

*Artículo 209*

Se modifica el número 1.º de la letra *b*  y la letra *c* del apartado 2 del artículo 219 del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell.

Artículo 219. Excepciones a la exigencia de declaración de interés comunitario para determinadas actividades

[…]

2. Se eximirán de la declaración de interés comunitario en suelo no urbanizable común:

[…]

*b*) Los usos y aprovechamientos en el medio rural relativos a las siguientes actividades agrarias complementarias:

1.º Alojamiento de turismo rural, establecimiento de restauración o asimilados, establecimiento para la práctica deportiva o asimilados, siempre que la actuación suponga la recuperación de patrimonio arquitectónico tradicional, en edificaciones existentes con licencia de obras y cuya superficie construida de la actuación no supere los 500 m2.

[...]

*c*) El acopio y tratamiento temporal de material natural excavado identificado mediante el código LER 17 05 04, conforme el anexo de la Decisión de la Comisión de 18 de diciembre de 2014 por la que se modifica la Decisión 2000/532/CE, sobre la lista de residuos, de conformidad con la Directiva 2008/98/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, siempre que se realice sobre superficie sin acondicionar urbanísticamente. Para ello se deberán solicitar informes y/o autorizaciones de la conselleria competente en materia de medio ambiente, de residuos y al organismo competente de carreteras, además de todos aquellos que, en su caso, fueran pertinentes. Si la superficie ocupada fuera superior a una hectárea, se precisará estudio de integración paisajística. Si, de acuerdo con la legislación ambiental, fuera necesaria la evaluación de impacto ambiental del proyecto, esta se realizará en la tramitación de la licencia ambiental.

*Artículo 210*

Se modifica el artículo 233 del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, que queda redactado como sigue:

Artículo 233. Actuaciones sujetas a declaración responsable.

1. Están sujetas a declaración responsable, en los términos del artículo 241 de este texto refundido:

*a)* La instalación de tendidos eléctricos, telefónicos u otros similares, la puesta en servicio de centros de transformación de energía eléctrica de media tensión, siempre que hubieran sido autorizados con anterioridad y la colocación de antenas o dispositivos de comunicación de cualquier clase y la reparación de conducciones en el subsuelo, solo en suelo urbano y siempre que no afecte a dominio público, a edificios protegidos o a entornos protegidos de inmuebles declarados como bien de interés cultural o bien de relevancia local, ni a otras áreas de vigilancia arqueológica.

*b)* Las obras de modificación o reforma que afecten a la estructura, sin suponer sustitución o reposición de elementos estructurales principales, o al aspecto exterior e interior de las construcciones, los edificios y las instalaciones, que no estén sujetas a licencia de acuerdo con el artículo 232 de este texto refundido.

*c)* Las obras de mera reforma que no suponga alteración estructural del edificio, ni afecten a elementos catalogados o en trámite de catalogación, así como las de mantenimiento de la edificación que no requieran colocación de andamiaje en vía pública.

*d)* Las actuaciones de intervención sobre edificios, inmuebles y ámbitos patrimonialmente protegidos o catalogados, carentes de trascendencia patrimonial de conformidad con la normativa de protección del patrimonio cultural.

*e)* El levantamiento y reparación de muros de fábrica o mampostería, no estructurales, y el vallado de parcelas, independientemente del sistema constructivo elegido que no estén sujetos a licencia de acuerdo con el artículo 232 de este texto refundido.

*f)* La primera ocupación de las edificaciones y las instalaciones, concluida su construcción, de acuerdo con lo previsto en la legislación vigente en materia de ordenación y calidad de la edificación, así como el segundo y siguientes actos de ocupación de viviendas.

2. Las actuaciones siguientes están sujetas a declaración responsable, de acuerdo con lo que se establece en el apartado anterior y siempre que estén acompañadas de una certificación emitida por un organismo de certificación administrativa o un colegio profesional, en los términos establecidos en la disposición adicional cuarta de este texto refundido:

*a)* Las obras de modificación o reforma que afecten a la estructura de las construcciones, los edificios y las instalaciones de todas clases, sin importar su uso.

*b)* La demolición de las construcciones.

*c)* La modificación del uso de las construcciones, edificaciones e instalaciones, así como el uso del vuelo sobre estos.

*d)* El alzamiento de muros de fábrica y el cierre, en los casos y las condiciones estéticas que exijan las ordenanzas de los planes, reguladoras de la armonía de la construcción con el entorno.

*e)* La ejecución de obras e instalaciones que afecten al subsuelo, salvo las incluidas en el artículo 232.

*f)* La apertura de caminos, así como la modificación o pavimentación de estos.

*g)* La colocación de carteles y vallas de propaganda visibles desde la vía pública.

h) Todas las actuaciones no incluidas en el artículo 232 ni 234 ni en el apartado 1 de este artículo.

La reforma o rehabilitación de una fachada, o cualquier obra complementaria incluida en el apartado 1 de este artículo, que exija la instalación de andamios en dominio público se tramitará como declaración responsable. No obstante, la ocupación temporal del suelo o del vuelo demanial a los efectos de la instalación de andamiajes o instalaciones auxiliares de carácter temporal y mientras se finalice la obra requerirá la obtención de la licencia de ocupación o título jurídico equivalente que será tramitado por el departamento municipal competente en dominio público.

3. No obstante, los municipios mediante la aprobación de la correspondiente ordenanza podrán someter a licencia expresa los actos de uso, transformación y edificación de suelo, subsuelo y vuelo incluidos en el apartado 2, y en la letra f del apartado 1. También podrán exigir certificado de organismo de certificación administrativa para este último supuesto en el caso de mantener la autorización por declaración responsable.

*Artículo 211*

Se modifica el artículo 259 del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, que queda redactado como sigue:

Artículo 259. Procedimiento de restauración de la legalidad urbanística.

1. Instruido el expediente y formulada la propuesta de medida de restauración de la ordenación urbanística vulnerada, la misma será comunicada al registro de la propiedad a los efectos establecidos en la legislación estatal de suelo y notificada a las personas interesadas para que puedan formular alegaciones. Transcurrido el plazo de alegaciones, o desestimadas estas, el órgano competente acordará la medida de restauración que corresponda, a costa de la persona interesada, concediendo un plazo de ejecución.

2. El plazo máximo para tramitar, resolver y notificar el expediente de restauración de la legalidad urbanística será de un año, plazo que comenzará a contarse:

*a)* Si no se ha solicitado la legalización, el día siguiente al día en que finalice el plazo otorgado en el requerimiento de legalización.

*b)* Si se ha solicitado la legalización, el plazo se iniciará el día siguiente al que se practique la notificación del acto administrativo resolviendo sobre la licencia

*c)* En los supuestos en los que el procedimiento se hubiera paralizado por causa imputable a la persona interesada, se interrumpirá el plazo para resolver.

3. El órgano actuante podrá suspender la ejecución de la orden de restauración hasta que la resolución sea firme por vía administrativa. En particular, se puede suspender la ejecución de la orden de restauración cuando esté en tramitación algún instrumento de planeamiento de desarrollo del planeamiento general o de gestión urbanística se pudiese legalizar la actuación afectada sin licencia de forma sobrevenida y la hiciera innecesaria una vez aprobado el instrumento. La ejecución de la orden de restauración se producirá también en los otros casos expresamente previstos en este texto refundido.

4. También se suspenderá la ejecución de la orden de derribo cuando concurran todas las siguientes circunstancias:

*a)* Que la parte interesada acredite que ha pedido en la forma debida las licencias o las autorizaciones necesarias por la legalización, así como la documentación que debe acompañar la solicitud de las licencias o las autorizaciones.

*b)* Que la parte interesada formalice ante la administración una garantía en cuantía no inferior al 50 por ciento del presupuesto de las actuaciones de reposición, mediante alguna de las formas admitidas en la legislación de contratos de las administraciones públicas.

*Artículo 212*

Se renumera la disposición adicional sexta [sic] que se titula "Implantación de aparcamientos y usos complementarios vinculados en suelo urbanizable de uso industrial o terciario", del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo del Consell 1/2021, de 18 de junio, que se convierte en la disposición adicional sexta del citado texto refundido.

*Artículo 213*

Se renumera la disposición adicional sexta que se titula" Medidas de prevención de los incendios forestales en las urbanizaciones, los núcleos de población, las edificaciones y las instalaciones situadas en terrenos forestales y en la zona de influencia forestal", del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, que se convierte en la disposición adicional séptima.

*Artículo 214*

Se renumera la disposición adicional séptima que se titula "Suspensión de licencias que afecte a instalaciones para la generación de energías renovables", del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, que se convierte en la disposición adicional octava.

*Artículo 215*

Se renumera la disposición adicional octava que se titula "Ámbitos estratégicos y proyectos territoriales estratégicos para las actividades económicas en el territorio y procedimiento para su declaración" del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, que se convierte en la disposición adicional novena.

*Artículo 216*

Se añade una disposición adicional décima en el texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, con la siguiente redacción:

Disposición adicional décima. Régimen aplicable a las infraestructuras de competencia estatal.

En relación con las infraestructuras de competencia estatal, será de aplicación lo dispuesto en su normativa específica.

Sección 3.ª

Movilidad

*Artículo 217*

Se modifican los apartados 2 y 3 del artículo 21 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de movilidad de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:

Artículo 21. Transporte de viajeros

1. A los efectos de esta ley, transporte de viajeros es el realizado por cuenta de terceros contra la correspondiente contraprestación económica.

2. Los transportes de viajeros se clasifican en:

*a)* Servicio público de transporte, entendido como tal el ofertado a la ciudadanía, de acuerdo con un calendario y horario previamente establecidos.

*b)* Transportes públicos regulares de uso especial.

*c)* Transporte discrecional de viajeros.

*d)* Servicio de taxi prestado en turismos.

*e)* Transporte a la demanda.

3. Los servicios de transporte señalados en los apartados a, b, d y e del punto anterior se prestarán de acuerdo con lo establecido en la presente ley. Los servicios discrecionales de transporte se acomodarán a lo establecido en la legislación estatal en la materia.

4. La prestación de servicios de transporte podrá efectuarse mediante sistemas ferroviarios, viarios o con una combinación de ellos, según resulte más conveniente.

5. No tendrán la consideración de transporte de viajeros, a los efectos de esta ley, los que se desarrollen en recintos cerrados o los que se realicen exclusivamente con el carácter de atracción turística.

*Artículo 218*

Se modifican los apartados 2 y 4 del artículo 22 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de movilidad de la Comunitat Valenciana, y que queda redactado como sigue:

Artículo 22. El servicio público de transporte. Fines y competencias.

1. Mediante la prestación de los servicios públicos de transporte, las administraciones públicas competentes conforman una oferta integrada de movilidad en orden a asegurar a ciudadanos y ciudadanas sus opciones de acceso a los servicios y equipamientos, al trabajo, a la formación y a los restantes destinos que sean demandados.

2. La Generalitat es la autoridad de transporte competente para la provisión de los servicios públicos de transporte en la Comunitat Valenciana.

3. Los ayuntamientos son las autoridades de transporte competentes en la provisión de servicios públicos de transporte dentro de sus términos municipales, de acuerdo con lo establecido en la legislación de régimen local, lo previsto en esta Ley, la normativa que la desarrolle y los instrumentos de coordinación que, de acuerdo con dicha normativa, se establezcan para asegurar la integración del sistema de transportes.

4.Las distintas administraciones podrán suscribir convenios de cooperación interadministrativa para la prestación conjunta de los servicios públicos de transporte de su competencia cuando razones de interés público lo aconsejen. Dichos convenios conllevarán, en su caso, la integración de la prestación de los tráficos urbanos en el marco de un contrato de prestación de servicio público de transporte interurbano, y deberán establecer las condiciones para su realización y el régimen de financiación.

5. Corresponde a cada una de las autoridades de transporte competentes la ordenación, planificación, gestión y prestación de los servicios públicos de transporte bien mediante operador interno, en la acepción del Reglamento CE 1370/2007, o mediante el operador seleccionado de acuerdo con la normativa aplicable.

6. La prestación de los servicios públicos de transporte que correspondan a la Generalitat en virtud de delegación o encomienda por parte de la administración general del Estado, o previo convenio con otras comunidades autónomas, se acomodará a lo previsto en esta ley en lo que no se oponga a la legislación del Estado, sin perjuicio de las restantes legislaciones que resulten de aplicación.

*Artículo 219*

Se modifican los apartados 3 y 4 del artículo 31 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de movilidad de la Comunitat Valenciana, y que queda redactado como sigue:

Artículo 31. Formas de adjudicación y modalidades de contratación.

1. La contratación de los servicios públicos de transporte señalada en el apartado b del punto 1 del artículo anterior se realizará con carácter general mediante la modalidad de concesión, por la cual el operador gestionará el servicio a su riesgo y ventura. No obstante, la autoridad de transporte podrá emplear las restantes modalidades de contratación de servicios públicos previstas en la legislación de contratación del sector público cuando así lo aconseje el interés general.

2. La adjudicación del contrato de servicio público de transportes se realizará por el procedimiento abierto o restringido, salvo en los casos en los que, de acuerdo con lo indicado en los puntos siguientes, se opte por el procedimiento negociado o la adjudicación directa.

3. Procederá la adjudicación del contrato de servicio público de transportes por el procedimiento negociado en aquellos supuestos previstos en la legislación de contratación del sector público, y en particular en aquellos casos en los que no pueda promoverse la concurrencia.

4. Podrán adjudicarse directamente contratos de servicio público de transportes en los términos y condiciones establecidos en el artículo 73.1 de la Ley 16/1987, de 30 de julio, de ordenación de los transportes terrestres.

También podrán adjudicarse directamente los contratos menores de prestación de servicio público de transporte en los que la contraprestación por las obligaciones de servicio público no supere los 18.000 euros y siempre que tengan una duración inferior a un año y supongan una oferta inferior a los 300.000 Vh-km.

Así mismo, en caso de interrupción de un servicio público de transporte o de riesgo inminente de que dicha interrupción se produzca, se podrá adoptar una medida de emergencia, cuya duración no excederá de dos años, en forma de adjudicación directa de un contrato o de acuerdo formal de prórroga de un contrato de prestación de servicios públicos de transportes o de exigencia de prestar determinadas obligaciones de servicio público en los términos y condiciones establecidos en el artículo 85 de la Ley 16/1987, de 30 de julio, de ordenación de los transportes terrestres.

Las adjudicaciones directas previstas en este artículo serán precedidas de la elaboración de un proyecto simplificado, que tendrá la consideración de pliego de prescripciones técnicas, que estará exento del trámite de información pública.

5. El órgano de contratación podrá tener en cuenta variantes o mejoras siempre que esta posibilidad se haya previsto expresamente en el pliego de cláusulas administrativas particulares.

6. La selección del adjudicatario se realizará de acuerdo con la valoración de los diversos criterios establecidos en el pliego de cláusulas administrativas particulares, entre los cuales necesariamente figurará el valor de las compensaciones económicas correspondientes a las obligaciones de servicio público.

7. Las empresas operadoras de transporte deberán estar en posesión de los títulos habilitantes para la prestación de servicio de transporte discrecional por carretera, de transporte ferroviario, o ambos según proceda.

*Artículo 220*

Se añade un apartado 9 al artículo 34 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana, y que queda redactado como sigue:

Artículo 34. Modificación de los contratos de servicio público de transportes

1. Los contratos de prestación de servicio público de transportes podrán modificarse de acuerdo con lo previsto en esta Ley y en la reguladora de la contratación del sector público. No tendrán el carácter de modificación de contrato las variaciones en las condiciones concretas de prestación del servicio, que se tramitarán y aprobarán de acuerdo con lo previsto en el artículo 32.

2. Será condición previa necesaria para la modificación del contrato aprobar la modificación del proyecto de servicio público de transportes.

3. La modificación podrá consistir en la ampliación de los núcleos o relaciones servidos siempre que a la vista de la entidad de la oferta de transporte no parezca conveniente la formulación y licitación de un nuevo proyecto independiente de prestación de servicio público de transporte.

4. Será motivo de modificación del contrato de prestación de servicios de transporte la aprobación y adjudicación de otros contratos que puedan alterar sus condiciones esenciales tales como la coincidencia de tráficos u otras similares. Tales modificaciones, que se tramitarán y aprobarán de acuerdo con lo previsto en este artículo, incorporarán en su caso una nueva formulación del estudio económico, de las obligaciones de servicio público y de las compensaciones que al respecto procedan.

5. En caso de que se produzcan variaciones sustanciales de la demanda que no tengan un carácter coyuntural, se procederá a modificar el proyecto de servicio público de transporte y a la consiguiente adecuación de los servicios, pudiendo proceder en su caso igualmente la redefinición de las obligaciones de servicio público y las correspondientes prestaciones. En caso de que tales modificaciones fueran de tal entidad que alterasen las condiciones esenciales del contrato, procederá su rescate y la nueva licitación de los servicios.

6. Las modificaciones de los contratos podrán tener carácter temporal o definitivo, hasta el plazo de finalización del contrato. En el primer caso las variaciones se extenderán por el plazo de las circunstancias que las justifiquen.

7. La administración, de oficio o a instancia de los operadores, podrá unificar diversos servicios públicos de transporte si así lo aconseja el interés general. Una vez aprobada tal unificación podrá optarse por adjudicar el contrato resultante al operador constituido por los prestadores de los servicios preexistentes, o por la resolución y nueva licitación de los contratos.

8. En casos en que no se estime conveniente la unificación de servicios públicos de transporte prevista en el punto anterior, los operadores de distintos servicios públicos de transporte con puntos de contacto entre sí, podrán establecer un contrato de colaboración a fin de solapar dichos servicios, de manera que puedan prestarse de forma conjunta evitando el trasbordo de viajeros. Estos contratos de solape estarán sujetos a autorización por parte de la administración o administraciones competentes en los servicios afectados y no podrán incluir nuevos tráficos que tengan reconocidos otros servicios públicos de transporte.

9. Los contratos de prestación de servicio público de transportes podrán modificarse para introducir nuevos servicios a la demanda o prestarse los ya existentes, total o parcialmente, como transporte a la demanda según lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 41*bis*, aplicando el régimen tarifario del contrato, cuando por circunstancias acreditadas derivadas de su bajo índice de utilización no estuviera garantizada su adecuada realización y siempre teniendo en consideración las necesidades de las personas usuarias y el impacto económico-financiero derivado del cambio de sistema en el equilibrio contractual. Esta modificación tendrá carácter de obligatoria para el contratista.

*Artículo 221*

Se modifica el apartado 2 del artículo 38 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana, y que queda redactado como sigue:

Artículo 38. Soporte de los títulos de transporte

1. Los títulos de transporte podrán tener soporte físico, magnético o telemático en los términos que reglamentariamente se establezcan, siempre que queden garantizados adecuadamente los derechos de las personas usuarias y empresas operadoras.

2. Los soportes de los títulos de transporte de las diversas autoridades y operadores que presten servicio en la Comunitat Valenciana, así como los correspondientes equipos fijos o embarcados, se adecuarán a las normas de interoperatividad que se establezcan por la Conselleria competente en materia de transporte o, en un ámbito metropolitano, por la autoridad de transporte competente en dicho ámbito.

*Artículo 222*

Se modifican los apartados 2 y 4 del artículo 39 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana, y que queda redactado como sigue:

Artículo 39. Tarifas.

1. Los títulos propios del operador estarán sometidos a las tarifas máximas establecidas por la administración, salvo en aquellos supuestos en los que de acuerdo con esta ley y el reglamento que la desarrolle puedan ser establecidas excepcionalmente por el propio operador.

2. La retribución del operador en relación con los viajeros provistos de títulos de integración será la establecida en el contrato de servicio público de transporte. Las autoridades de transporte podrán establecer nuevos títulos de integración previa comunicación al operador de las condiciones de expedición y uso, así como de las especificaciones técnicas del título para su incorporación a sus sistemas de billetaje. En el caso de que la introducción de nuevos títulos de integración altere las condiciones económicas iniciales de prestación del contrato, se fijará una compensación económica mediante un acuerdo de cooperación o convenio de colaboración.

3. La autoridad de transporte revisará las tarifas según lo dispuesto en la legislación vigente. A efectos de dicha revisión, no tendrán la consideración de tarifa los mínimos de percepción que, en su caso, estuviesen aprobados.

4. Las tarifas de los títulos propios o integrados podrán establecerse con carácter zonal, en relación con la distancia, o mediante otro procedimiento que se estime adecuado. Serán públicas y no discriminatorias. Las autoridades de transporte y los operadores, previo informe favorable de las primeras, podrán suscribir acuerdos de cooperación o convenios de colaboración, según proceda, con otros órganos administrativos o con diferentes administraciones con la finalidad de que determinados colectivos con condiciones sociales específicas tengan reducciones en las tarifas percibidas. Tales acuerdos fijarán las compensaciones que permitan mantener las condiciones económicas iniciales del contrato de servicio público de transporte.

*Artículo 223*

Se adiciona un artículo 41 *bis*  a la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana, con el siguiente contenido:

Artículo 41*bis*. Transporte a la demanda

1. Se considera transporte a la demanda, el servicio de transporte autorizado o contratado por la autoridad de transporte competente en su correspondiente ámbito territorial, cuando la determinación del itinerario y/o del horario dependa de las solicitudes previas de las personas usuarias, que contratarán el servicio mediante el pago individual por plaza.

2. La conselleria competente en materia de transportes establecerá tarifas especiales para servicios de transporte a la demanda.

3. El transporte a la demanda se prestará conforme a las condiciones establecidas en la autorización administrativa y se circunscribirán al ámbito espacial o a las relaciones de tráfico que en la misma se establezcan, determinados por la relación de municipios o núcleos de población diferenciados entre los que se podrá realizar el transporte, favoreciendo la coordinación e intermodalidad con otros modos de transporte público colectivo e incluyendo, en su caso, las prevenciones relativas a la coincidencia de tráficos con los servicios público de transporte regular de viajeros de uso general según las condiciones concretas de prestación vigentes en cada momento, aprobadas según lo dispuesto en el artículo 32 de esta ley. A estos efectos, con carácter previo a la resolución de la autorización, se dará audiencia a los concesionarios que operen en la zona, si los hubiere.

La autorización administrativa para la prestación de transporte a la demanda podrá otorgarse con carácter general o sólo para días y horas en los que no se produzca coincidencia con los servicios de transporte público regular de viajeros de uso general. En la autorización administrativa también se podrá fijar el número de expediciones para cada uno de los itinerarios.

La autorización administrativa se otorgará por un plazo máximo de cinco años.

4. Cuando el transporte a la demanda sea contratado por una autoridad de transporte en su correspondiente ámbito territorial, el contrato público, deberá atenerse a lo dispuesto en esta Ley, en las normas dictadas para su desarrollo y las reglas que rijan para su modalidad de contrato.

5. La prestación de servicios de transporte a la demanda se realizará por una persona, física o jurídica, que cuente con título habilitante para la prestación de transporte discrecional de viajeros en las condiciones que en cada caso se determinen y conforme a la normativa que les sea de aplicación.

6. Para la organización y establecimiento de una oferta de transporte a la demanda se deberá implantar un sistema de gestión que garantice el transporte a las personas usuarias cuya reserva se haya gestionado previamente y, en todo caso, se adoptarán las medidas exigidas en la legislación en materia de protección de datos de carácter personal en el tratamiento de los recabados en el ejercicio de la actividad.

Las personas usuarias del transporte a la demanda deberán facilitar sus datos personales para la gestión de las reservas e identificarse para acceder a los servicios.

7. En todo caso, la organización y establecimiento de una oferta de transporte a la demanda conllevará la obligación de proporcionar toda la información actualizada sobre la oferta de transporte a la demanda que resulte de interés para las potenciales personas usuarias a la  Conselleria competente en materia de transporte y al Punto de acceso nacional de transporte multimodal y, en particular, la requerida en el apartado 1 relativo a datos estáticos del Anexo del Reglamento Delegado (U*E)* 2017/1926 de la Comisión de 31 de mayo de 2017 que complementa la Directiva 2010/40/UE del Parlamento Europeo y del Consejo en lo que se refiere al suministro de servicios de información sobre desplazamientos multimodales en toda la Unión, y cualquier otra normativa que se establezca en este sentido para este tipo de datos.

*Artículo 224*

Se modifica el apartado 4, h) del artículo 87 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana y que queda redactado como sigue:

Artículo 87. Administrador de infraestructuras de transporte

1. Corresponde al Ente Gestor de la Red de Transporte y de Puertos de la Generalitat (GTP), entidad de derecho público adscrita a la conselleria competente en materia de transporte, la administración de las infraestructuras de transporte de la Generalitat, en los términos recogidos en esta ley y en su Estatuto particular, ostentando la condición de administrador de infraestructuras de transporte a que se refiere esta ley. No obstante, en los casos en que así proceda por interés público, dichas funciones, o parte de ellas, podrán ser asumidas por la conselleria competente en materia de transporte, por Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV), o por cualquier otra entidad designada al efecto por dicha conselleria.

2. Las competencias del administrador de infraestructuras incluirán la gestión, ejecución, financiación, conservación y mantenimiento de las obras y su explotación, pudiendo fijar y percibir cánones, arrendamientos y cualquier otro tipo de ingreso derivado de la puesta a disposición de las mismas para la prestación de servicios, así como de los procedentes de actividades colaterales que pudieran desarrollarse en las mismas. Incluirá igualmente asumir la condición de beneficiario de la expropiación forzosa cuando así proceda.

3. Mediante orden de la conselleria competente en materia de transportes se aprobará el catálogo de infraestructuras de transporte de competencia autonómica y su correspondiente adscripción a los efectos de administración en los términos señalados en los puntos anteriores. Corresponderá igualmente a la mencionada conselleria adscribir las nuevas infraestructuras a los efectos de su construcción y ulterior administración.

4. Las funciones de administración se extenderán a los siguientes aspectos:

*a)* Las líneas, tramos o elementos de la red, tanto en relación con la plataforma como con la superestructura, electrificación y señalización.

*b)* Las terminales de transporte.

*c)* El mantenimiento parcial o total de la infraestructura.

*d)* La explotación de aquellos elementos propios y anejos a las infraestructuras susceptibles de tener rendimientos lucrativos.

*e)* La promoción y el desarrollo de actividades relativas a los usos del suelo, en relación con las infraestructuras de transporte.

*f)* El ejercicio de las potestades en relación con el régimen de compatibilidad de las infraestructuras con otros usos, incluyendo el correspondiente procedimiento sancionador.

*g)* La participación, junto con otras administraciones o entes públicos estatales o locales, en la construcción y financiación de infraestructuras y en las labores de explotación y promoción de usos lucrativos anejos señalados en los puntos anteriores.

*h*) La elaboración, tramitación y elevación al órgano competente para su aprobación de los mapas estratégicos de ruido, los planes de acción contra el ruido, los planes de mejora de calidad acústica y cuantos instrumentos, planes y proyectos resulten necesarios para la mejora de la calidad acústica, así como la ejecución, conservación y mantenimiento de las actuaciones en ellos previstos y las derivadas de la normativa aplicable en materia de vibraciones, garantizando la dotación de recursos humanos para su implementación al organismo competente.

5. La administración de la infraestructura incluirá en su caso la gestión del sistema de control, de circulación y de seguridad, salvo cuando tales funciones sean desarrolladas por la empresa pública Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.

6. La administración de las infraestructuras ferroviarias es un servicio de interés general y esencial para la Comunitat Valenciana que se prestará en la forma prevista en esta ley.

7. Las funciones del administrador de infraestructuras de transporte podrán ser desarrolladas de manera directa o indirecta mediante las modalidades de contratación previstas en la legislación de contratos del sector público, y conforme a lo dispuesto en su Estatuto particular.

*Artículo 225*

Se modifica el apartado 1 del artículo 93 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana, y que queda redactado como sigue:

Artículo 93. Competencias

1. Corresponde a la Conselleria competente en materia de transporte, o en su caso a los ayuntamientos, la inspección en materia de servicios públicos de transporte que sean de su competencia, así como del resto de actividades de transporte reguladas en el título II de la presente Ley.

2. Corresponde al administrador de la infraestructura de transporte la potestad de policía en relación con la regulación de la compatibilidad de las infraestructuras con el entorno regulada en el capítulo III del título III, así como las que le correspondan en relación con las infraestructuras que administre de acuerdo con lo mencionado en el citado título.

3. Corresponde a los ayuntamientos la potestad inspectora en relación con la formalización y desarrollo de los planes de movilidad de ámbito municipal establecidos en el capítulo III del título I de esta ley.

4. Corresponde a la conselleria competente en materia de transporte la potestad inspectora en el resto de supuestos previstos en esta ley, así como en los supuestos contemplados en el apartado 3 del presente artículo en caso de que no se haya producido la actuación municipal y una vez que haya trascurrido el plazo de notificación que reglamentariamente se establezca. Compete igualmente dicha potestad en aquellos supuestos de especial relevancia para el sistema de transportes de la Comunitat Valenciana, previa la incoación del correspondiente procedimiento por parte del conseller competente en materia de transportes, así como la coordinación de los planes de inspección de los restantes órganos, en relación en todo caso con los correspondientes de ámbito estatal.

5. Las potestades de inspección en relación con las obligaciones de quienes utilicen sus servicios podrán ser delegadas en los operadores de transporte. En todo caso, el personal habilitado de los diversos operadores de transporte tendrá la condición de agente de la autoridad en aquellos supuestos en los que proceda actuar de manera inmediata en relación con el comportamiento de las personas usuarias al estar en peligro su propia seguridad, la de terceros o la del conjunto del servicio de transporte.

6. Corresponde la facultad sancionadora a la administración o entidad a la que le corresponda la potestad inspectora. Normativamente se establecerán las condiciones objetivas del personal encargado de la instrucción de los expedientes.

*Artículo 226*

Se modifica el artículo 97 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana, y que queda redactado como sigue:

Artículo 97. Infracciones en materia de transporte de viajeros.

El incumplimiento de lo establecido en esta Ley en materia de transporte de viajeros se considerará infracción muy grave, grave o leve, de acuerdo con lo establecido en la Ley 16/1987, de 30 de julio, de ordenación de los transportes terrestres y en su reglamento de desarrollo.

Las referencias hechas a los transportes reiterados para colectivos específicos se entenderán hechas a los transportes regulares de viajeros de uso especial.

Al transporte a la demanda le será de aplicación el régimen sancionador establecido para el transporte regular de viajeros de uso general.

Sección 4.ª

Seguridad ferroviaria

*Artículo 227*

Se modifican las letras *a*) y *g*) del apartado 1 y se añaden las letras *m*), *n*), *o*), *p*), *q*) y *r*) en el apartado 1 del artículo 4 de la Ley 7/2018, de 26 de marzo, de seguridad ferroviaria, que queda redactado como sigue:

Artículo 4. Definiciones legales y clasificación de líneas del sistema ferroviario.

1. A efectos de esta ley y en concordancia con lo dispuesto en la Directiva 2004/49/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 29 de abril de 2004 sobre seguridad de los ferrocarriles comunitarios (Directiva de Seguridad Ferroviari*a)* y en la Ley 38/2015, de 29 de septiembre, del sector ferroviario, se aplicarán las siguientes definiciones:

*a)* Sistema ferroviario: La totalidad de los subsistemas correspondientes a ámbitos estructurales (infraestructura, pasos a nivel, energía, control y mando y señalización en tierra y a bordo, y material rodant*e)* y funcionales (explotación y gestión del tráfico, mantenimiento y personas usuarias), así como su integración en el sistema en su conjunto, incluidos los elementos relacionados con el factor humano.

A los efectos de la presente ley, el sistema ferroviario de competencia de la Generalitat está constituido por el conjunto de elementos necesarios para realizar cualquier tipo de transporte guiado por carriles metálicos que sean titularidad de la Generalitat, con excepción de las instalaciones destinadas al transporte de mercancías en exclusiva.

*b)* Infraestructura ferroviaria: La totalidad de elementos que formen parte de las vías principales y de las de servicio y ramales de desviación, tales como los terrenos, las estaciones, depósitos y talleres de material ferroviario, los cargaderos, las obras civiles, los pasos a nivel, los caminos de servicio, señalizaciones, alumbrado, telecomunicaciones y todo tipo de equipamiento fijo necesario para garantizar la seguridad y la continuidad en las operaciones ferroviarias.

*c)* Administrador de la infraestructura: Cualquier organismo o empresa que se encargue principalmente de la instalación y el mantenimiento de la infraestructura ferroviaria, o de parte de ella, lo que también podrá incluir la gestión de los sistemas de control y seguridad de la infraestructura. Las funciones del administrador de la infraestructura se desarrollarán en los términos establecidos en la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de movilidad de la Comunitat Valenciana, y podrán asignarse a diferentes organismos o empresas.

*d)* Operador ferroviario: Cualquier empresa, pública o privada, cuya actividad consista en prestar servicios de transporte de mercancías o personas por ferrocarril, debiendo ser dicha empresa en todo caso quien aporte la tracción; se incluyen también las empresas que aporten únicamente la tracción.

*e)* Entidad ferroviaria: Cualquier operador ferroviario o administrador de la infraestructura, así como quien tenga las características y atribuciones de ambas simultáneamente.

*f)* Autoridad responsable de la seguridad: El organismo autonómico encargado de las

funciones relativas a la seguridad ferroviaria de conformidad con esta ley.

*g)* Sistema de gestión de seguridad (SGS): Consiste en la organización, las medidas y los procedimientos establecidos por un administrador de infraestructuras o un operador ferroviario para garantizar la gestión de sus operaciones en condiciones de seguridad. Sin perjuicio de las facultades de la Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària, el SGS servirá de apoyo a la toma de decisiones estratégicas basada en datos objetivos.

h) Normas autonómicas de seguridad: Todas las normas que contengan requisitos técnicos o de seguridad ferroviaria establecidos en el ámbito autonómico y aplicables a las entidades ferroviarias o a terceros, con independencia del organismo que las emita.

i) Maquinista: Agente conductor de un vehículo ferroviario o tranviario.

j) Seguridad operacional: Conjunto de medidas y el desarrollo de actividades destinados a minimizar los riesgos de las operaciones necesarias para llevar a cabo el transporte ferroviario.

k) Paso a nivel: A los efectos de lo que se dispone en esta ley, tendrá la consideración de paso a nivel el cruce a la misma altura entre una línea de carácter ferroviario y una vía destinada al tráfico rodado y, en su caso, también de peatones; y de paso a nivel peatonal el cruce a la misma altura entre una línea de carácter ferroviario y una vía o acera de uso exclusivamente peatonal, sin tráfico rodado. Se exceptúan aquellos casos en que la vía de cruce, de tráfico rodado o peatonal, esté adscrita exclusivamente al propio servicio ferroviario.

En las líneas o tramos de línea de carácter tranviario, aun existiendo cruces entre estas circulaciones y los tráficos rodados o peatonal, no tendrán dichos cruces la consideración de paso a nivel o paso a nivel peatonal, a los efectos de lo establecido en esta ley.

l) Actuaciones de permeabilización del ferrocarril: Son las que permiten mejorar las condiciones de comunicación entre ambos lados del ferrocarril por su afectación positiva al tráfico rodado o peatonal en sus proximidades. Su función de redistribución de estos tráficos redunda en la seguridad ferroviaria al reducir la frecuencia de cruces a nivel tanto peatonales como de tráfico rodado. Se incluyen los pasos superiores e inferiores al ferrocarril para cualquier tipo de tráfico peatonal o rodado, sin que sea necesario que su construcción implique la supresión de pasos a nivel, y cualquier otra actuación de similares características.

m) Subsistema Infraestructura: Comprende la vía tendida, los equipos de vía, las obras civiles (viaductos, puentes, túneles, obras de drenaje, pasos de cruce, caminos de servicios, etc.), los elementos de las estaciones vinculados al ferrocarril (andenes, zonas de acceso, locales de servicios técnicos, sistemas de información al usuario, etc.) y los equipos de seguridad y protección.

n) Subsistema Pasos a nivel: Comprende todos los elementos de instalaciones fijas (infraestructura, energía y control, mando y señalización en tierra), incluidos en la sección delimitada y específica de la línea donde se ubica el paso a nivel.

o) Subsistema Energía: Comprende el sistema de electrificación, incluidas las líneas aéreas, subestaciones y centros de transformación.

p) Subsistema Control-mando y señalización en tierra: comprende todos los equipos en tierra necesarios para garantizar la seguridad, y el mando y control de la circulación de los trenes autorizados a transitar por la red. Incluye los enclavamientos, las comunicaciones, los bloqueos, los sistemas de señalización y posicionamiento y los interfaces con los sistemas de señalización existentes.

q) Subsistema Control-mando y señalización a bordo: Todos los equipos a bordo necesarios para garantizar la seguridad, y el mando y el control de la circulación de los trenes autorizados a transitar por la red.

r) Subsistema Material rodante: La estructura, el sistema de mando y control de todos los equipos del tren, los dispositivos de captación de corriente eléctrica, las unidades de tracción y transformación de energía, el equipo de frenado y de acoplamiento, los órganos de rodadura (bogies, ejes, etc.) y la suspensión, las puertas, las interfaces hombre/máquina (personal de conducción, personal a bordo del tren y viajeros, incluidas sus características de accesibilidad para personas con discapacidades y personas con movilidad reducida), los dispositivos de seguridad pasivos o activos, los dispositivos necesarios para la salud de los viajeros y del personal a bordo.

2. Clasificación de las líneas del sistema ferroviario autonómico.

A los efectos de lo previsto en esta ley, las líneas que componen el sistema ferroviario autonómico se clasifican de la siguiente manera:

*a)* En función del tipo de explotación, se distingue entre líneas o tramos de línea de carácter ferroviario y líneas o tramos de línea de carácter tranviario:

1.º Son de carácter ferroviario aquellas líneas o tramos de línea en que la regulación de la circulación de los vehículos depende exclusivamente de las instalaciones ferroviarias y es independiente de la regulación del tráfico viario, prevalece la circulación ferroviaria frente a cualquier otro tipo de tráfico en los posibles puntos de cruce y se dispone de plataforma reservada para uso exclusivo de la circulación ferroviaria.

2.º Son de carácter tranviario aquellas líneas o tramos de línea que así califique la dirección general competente en materia de transportes por compartir con el sistema viario la regulación del tráfico en los puntos de cruce, marcando preferencia en dichos puntos, en cada momento, el propio sistema regulador, pudiendo incluso llegar a compartir la plataforma de la línea con el tráfico viario. Esta calificación requerirá el previo informe vinculante de la Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària (AVSF).

*b)* A su vez, en las líneas o tramos de línea de carácter ferroviario, en función de las características urbanísticas del suelo por donde discurren, se distingue entre líneas o tramos de línea de carácter urbano y líneas o tramos de línea de carácter interurbano:

1.º Son de carácter urbano aquellas líneas o tramos de línea que discurren por suelo clasificado urbanísticamente como urbano.

2.º Son de carácter interurbano aquellas líneas o tramos de línea que discurren por suelo no clasificado urbanísticamente como suelo urbano.

*c)* A los efectos de lo dispuesto en el número 2 precedente, bastará que uno solo de los bordes de la línea de ferrocarril sea colindante con suelo urbano para que se califique la línea de carácter urbano.

Sección 5ª

Cartografía de la Generalitat

*Artículo 228*

Se añade una Disposición Adicional en la Ley 2/2020, de 2 de diciembre, de la Generalitat, de la información geográfica y del Institut Cartogràfic Valencià, con la siguiente redacción:

Disposición Adicional Única. Delimitación comarcal

En defecto de legislación autonómica sobre delimitación comarcal, y con efectos puramente cartográficos, la delimitación comarcal empleada en la cartografía de la Generalitat es la incluida en el anexo de esta ley.

ANEXO

|  |  |
| --- | --- |
| Demarcació territorial | Municipi |
| l'Alacantí | Agost  Aigües  Alacant /Alicante  Busot  el Campello  Mutxamel  Sant Joan d'Alacant  Sant Vicent del Raspeig / San Vicente del Raspeig  la Torre de les Maçanes / Torremanzanas  Xixona / Jijona |
| l'Alcoià | Alcoi / Alcoy  Banyeres de Mariola  Benifallim  Castalla  Ibi  Onil  Penàguila  Tibi |
| l'Alt Vinalopó / El Alto Vinalopó | Beneixama  Biar  el Camp de Mirra / Campo de Mirra  Cañada  Sax  Salinas  Villena |
| el Baix Segura / la Vega Baja | Albatera  Algorfa  Almoradí  Benejúzar  Benferri  Benijófar  Bigastro  Callosa de Segura  Catral  Cox  Daya Nueva  Daya Vieja  Dolores  Formentera del Segura  la Granja Rocamora  Guardamar del Segura  Los Montesinos  Orihuela  el Pilar de la Horadada  Rafal  Redován  Rojales  San Fulgencio  San Isidro  San Miguel de Salinas  Torrevieja  Jacarilla |
| el Baix Vinalopó | Crevillent  Elx / Elche  Santa Pola |
| el Comtat | Agres  Alcoleja  Alcosser  Alfafara  Almudaina  l'Alqueria d'Asnar  Balones  Benasau  Beniarrés  Benilloba  Benillup  Benimarfull  Benimassot  Cocentaina  Fageca  Famorca  Gaianes  Gorga  Millena  Muro de Alcoy  l'Orxa / Lorcha  Planes  Quatretondeta  Tollos |
| la Marina Alta | Alcalalí  l'Atzúbia  Beniarbeig  Benidoleig  Benigembla  Benimeli  Benissa  Calp  Castell de Castells  Dénia  Gata de Gorgos  Llíber  Murla  Ondara  Orba  Parcent  Pedreguer  Pego  el Poble Nou de Benitatxell / Benitachell  els Poblets  el Ràfol d'Almúnia  Sagra  Sanet y Negrals  Senija  Teulada  Tormos  la Vall d'Alcalà  la Vall d'Ebo  la Vall de Gallinera  la Vall de Laguar  el Verger  Xàbia / Jávea  Xaló |
| la Marina Baixa | l'Alfàs del Pi  Altea  Beniardà  Benidorm  Benifato  Benimantell  Bolulla  Callosa d'en Sarrià  el Castell de Guadalest  Confrides  Finestrat  la Nucia  Orxeta  Polop  Relleu  Sella  Tàrbena  la Vila Joiosa / Villajoyosa |
| el Vinalopó Mitjà / el Vinalopó Medio | Algueña  Aspe  Elda  el Fondó de les Neus / Hondón de las Nieves  Hondón de los Frailes  Monòver / Monóvar  Monforte del Cid  Novelda  Petrer  el Pinós / Pinoso  la Romana |
| l'Alcalatén | l'Alcora  Costur  Figueroles  Llucena / Lucena del cid  les Useres / Useras  Xodos / Chodos |
| l'Alt Maestrat | Albocàsser  Ares del Maestrat  Atzeneta del Maestrat  Benafigos  Benassal  Catí  Culla  la Serratella  Tírig  la Torre d'en Besora  Vilar de Canes  Vistabella del Maestrat |
| el Alto Mijares (l'Alt Millars) | Arañuel  Argelita  Ayódar  Castillo de Villamalefa  Cirat  Cortes de Arenoso  Espadilla  Fanzara  Fuente la Reina  Fuentes de Ayódar  Ludiente  Montán  Montanejos  Puebla de Arenoso  Toga  Torralba del Pinar  Torrechiva  Vallat  Villahermosa del Río  Villamalur  Villanueva de Viver  Zucaina |
| el Alto Palancia (l'Alt Palància) | Algimia de Almonacid  Almedíjar  Altura  Azuébar  Barracas  Bejís  Benafer  Castellnovo  Caudiel  Chóvar  El Toro  Gaibiel  Geldo  Higueras  Jérica  Matet  Navajas  Pavías  Pina de Montalgrao  Sacañet  Segorbe  Soneja  Sot de Ferrer  Teresa  Torás  Vall de Almonacid  Viver |
| el Baix Maestrat | Alcalà de Xivert  Benicarló  Càlig  Canet lo Roig  Castell de Cabres  Cervera del Maestre  la Jana  Peníscola / Peñíscola  la Pobla de Benifassà  Rossell  la Salzadella  Sant Jordi / San Jorge  Sant Mateu  San Rafael del Río  Santa Magdalena de Pulpis  Traiguera  Vinaròs  Xert |
| la Plana Alta | Almassora  Benicàssim / Benicasim  Benlloc  Borriol  Cabanes  Castelló de la Plana  Coves de Vinromà, les  Orpesa / Oropesa del Mar  la Pobla Tornesa  Sant Joan de Moró  Sierra Engarcerán  la Torre d'en Doménec  Torreblanca  Vall d'Alba  Vilafamés  Vilanova d'Alcolea |
| la Plana Baixa | Aín  Alcudia de Veo  Alfondeguilla  Almenara  les Alqueries / Alquerías del Niño Perdido  Artana  Betxí  Borriana / Burriana  Eslida  la Llosa  Moncofa  Nules  Onda  Ribesalbes  Suera / Sueras  Tales  la Vall d'Uixó  Vila-real  la Vilavella  Xilxes / Chilches |
| els Ports | Castellfort  Cinctorres  Forcall  Herbers  la Mata de Morella  Morella  Olocau del Rey  Palanques  Portell de Morella  Zorita del Maestrazgo  Todolella  Vallibona  Vilafranca / Villafranca del Cid  Villores |
| el Camp de Morvedre | Albalat dels Tarongers  Alfara de la Baronia  Algar de Palancia  Algímia d'Alfara  Benavites  Benifairó de les Valls  Canet d'en Berenguer  Estivella  Faura  Gilet  Petrés  Quart de les Valls  Quartell  Sagunt / Sagunto  Segart  Torres Torres |
| el Camp de Túria | Benaguasil  Benissanó  Bétera  Casinos  l'Eliana  Gátova  Llíria  Loriguilla  Marines  Nàquera / Náquera  Olocau  la Pobla de Vallbona  Riba-roja de Túria  San Antonio de Benagéber  Serra  Vilamarxant |
| la Canal de Navarrés | Anna  Bicorb  Bolbaite  Enguera  Millares  Navarrés  Quesa  Chella |
| la Costera | Alcúdia de Crespins, l'  Barxeta  Canals  Cerdà  Estubeny  Font de la Figuera, la  Genovés  Granja de la Costera, la  Llanera de Ranes  Llocnou d'en Fenollet  Llosa de Ranes, la  Moixent / Mogente  Montesa  Novetlè / Novelé  Rotglà i Corberà  Torrella  Vallada  Vallés  Xàtiva |
| la Hoya de Buñol (la Foia de Bunyol) | Alborache  Buñol  Dos Aguas  Godelleta  Yátova  Macastre  Siete Aguas  Cheste  Chiva |
| l'Horta Nord | Albalat dels Sorells  Alboraia / Alboraya  Albuixech  Alfara del Patriarca  Almàssera  Bonrepòs i Mirambell  Burjassot  Emperador  Foios  Godella  Massalfassar  Massamagrell  Meliana  Moncada  Museros  Paterna  la Pobla de Farnals  Puçol  el Puig de Santa Maria  Rafelbunyol  Rocafort  Tavernes Blanques  Vinalesa |
| l'Horta Sud | Alaquàs  Albal  Alcàsser  Aldaia  Alfafar  Benetússer  Beniparrell  Catarroja  Llocnou de la Corona  Manises  Massanassa  Mislata  Paiporta  Picanya  Picassent  Quart de Poblet  Sedaví  Silla  Torrent  Xirivella |
| la Plana de Utiel-Requena (la Plana d'Utiel-Requena) | Camporrobles  Caudete de las Fuentes  Fuenterrobles  Requena  Sinarcas  Utiel  Venta del Moro  Villargordo del Cabriel  Chera |
| el Rincón de Ademuz (el Racó d'Ademús) | Ademuz  Casas Altas  Casas Bajas  Castielfabib  la Puebla de San Miguel  Torrebaja  Vallanca |
| la Ribera Alta | Alberic  Alcàntera de Xúquer  l'Alcúdia  Alfarp  Algemesí  Alginet  Alzira  Antella  Beneixida  Benifaió  Benimodo  Benimuslem  Carcaixent  Càrcer  Carlet  Catadau  Cotes  l'Énova  Gavarda  Guadassuar  Llombai  Manuel  Massalavés  Montroi / Montroy  Montserrat  la Pobla Llarga  Rafelguaraf  Real  Sant Joanet  Sellent  Senyera  Sumacàrcer  Turís  Tous  Castelló |
| la Ribera Baixa | Albalat de la Ribera  Almussafes  Benicull de Xúquer  Corbera  Cullera  Favara  Fortaleny  Llaurí  Polinyà de Xúquer  Riola  Sollana  Sueca |
| la Safor | Ador  Alfauir  Almiserà  Almoines  l'Alqueria de la Comtessa  Barx  Bellreguard  Beniarjó  Benifairó de la Valldigna  Beniflá  Benirredrà  Castellonet de la Conquesta  Daimús  la Font d'en Carròs  Gandia  Guardamar de la Safor  Llocnou de Sant Jeroni  Miramar  Oliva  Palma de Gandía  Palmera  Piles  Potries  Rafelcofer  el Real de Gandia  Ròtova  Simat de la Valldigna  Tavernes de la Valldigna  Vilallonga / Villalonga  Xeraco  Xeresa |
| la Serranía (els Serrans) | Alcublas  Alpuente  Andilla  Aras de los Olmos  Benagéber  Bugarra  Calles  Chelva  Chulilla  Domeño  Gestalgar  Higueruelas  La Yesa  Losa del Obispo  Pedralba  Sot de Chera  Titaguas  Tuéjar  Villar del Arzobispo |
| València | València |
| la Vall d'Albaida | Agullent  Aielo de Malferit  Aielo de Rugat  Albaida  Alfarrasí  Atzeneta d'Albaida  Bèlgida  Bellús  Beniatjar  Benicolet  Benigànim  Benissoda  Benissuera  Bocairent  Bufali  Carrícola  Castelló de Rugat  Fontanars dels Alforins  Guadasséquies  Llutxent  Montaverner  Montitxelvo / Montichelvo  l'Olleria  Ontinyent  Otos  el Palomar  Pinet  la Pobla del Duc  Quatretonda  Ráfol de Salem  Rugat  Salem  Sempere  Terrateig |
| el Valle de Cofrentes-Ayora (la Vall de) Cofrents-Aiora | Ayora  Cofrentes  Cortes de Pallás  Teresa de Cofrentes  Jalance  Jarafuel  Zarra |

CAPÍTULO XI

Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria

de Participación, Transparencia, Cooperación y Calidad Democrática

Sección 1.ª

Participación ciudadana

*Artículo 229*

Se incluye una disposición adicional única en la Ley 2/2015, de 2 de abril, de participación ciudadana de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Disposición adicional única. Retorno de personas valencianas en el exterior.

La Generalitat favorecerá el retorno de las personas valencianas en el exterior a la Comunitat Valenciana. A tal efecto, en el diseño y desarrollo de las acciones y programas del Consell se facilitará el acceso a los recursos públicos de estas personas atendiendo a su especial consideración como personas retornadas.

Sección 2.ª

Memoria democrática

*Artículo 230*

Se añade una disposición adicional novena en la Ley 14/ 2017, de 10 de noviembre, de memoria democrática y para la convivencia de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

Disposición adicional novena. Relación de lugares e itinerarios de la memoria democrática de la Comunitat Valenciana,

1. De conformidad con lo previsto en el capítulo II del título III de esta Ley, son lugares de la memoria democrática de la Comunitat Valenciana, los tipos y categorías de espacios, inmuebles y parajes del territorio de la Comunitat Valenciana siguientes:

*a*. Los lugares de la memoria de la II República constituidos por los espacios del gobierno y de la administración; los espacios educativos, espacios culturales; los espacios sociales, políticos y sindicales.

*b*. Los lugares de la memoria de la guerra integrados por los lugares de enfrentamiento bélico y líneas defensivas; el patrimonio histórico y arqueológico civil y militar, los espacios singulares, relevantes e históricos de la capitalidad valenciana, los edificios sede del gobierno de la República y otros espacios relevantes que utilizaron personajes importantes durante el periodo de guerra de 1936 a 1939, según lo previsto en la disposición adicional quinta de la Ley 9/2017, de 7 de abril, de modificación de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano; los lugares de bombardeo de cascos urbanos y población civil; los espacios de la retaguardia republicana (colonias escolares, hogares infantiles, residencias, escuelas) y los lugares de represión y detención .

*c*. Los lugares de la memoria de la represión de la dictadura franquista y de la transición: campos de concentración, prisiones provisionales y centros de detención; paredones y espacios de ejecución; fosas incluidas en el Mapa de fosas de la Comunitat Valenciana; monumentos-homenaje y memoriales; lugares públicos o privados donde se utilizó el trabajo forzado y espacios de la guerrilla republicana antifranquista

*d*. Los monumentos-homenaje y memoriales del exilio republicano y de la deportación, así como los lugares de asambleas, huelgas, reuniones y resistencia antifranquista

2. Igualmente, se considerarán itinerarios de la memoria democrática de la Comunitat Valenciana, todos aquellos conjuntos, senderos o rutas de la memoria democrática, que vinculan los lugares de la memoria democrática previstos en este precepto, los cuales coincidan en el espacio y tengan criterios comunes de interpretación de carácter histórico y simbólico.

3. Los anteriores lugares e itinerarios de la memoria democrática de la Comunitat Valenciana se inscribirán directamente en el Catálogo de los lugares e itinerarios de la memoria democrática de la Comunitat Valenciana, de oficio o a instancia de parte, como lugares e itinerarios de la memoria democrática de la Comunitat Valenciana a documentar, y serán objeto de señalización y difusión oficial por la Generalitat así como de interpretación de lo acontecido, con la colaboración de las entidades locales del entorno, universidades y asociaciones memorialistas, con respeto, en cualquier caso, de la normativa reguladora de la accesibilidad en la edificación y en los espacios públicos.

4. No obstante lo anterior, mediante resolución de la conselleria competente en materia de memoria democrática, se podrá ordenar la incoación del procedimiento para la inscripción en el Catálogo de lugares e itinerarios de la memoria democrática al cual se refieren los artículos 22, 23 y 24 de esta Ley, en el supuesto de los lugares e itinerarios de la memoria democrática previstos anteriormente, que, analizados singularmente, requieran del régimen de protección establecido en esta.

5. Los lugares e itinerarios de la memoria democrática a los cuales se refiere esta disposición, disfrutarán en el planeamiento territorial y urbanístico de especial protección en atención a la trascendencia de los hechos que en ellos se produjeron, la participación de las mujeres, su ubicación y estado de conservación, salvaguardando siempre su naturaleza memorialista y reparadora, incluyéndose en el correspondiente catálogo de bienes.

6. Los Ayuntamientos, en ejercicio de sus competencias, podrán declarar lugares e itinerarios de la memoria de interés local que se inscribirán en su catálogo con un grado de protección adecuado a la preservación de estos bienes mediante ficha individualizada y posterior comunicación al órgano autonómico competente en materia de memoria democrática.

*Artículo 231*

Se añade una disposición adicional décima en la Ley 14/2017, de 10 de noviembre, de memoria democrática y para la convivencia de la Comunitat Valenciana, con esta redacción:

Disposición adicional décima. Protección de datos de carácter personal

1. Los tratamientos de datos personales regulados en la presente ley se llevarán a cabo conforme a lo dispuesto en el Reglamento (UE) 2016/679 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de abril de 2016, relativo a la protección de las personas físicas en cuanto al tratamiento de datos personales y a la libre circulación de estos datos y por el que se deroga la Directiva 95/46/CE, y en la Ley orgánica 3/2018, de 5 de diciembre, de protección de datos personales y garantía de los derechos digitales.

Los derechos de acceso, rectificación y supresión se ejercitarán conforme a la normativa referida en el párrafo anterior, sin perjuicio de las especificidades que se recogen en su caso en los apartados siguientes.

2. El tratamiento de los datos personales relativos al censo de víctimas a que se refiere el artículo 5 de esta ley tendrá por finalidad la recopilación de datos de las víctimas que se relacionan en el artículo 3.*b*  1 y 2, en relación con el artículo 4.2 y 3 de la citada ley, a fin de gestionar las políticas públicas de reparación moral y recuperación de la memoria personal y colectiva de las víctimas que facilite el derecho a la verdad recogido en esta ley.

El responsable del tratamiento será el órgano competente en materia de memoria, que garantizará la aplicación de las medidas de seguridad preceptivas, teniendo en cuenta que estos tratamientos serán realizados por administraciones públicas obligadas al cumplimiento del Real decreto 3/2010, de 8 de enero, por el que se regula el Esquema Nacional de Seguridad en el ámbito de la administración electrónica.

Los datos del censo serán de acceso público respecto de aquellas víctimas que expresen su consentimiento. En caso de defunción, declaración de defunción o desaparición se ponderará la existencia de oposición por cualquier de sus descendientes directos hasta el tercer grado.

La base jurídica del tratamiento es el interés público con fines de archivo, de investigación científica o histórica y con fines estadísticos, así como de gestión de las políticas públicas de memoria democrática para el reconocimiento de las víctimas y la garantía de la efectividad de los principios de verdad, justicia, reparación y no repetición.

En el caso de las investigaciones científicas e históricas y de los datos personales de autoridades y funcionarios públicos relacionados con el ejercicio de sus funciones que revisten un claro interés público, la publicación de estos datos no será contraria a la normativa de protección de datos de carácter personal.

Minimización de datos: Los datos recogidos se limitarán a los propiamente identificativos, a la represión sufrida, de la defunción o desaparición de acuerdo con el artículo 5.2 de esta ley y las normas reglamentarias de desarrollo, así como, de ser posible, el lugar y la fecha en que ocurrieron los hechos, ponderándose que no se imposibilite u obstaculice gravemente el logro de los finos científicos.

Los datos de las personas y entidades que, en su caso, suministren datos se limitarán a su nombre o denominación y contacto.

Fuentes y exactitud de los datos: Los datos personales serán incorporados al censo de oficio o a instancia de las víctimas, sus familiares o las entidades memorialistas, y se recaudarán de archivos, de bases de datos documentales y obras de referencia especializadas suministrados por las diferentes administraciones públicas y por los organismos y entidades del sector público institucional, víctimas, asociaciones memorialistas, grupos de investigación universitarios y cualquier otra fuente, nacional o internacional, que cuente con información relevante para este.

El responsable del tratamiento garantizará la exactitud de los datos tanto por la fuente de procedencia, en virtud de lo que se establece en la normativa de aplicación al patrimonio documental, como por aplicación, para los facilitados por otras fuentes, de un proceso de verificación historiográfica.

Transparencia: En virtud de la referida procedencia de los datos obtenidos, las obligaciones de información a los interesados al efecto de lo dispuesto en el artículo 13 del Reglamento (UE) 2016/679 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de abril de 2016, se ajustarán a que la misma sea conocida por el interesado cuando hubiera sido facilitada por este.

Cuando la información no se hubiera obtenido de los interesados se informará en los términos del artículo 14 del Reglamento (UE) 2016/679, salvo que la comunicación de esta información resulte imposible o suponga un esfuerzo desproporcionado, para referirse a tratamientos con fines de investigación histórica o estadísticos, y en este caso se adoptarán las medidas adecuadas para hacerla pública, y específicamente en la página web del órgano competente se realizará la publicación o las maneras de acceder a esa información.

Conservación y seguridad de los datos: En virtud de la finalidad del tratamiento, la conservación de los datos será indefinida, conforme a la Ley de patrimonio histórico español, así como la legislación valenciana de aplicación en materia de archivos.

El responsable del tratamiento garantizará la aplicación de las medidas de seguridad correspondientes en cumplimiento del Real decreto 3/2010, de 8 de enero, por el que se regula el Esquema Nacional de Seguridad en el ámbito de la administración electrónica.

Ejercicio de derechos: Las personas vinculadas a las víctimas muertas podrán solicitar el acceso y rectificación de los datos personales de su familiar conforme al artículo 3.1 de la Ley orgánica 3/2018, de 5 de diciembre. Se limita la posibilidad de supresión de los datos fundadamente al interés público de este tratamiento, y en particular, al derecho de las víctimas y la sociedad en general a que se garantice la verificación de los hechos y la revelación pública y completa de los motivos y circunstancias en que se cometieron las violaciones del derecho internacional humanitario o de violaciones graves y manifiestas de las normas internacionales de los derechos humanos ocurridas con ocasión de la guerra y de la dictadura y, en caso de defunción o desaparición, sobre la suerte que corrió la víctima, y al esclarecimiento de su paradero.

En virtud del artículo 2.1.*b*  de la Ley orgánica 3/2018, de 5 de diciembre, no estarán sujetos a la normativa de protección de datos los datos correspondientes a las víctimas muertas.

El ejercicio de derechos para las personas físicas sujetas a la normativa de protección de datos se garantizará conforme a la normativa general de protección de datos.

3. El tratamiento de los datos personales relativos al censo de bebés y menores sustraídos al que se refiere la disposición adicional quinta de esta ley incorporará los datos de las mujeres detenidas, encarceladas o represaliadas en el territorio valenciano durante la guerra y la dictadura franquista hasta la entrada en vigor de la Constitución de 1978, con atención especial a aquellas mujeres encarceladas que estaban embarazadas o tenían menores a su cargo, y a las que dieron a luz en hospitales y clínicas durante este periodo, así como de las personas adoptadas.

Los datos del censo no serán de acceso público con el fin de salvaguardar los datos personales que contenga. Únicamente serán públicos los datos estadísticos que se deriven del censo.

La base jurídica del tratamiento es el interés público con fines de archivo y de investigación para colaborar en el esclarecimiento de los casos de sustracción de neonatos y adopción irregular en el periodo señalado anteriormente, y de identificar a las madres biológicas que no dieron su consentimiento a los efectos y a los neonatos y menores sustraídos, así como con fines estadísticos.

Minimización de datos: Los datos recogidos se limitarán a los propiamente identificativos, lugar y la fecha en que ocurrieron los hechos y a las circunstancias de la desaparición.

Fuentes y exactitud de los datos: Los datos personales serán incorporados al censo de oficio o a instancia de las madres afectadas por las desapariciones forzosas como de las personas adoptadas, sus familiares, o las asociaciones de neonatos y menores sustraídos. El órgano competente en materia de memoria recabará la información de todas las instituciones públicas o privadas que custodian archivos, expedientes o historiales médicos sobre nacimientos acontecidos en la Comunitat Valenciana, durante la guerra y la dictadura franquista hasta la entrada en vigor de la Constitución de 1978, en relación con niños sustraídos a las mujeres detenidas, encarceladas o represaliadas en el territorio valenciano, especialmente aquellas mujeres encarceladas que estaban embarazadas o tenían menores a su cargo, y a las que dieron a luz en hospitales y clínicas durante este periodo, así como de los libros de adopciones y expedientes relativos a la protección de menores.

El responsable del tratamiento garantizará la exactitud de los datos tanto por la fuente de procedencia en virtud de lo que se establece en la normativa de aplicación al patrimonio documental como por aplicación, para los facilitados por otras fuentes, de un proceso de verificación documental.

4. El tratamiento de los datos personales relativos al banco de ADN regulado en el artículo 12.3 de esta ley, basado en el interés público de investigación histórica y aplicación de las medidas comprendidas en la ley para la búsqueda de desaparecidos e identificación de víctimas, tendrá por finalidad la recepción y almacenamiento de los perfiles de ADN a fin de poder compararlos para la identificación genética de las víctimas de la guerra y la dictadura franquista.

Se inscribirán en la base de datos los perfiles genéticos extraídos de los restos humanos de las personas desaparecidas durante la guerra y la dictadura franquista que proporcionen, exclusivamente, información genética reveladora de la identidad de la persona y de su sexo, y los perfiles genéticos de los familiares de esas personas desaparecidas que así lo requieran.

Los perfiles genéticos de los restos respecto de los que se desconozca la identidad de la persona a la que corresponden permanecerán inscritos en tanto se mantenga este anonimato. Una vez identificados, se aplicará lo dispuesto en este artículo a los efectos de su cancelación.

Para la recogida de muestras biológicas de familiares y almacenamiento y custodia de estas, con carácter previo, la persona donante, familiar de la víctima, tendrá que firmar el consentimiento porque la misma le sea tomada, informando en ese trámite sobre el alcance del tratamiento y los aspectos recogidos en los párrafos siguientes.

El ejercicio de los derechos de acceso, rectificación y cancelación en relación con los datos de identificadores obtenidos a partir del ADN de familiares se podrá efectuar en los términos establecidos en la normativa de protección de datos de carácter personal.

Los datos solo podrán ser utilizados para la investigación y la identificación genética de restos humanos de personas desaparecidas en la guerra española. Los datos se conservarán mientras sean necesarios para la finalización de los correspondientes procedimientos.

El responsable del tratamiento será el órgano competente en materia de memoria democrática, el cual tendrá que garantizar la aplicación de las medidas de seguridad preceptivas que resulten del correspondiente análisis de riesgos, teniendo en cuenta que estos tratamientos serán realizados por administraciones públicas obligadas al cumplimiento del Real decreto 3/2010, de 8 de enero, por el que se regula el Esquema Nacional de Seguridad en el ámbito de la administración electrónica.

5. El tratamiento de los datos personales relativos al banco de ADN previsto en la disposición adicional quinta en relación con el artículo 12.3 de esta ley, sobre neonatos y menores sustraídos, basado en el interés público dirigido a la colaboración en el esclarecimiento de los casos de sustracción de neonatos y adopción irregular en el periodo señalado anteriormente y de identificar a las madres biológicas que no dieron su consentimiento y a los neonatos y menores sustraídos, tendrá por finalidad la recepción y almacenamiento de los perfiles de ADN de las personas afectadas por los robos de neonatos, tanto de las madres biológicas como de las personas adoptadas así como de los familiares que lo requieran.

Para la recogida de muestras biológicas y almacenamiento y custodia de estas, con carácter previo, la persona donante tendrá que firmar el consentimiento para que la misma le sea tomada, informando en ese trámite sobre el alcance del tratamiento y los aspectos recogidos en los párrafos siguientes. Los datos se conservarán mientras sean necesarios para la finalización de los correspondientes procedimientos.

El ejercicio de los derechos de acceso, rectificación y cancelación en relación con los datos de identificadores obtenidos a partir del ADN de familiares se podrá efectuar en los términos establecidos en la normativa de protección de datos de carácter personal.

El responsable del tratamiento será el órgano competente en materia de memoria democrática, el cual tendrá que garantizar la aplicación de las medidas de seguridad preceptivas que resulten del correspondiente análisis de riesgos, teniendo en cuenta que estos tratamientos serán realizados por administraciones públicas obligadas al cumplimiento del Real decreto 3/2010, de 8 de enero, por el que se regula el Esquema Nacional de Seguridad en el ámbito de la administración electrónica.

En la obtención y tratamiento de estos datos se procurará la coordinación debida con otros bancos de datos de ADN que pudieran existir en la administración general del Estado y otras comunidades autónomas.

Sección 3.ª

Transparencia

*Artículo 232*

Se añade un nuevo preámbulo a la Ley 1/2022, de 13 de abril, de transparencia y buen gobierno de la Comunitat Valenciana. Además, se modifican la letra *e*  del apartado 1 y el apartado 5 del artículo 9, el apartado 6 del artículo 11, el apartado 1 del artículo 31, la letra *b*  del apartado 2 del artículo 75 y el artículo 76 de la Ley 1/2022, de 13 de abril, de transparencia y buen gobierno de la Comunitat Valenciana.

Se añade un nuevo preámbulo a la Ley 1/2022, de 13 de abril, de transparencia y buen gobierno de la Comunitat Valenciana:

Preámbulo

I

Los cambios que ha vivido la sociedad como consecuencia de la revolución digital y tecnológica, junto con las demandas de una ciudadanía más activa en relación con el funcionamiento de la administración y los servicios públicos, han generado una concienciación creciente sobre la importancia del espacio público y han transformado la manera de pensar y concebir la democracia. Ahora, los ciudadanos y ciudadanas se relacionan entre ellos y con las administraciones públicas compartiendo datos, opiniones y perspectivas en tiempo real y colaborando unos con otros de una manera que era impensable solo hace unos pocos años.

La administración pública ya no ostenta la exclusividad del tratamiento de los asuntos públicos. Hay ahora otros agentes que piden tomar parte en el diseño de las políticas públicas y en su gestión y evaluación, que quieren aportar sus puntos de vista y sus conocimientos a las actuaciones de los poderes públicos que puedan afectarles, que reclaman que se tengan en cuenta sus necesidades y preferencias. Unas demandas que ya no giran solo alrededor del resultado de los servicios públicos sino que inciden también en la manera como se ejerce el poder y como los gobiernos se relacionan con la ciudadanía, en lo que se considera como el ejercicio del buen gobierno. Esto lleva a las instituciones públicas a adaptar su funcionamiento para dar cabida a estas demandas, en un cambio de cultura hacia una mayor permeabilidad respecto a los ciudadanos y ciudadanas y un reforzamiento de la ética pública. Por eso, fortalecer la calidad democrática e institucional se ha convertido en un reto para los gobiernos de todo el mundo, que incorporan los nuevos paradigmas vinculados a la gobernanza democrática y nuevos valores para generar confianza y mejorar la percepción de la ciudadanía sobre la cosa pública, a la vez que se refuerza el sentido de comunidad cívica.

La concepción de un gobierno abierto que conversa de manera permanente con la ciudadanía, promoviendo y facilitando su colaboración, fue formulada, a comienzos del nuevo milenio, por la Organización para la Cooperación y el Desarrollo Económico (OCDE), y organizaciones internacionales como esta o como la Alianza para el Gobierno Abierto han tenido un papel relevante en su impulso y desarrollo. En este sentido, hay que destacar la Recomendación del Consejo de la OCDE sobre gobierno abierto de 2017, que define el gobierno abierto como una cultura de gobernanza que promueve los principios de transparencia, integridad, rendición de cuentas y participación de las partes interesadas en apoyo de la democracia y el crecimiento inclusivo.

Ya no se trata solo de gestionar mejor los servicios públicos, sino también de coproducir políticas y generar valor público a través de la colaboración dinámica y permanente con otros actores, así como de reducir la distancia entre las instituciones y la ciudadanía. El caudal de información e inteligencia que las instituciones públicas pueden recibir de otros agentes impulsa cambios de primer orden en la manera de gobernar y abre oportunidades a una mejor gestión de los asuntos públicos en el marco de la sociedad de la información. En este sentido, este cambio de cultura ha de ir paralelo al desarrollo de una administración más moderna y eficiente en la organización, en el funcionamiento y en los procesos. Una administración que esté orientada a la ciudadanía y favorezca la innovación y que, mediante la planificación estratégica y la evaluación, garantice la mejora continua de los servicios públicos y de las políticas a la vez que rinde cuentas ante la ciudadanía de manera permanente. De esta manera, la cultura de la planificación y la evaluación da sentido a la concepción de la transparencia como verdadera herramienta de rendición de cuentas, y, junto con la mejora de la ética pública, constituyen bases de un buen gobierno encaminado a fortalecer los vínculos de complicidad y confianza.

La Generalitat inició este cambio en la concepción de lo que han ser el gobierno y la administración de la Generalitat con la reforma del Estatuto de autonomía del año 2006. Con la actual redacción del artículo 9 se dio un paso importante al reconocer el derecho de la ciudadanía a disfrutar de unos servicios públicos de calidad e incorporar el mandato a las Corts Valencianes de regular el derecho a una buena administración y el acceso a los documentos de las instituciones y las administraciones públicas.

Este cambio ha impulsado la elaboración de un cuerpo normativo específico para dar cobertura jurídica a los pilares en los que se sustenta el buen gobierno, y que se ha traducido en una serie de normas que regulan la transparencia de la actividad pública, los principios del buen gobierno, la integridad y los conflictos de intereses de los cargos públicos o la transparencia en la actividad de los grupos de interés. Todas estas normas han ido definiendo un modelo más avanzado, íntegro y transparente de administración pública. Aun así, con esta ley se pretende articular, en una visión más completa e integradora, los aspectos fundamentales que definen una buena administración. Una visión que contemple conjuntamente la obligación de las administraciones públicas de ser transparentes y abrir sus datos, el derecho de la ciudadanía a acceder a la información pública, la infraestructura ética que tiene que sustentar el buen gobierno o la institucionalización de la rendición de cuentas de la acción de gobierno mediante el impulso de la cultura de la planificación y la evaluación del funcionamiento de la administración. Dentro de esta concepción, se establece un marco general y de referencia para promover la integridad en el funcionamiento de las instituciones públicas valencianas, con la regulación de unas herramientas de control del poder y de ética pública que tienen que servir para prevenir malas prácticas y para preservar la reputación social de las instituciones públicas.

Se trata de un cambio de cultura en la manera en la que las instituciones se relacionan con la ciudadanía, y que se fundamenta en una mayor proximidad y un reforzamiento de los valores públicos. Este reto no solo interpela a las organizaciones públicas. Para que la transparencia sea una verdadera herramienta de control democrático y de empoderamiento ciudadano, y para que se puedan aprovechar las potencialidades que ofrece la información pública, hace falta que la cultura de la transparencia esté también presente en la sociedad. Es por eso por lo que las instituciones públicas no tienen que limitarse a publicar la información que prevén las normas, sino que han de interiorizar este cambio de cultura y llevar a cabo medidas activas para promoverla en la resta de actores sociales y para estimular en la ciudadanía el conocimiento y el ejercicio de sus derechos.

II

Los cimientos en que se sustenta esta ley se sitúan en el núcleo de nuestro sistema democrático. La Constitución española hace ya referencia en el artículo 105.b al acceso de la ciudadanía a los archivos y los registros administrativos, y sobre esta previsión se desarrolla el derecho de acceso a la información pública reconocido posteriormente con un alcance general por las leyes. Ahora bien, la transparencia, gracias a las normas jurídicas aprobadas en los últimos años y a los instrumentos institucionales, se va configurando cualitativamente no solo como un instrumento de avance democrático sino también como un derecho fundamental en su vertiente del derecho de acceso a la información pública. En este sentido, el desarrollo conceptual y doctrinal del acceso a la información pública en el ámbito internacional y su creciente importancia en las sociedades democráticas lo vinculan al derecho a recibir información veraz que reconoce el artículo 20 de la Constitución e, incluso, al derecho a participar en los asuntos públicos del artículo 23. En el marco y el contenido del Estatuto de autonomía de la Comunitat Valenciana encontramos, también, las posibilidades de profundización democrática abiertas por el desarrollo de nuevas herramientas tecnológicas en el marco de una cultura del conocimiento al servicio de la mejora de la actuación de las administraciones públicas y del ejercicio de los derechos y de la participación de la ciudadanía.

Así mismo, los acuerdos internacionales suscritos por España reconocen también estos derechos. Particularmente, la libertad de recibir o de comunicar informaciones o ideas está reconocida en el artículo 10 del Convenio europeo de derechos humanos, y los artículos 21.1 de la Declaración universal de los derechos humanos y 25.a del Pacto internacional de derechos civiles y políticos amparan el derecho de participación ciudadana, al que se vincula la noción de la transparencia y el gobierno abierto. De manera más concreta, un importante avance fue el Convenio del Consejo de Europa sobre acceso a los documentos públicos de 2009, firmado por España y en proceso de ratificación, al tratarse del primer instrumento jurídico internacional vinculante que implica el reconocimiento y garantía del derecho general de acceso a los documentos públicos.

Por otra parte, el artículo 1 del Tratado de la Unión Europea apuesta, dentro del proceso de creación de una unión cada vez más estrecha entre los pueblos de Europa, por que las decisiones se tomen de la manera más abierta y próxima a la ciudadanía que sea posible. Esta apertura, que garantiza una mayor participación ciudadana y una mayor eficacia y responsabilidad de la administración pública, contribuye a fortalecer los principios de la democracia y el respeto a los derechos fundamentales enunciados en la Carta de los derechos fundamentales de la Unión Europea y reconocidos en el artículo 6 del Tratado de la Unión Europea.

Así mismo, el artículo 15 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea consagra el derecho de todos los ciudadanos y ciudadanas de la Unión, y también de toda persona física o jurídica que resida o tenga su domicilio social en un estado miembro, a acceder a los documentos del Parlamento Europeo, del Consejo y de la Comisión, con determinadas condiciones. En este sentido, el Reglamento (CE) número 1049/2001, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 30 de mayo de 2001, relativo al acceso del público a los documentos del Parlamento Europeo, del Consejo y de la Comisión, ha establecido un marco jurídico común para el acceso a los documentos de las tres instituciones, y ha fijado también la extensión, los límites y las modalidades del ejercicio de este derecho de acceso.

Junto con esto, se han adoptado directivas de alcance sectorial en las materias de medio ambiente y de reutilización de la información pública, las cuales se trasladaron al ordenamiento jurídico español mediante la Ley 27/2006, de 18 de julio, por la que se regulan los derechos de acceso a la información, de participación pública y de acceso a la justicia en materia de medio ambiente, y la Ley 37/2007, de 16 de noviembre, sobre reutilización de la información del sector público.

En relación con este último aspecto, hay que destacar la actualización normativa efectuada por la Directiva (UE) 2019/1024 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 20 de junio de 2019, relativa a los datos abiertos y la reutilización de la información del sector público. Este nuevo instrumento incide en la conveniencia de la apertura de datos del sector público dado que la explotación y el tratamiento inteligente de los datos públicos para la creación de nuevos productos y servicios en beneficio de la ciudadanía aportan valor añadido y contribuyen al desarrollo económico y social, apostando para ello por el principio de datos abiertos desde el diseño y por defecto. En la misma línea va la Estrategia europea de datos, con la que se pretende establecer un marco para la gobernanza/gobernanza de datos y sacar el máximo potencial a estos para favorecer la innovación y el crecimiento económico.

Dentro del ordenamiento jurídico español no se establece un régimen general para el acceso en la información hasta la Ley 19/2013, de 9 de diciembre, de transparencia, acceso a la información pública y buen gobierno, que tiene carácter básico y que sí que supone un salto cualitativo al prever mecanismos e instrumentos para garantizar este derecho. Junto con esta ley, también suponen un hito importante la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, y la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público. Estas leyes, además de reforzar las obligaciones de participación ciudadana y la evaluación de la producción normativa, adecuan el funcionamiento de las administraciones públicas a la administración electrónica, la interoperabilidad y la transparencia, en un cambio de paradigma que supone un reto para todas las administraciones públicas.

Dentro del marco jurídico autonómico, en base al derecho reconocido estatutariamente a una buena administración y acceder a los documentos públicos, la Ley 2/2015, de 2 de abril, de transparencia, buen gobierno y participación ciudadana (de ahora en adelante, Ley 2/2015, de 2 de abril), ha servido para que la Comunitat Valenciana se dote de instrumentos técnicos, jurídicos y administrativos para satisfacer el derecho de la ciudadanía a la información pública, de forma que se ha adaptado la normativa básica y se ha establecido un marco más avanzado en las materias de transparencia y buen gobierno.

A la Ley 2/2015, de 2 de abril, han seguido otras leyes que inciden en la transparencia y el buen gobierno, como son la Ley 5/2016, de 6 de mayo, de cuentas abiertas para la Generalitat Valenciana; la Ley 8/2016, de 28 de octubre, de incompatibilidades y conflictos de intereses de personas con cargos públicos no electos, o la Ley 25/2018, de 10 de diciembre, reguladora de la actividad de los grupos de interés de la Comunitat Valenciana. Otras normas también han incidido en la construcción de un sistema de integridad en las instituciones valencianas con mecanismos de prevención y control, como son la Ley 11/2016, de 28 de noviembre, de la Generalitat, de la Agencia de Prevención y Lucha contra el Fraude y la Corrupción de la Comunitat Valenciana, o la Ley 22/2018, de 6 de noviembre, de la Generalitat, de inspección general de servicios y del sistema de alertas para la prevención de malas prácticas en la administración de la Generalitat y su sector público instrumental. Así mismo, desde la aprobación de la Ley 2/2015, de 2 de abril, se han aprobado también varios decretos en las materias de transparencia, buen gobierno y mejora de la calidad de los servicios públicos que desarrollan este cuerpo legislativo e inciden en garantizar el derecho a una buena administración en el ámbito de la Generalitat.

Esta ley modifica y desarrolla un gran número de las prescripciones reguladas en la Ley 2/2015, de 2 de abril, que ahora deroga en lo relativo a la transparencia y el buen gobierno, e introduce una nueva regulación de otras materias que no estaban contempladas. Desde que se aprobó la Ley 2/2015, de 2 de abril, se ha desarrollado reglamentariamente, se ha aplicado a varios ámbitos y sujetos previstos y se ha podido comprobar que la evolución conceptual y jurídica de las materias que regula ha consolidado los derechos y las obligaciones que reconoce, pero también ha desvirtuado, en algunos aspectos, su efectividad. Para conseguir una mayor seguridad jurídica, continuarán en vigor, en todo lo que no se oponga a la nueva ley, los decretos de desarrollo de la Ley 2/2015, de 2 de abril, sin perjuicio de que el Consell realice, si procede, las modificaciones normativas que sean necesarias para adaptar el contenido de estos decretos a lo que establece esta ley. Esta nueva ley se tiene que considerar como una evolución natural en la tendencia que la Generalitat ha seguido en su política pública de mejorar las herramientas que hacen posible avanzar en un gobierno abierto que pretende dialogar permanentemente con la ciudadanía, promoviendo y facilitando su colaboración.

III

La Generalitat adopta esta ley en virtud de las competencias y la potestad de autoorganización que le reconoce el artículo 49.1.1 del Estatuto de autonomía de la Comunitat Valenciana.

IV

Esta ley se estructura en un título preliminar y cinco cardinales, y se complementa con varias disposiciones.

El título preliminar incluye los aspectos transversales de la ley, como son el objeto, los principios generales y el ámbito subjetivo de aplicación, además de recoger los sujetos obligados de naturaleza privada y la obligación de suministro de información. Así mismo, se incluye también la definición de las personas que se consideran altos cargos a los efectos de lo que establece esta ley. Hay que señalar que, dado que esta ley regula una amplia gama de materias y afecta sujetos diferentes, a lo largo de la ley se particulariza en cada caso qué aplicación tiene para cada uno de los sujetos afectados, en función de sus características y obligaciones.

El título I regula la transparencia de la actividad pública, y establece el marco jurídico para garantizar el derecho de acceso en la información pública de la ciudadanía y el cumplimiento del principio de transparencia en la actuación y el funcionamiento de las administraciones públicas valencianas. En este sentido, se concibe la transparencia desde una doble perspectiva. Por una parte, la publicidad activa, que implica la obligación de la administración de difundir, a través de portales web, constantemente y de manera veraz, toda la información pública de relevancia sin necesidad de que nadie lo solicite. Por otra parte, el derecho de acceso a la información pública, que supone el derecho de la ciudadanía a acceder a la información pública que solicite sin más limitaciones que las que establecen las leyes, que se han de interpretar siempre de manera restrictiva. Además, incide en la necesidad de la apertura efectiva de los datos que produce la administración en su actividad para favorecer la generación de valor para la sociedad a través de la reutilización de estos datos. Este título se estructura en seis capítulos: disposiciones generales, publicidad activa, derecho de acceso a la información pública, régimen de impugnaciones, datos abiertos y reutilización de la información pública, y planificación y organización administrativa de la Generalitat en materia de transparencia.

En el capítulo I se regulan las disposiciones generales que tienen que guiar la actuación de todos los sujetos obligados por esta ley y que son transversales a todo el contenido del título, como son los principios de la transparencia de la actividad pública, la adaptación de los sistemas de gestión documental o los criterios para garantizar la protección de datos personales por defecto.

En el capítulo II se regulan las obligaciones de publicidad activa y la información que tienen que publicar los sujetos obligados. Este capítulo incluye dos secciones. La primera se refiere a las normas generales aplicables a la publicidad activa, e incluye el alcance de las obligaciones, los criterios generales de publicación, la regulación del portal de transparencia donde se publicará la información y el control del cumplimiento de las obligaciones de publicidad activa, que llevará a cabo el Consejo Valenciano de Transparencia. La sección segunda incluye la información que, como mínimo, tiene que ser objeto de publicidad activa, clasificada en trece bloques: información institucional, organizativa y de planificación; información sobre altos cargos y asimilados; información de relevancia jurídica; información presupuestaria, financiera y contable; información sobre endeudamiento; información sobre patrimonio; información sobre contratación pública; información relativa a convenios de colaboración, encargos de gestión, encargos de ejecución a medios propios y acción concertada; información sobre publicidad y promoción institucional; información sobre subvenciones; información relativa a ordenación del territorio, urbanismo y medio ambiente; información sobre estudios, estadísticas y cartografía, e información solicitada por la ciudadanía.

En cuanto al ámbito subjetivo, se ha organizado de forma que las obligaciones de publicidad activa se estructuran en el articulado según los sujetos obligados, por niveles de menos a más obligaciones, teniendo en cuenta, además, que las entidades adaptarán estas obligaciones a sus particularidades organizativas. Se trata, en todo caso, de obligaciones mínimas y generales, sin perjuicio de disposiciones específicas que prevean un régimen más amplio en materia de publicidad y de fomentar la publicación de cualquier otra información pública que se considere de interés. Hay que apuntar, así mismo, que las obligaciones de publicidad activa aplicables a los gobiernos locales serán las que establece la normativa básica, sin perjuicio de que estos las puedan ampliar mediante las normas y ordenanzas que aprueben en virtud de su autonomía local. Los municipios podrán cumplir sus obligaciones directamente o, si no pueden por razones de capacidad o eficacia, lo podrán hacer de manera asociada o en colaboración con otras administraciones. En cualquier caso, dentro de las medidas generales de aplicación de la ley se establece de manera expresa la asistencia técnica de las diputaciones y la colaboración entre estas, la administración de la Generalitat y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias para facilitar que los municipios cumplan sus obligaciones de transparencia, con un programa específico de apoyo a las entidades locales.

El capítulo III se dedica a la regulación del derecho de acceso a la información pública, a partir del marco establecido en la legislación básica, e incluye también dos secciones. En la primera sección se establecen las normas generales, con el reconocimiento del derecho de acceso a la información pública y la delimitación respecto de otros derechos o procedimientos, los límites al derecho de acceso y el acceso parcial a la información. La sección segunda se refiere al procedimiento para el ejercicio de este derecho, y en él se regula la solicitud, que preferentemente será electrónica, así como las causas de inadmisión, las normas de tramitación, la resolución y la competencia para resolver. Dentro de esta sección también se precisa que en este procedimiento especial se habrán de omitir las exigencias y requisitos que puedan obstruir o impedir el derecho de acceso, especialmente en relación con la identificación y la firma, y se ha procurado garantizar que los posibles límites o restricciones se interpreten siempre de la manera más favorable al acceso a la información, de acuerdo con el principio de transparencia máxima. Así mismo, se han reforzado las obligaciones de asistencia y colaboración de la administración ante la ciudadanía para favorecer el ejercicio del derecho de acceso.

El capítulo IV incluye el régimen jurídico de las reclamaciones contra las resoluciones de las solicitudes de acceso a la información que, con carácter potestativo, se pueden interponer ante el Consejo Valenciano de Transparencia, como autoridad de garantía en la materia. Como novedad importante, además del procedimiento ordinario de reclamación, se introduce la posibilidad de articular la impugnación de las resoluciones de solicitudes de acceso a la información mediante un procedimiento de mediación, que finalizará con un acuerdo en el marco del Consejo Valenciano de Transparencia. Ya sea por una reclamación o después de un procedimiento de mediación, las resoluciones del Consejo Valenciano de Transparencia tienen fuerza ejecutiva. La regulación de un nuevo procedimiento de mediación responde a lo que dispone la disposición adicional segunda de la Ley 24/2018, de 5 de diciembre, de la Generalitat, de mediación de la Comunitat Valenciana, que establece que la Generalitat impulsará la incorporación de procesos de mediación en los procedimientos administrativos como forma de terminación convencional.

El capítulo V hace referencia a la posibilidad de reutilización de la información pública a partir de lo que se conoce como open data o datos abiertos; es decir, la publicación de conjuntos de datos en formato estándar y abierto de forma que la ciudadanía, las empresas y las instituciones académicas puedan reutilizarlos para la creación de nuevos productos o servicios. En el contexto de la transformación digital, los datos de las administraciones públicas, puestas al servicio de la ciudadanía, son una fuente de valor que ofrece múltiples oportunidades para la innovación social, la actividad económica y la generación de yacimientos de ocupación y, en definitiva, pueden generar beneficios para la sociedad, el medio ambiente y la economía.

Por eso, y siguiendo los principios de la Directiva (UE) 2019/1024, en este capítulo se prevé que las entidades sujetas a la ley promuevan las acciones necesarias para la apertura y reutilización de los datos públicos, y que lo hagan siguiendo el principio de apertura de datos desde el diseño y por defecto, aspecto que hay que tener en cuenta en el diseño de los sistemas de gestión documental. En este sentido, se establece que la información que publique o facilite la administración tiene que ser reutilizable, se promueve la creación de catálogos de información pública reutilizable y se regula el portal de datos abiertos como punto de acceso al catálogo de información reutilizable de la administración de la Generalitat y su sector público. Además, se prevén medidas de colaboración para la interoperabilidad y la federación de datos, la elaboración de una estrategia valenciana de datos abiertos que incluya la planificación en esta materia y la creación de un consejo asesor de reutilización. Dentro de este capítulo también se prevé, respecto a la información producto de la investigación científica y técnica, la adopción de políticas de acceso abierto en la investigación financiada mayoritariamente con fondos públicos de acuerdo con los principios FAIR, así como la creación en el ámbito de la administración de la Generalitat y de su sector público de un repositorio institucional para promover y difundir el conocimiento abierto.

Finalmente, el capítulo VI regula la planificación y la organización administrativa en materia de transparencia de la administración de la Generalitat y su sector público instrumental, donde se establecen estructuras e instrumentos necesarios para la ejecución de la ley y para el desarrollo transversal de las políticas públicas de transparencia en el ámbito de la administración autonómica.

El título II se dedica al Consejo Valenciano de Transparencia, que se define como la autoridad de garantía en materia de transparencia en la Comunitat Valenciana y que sustituye al Consejo de Transparencia, Acceso a la Información Pública y Buen Gobierno. Con esta ley se ve reforzada su independencia al asegurar su capacidad para disponer de los recursos y medios personales, técnicos y materiales necesarios, y se le otorga la competencia para elaborar su reglamento de organización y funcionamiento, para aprobar directrices e instrucciones sobre su oficina técnica y para efectuar la propuesta de su presupuesto. También se modifica el número de personas que lo integran, que pasa de los cinco anteriores a solo tres, y se cambia también el régimen de dedicación que se les exige, que ahora pasa a ser exclusiva. Con esto se pretende garantizar la continuidad y el buen funcionamiento del Consejo Valenciano de Transparencia en el ejercicio de sus diversas funciones.

Por lo tanto, dota al Consejo Valenciano de Transparencia de una nueva configuración, más acorde con lo que reclama la naturaleza propia de un órgano de garantía, con una estructura sencilla y con un perfil que permite una mayor operatividad. Todo ello en la línea que caracteriza, cada vez más, a otros órganos de este tipo en nuestro entorno, y que pretende su consolidación como auténtica autoridad independiente de garantía de la transparencia en la Comunitat Valenciana.

El título III se dedica al buen gobierno y la integridad pública. En este título se establecen, en primer lugar, los principios de actuación que tienen que seguir las personas que ocupan altos cargos y cargos directivos de las entidades sujetas a la ley, y se hace un énfasis especial en la asunción y el ejercicio del principio de rendición de cuentas por el Consell y por las corporaciones locales, así como por sus miembros.

Además, se promueve la construcción de marcos de integridad a través de la elaboración de códigos éticos y de conducta para las entidades incluidas en el ámbito subjetivo, con un contenido mínimo que establece la ley, y la inclusión de sus principios y normas en los pliegos de cláusulas contractuales y en las bases de convocatoria de subvenciones o de ayudas, además del fomento de los planes de prevención de riesgos para la integridad. Por su parte, en la administración de la Generalitat se prevé que el Consell impulse el diseño e implantación de un sistema de integridad institucional como marco para la gestión de la integridad y la mejora de la cultura ética de la organización, con una serie de herramientas y elementos mínimos y teniendo en cuenta la identificación de los riesgos más relevantes para la integridad pública y los canales de alerta y denuncia.

En el diseño e implementación de estos instrumentos y marcos de integridad deberá tener un papel relevante de asesoramiento y colaboración la Agencia de Prevención y Lucha contra la Corrupción de la Comunitat Valenciana.

El título IV regula la planificación y evaluación en el ámbito de la administración autonómica, e incluye tres capítulos relativos a la rendición de cuentas de la acción de gobierno, la calidad normativa y la planificación y evaluación de las políticas públicas y los servicios. El primero se dedica a la rendición de cuentas de la acción de gobierno mediante el Plan de gobierno que ha de elaborar y aprobar el Consell durante los primeros seis meses de su mandato. Esta herramienta de planificación estratégica, que permitirá proyectar la acción del gobierno en el tiempo y concretar en objetivos identificables el compromiso con la ciudadanía, se habrá de evaluar semestralmente y se publicarán en el portal de transparencia los documentos de su seguimiento. En el segundo capítulo se regulan los elementos fundamentales para garantizar los principios de buena regulación y la mejora normativa en el ámbito de la administración de la Generalitat, de forma que se asegure la planificación y la evaluación para propiciar una mayor eficacia de las normas. Finalmente, el tercer capítulo hace referencia a la incorporación de la cultura de la planificación y la evaluación dentro del funcionamiento ordinario de la administración, con la regulación de la evaluación de los planes y programas. De esta manera, se establecen instrumentos que, sin sustituir los procesos de decisión política, ayudarán a reconocer las consecuencias de las acciones del poder político, a facilitar la deliberación y la participación ciudadana y, en definitiva, a mejorar las políticas públicas y el funcionamiento de la administración.

El título V incluye el régimen sancionador, necesario para asegurar el cumplimiento de las obligaciones que establece la ley y garantizar el derecho de la ciudadanía a acceder a la información pública. Este régimen sancionador, de cierta complejidad teniendo en cuenta la diversidad y la heterogeneidad de sujetos a los que se aplica, se enmarca fundamentalmente en el ámbito de la transparencia en sus diversas modalidades. Dentro del régimen sancionador, en esta ley se concretan algunos aspectos que quedaban relativamente indeterminados y se define de manera clara la competencia sancionadora en cada caso. Junto con esto, se establece la competencia para la aplicación en el ámbito autonómico del régimen sancionador previsto para los altos cargos por la legislación básica en materia de buen gobierno. También se regulan aspectos relativos al procedimiento, en el que se refuerza el papel del Consejo Valenciano de Transparencia.

Finalmente, la ley incluye una serie de disposiciones que complementan el texto sustantivo y que recogen aspectos complementarios, transitorios y derogaciones.

Así, se incluyen ocho disposiciones adicionales, que son necesarias para la aplicación correcta y eficaz de la ley en los ámbitos de las entidades obligadas, para la puesta en marcha de los instrumentos que la ley establece y para regular la evaluación del cumplimiento de las obligaciones de transparencia por parte de la autoridad de garantía. Así mismo, se garantiza que la aplicación de los regímenes específicos de acceso a la información pública deberá tener como mínimo los mecanismos de garantía que establece esta ley.

También se incluyen tres disposiciones transitorias que establecen el régimen transitorio en cuanto al personal y a los medios del Consejo de Transparencia, Acceso a la Información Pública y Buen Gobierno, teniendo en cuenta el cambio de naturaleza y de régimen jurídico que introduce esta ley. Además, se regula el régimen transitorio relativo a la legislación aplicable en materia de publicidad activa y a la aplicación de las disposiciones relativas al Plan de gobierno.

Una disposición derogatoria recoge la derogación parcial de la Ley 2/2015, y la cláusula general de derogación de las disposiciones de rango igual o inferior que se opongan al contenido de esta ley.

A continuación, mediante tres disposiciones finales, se modifica el título de la Ley 2/2015, de 2 de abril, para adecuarlo a su contenido de acuerdo con la disposición derogatoria, se concreta el desarrollo reglamentario correspondiente y se mantiene la vigencia de los decretos dictados en desarrollo de la Ley 2/2015, de 2 de abril, en todo lo que no se oponga a la presente ley. Finalmente, se establece el régimen de entrada en vigor de la ley.

Dada la complejidad de esta ley, las diferentes partes que esta determina y las obligaciones que implican cada una de estas, se concretan tres momentos diferentes de entrada en vigor. El conjunto de la ley entrará en vigor, de acuerdo con la regla general, al cabo de veinte días desde su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. La entrada en vigor del capítulo II del título I, que incluye las obligaciones de publicidad activa, se difiere al cabo de doce meses desde la publicación oficial, periodo que resulta necesario para la adaptación técnica y administrativa que requiere su cumplimiento. Respecto a la nueva función de mediación otorgada al Consejo Valenciano de Transparencia que regula el artículo 39 de esta ley, entrará en vigor a partir del momento de constitución de este órgano. También se condiciona la entrada en vigor del artículo 49, que dispone la composición y estatuto personal del Consejo Valenciano de Transparencia, al nombramiento de las personas que lo integran.

Se modifican la letra *e*  del apartado 1 y el apartado 5 del artículo 9, el apartado 6 del artículo 11, el apartado 1 del artículo 31, la letra *b*  del apartado 2 del artículo 75 y el artículo 76 de la Ley 1/2022, de 13 de abril, de Transparencia y Buen Gobierno de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados de la siguiente manera:

Artículo 9. Protección de datos personales

1. […]

*e*) En cumplimiento del régimen jurídico en materia de protección de datos, y sin perjuicio de la realización de análisis de riesgos, se tendrá que realizar una evaluación de impacto en relación a la protección de datos personales en los supuestos en los que el tratamiento comporte un alto riesgo para los derechos y libertades de las personas físicas, especialmente cuando la información esté referida a categorías especiales de datos, menores de edad, víctimas de violencia de género, personas en situación de exclusión social o de vulnerabilidad y supuestos equiparables, y también a aquellos que impliquen riesgos para la seguridad personal.

[…]

5. Cuando se solicite información pública que contenga datos de carácter personal, el régimen aplicable es el previsto en la normativa en materia de transparencia y acceso a la información pública, sin perjuicio del régimen previsto en la normativa general de protección de datos.

En el supuesto de que el órgano o entidad al cual se haya solicitado la información lo estime conveniente por tener dudas razonables sobre la procedencia de facilitar la información por la posible afectación del derecho de protección de datos, puede solicitar un informe al respecto al delegado o delegada de protección de datos, siempre que la entidad disponga de esta figura en virtud de la normativa aplicable.

[…]

Artículo 11. Criterios generales de publicación

[…]

6. Se debe facilitar la indización de los contenidos informativos objeto de publicidad activa por parte de los buscadores de internet para facilitar su recuperación y localización por la ciudadanía, así como su preservación digital, salvo que contengan datos personales. Cuando la información contenga datos de carácter personal, la indización solo se facilitará si es necesaria para el cumplimiento de las finalidades establecidas en esta ley. Así mismo, se deben facilitar, en un lugar fácilmente accesible del portal de transparencia, procedimientos para que las personas afectadas puedan ejercer sus derechos en materia de protección de datos, especialmente el derecho en la supresión o el derecho al olvido.

Artículo 31. Solicitud de acceso a la información pública

1. El procedimiento para el ejercicio del derecho de acceso se inicia con la presentación de la solicitud correspondiente, que se debe formular preferentemente por vía electrónica a través del portal de transparencia o la sede electrónica correspondiente, sin perjuicio de que pueda presentarse por cualquier medio que permita tener constancia del contenido que incluye el apartado 3 de este artículo.

[…]

Artículo 75. Competencias sancionadoras en materia de transparencia

[…]

2. […]

*b*) La instrucción de los procedimientos corresponde a los siguientes órganos:

1.º El centro directivo que tenga atribuida la inspección general de servicios, en el supuesto de que la persona infractora sea un alto cargo de la administración de la Generalitat o de su sector público instrumental.

2.º En el caso de las universidades públicas, el órgano que se determine en su normativa.

3.º El órgano que corresponda de acuerdo con la normativa de régimen local, en el caso de infracciones cometidas en el ámbito de la administración local.

Artículo 76. Competencias sancionadoras en materia de buen gobierno

1. En el ámbito de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental, las competencias sancionadoras previstas en materia de buen gobierno en el título II de la Ley 19/2013, de 9 de diciembre, quedan atribuidas a:

*a*) El órgano competente para ordenar la incoación de los expedientes sancionadores:

1.º Cuando el alto cargo sea miembro del Consell o titular de una secretaría autonómica, el Consell, a propuesta de la persona titular de la conselleria que tenga atribuida la competencia en materia de transparencia.

2.º Cuando sean personas diferentes de las anteriores, la persona titular de la conselleria que tenga atribuida la competencia en materia de transparencia.

*b*) La instrucción de los procedimientos corresponderá al centro directivo que tenga atribuida la inspección general de servicios.

*c*) La competencia para la imposición de sanciones corresponde:

1.º Al Consell, cuando el alto cargo tenga la condición de miembro de este o sea titular de una secretaría autonómica, a propuesta de la persona titular de la conselleria que tenga atribuida la competencia en materia de transparencia.

2.º A la persona titular de la conselleria competente que tenga atribuida la competencia en materia de transparencia, cuando sea una persona distinta de las anteriores.

2. En el resto de sujetos obligados comprendidos en el ámbito de aplicación de esta ley, las competencias sancionadoras corresponden a los órganos a los que se atribuye esta competencia de acuerdo con la normativa que se les aplique.

*Artículo 233*

Se modifica el artículo 3 de la Ley 25/2018, de 10 de diciembre, de la Generalitat, reguladora de la actividad de los grupos de interés de la Comunitat Valenciana, que queda redactado de la siguiente manera:

Artículo 3. Consideración de grupo de interés

1. Se consideran grupos de interés, al efecto de esta ley, las personas físicas y las organizaciones, plataformas o redes que, tengan o no personalidad jurídica e independientemente de su estatuto jurídico, lleven a cabo la actividad a que hace referencia el artículo 4.

Están también sujetas a esta ley las personas y las organizaciones que desarrollen la actividad de influencia descrita en el artículo 4 en nombre de terceras partes. Se entenderán entre estas, cuando realicen la actividad del artículo 4, las consultorías de relaciones públicas y los y las representantes de organizaciones no gubernamentales, de corporaciones, de empresas, de asociaciones industriales o de profesionales, de colegios profesionales, de organizaciones empresariales, de talleres o grupos de ideas, de despachos de profesionales del derecho, de organizaciones religiosas o de organizaciones académicas, entre otras.

2. No estarán obligados a realizar la inscripción en el registro de grupos de interés al que hace referencia el artículo 5, ni al cumplimiento de las obligaciones que se deriven para la realización de sus funciones, las siguientes entidades:

*a*) Las organizaciones intergubernamentales y las agencias y organizaciones vinculadas o dependientes de ellas.

*b*) Las corporaciones de derecho público cuando realicen funciones públicas, sin perjuicio de que puedan tener la consideración de grupos de interés cuando realicen otras funciones.

*c*) Los partidos políticos en el ejercicio de sus funciones constitucionales, sin perjuicio de que puedan tener la consideración de grupos de interés las entidades creadas o financiadas por estos.

*d*) Las organizaciones sindicales en el ejercicio de sus funciones constitucionales, sin perjuicio de que puedan tener la consideración de grupos de interés las entidades creadas o financiadas por estos.

3. Sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado anterior, las entidades incluidas en las letras *c*  y *d*  pueden efectuar la inscripción en el registro de grupos de interés de manera voluntaria.

4. No se consideran grupos de interés las personas físicas que actúan respecto de asuntos que no impliquen intereses económicos individuales que, por su dimensión o relevancia, sean significativos.

Sección 4.ª

Responsabilidad social

*Artículo 234*

Se modifica el artículo 13.1 de la Ley 18/2018, de 13 de julio, de la Generalitat, para el fomento de la responsabilidad social añadiendo un nuevo apartado con la siguiente redacción:

Artículo 13. Incorporación de cláusulas de responsabilidad social y de transparencia en la contratación pública

*i*) Incluirán el compromiso de establecer un salario/hora en los trabajadores y trabajadoras superior al establecido en el convenio colectivo sectorial y territorial por la ejecución del contrato.

TÍTULO III

MEDIDAS DE ORGANIZACIÓN ADMINISTRATIVA Y DE RESTRUCTURACIÓN

DE ENTES DEL SECTOR PÚBLICO INSTRUMENTAL DE LA GENERALITAT

CAPÍTULO I

Medidas organizativas relativas a entes u órganos adscritos a la Vicepresidencia

Segunda del Consell y Conselleria de Vivienda y Arquitectura Bioclimática

Sección Única

Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo

*Artículo 235*

Se añade un número 10, en el apartado 3 del artículo 72 de la Ley 16/2003, de 17 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat, con la siguiente redacción:

Artículo 72. De la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo.

Uno

[…]

3.

[…]

10) Establecer, gestionar y tramitar ayudas y subvenciones, en materia de vivienda, así como también gestionar o colaborar junto con entidades financieras públicas y privadas en programas de financiación de construcción de vivienda de protección pública.

CAPÍTULO II

Medidas organizativas relativas a entes u órganos adscritos

a la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico

Sección 1.ª

Institut Valencià de Finances (IVF)

*Artículo 236*

Se modifica el número 3 del Apartado I del artículo 171 de la Ley 5/2013, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, que queda redactado como sigue:

Artículo 171. Régimen jurídico del IVF

I. Naturaleza y principios generales

[…]

3. En su condición de principal instrumento de la política financiera de la Generalitat, el Institut Valencià de Finances (IV*F)* actuará en su nombre y por cuenta del órgano que corresponda dentro de la estructura organizativa de la misma para la gestión, entrega y distribución de aquellos fondos que, conforme a la ley de presupuestos de la Generalitat de cada ejercicio, se prevean con el fin de llevar a cabo acciones de promoción, apoyo y asistencia de las empresas que operan en territorio valenciano, incluyendo entre ellas a las grandes compañías, pymes, autónomos y emprendedores, así como a las entidades de iniciativa social implantadas territorialmente en la Comunitat Valenciana.

Cuando actúe ejerciendo esta función, sus cometidos específicos, así como el conjunto de obligaciones que asumirá el Institut Valencià de Finances (IVF), se reflejarán en la resolución conjunta que, a tal efecto, aprobarán el conseller de Hacienda y Modelo Económico, en tanto que presidente del Institut, y el conseller responsable del órgano competente de la Generalitat Valenciana que promueve el programa de apoyo al tejido productivo valenciano.

En caso de que el promotor del programa sea una entidad local valenciana, los derechos y obligaciones del IVF derivados del programa de impulso económico vendrán reflejados en el oportuno convenio suscrito entre las partes, previa autorización del Consell.

[…]

*Artículo 237*

Se modifican el número 2 y el número 3 del apartado III del artículo 171 de la Ley 5/2013, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, que quedan redactados como sigue:

III. Fines y funciones

1. […]

2. Será condición para que el Institut Valencià de Finances (IV*F)* otorgue cualquier tipo de financiación que este esté vinculado al ejercicio de actividades productivas y de servicios a desarrollar en el ámbito de la Comunitat Valenciana, o respecto de empresas que tengan su domicilio social efectivo o la parte más significativa de su actividad en la Comunitat Valenciana.

3. Dentro de la financiación al sector privado, el Institut Valencià de Finances (IV*F)* podrá financiar determinadas operaciones corporativas como por ejemplo i) la adquisición de participaciones sociales por parte de personas físicas dentro de una empresa familiar; ii) las aportaciones sociales de socios de sociedades cooperativas, o iii) otras de naturaleza análoga, dentro de los límites establecidos en la normativa que las sea aplicable

[…]

*Artículo 238*

Se modifica el apartado IX del artículo 171 de la Ley 5/2013, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, que queda redactado como sigue:

IX. Garantía

Las deudas y las obligaciones que el Institut Valencià de Finances (IV*F)* contraiga frente a terceros para la captación de fondos, así como el resto de las obligaciones patrimoniales contraídas en el ejercicio de sus funciones, disfrutarán de la garantía personal de la Generalitat. Esta garantía tiene el carácter de explícita, irrevocable, incondicional, solidaria y directa. Por lo tanto, en caso de incumplimiento por parte del instituto de las responsabilidades pecuniarias que por todos los conceptos llevan causa de estas obligaciones, estas serán directamente exigibles en la Generalitat.

Sección 2.ª

Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat (ADiC)

*Artículo 239. Creación de la Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat (ADiC)*

Uno. Naturaleza jurídica

1. Se crea la Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat (de ahora en adelante la Agencia), como entidad de derecho público, integrada en el sector público administrativo de la Generalitat, de las previstas en los artículos 3.1.c y 155.1 y 4 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, facultada para ejercer potestades administrativas y para realizar actividades prestacionales y de fomento.

2. La Agencia se rige por el derecho privado excepto en la formación de la voluntad de sus órganos, el ejercicio de las potestades administrativas atribuidas y en aquello específicamente regulado en esta ley, sus estatutos y la legislación presupuestaria.

3. El Consell aprobará, mediante decreto, en un plazo de seis meses, los estatutos de la Agencia en los cuales se desarrollará su estructura administrativa, competencias y funciones, así como el régimen jurídico de funcionamiento previsto en esta ley.

Dos. Objeto

La Agencia tiene como objeto el diseño y la ejecución de las medidas para mejorar los niveles de transformación digital y de ciberseguridad de la Generalitat, siguiendo las directrices de la política general del Consell.

Igualmente es objeto de la Agencia el desarrollo de las políticas públicas que la administración de la Generalitat y sus organismos autónomos aborde, con especial prioridad, en materia de ciberseguridad, y en general, la planificación, coordinación, autorización y control de las tecnologías de la información, las telecomunicaciones y comunicaciones corporativas y la teleadministración de la Generalitat, así como la contratación centralizada de los servicios y suministros en materia de tecnologías de la información y las telecomunicaciones.

Tres. Personalidad y adscripción

1. La Agencia tiene personalidad jurídica pública diferenciada, patrimonio y tesorería propios, así como autonomía de gestión y plena capacidad jurídica y de obrar y, dentro de su ámbito competencial, le corresponden las potestades administrativas necesarias para el cumplimiento de sus fines.

2. La Agencia queda adscrita a la conselleria competente en materia de tecnologías de la información y de las comunicaciones, sin perjuicio de que el Consell pueda acordar su dependencia funcional otros departamentos de este, para la ejecución de las medidas establecidas en planes sectoriales de estos departamentos.

Cuatro. Funciones

Son funciones de la Agencia las relativas a:

1. Respecto a la Administración de la Generalitat y sus organismos autónomos, ejerce las funciones, en materia de ciberseguridad, planificación, coordinación, autorización y control de las tecnologías de la información, las telecomunicaciones y comunicaciones corporativas y la teleadministración de la Generalitat.

2. En materia de administración electrónica, la Agencia asume las competencias definidas en el artículo 93 de competencias horizontales en tecnologías de la información y las comunicaciones (TI*C)* de la Generalitat del Decreto 220/2014, de 12 de diciembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento de administración electrónica de la Comunitat Valenciana.

3. En materia de seguridad informática, la Agencia asume las competencias definidas en los artículos 8, 11, 13 y 14 del Decreto 130/2012, de 24 de agosto del Consell por el que se establece la organización de la seguridad de la información de la Generalitat.

4. En materia de ciberseguridad, la Agencia asume las competencias de coordinación y desarrollo de cualquier iniciativa del Consell dirigida a la sociedad valenciana: ciudadanía, empresas, sector público instrumental y administraciones públicas en el ámbito de la Comunidad Valenciana potenciando aquellas orientadas tanto en apoyo a nuestro tejido productivo en general, como a nuestro sector tecnológico en particular, mediante la generación de una cartera de servicios específicos, que permitan mejorar la prevención y garantizar un nivel de respuesta adecuado ante las ciberamenazas a los que nos enfrentamos en las próximas décadas.

5. Asimismo, la Agencia también asumirá las competencias de servicio especializado de la Central de Compras para la contratación centralizada de los servicios y suministros en materia de tecnologías de la información y las telecomunicaciones en el ámbito de la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental, de conformidad con lo indicado en la Orden 8/2014, de 5 de mayo, de la Conselleria de Hacienda y Administración Pública, para la designación de servicio especializado y la declaración de nuevas categorías de suministros y servicios centralizados.

6. Igualmente, la Agencia asume las competencias de reingeniería de procesos en su ámbito de actuación, en coordinación con la conselleria que ostente las competencias de simplificación administrativa establecidas en las disposiciones legales y reglamentarias, así como la debida colaboración con aquellas unidades administrativas encargadas de la organización y planificación que tengan funciones de análisis o reingeniería de procesos.

7. En el ejercicio de sus atribuciones, la Agencia actuará como encargada de los tratamientos de datos personales que efectúan las consellerias y sus organismos autónomos como responsables del tratamiento en el ámbito de sus competencias, sin perjuicio de las que en esta materia correspondan a la Delegación de Protección de Datos GVA.

8. La Agencia podrá recurrir a otro encargado del tratamiento debiendo cumplir con lo estipulado en los apartados 2 y 4 del artículo 28 del Reglamento (U*E)* 2016/679 del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de abril de 2016 relativo a la protección de las personas físicas en lo que respecta al tratamiento de datos personales y a la libre circulación de estos datos y por el que se deroga la Directiva 95/46/CE y el apartado 3 del artículo 28 del citado Reglamento, en cuanto a su condición de encargada del tratamiento de los datos personales que son responsabilidad de la administración autonómica.

9. La Agencia asume las competencias de dirección, planificación y supervisión de la ejecución de las actividades de la sociedad mercantil de la Generalitat, Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, SAU (ISTEC), recogidas en el apartado 3 del artículo 104 de la Ley 27/2018, de 27 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat.

10. Cualquiera otra, relacionadas con el objeto, atribuida, por normativa o en el desarrollo reglamentario.

Cinco. Órganos de la Agencia

Son órganos de la Agencia:

1. La Presidencia, que corresponde a la persona titular de la Conselleria competente en materia de ciberseguridad y de tecnologías de la información y las comunicaciones en la Generalitat Valenciana.

2. La Vicepresidencia, que corresponde a la persona titular de la Secretaría Autonómica competente en materia ciberseguridad y de tecnologías de la información y las comunicaciones en la Generalitat Valenciana.

3. El Consejo de Dirección estará constituido por la Presidencia, la Vicepresidencia, las personas titulares de las subsecretarías de todas las consellerias y una persona en representación del órgano competente en emergencias y otra del Consell Audiovisual.

En caso de que los titulares de las subsecretarías fueran superiores a 12 será el Consell de la Generalitat quien designe a las subsecretarías que formarán parte del Consejo de Dirección, garantizando siempre la presencia de aquellas que tengan las funciones de sanidad, educación, justicia y hacienda, sin que supere en ningún caso el límite de dieciséis miembros.

La Dirección de la Agencia asistirá al Consejo con voz, pero sin voto.

4. La Dirección. Es el órgano ejecutivo de la Agencia y ejercerá su dirección. La persona titular será nombrada por decreto del Consell de la Generalitat a propuesta de la Presidencia.

5. El Consejo Asesor de la ADiC, será el órgano colegiado consultivo propio de la Agencia, en el que estén representados la Administración de la Generalitat y los diversos agentes de los sectores económicos y sociales de la Comunitat Valenciana, que estén trabajando intensamente en materia de digitalización y ciberseguridad. Serán los Estatutos de la Agencia, donde se regule su composición, funcionamiento y funciones.

6. Se garantizará la presencia equilibrada de mujeres y hombres en la composición de los órganos colegiados, en aplicación de lo previsto en la Ley Orgánica 3/2007, de 22 de marzo, para la igualdad de mujeres y hombres.

Seis. Presidencia y la Vicepresidencia.

1. La Presidencia es la máxima autoridad de la Agencia, y le corresponde:

*a)* Ostentar la alta representación de la Agencia.

*b)* La presidencia del Consejo de Dirección y ejercer las competencias propias derivadas de su condición, especialmente las de convocar sus sesiones, fijar el correspondiente orden del día, presidir sus reuniones, dirigir las deliberaciones, levantar las sesiones y visar las actas y certificaciones de los acuerdos del Consejo de Dirección.

*c)* Resolver los recursos que se interponen contra las resoluciones de los órganos que estén bajo su dependencia.

*d)* La presidencia podrá delegar, con carácter permanente o temporal, el ejercicio de sus funciones en la vicepresidencia u otros órganos, en los términos establecidos en la legislación en materia de régimen jurídico del sector público.

*e)* Aprobar la relación de puestos de trabajo del personal laboral propio de la Agencia.

2. A la vicepresidencia le corresponde:

*a)* Ejercer la presidencia de la Agencia cuando así lo estipule la Presidencia o en ausencia de esta.

*b)* Supervisar las estrategias y las políticas relativas a las funciones de la Agencia.

*c)* Supervisar la dirección de la Agencia en sus iniciativas y ejercer la labor de inspección de todos los servicios de la Agencia cuando lo considere oportuno.

Siete. El Consejo de Dirección.

1. Al Consejo de Dirección le corresponden las funciones siguientes:

*a)* Aprobar el anteproyecto de presupuesto anual de gastos e ingresos de la Agencia.

*b)* Fijar las estrategias y las políticas relativas a las funciones de la Agencia.

*c)* Aprobar las líneas de actuación que regirán el funcionamiento ordinario de la Agencia, de acuerdo con las directrices de la Presidencia.

*d)* El seguimiento y evaluación de los programas de actuación de la Agencia.

*e)* Proponer las medidas que se estimen necesarias para el mejor cumplimiento de los fines de la Agencia.

*f)* Informar sobre cualquier asunto que, en el ámbito de las competencias de la Agencia, le solicite la Presidencia, la Vicepresidencia o la Dirección de la Agencia.

*g)* Informar sobre la propuesta de nombramiento del titular de la Dirección, de la organización básica de la Agencia, de la propuesta de relación de puestos de trabajo, los procesos selectivos de personal y los anteproyectos de presupuestos anuales de la Agencia.

h) Cuántas otras atribuciones le puedan ser conferidas de conformidad con la legislación vigente.

2. Ejercerá la secretaría del Consejo de Dirección, personal funcionario público con rango mínimo de Jefatura de Servicio, adscrito a la Agencia, con voz pero sin voto.

Ocho. La Dirección

1. La dirección ejecutiva de la Agencia corresponde a la Dirección, de acuerdo con las competencias y las funciones que se detallan a continuación.

2. Serán funciones de la Dirección:

*a)* Proponer el modelo de relación con las consellerias, organismos autónomos y demás entidades del sector público instrumental, así como un modelo estandarizado de acuerdo de nivel de servicio, para el ejercicio de los fines de la Agencia de definición y ejecución de los instrumentos de tecnologías de la información, telecomunicaciones, ciberseguridad y su estrategia de transformación digital.

*b)* Proponer al órgano competente la provisión, adjudicación y cese de los puestos de trabajo de libre designación de las áreas y unidades adscritas a la Agencia.

*c)* La Dirección podrá dictar las instrucciones, circulares u órdenes de servicio que estime necesarias para el mejor funcionamiento y cumplimiento de sus funciones.

*d)* Formular y elevar al Consejo de Dirección el borrador del anteproyecto de estado de gastos de presupuesto anual de la Agencia.

*e)* Formular y elevar al Consejo de Dirección la propuesta de relación de puestos de trabajo. La tramitación y aprobación en el caso de personal funcionario y laboral sometido a la Ley de función pública valenciana corresponderá a la conselleria competente en materia de función pública.

*f)* Actuar como órgano de contratación de la Agencia y celebrar en su nombre los contratos, convenios y encargos de ejecución relativos a los asuntos propios de la misma.

*g)* Responder a las sugerencias y reclamaciones que realice la ciudadanía relativas a los servicios prestados por la Agencia y al funcionamiento técnico de los sistemas, aplicaciones, herramientas, infraestructuras, portales y sedes electrónicas.

h) Ejercer las facultades atribuidas al empresario por la legislación laboral en tanto no correspondan a los órganos de la Administración de la Generalitat competentes en materia de personal.

i) Orientar, coordinar, planificar, impulsar e inspeccionar la actividad de los órganos y unidades administrativas de la Agencia y del personal al servicio de la misma.

j) Nombrar representantes de la Agencia en organizaciones en las que ésta se pueda integrar.

k) Las demás a que se refieren la presente ley, las que se determinen en otras disposiciones de aplicación, así como las que se le deleguen.

Nueve. Estructura y personal

1. La estructura orgánica y funcional de la Agencia se determinará en sus estatutos.

2. La Agencia contará con personal funcionarial y laboral de la administración de la Generalitat, personal docente, personal estatutario de sanidad y, asimismo, podrá contar con personal laboral propio.

3. La Agencia publicará anualmente en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  una relación de puestos de trabajo de su personal laboral propio, con un informe favorable previo de la conselleria competente en materia de sector público.

4. El personal funcionario y laboral de la administración de la Generalitat, el personal docente y el personal estatutario se regirán de acuerdo con la normativa que les resulte aplicable y su régimen jurídico. Este personal mantendrá la misma relación jurídica, los derechos y las obligaciones que tenía antes de pasar a prestar servicios en la Agencia, así como su régimen jurídico y normativo.

5. Los puestos de trabajo de naturaleza funcionarial con rango de subdirección, jefatura de servicio y jefatura de sección de la Agencia se proveerán en los términos previstos en la Ley 4/2021, de 16 de abril, de la Generalitat, de la función pública valenciana.

Diez. Régimen económico y patrimonial

1. La Agencia podrá contar, para el cumplimiento de sus fines, con los siguientes recursos económicos:

*a)* Las dotaciones presupuestarias que anualmente le asigne la correspondiente Ley del Presupuesto de la Generalitat.

*b)* Las subvenciones o dotaciones presupuestarias que, con cargo al presupuesto de cualquier otro ente público o privado, pudieran corresponderle.

*c)* Los ingresos que perciba como contraprestación por las actividades que pueda desarrollar en virtud de contratos, convenios, encargos específicos o disposiciones legales para otras entidades públicas, privadas o personas físicas, incluyendo aquellos recibidos como consecuencia del patrocinio de actividades o instalaciones.

*d)* El producto de la enajenación de los bienes y valores que constituyan su patrimonio, de conformidad con lo establecido en la normativa en materia de patrimonio.

*e)* El rendimiento procedente de sus bienes y valores.

*f)* Las aportaciones voluntarias, donaciones, herencias, legados y cualquier otra transmisión a título gratuito de particulares o empresas privadas.

*g)* Cualquier otro ingreso público o privado que pudiera corresponderle conforme a la legislación vigente.

h) Cualquier otro recurso que se le pueda atribuir.

2. La Agencia contará con patrimonio propio, integrado por el conjunto de bienes y derechos que le sean adscritos por la Generalitat o por cualquier otra Administración pública, así como los que, por cualquier título, pudiera adquirir.

Once. Régimen económico-financiero.

1. El régimen presupuestario, económico-financiero, de intervención, control financiero y contabilidad, será el establecido en la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, para las entidades de derecho público integradas en el sector público administrativo.

2. El régimen jurídico aplicable a la contratación será el establecido en la legislación de contratos de las Administraciones Públicas en los términos establecidos en esta para este tipo de entidad.

CAPÍTULO III

Medidas organizativas relativas a entes adscritos a la Conselleria

de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Sección única

Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA)

*Artículo 240*

Se modifican los artículos cuarto, sexto, octavo y decimotercero de la Ley 4/1991, de la Generalitat Valenciana, de 13 de marzo, de creación como entidad autónoma de la Generalitat Valenciana del Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA), que quedan redactados de la siguiente manera:

Artículo cuarto.1. La estructura básica del Instituto estará constituida por los siguientes órganos:

*a*) El Consejo Rector

*b*) El Consejo Científico

*c*) La Dirección

*d*) La Gerencia

*e*) Las unidades de investigación, de administración y de servicios técnicos.

2. El Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias estará regido por el Consejo Rector y la Dirección del Instituto.

3. La estructura y funciones de las unidades de investigación, de administración y de servicios técnicos se establecerán en el reglamento del instituto y como órganos de trabajo dependerán de la dirección del mismo.

Artículo sexto

1. Corresponderán al Consejo Rector las siguientes funciones:

*a*) Dirigir la actuación del IVIA, en el marco de la política agrícola y de investigación e innovación tecnológica fijada por el Consell de la Generalitat Valenciana, aprobar el programa de actividades, inversiones y financiación, así como en anteproyecto de presupuesto anual, para su elevación al conseller de Economía y Hacienda junto con la memoria explicativa del contenido del programa.

*b*) Informar y elevar a los órganos competentes de la administración de la Generalitat Valenciana las propuestas que requieran la aprobación de los mismos.

*c*) Aprobar las cuentas anuales de la entidad.

*d*) Aprobar la propuesta de la estructura y plantilla del personal, así como sus modificaciones.

*e*) Autorizar las inversiones y operaciones financieras de la entidad, incluidas la constitución y participación en sociedades mercantiles, sin perjuicio de otras autorizaciones concurrentes legalmente necesarias.

*f*) Autorizar los actos de disposición de los bienes del IVIA de naturaleza inmobiliaria.

*g*) Acordar el ejercicio de acciones judiciales.

*h*) Autorizar los acuerdos de cooperación con otras instituciones y entidades públicas.

2. El Consejo Rector podrá delegar alguna de sus competencias en el presidente, en uno de los vicepresidentes o en el director del IVIA, salvo las atribuidas en los apartados *a*, *c*, *e*  y *f*  del número anterior.

3. Para el cumplimiento de sus funciones el Consejo Rector podrá recabar del consejo científico asesoramiento sobre cualquier tema referente al IVIA, así como propuestas concretas de actuación.

Artículo octavo

1. La Dirección del IVIA será nombrada por el conseller o la consellera competente en materia de agricultura, entre personas con titulación y conocimientos científicos apropiados, a propuesta del director o directora general competente en materia de investigación agraria. Asimismo, el conseller o consellera con competencias en materia de agricultura, nombrará uno o una gerente que asuma la gestión administrativa, económico-financiera y ordinaria de los asuntos propios del instituto.

2. Corresponderán a la dirección del IVIA las siguientes funciones:

*a*) Ostentar la representación ordinaria del IVIA.

*b*) Controlar y supervisar los servicios de la entidad.

*c*) Ejecutar los acuerdos adoptados por el Consejo Rector.

*d*) Firmar en representación de la entidad, con carácter general, en cualquier acto y negocio jurídico, sin perjuicio de otras representaciones especiales que pueda otorgarle el Consejo Rector.

*e*) Elaborar y proponer el programa de actuaciones, inversiones y financiación.

*f*) Formular las cuentas anuales de la entidad

*g*) Proponer modificaciones de la estructura y plantilla de personal.

*h*) Coordinar los departamentos y unidades de investigación.

*i*) La actuación como órgano de contratación, con todas las funciones que sean inherentes.

*j*) Proponer al Consejo Rector otras actuaciones que crea convenientes.

*k*) Ejercer en caso de urgencia acciones judiciales, dando cuenta inmediata al Consejo Rector.

*l*) Las demás atribuciones no expresamente conferidas a otro órgano por este reglamento o por el Consejo Rector en virtud de lo dispuesto en el artículo 6.1.l de esta disposición.

*ll*) Las que le delegue el Consejo Rector, la Presidencia o las vicepresidencias.

*m*) Optimizar los recursos existentes y captar nuevos recursos externos, en especial mediante la captación de fondos de proyectos competitivos en materia de I+D+I.

*n*) Potenciar la relación con empresas del sector agroalimentario y la prestación de servicios acorde a las necesidades.

3. Corresponderán a la gerencia del IVIA las siguientes funciones:

a) La dirección económico-administrativa del instituto de conformidad con lo acordado por el Consejo Rector.

*b*) La dirección del personal del instituto y su gestión.

*c*) La política de responsabilidad social, transparencia y sostenibilidad.

*d*) La seguridad y el control administrativo de los bienes y valores constitutivos del patrimonio del instituto.

*e*) La resolución de aquellas reclamaciones que puedan plantearse en materia de responsabilidad patrimonial.

*f*) Todas las otras que el Consejo Rector, la Presidencia o la Dirección le encomiende o delegue.

*g*) La coordinación del asesoramiento técnico, jurídico y administrativo, de una manera especial, sobre la viabilidad de disposiciones, proyectos y programas

Artículo decimotercero

El Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias podrá contratar personal laboral propio en los términos y condiciones que, a estos efectos, establezca la legislación básica o autonómica en la materia, para el cumplimiento de funciones no reservadas en los cuerpos, las escalas y las agrupaciones profesionales funcionariales adscritas a este.

CAPÍTULO IV

Medidas organizativas relativas a entes u órganos adscritos

a la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad

Sección única

Institut Cartográfic Valencià

*Artículo 241*

Se modifica el artículo 3 de la Ley 2/2020, de 2 de diciembre, de la Generalitat, de la información geográfica y del Institut Cartogràfic Valencià, que queda redactado como sigue:

Artículo 3. Naturaleza jurídica y competencia

1. El Institut Cartogràfic Valencià es un organismo autónomo de la Generalitat, con la naturaleza y el régimen jurídico que la normativa valenciana vigente en materia de sector público instrumental contempla. El Institut Cartogràfic Valencià se rige por el derecho administrativo, en los términos que establece este título.

2. En atención a la diferencia existente entre geomática y cartografía temática, y sin perjuicio de la competencia para la elaboración de esta última –de acuerdo con la definición dada en el artículo 2– de diferentes organismos, direcciones generales, secretarías autonómicas o consellerias de la Generalitat, el Institut Cartogràfic Valencià es el organismo competente en la primera.

3. La denominación oficial del organismo que tendrá que ser empleada a todos los efectos será siempre en valenciano.

4. El Institut Cartogràfic Valencià tiene personalidad jurídica pública propia, patrimonio y tesorería propios, autonomía funcional y de gestión y plena capacidad jurídica y de obrar para organizar y ejercer las funciones que le atribuyen esta ley y cualquier otra norma. Le corresponden, además, todas las potestades administrativas necesarias para el cumplimiento de sus funciones. Específicamente, el Institut Cartogràfic Valencià podrá solicitar el establecimiento de servidumbres forzosas para instalar señales geodésicas o geofísicas que se consideran de utilidad pública con el fin de imposición o modificación de servidumbres.

5. El Institut Cartogràfic Valencià se adscribe a la conselleria de la Generalitat con competencias en materia de ordenación del territorio.

6. El Institut Cartogràfic Valencià, en el ámbito de sus competencias, tiene la condición de medio propio instrumental y de servicio técnico de la administración de la Generalitat y de sus entes, organismos y entidades dependientes. Los encargos que se le formulen por parte de estas entidades no tienen la naturaleza jurídica de contratos y se articulan mediante encargos de gestión regulados según las normas básicas en la materia contenidas en la regulación general del sector público.

*Artículo 242*

Se modifica el apartado 1 del artículo 4 de la Ley 2/2020, de 2 de diciembre, de la Generalitat, de la información geográfica y del Institut Cartogràfic Valencià, que queda redactado como sigue:

Artículo 4. Funciones.

1. Al Institut Cartogràfic Valencià le corresponde, de acuerdo con el apartado 6 del artículo anterior y de acuerdo con su competencia en exclusiva en geomática, la ejecución de las actividades en este campo que son de carácter instrumental o subordinado a otros bloques de la actividad administrativa y que son necesarias para el ejercicio de cualquier competencia propia de la Generalitat.

[…]

*Artículo 243*

Se añade un apartado 4 en el artículo 15 de la Ley 2/2020, de 2 de diciembre, de la Generalitat, de la información geográfica y del Institut Cartogràfic Valencià, con la siguiente redacción:

Artículo 15. Personal

[…]

4. De acuerdo con aquello establecido en los artículos 3 y 4 sobre la diferencia entre cartografía temática y geomática y sobre la competencia en cada materia, dependerá orgánicamente de la Institut Cartogràfic Valencià el personal de la Generalitat que realice sus funciones en esta última.

CAPÍTULO V

Medidas organizativas relativas a entes adscritos a la Conselleria

de Innovación, Universidades, Ciencia y Sociedad Digital

Sección única

Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap)

*Artículo 244*

Se modifica el apartado 2 del artículo 1 de la Ley 5/2006, de 25 de mayo, de la Generalitat, de creación de la Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactado como sigue:

Artículo 1. Naturaleza

[…]

2. La Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva, con personalidad jurídica y patrimonio propios y plena capacidad de obrar para el cumplimiento de sus fines, queda adscrita a la Conselleria competente en materia de universidades.

*Artículo 245*

Se modifica el apartado 1 del artículo 3 de la Ley 5/2006, de 25 de mayo, de la Generalitat, de creación de la Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactado como sigue:

Artículo 3. Fines y funciones

1. A la Avap le corresponderán, en el ámbito del sistema valenciano de educación superior, las siguientes funciones generales:

*a)* La acreditación y evaluación de las instituciones universitarias y del profesorado y otras actividades afines.

*b)* La evaluación de programas tecnológicos, de investigación y de innovación.

*c)* La prospectiva y análisis de las nuevas demandas tecnológicas, científicas y universitarias de utilidad para la Comunitat Valenciana.

*Artículo 246*

Se modifica el apartado 1 del artículo 6 de la Ley 5/2006, de 25 de mayo, de la Generalitat, de creación de la Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactado como sigue:

Artículo 6. La Presidencia.

1. La persona que ostente la presidencia de la Agència será el titular de la conselleria competente en materia de universidades.

[…]

*Artículo 247*

Se modifica la letra *g*) del apartado 2 del artículo 7 de la Ley 5/2006, de 25 de mayo, de la Generalitat, de creación de la Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactado como sigue:

Artículo 7. El Comité de Dirección

[…]

2. Al Comité de Dirección le corresponde ejercer, sin otras limitaciones que las establecidas en la legislación vigente y sin perjuicio de las atribuciones de su presidencia, cuantas facultades y poderes, en general, sean precisos para el cumplimiento de sus fines y, en particular:

[…]

*g)* Aprobar la propuesta del Reglamento de la Avap.

[…]

*Artículo 248*

Se modifica el apartado 1 del artículo 8 de la Ley 5/2006, de 25 de mayo, de la Generalitat, de creación de la Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactado como sigue:

Artículo 8. Dirección General.

1. La Persona titular de la Dirección General, deberá tener reconocida competencia profesional e integridad necesarias para el buen ejercicio de las funciones de la Agència y será nombrada y cesada por Decreto del Consell, a propuesta del Conseller o Consellera a cuyo departamento esté adscrita la Agència.

[…]

*Artículo 249*

Se modifica el artículo 9 de la Ley 5/2006, de 25 de mayo, de la Generalitat, de creación de la Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactado como sigue:

Artículo 9. Comisiones de la Avap

Para cumplir sus funciones técnicas y facilitar la flexibilidad de la organización de la Agència, dado que el concepto de calidad tiene una definición en evolución permanente de acuerdo con los nuevos requerimientos y exigencias del contexto internacional, la Avap puede crear comisiones, permanentes o temporales. Para el ejercicio de sus funciones, las comisiones técnicas de la Avap actúan en sus ámbitos respectivos con las garantías adecuadas de independencia técnica y profesionalidad.

Las comisiones permanentes serán nombradas por la presidencia de la Avap, a propuesta de la dirección general, por un período de tres años renovable.

Las comisiones temporales serán nombradas por la dirección general de la Avap y su actuación quedará vinculada a la duración del trabajo a realizar.

La composición de las comisiones permanentes o temporales deberá ajustarse a la presencia equilibrada de mujeres y hombres.

*Artículo 250*

Se incluye un nuevo artículo 9 *bis*  en la Ley 5/2006, de 25 de mayo, de la Generalitat, de creación de la Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), con la siguiente redacción:

Artículo 9*bis*. Órganos de asesoramiento

La Avap en el desarrollo de sus funciones que tiene encomendadas contará con dos órganos de asesoramiento: el Consejo Asesor y la Comisión de Estudiantes.

El Consejo Asesor de la Avap es el órgano consultivo que colabora con la Avap en el desarrollo de sus estrategias, en la definición y mejora de los procedimientos, así como en la elaboración de sus planes de actuación, para garantizar la calidad de las actividades de la agencia. Su composición se determinará reglamentariamente.

El Consejo Asesor no estará sometido a dependencia jerárquica y ejercerá funciones consultivas sobre los asuntos que le someta la persona titular de la Dirección General de la Avap.

La Comisión de Estudiantes es el órgano consultivo, formado por representantes de todas las universidades valencianas, que colabora con la Avap principalmente en la promoción y difusión entre el estudiantado de las actividades de evaluación para el aseguramiento de la calidad universitaria en la Comunitat Valenciana que lleva a cabo la Avap.

La Comisión de Estudiantes no estará sometida a dependencia jerárquica y ejercerá funciones consultivas sobre los asuntos que le someta la persona titular de la Dirección General de la Avap y su composición se determinará reglamentariamente.

La composición de los órganos de asesoramiento deberá ajustarse a la presencia equilibrada de mujeres y hombres.

*Artículo 251*

Se modifica la letra *b*) del artículo 11 de la Ley 5/2006, de 25 de mayo, de la Generalitat, de creación de la Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactado como sigue:

Artículo 11. Recursos económicos

[…]

*b)* Los ingresos ordinarios y extraordinarios generados por el ejercicio de sus actividades.

[…]

*Artículo 252*

Se modifica el artículo 13 de la Ley 5/2006, de 25 de mayo, de la Generalitat, de creación de la Agència Valenciana d'Avaluació i Prospectiva (Avap), que queda redactado como sigue:

Artículo 13. Régimen presupuestario

El régimen presupuestario, económico-financiero, de contabilidad, de intervención y de control financiero aplicable a la Agència será el establecido, para este tipo de entidades, en la Ley de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones de la Generalitat.

DISPOSICIONES ADICIONALES

*Disposición adicional primera. Guardias del personal al servicio de la Administración de Justicia en situación de incapacidad temporal*

A partir del 1 de enero de 2023, la Generalitat Valenciana abonará el importe de las retribuciones al personal funcionario al servicio de la Administración de Justicia que se encuentre en situación de incapacidad temporal, por los servicios de guardia que hubiera debido realizar en su órgano de destino de no encontrarse en dicha situación.

*Disposición adicional segunda. Efectos del silencio administrativo en autorizaciones de centros docentes*

En los procedimientos regulados por el Real decreto 332/1992, de 3 de abril, sobre autorizaciones de centros docentes privados, para impartir enseñanzas de régimen general no universitarias; por el Real decreto 806/1993, de 28 de mayo, sobre régimen de centros docentes extranjeros en España; por el Real decreto 321/1994, de 25 de febrero, sobre autorización a centros docentes privados para impartir enseñanzas artísticas y por el Decreto 132/2012, de 31 de agosto, del Consell, por el que se regulan las enseñanzas deportivas de régimen especial en la Comunitat Valenciana; cuando no se haya notificado resolución expresa en los plazos señalados en cada caso se podrán entender desestimadas las solicitudes que los iniciaron.

*Disposición adicional tercera. Expropiaciones derivadas de nuevas actuaciones en Infraestructuras Públicas*

Se declara la necesidad de urgente ocupación de los bienes y derechos afectados de expropiación forzosa como consecuencia de la ejecución de las obras:

– Ronda Vilarmarxant CV-50

– Vía ciclo-peatonal Picassent-Alcàsser-Silla

– Vía ciclo-peatonal Alzira-Guadassuar-l'Alcudia

– Vía ciclo-peatonal Elx-El Fondo CV-855

– Vía ciclo-peatonal Novelda-Monfort del Cid. CV-84-a

– Mejora seguridad vial, rotonda CV-83/CV-830. Monòver.

– Mejora seguridad vial CV-25. pk 14. estabilidad taludes. Marines

– Mejora de la seguridad vial y reordenación de accesos entre pk15 y pk21 de la CV-81 .Bocairent

– Mejora accesos y conexiones de servicios para la ampliación de la base de la ONU en Quart de Poblet.

– Mejora de la seguridad vial biela de conexión ronda oeste con CV-941/CV-952 y acceso a Villa Martín, en San Miguel de Salinas.

*Disposición adicional cuarta. Expropiaciones derivadas de nuevas actuaciones derivadas del Plan de actuaciones en la costa y disfrute de la ribera del mar (PACMAR)*

Se declara la necesidad de urgente ocupación de los bienes y derechos afectados de expropiación forzosa como consecuencia de la ejecución de las obras:

– 107 CS Benicarló Platja de Surrac

– 236 V Gandia Platja dels Marenys de Rafalcaid

*Disposición adicional quinta. Declaración de utilidad pública o interés social y urgente ocupación de terrenos de obras hidráulicas*

1. Declaración de utilidad pública o interés social y urgente ocupación de los terrenos de las siguientes obras hidráulicas:

– Construcción de las obras de renovación de los colectores generales de la EDAR de Pobla de Farnals

– Sistema integral de saneamiento de L'Horta Sud y reutilización de aguas residuales

– Colector saneamiento conexión barrio Arrabal y calle Cuesta Clara con EDAR en Chelva

– Ejecución de sondeos en Vistabella del Maestrat, Xodos y Benafigos

– Equipamiento de los pozos del Berro y conexión a la red de abastecimiento de Altura.

– Canet lo Roig, Traiguera y La Jana. Mejora de la infraestructura Hidráulica.

– Nuevo depósito en Monòver

– Abastecimiento de agua a los municipios de Sot de Ferrer y Soneja

– Red de transporte de la acequia Real del Júcar, sectores 42,43,44

– Real de Gandía. Conexión sistema alta Safor suministro AP urb. Monterrey CAES NS Amparo F II

– Gilet. Proyecto construcción rebombeo y tuberías impulsión depósito.

– Reducción riesgo inundación en núcleos urbanos mediante adaptación sistema azarbes Viejo, Reina, Señor y Vila.

– Reutilización de aguas depuradas en la EDAR Monte Orgegia.

– Reutilización de aguas depuradas en la EDAR Rincón de León.

– Nueva conducción de la margen izquierda del postrasvase Júcar-Vinalopó. Tramo II.

– Nueva conducción de la margen izquierda del postrasvase Júcar-Vinalopó. Tramo III: ramal Agost.

– Obras de mejora y acondicionamiento de las derivaciones del trasvase Júcar-Vinalopó.

– Proyecto del desdoblamiento del tramo I y tramo II del postrasvase Júcar-Vinalopó.

– Conexión al postrasvase Júcar-Vinalopó de las entidades de riego integradas en la batería n. 8. tt.mm. de Monóvar y Pinoso (Alicante). fase I: conducciones.

– Aprovechamiento de pluviales en el ámbito municipal de Torrevieja, Orihuela Costa Y Pilar de la Horadada.

– Acondicionamiento de la acequia de la Lotería en Sueca.

– Actuaciones para la recuperación ambiental y mejora del estado de cauces y riberas o que contribuyan a la reducción del riesgo de inundación en entornos urbanos incluidas en el plan de gestión de riesgos de inundación de la demarcación hidrográfica del Segura o en el Plan Vega Renhace, o sean susceptibles de financiación con fondos europeos.

2. Todas ellas tanto si se realizan por la Generalitat como por entidades habilitadas como beneficiarias de expropiaciones y por las entidades locales.

DISPOSICIÓN TRANSITORIA

*Disposición transitoria única. Puesta en funcionamiento de la Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat Valenciana*

1. La puesta en funcionamiento de la Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat de la Generalitat Valenciana se producirá a la fecha de entrada en vigor de sus estatutos.

Hasta la puesta en funcionamiento de la Agència, las funciones que le encomienda esta ley serán ejercidas por los órganos superiores y nivel directivo que la tengan atribuida.

2. Mediante acuerdo del Consell, se determinará la fecha de inicio por la Agencia del desempeño pleno de sus fines y funciones en el ámbito Generalitat, junto a la integración en la Agencia del personal, que se considere pertinente, así como las partidas que se determinen del presupuesto en tecnologías de la información y las comunicaciones.

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

*Disposición derogatoria única. Normativa que se deroga*

Quedan derogadas todas las disposiciones de igual o inferior rango que se opongan a la presente ley y, en particular, las siguientes:

Se deroga el artículo 9 de la Ley 21/2017, de 28 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, relativo al Impuesto sobre la eliminación, incineración, coincineración y valorización energética de residuos, con excepción de su apartado dieciséis, relativo Fondo autonómico para la mejora de la gestión de residuos.

Se deroga la disposición transitoria decimocuarta de la Ley 4/2021, de 16 de abril, de la función pública valenciana.

Se deroga el artículo 2 del Decreto 187/2017, de 24 de noviembre, del Consell, por el que se regula el funcionamiento de la Oficina de Derechos Lingüísticos.

DISPOSICIONES FINALES

*Disposición final primera. Autorización al Consell para refundir las disposiciones legales vigentes en materia de vivienda*

Se autoriza al Consell, a propuesta de la persona titular de la conselleria competente en materia de vivienda, para que en el plazo de un año, desde la entrada en vigor de la presente ley, proceda a la redacción de un texto refundido de la Ley 2/2017, de 3 de febrero, de la Generalitat, por la función social de la vivienda de la Comunitat Valenciana, de la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de la Generalitat, de vivienda de la Comunidad Valenciana, del Decreto Ley 6/2020, de 5 de junio, del Consell, para la ampliación de vivienda pública en la Comunitat Valenciana mediante los derechos de tanteo y retracto, y el resto de disposiciones normativas vigentes, con rango de ley, en materia de vivienda, así como para que se proceda a regularizar, aclarar y armonizar los textos legales que deban ser refundidos.

*Disposición final segunda. Habilitación para desarrollo reglamentario*

Se autoriza al Consell para dictar cuantas disposiciones sean necesarias para el desarrollo de lo previsto en esta ley.

*Disposición final tercera. Provisión de los servicios sociales establecidos en el artículo 18.2 de la Ley 3/2019, de servicios sociales inclusivos*

La forma de provisión de los servicios establecidos en los artículos 18,1 y 18.2 de acuerdo con el artículo 34 de esta ley deberá ser implantada antes del 31 de diciembre de 2022. Podrán considerarse, excepcionalmente, gestión directa, entendida como la desarrollada por el artículo 85.2.*a*  de la Ley 7/1985, de 2 de abril, reguladora de las bases del régimen local, aquellos servicios desarrollados en el artículo 18.2, que con anterioridad a la aprobación de esta ley ya estuvieran prestándose mediante esta fórmula.

*Disposición final cuarta. Entrada en vigor*

La presente ley entrará en vigor el día 1 de enero de 2023.

Por tanto, ordeno que todos los ciudadanos y todas las ciudadanas, tribunales, autoridades y poderes públicos a los que corresponda, observen y hagan cumplir esta ley.

València, 29 de diciembre de 2022

EL PRESIDENT DE LA GENERALITAT

Ximo Puig i Ferrer

--------------------

1   La sección 2.ª del capítulo VI del título II, titulada «Oficina de Derechos Lingüísticos de la Generalitat Valenciana. (ODL)», y el artículo 136 se derogan por la disposición derogatoria única de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/dof/spa/html), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI