Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9614, del 09-06-2023 (2023/6096)

RESOLUCIÓ de 8 de març de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de la piscifactoria Gramabasa 2, en el terme municipal de Guardamar del Segura. Expedient (1318765) 101/2019/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9614

Data del DOGV
:   09-06-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/6096

CVE


Data del document
:   08-03-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de març de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de la piscifactoria Gramabasa 2, en el terme municipal de Guardamar del Segura. Expedient (1318765) 101/2019/AIA. [2023/6096]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1318765) 101/2019/AIA.  
Títol: Ampliació de la piscifactoria Gramabasa 2.  
Promotor: Granja Marina Bahia de Santa Pola, SLU.  
Òrgan substantiu: Subdirecció General de Pesca.  
Ref. Òrgan substantiu: ANIA/03.0019.  
Localització: Guardamar del Segura.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
Consta antecedent de declaració d'impacte ambiental favorable condicionada, emesa l'1 de març de 2012 (expedient 7/2012-AIA) pel director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, a favor de Granja Marina Bahia de Santa Pola, SLU, situada davant del terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant), per al desplaçament i l'ampliació d'una granja marina d'orada i llobarro, per a una capacitat productiva de 3.900 t/any (2.730 t d'orada i 1.170 t de llobarro).  
El projecte presentat té per objecte ampliar la capacitat de producció a 8.000 t/any. Per a això, s'ampliaria la instal·lació actual en direcció sud-est que arribaria a ocupar el doble de la superfície actual (948.675 m²), un total d'1.897.350 m². El projecte preveu instal·lar 42 gàbies noves de 28,6 m de diàmetre i 11.000 m³ de volum cadascuna, per a la cria d'orada i llobarro, i arribarà a un total de 84 gàbies de producció. Així mateix, es pretén instal·lar nou gàbies auxiliars de 16 metres de diàmetre i 1.600 m³ de volum per a desempescat o comercials. Per a dur a terme el projecte, el promotor pretén obtindre l'ampliació de la concessió d'ocupació de domini públic, marítim terrestre (DPMT), d'una superfície actual de 948.675 m² per a arribar a una autorització total d'1.897.350 m² del fons marí per a amarratge i sustentació de les gàbies.  
L'ampliació se situarà en mar oberta prolongant la instal·lació actual en direcció sud-est, en el front costaner de Guardamar del Segura (Alacant), a més de 4 km de la costa, sobre les isòbates dels 30 i 36 m. La granja ocuparà un polígon total de 190 ha (1.897.350 m²) de concessió de domini públic maritimoterrestre, de les coordenades perimetrals del qual seran les següents:  
  
Coordenades perimetrals del total de la instal·lació Coordenades UTM ETRS89  
 X I  
Boia A 710728.78 4217516.59  
Boia B 711775.28 4216640.22  
Boia C 711329.06 4216107.38  
Boia D 710282.57 4216983.75  
Boia E 711252.03 4217078.40  
Boia F 710805.81 4216545.56  
Boia G 712298.54 4216202.02  
Boia H 712821.80 4215763.83  
Boia I 712375.58 4215230.99  
Boia J 711852.33 4215669.18  
  
  
Per a construir l'ampliació es modificarà l'abalisament perimetral actual (boies A, B, C, D, E i F) i s'instal·laran les noves balises perimetrals corresponents a les boies G, H, I i J. El sistema de fondeig es compon de línies d'entramat amarratge i fondeig. L'entramat forma una quadrícula al voltant de cada gàbia. Les quadrícules s'uneixen en els seus extrems al denominat volant de distribució, i aquest és el punt d'unió entre les línies d'entramat, fondeig i amarratge. Als volants de distribució s'enganxen les boies de sustentació, de diferents dimensions, la missió de les quals és la d'aportar flotació a l'entramat, línies de fondeig i amarratge i actuar a manera d'amortidor davant les oscil·lacions dinàmiques. El dimensionament de les línies de fondeig, amarratge i entramat dependrà de manera directa de les forces que s'exercisquen sobre el polígon.  
El procés productiu començarà amb la sembra d'alevins d'entre 15-80 grams produïts en empreses especialitzades d'Espanya i d'Europa. La quantitat d'aliment que se subministrarà als peixos està establida en taules d'alimentació segons l'època de l'any, la temperatura de l'aigua, el pes del peix, així com patrons d'alimentació, distribució de l'aliment i resposta a l'alimentació dels peixos. S'optimitzarà l'alimentació per a disminuir pèrdues d'aliment, i optimitzar l'alimentació d'aquests, i es basaran en els paràmetres anteriors, sistemes informàtics, sistema de dosatge i transport d'alimentació assistit per una plataforma i una avaluació contínua de les respostes dels peixos i índexs biològics d'aquests. L'aliment està compost principalment per farines de peix, olis de peix, cereals i vitamines. El sistema d'alimentació estarà compost per tubs de PE alta densitat de 90 mm de diàmetre per a cadascuna de les gàbies, que arribarà al centre d'aquestes, on està instal·lat un giratori i des del vaixell (connectat als tubs de PE) mitjançant un sistema d'impulsió es fa arribar aliment a cadascuna de les gàbies.  
  
Es faran tasques de manteniment de la instal·lació consistents a revisar i controlar de manera periòdica les xarxes de les gàbies i els ancoratges d'aquestes, així com el canvi de xarxes segons l'obertura de malla que requereixen els peixos en funció de l'augment de grandària dels peixos. A més, es realitzaran mostrejos periòdics, controls sanitaris, s'eliminaran les possibles baixes i s'observarà el comportament dels peixos. Cadascuna d'aquestes activitats, la realitzarà personal especialitzat.  
Una vegada aconseguida la talla comercial, els peixos són sacrificats per hipotèrmia, s'extrauen des de les gàbies amb salabres i la grua del vaixell, fins a tancs isotèrmics que contenen aigua i gel. Posteriorment, el peix es llava i es classifica per talles i s'envasen amb gel en caixes termoprotectores, per a enviar-lo als punts de venda. D'aquesta manera es tanca el cicle productiu i queden les gàbies d'engreixament lliures per a poder començar un nou cicle. El ritme de creixement i demanda de peix determinarà que els diferents cicles productius s'encavallen.  
  
Tramitació administrativa  
En data 9 de juliol de 2019, la Direcció General de l'Aigua va sol·licitar l'aportació d'una anàlisi sobre la possible sinergia en el medi marí de la denominada Gramabasa 2 amb les granges Culmar 1 i 2 que es troben en funcionament i el projecte en tramitació de Piscifactories Hermanos Ríos, exp. número 099/2019-AIA (ANIA/03.0014).  
En data 25 de setembre de 2019, la Subdirecció General de Pesca (òrgan substantiu) va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanya de l'enllaç al web de la Conselleria en què s'allotja la documentació dels projectes en fase d'exposició pública, així com el projecte complet (projecte, estudi d'impacte ambiental, projecte d'abalisament, documentació complementària, etc.), diversos informes, edicte d'exposició pública de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, al·legacions al projecte de Piscifactoria Hermanos Ríos (exp. ANIA/03.0014) i anunci de publicació en el DOGV.  
El 8 de novembre de 2021, l'òrgan ambiental remet una proposta d'esmena de la documentació, i sol·licita, entre altres, que s'esmene l'ESIA, en particular l'estudi sobre les possibles sinergies amb els projectes de la zona, l'informe sobre l'afecció d'espais de la Xarxa Natura 2000, l'informe sobre la compatibilitat ambiental amb les estratègies marines, l'informe sobre la possible afecció turística i l'informe final de la Direcció General de l'Aigua.  
El 30 de novembre de 2021 la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant envia documentació que esmena parcialment l'expedient: l'informe de compatibilitat de les estratègies marines, l'informe encarregat pel promotor i realitzat per l'Institut d'Ecologia Litoral sobre les possibles sinergies amb la resta de les instal·lacions de la zona.  
El 26 abril de 2022, la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant remet la documentació sol·licitada per a esmenar l'ESIA i l'informe de la Direcció General de Turisme.  
El 14 de setembre de 2022, la Secció de Pesca Marítima d'Alacant remet l'informe d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina (Ministeri).  
En data 14 d'octubre de 2022, aquest òrgan ambiental rep de la direcció territorial competent en pesca una resolució de data 14 de juny de 2021 en la qual resol «donar per transcorregut el termini concedit en el compliment dels tràmits i declarar el decaïment en el dret al tràmit d'esmena de la sol·licitud d'autorització presentada per Piscifactories Hemanos Ríos, SL, en data 2 de setembre de 2016». En data 21 d'octubre de 2022, aquest òrgan ambiental comunica a la Direcció General de l'Aigua la conclusió i l'arxivament de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental de l'expedient 099/2019-AIA perquè siga tinguda en compte a l'hora de l'emissió de l'informe sobre el projecte de referència.  
  
El 21 de novembre de 2022, la Secció de Pesca Marítima d'Alacant remet l'informe favorable condicionat de la Direcció General de l'Aigua.  
L'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el DOGV número 8572, de data 17 de juny de 2019. Així mateix, es va publicar un anunci de data 23 de maig de 2019 en el tauler d'anuncis de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural d'Alacant, durant 30 dies a partir de l'endemà de la publicació d'aquest anunci. L'Ajuntament de Guardamar del Segura en data 23 d'agost de 2019 va comunicar a l'òrgan substantiu que l'anunci d'informació pública havia romàs exposat en el tauler d'anuncis de la corporació municipal des del 28 de juny al 28 de juliol de 2019, tots dos inclusivament, i que no s'havien presentat al·legacions durant el període d'exposició.  
  
Simultàniament, es va formular consulta a les administracions públiques afectades. S'han rebut informes de les següents:  
- Informe de la Direcció General de l'Aigua, de data 9 de juliol de 2019, en el qual indica que es requereix informació addicional per possibles efectes sinèrgics amb projectes de granges marines concurrents en la zona d'estudi, en particular amb el projecte Piscifactoria Hermanos Ríos.  
- Informe favorable de Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 28 d'agost de 2019.  
- Informe del Ministeri de Defensa, de data 4 de setembre de 2019, favorable condicionat al fet que una vegada aprovat el projecte, l'empresa responsable de l'execució haurà d'informar l'Institut Hidrogràfic de la Marina del començament i finalització dels treballs, així com de l'abalisament associat a aquest per a la difusió i avís a la navegació.  
  
- Informe favorable de Ports de l'Estat (Ministeri de Foment), en aquest s'indica com ha de ser l'abalisament de la instal·lació, de data 17 de setembre de 2019.  
- Informe favorable condicionat de la Subdirecció General per a la Protecció de la Mar (Ministeri de Transició Ecològica) de data 29 d'octubre de 2019, que conclou que no es preveuen repercussions negatives i que l'actuació serà compatible amb els objectius de l'estratègia marina de la demarcació llevantinobalear sempre que es respecte les condicions proposades.  
- Informe de la Direcció General de Turisme de la Generalitat Valenciana, en què es fa referència a l'impacte visual o paisatgístic que produeixen les gàbies, així com a l'efecte que produeix la cria intensiva d'atracció de depredadors com el tallahams o la tintorera, que podrien acostar-se a la platja i atacar banyistes, de data 23 de desembre de 2021.  
  
- Informe favorable condicionat de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina, de data 6 de juliol de 2022, que conclou que no es preveuen repercussions negatives i que l'actuació serà compatible amb els objectius de l'estratègia marina de la demarcació llevantinobalear sempre que es respecte el condicionat proposat.  
- Informe favorable condicionat del Servei de Planificació de Recursos Hidrològics i Qualitat de les Aigües, de data 18 de novembre de 2022.  
Aquest òrgan ambiental disposa d'elements de judici suficients per a realitzar l'avaluació ambiental.  
Consideracions ambientals  
L'ampliació de la instal·lació se situarà a continuació de la instal·lació existent, en mar oberta, a 5 km de la costa de Guardamar del Segura. Després de Consultat l'Acuivisor del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, s'observa que el projecte d'ampliació se situarà en la zona denominada Zes-CVAL-46 preferent, es tracta d'una zona potencial per a l'aqüicultura.  
L'estudi d'impacte ambiental analitza tres alternatives per a l'ampliació que han sigut descartades per les raons següents: en primer lloc, l'expansió de la instal·lació cap al nord es descarta perquè envairia la granja Culmar 1; la segona opció prevista, cap al sud i oest es desestima perquè irrompria sobre el polígon d'esculls artificials; l'última alternativa considerada seria la de traslladar tota la instal·lació a una altra ubicació, es menysprea per no existir suficient profunditat en el cas de traslladar la instal·lació a la franja compresa entre terra i l'alineament d'esculls artificials i l'altra possibilitat de trasllat seria fora del polígon d'esculls en direcció mar endins, que el promotor desestima perquè no mitigaria l'efecte de proximitat amb altres granges de l'àrea. Finalment, s'opta per donar continuïtat a la instal·lació actual, i ampliar-la cap a l'espai contigu en direcció sud-est (mar endins), aquesta zona no està ocupada per altres granges ni formen part de polígons d'esculls artificials. A favor de l'elecció d'aquesta ubicació a més es compta amb l'experiència d'una explotació des de fa anys, el fons és adequat, no s'envaeixen altres espais o interessos de tercers i és una activitat ja coneguda.  
  
Tenint en compte l'informe de la Subdirecció General per a la Protecció de la Mar, l'àrea que ocuparà l'ampliació de la piscifactoria abasta fons mancats d'hàbitats amb rellevància ecològica. Es tracta d'un ambient construït a partir de la sedimentació de la desembocadura del riu Segura. L'anàlisi granulomètrica del fons el classifica com a fons arenós o de transició amb el d'arena fangosa, i és un fons adequat per a albergar la piscifactoria, ja que l'activitat a penes incideix en la qualitat del substrat. No obstant això, en les proximitats existeixen comunitats bentòniques sensibles o d'especial protecció i el límit més pròxim és el de la prada de Cymodocea nodosa a uns 1.100 m de la instal·lació, el punt més pròxim al qual es pot trobar prada de posidònia oceànica és a 3.500 m de distància i el coral·ligen es trobaria a més 3.900 m de distància.  
L'ampliació de la granja marina se situarà a la regió marina mediterrània, demarcació llevantino-balear, establida en la Llei 41/2010, de protecció del medi marí. La instal·lació es troba dins de l'espai de la Xarxa Natura 2000 de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) ES0000508 Espai Marí Tabarca-Cap de Pals, a 3 km dels LIC/ZEPA ESZZ16009 Espai Marí de Cap Roig i a 8 km de l'ES0000214 Espai marí de Tabarca. Es tracta d'una important àrea d'alimentació per a diverses aus ma marines, algunes de les quals nidifiquen en la costa adjacent, incloses en l'annex I de la Directiva 2009/147/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres i en l'annex IV de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat. És, a més, una àrea rellevant per a altres aus marines migratòries de presència regular a Espanya. En concret aquesta Zepa acull 23 espècies entre les quals 8 es consideren tàxons clau de conservació prioritària es tracta de la baldriga balear (Puffinus mauretanicus) en perill d'extinció segons el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades (CEEA), la baldriga cendrosa mediterrània (Calonectris diomedea diomedea) i la gavina corsa (Laurus audounii) espècies vulnerables segons el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades (CEEA), gavina de bec prim (Larus genei), xatrac menut comú (Sterna albifrons) xatrac (Sterna hirundo), au de tempesta mediterrània (Hidrobates palagicus melitensis) i corb marí emplomallat mediterrani (Phalacrocorax aristotelis desmarestii) incloses totes en la Llista d'espècies en règim de protecció especial (LESRPRE).  
  
Segons indica l'informe de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina, els fons costaners (arenosos i fangosos) alberguen l'hàbitat d'interés comunitari 1120 Prades de posidònia inclòs en l'annex I de la Directiva 92/43/CEEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, a més, aquestes prades alberguen altres espècies d'alt interés, com la nacra (Pinna nobilis), espècie catalogada com en perill d'extinció en el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades (CEEA), actualment l'Ordre TEC/1078/2018, de 28 de setembre, per la qual es declara la situació crítica de l'espècie Pinna nobilis (entre altres) i declaren d'interés general les obres i els projectes encaminats a la recuperació del tàxon. Les prades de posidònia oceànica funcionen com una àrea d'alimentació de fauna marina com les aus marines i espècies com la tortuga babaua (Caretta caretta), inclosa en l'annex II de la Directiva hàbitats, així com en la Llista d'espècies silvestres en règim de protecció (LESRPE) i en el CEEA sota la categoria de vulnerable. Segons l'informe de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina la prada de posidònia oceànica es localitza a uns 6 km de distància al nord de les instal·lacions, a més hi ha xicotetes taques de posidònia pròximes a la costa, la més pròxima a la concessió està a 3.500 m de distància i es troba en bon estat de conservació. No obstant això, l'ampliació projectada, s'instal·larà sobre un fons ocupat per la biocenosi dels fangs terrígens costaners i arenes fangoses que segons l'informe de la Subdirecció General de Biodiversitat no té gran valor ecològic.  
  
Quant a la qualitat de l'aigua les anàlisis realitzades indiquen que es tracta d'una zona d'aigües de bona qualitat. La massa d'aigua pertany a l'àmbit territorial de la demarcació hidrogràfica del Segura, i està classificada com a massa d'aigua costanera natural, i és de tipus AMP-T08 (aigües costaneres mediterrànies no influenciades per aportacions pluvials, profundes, rocoses).  
Al nord de la instal·lació actual, que es projecta ampliar, existeixen altres dos piscifactories del mateix tipus Culmar 1 i Culmar 2, pertanyents a una altra companyia. Per a avaluar les possibles sinergies que pogueren amplificar o magnificar l'abocament el promotor ha realitzat un estudi i ha aplicat un model amb les condicions marines existents (profunditat i corrents) i conclou que no es produirà interacció amb els abocaments, i que no s'esperen efectes sinèrgics que puguen augmentar el radi d'afecció de l'activitat en la zona i que el medi té capacitat de càrrega per a acollir aquesta activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental analitza les repercussions de l'activitat en la fase de construcció i en la fase de funcionament.  
  
Fase de construcció:  
La col·locació de llastos i fondejos suposarà una afecció de fons marins, que pot suposar la destrucció d'alguns individus de les poblacions bentòniques presents en la zona. El fons alberga la biocenosi dels fangs terrígens, que no té gran significació ecològica.  
La col·locació dels fondejos produirà un enterboliment puntual de les aigües profundes i influirà en la qualitat dels fons i en les comunitats bentòniques. L'impacte serà de baixa intensitat, duració i extensió.  
  
La presència dels fondejos permetrà la fixació d'organismes filtradors que participaran activament en l'autodepuració de l'ecosistema en fixar en forma de biomassa una part de les aportacions de nutrients i matèria orgànica procedent de les mateixes gàbies i generà un efecte positiu.  
La col·locació dels fondejos pot tindre afecció sobre el patrimoni arqueològic, ja que les labors d'ancoratge poden produir una remoció del fons. Durant la prospecció geofísica arqueològica subaquàtica amb la inspecció realitzada no s'han trobat indicis de restes arqueològiques en la zona d'estudi.  
El transport dels elements que compondran la instal·lació es realitzarà amb una embarcació especialitzada, i suposarà un augment del trànsit d'embarcacions i es produirà un augment de les emissions de gasos, sorolls i vibracions propis dels motors de combustió, així com l'increment del trànsit marítim en la zona. Els impactes que es produiran seran d'escassa magnitud, i restringits a la zona d'obres, de curta duració i els efectes de les quals cessaran una vegada que les instal·lacions estiguen construïdes.  
Durant la fase de construcció poden generar-se residus sòlids procedents de materials sobrants de la construcció de la granja que podrien produir impactes negatius sobre la qualitat de les aigües i els fons marins en la zona d'obres i en l'àmbit del port de Guardamar del Segura. Aquests impactes seran de baixa intensitat i de caràcter puntual.  
  
Fase de funcionament:  
Per a realitzar les activitats necessàries per al funcionament i manteniment de la instal·lació, es realitzaran visites de manera contínua, que augmentaran el trànsit d'embarcacions i l'emissió de gasos i sorolls.  
Uns dels impactes més importants durant aquesta fase seran els derivats de la presència dels animals estabulats, entre altres, els que es produeixen per l'aliment no ingerit, les excrecions de les espècies cultivades i els productes químics utilitzats en les operacions de cultiu. Com que es tracta d'una instal·lació en mar oberta, les restes d'aliment acaben alliberant-se al medi. La conseqüència és un augment en la columna d'aigua de nitrogen i fòsfor en diferents proporcions i pot arribar a produir eutrofització, així com un canvi en l'estructura del sediment, per enriquiment orgànic en les proximitats de la instal·lació. Així mateix, l'excés d'aliment, així com la infraestructura flotant de les gàbies, produeix atracció d'espècies tant bentòniques com pelàgiques, així com d'ocells i mamífers marins. S'optimitza el procés d'alimentació mitjançant programes informàtics que permeten conèixer de manera continuada la resposta dels peixos i els seus índexs biològics i d'aquesta manera es minimitza la quantitat de pinso no ingerit, a més, el procés d'alimentació es realitza des del vaixell sitja que reparteix el pinso de forma més uniforme i sota la supervisió del personal de la granja.  
  
Cal destacar la utilització de substàncies específiques com els medicaments que es poden subministrar als peixos, aquestes substàncies poden tindre efectes sobre la flora i la fauna bentònica i pelàgica i sobre la qualitat de les aigües. En el cas de ser necessària l'aplicació de tractaments se subministraran segons la legislació vigent i amb prescripció veterinària. L'efecte d'aquests fàrmacs és a través de la ingestió, i són innocus per simple contacte. L'emmagatzematge serà segons normativa, s'evitarà que hi haja vessament d'aquestes substàncies a la mar i l'eliminació dels productes i dels seus envasos, la realitzarà un gestor autoritzat.  
A la Mediterrània, les prades de posidònia oceànica han mostrat sensibilitat a la presència de les instal·lacions aqüícoles, i ha disminuït la densitat, biomassa i grandària de les fulles d'aquesta, així com la capacitat fotosintètica. I, per contra, ha augmentat la concentració de fòsfor en els teixits i la biomassa d'epífits. A més, de la desaparició de l'ecosistema, podria produir alteració ecològica, erosió de la costa i alteracions de les pesqueres costaneres.  
La nova instal·lació produirà un efecte d'escull artificial, a conseqüència de la introducció de blocs de formigó dels fondejos i l'aportació d'aliment i matèria orgànica, tal com s'ha pogut comprovar en altres instal·lacions similars.  
Com que es tracta d'una ampliació el promotor fa anys que està fent mostrejos mensuals (dades hidrogràfiques, sedimentològiques i de la biota bentònica) en dos estacions, una en la zona de cultiu i una altra fora de l'àrea d'incidència del cultiu, sense apreciar diferències significatives entre totes dues estacions, per la qual cosa el promotor conclou que l'activitat piscicultora no impacta significativament sobre la condició o qualitat de la columna d'aigua ni els fons.  
Els abocaments del cultiu estan constituïts fonamentalment pel pinso que no és ingerit pels peixos i per la femta d'aquests, el promotor ha realitzat una simulació mitjançant el programa Meramod. L'estudi indica que la direcció de la dispersió de l'abocament serà nord-est (ne) i s'estima que la major part de l'abocament es depositaria en la mateixa concessió de la piscifactoria i la distància màxima de dispersió és de 775 m en direcció nord-est. El model s'aplica també a la granja veïna Culmar 1, no es preveu interacció entre els abocaments de totes dues granges, i es descarten efectes sinèrgics.  
Una vegada instal·lades les gàbies l'ocupació suposarà un obstacle per al trànsit marítim i un efecte sobre el paisatge. D'altra banda, la presència de la granja impedeix la faena dels pescadors d'arrossegament i es veurà beneficiada la fauna marina.  
En cas de temporal marí les gàbies podrien desplaçar-se a zones d'interés ecològic o d'ús públic, com a mesura preventiva la granja disposarà d'un servei de manteniment habitual que s'encarregarà d'assegurar la instal·lació, amb una atenció especial a l'estat de les xarxes i al reforç de fondejos, d'aquesta manera també es preveu la fuita dels peixos que es cultiven. No obstant això, atés que l'activitat prevista consisteix en engreixament d'orada i llobarro, es descarta afecció per introducció d'espècies al·lòctones. Un altre tipus d'accidents que podria succeir seria degut al trànsit marítim que s'evitarà amb la senyalització de la concessió d'acord amb la normativa d'aplicació.  
Segons l'informe de la Direcció General de Turisme, la presència de gàbies en la mar produeix un impacte visual negatiu, que augmentarà amb l'increment de piscifactories en la zona, ja que serà visible des dels edificis confrontants a la platja, i pels usuaris d'aquesta. El promotor considera que l'impacte paisatgístic no serà molt major de l'existent, ja que el projecte de referència consisteix a ampliar la instal·lació existent, a més l'ampliació es localitzarà a més de 5 km, i la conca visual és d'uns 3 km aproximadament. No obstant això, sent que l'element primordial de la qualitat paisatgística és la mateixa massa d'aigua, es pot mitigar l'impacte instal·lant gàbies i boies que no destaquen en la mar (negre i gris). Al mateix temps, en l'informe es fa referència a l'atracció que produeixen aquest tipus d'instal·lacions sobre altres peixos predadors com poden ser el tallahams (Pomatomus saltatrix) i la tintorera (Prionace glauca) que si s'acosten a la platja, poden ser un perill per als banyistes. S'haurà d'observar si existeix un increment d'atacs d'aquesta mena de predadors als banyistes.  
  
En l'explotació es produiran residus no perillosos (peixos morts, assimilables a RSU, inerts com xàrcies velles, caps, plàstics, palets de fusta, etc.) residus perillosos (envasos buits contaminats, olis usats, bateries usades, aigua de sentines, filtres d'olis i gasoil usats, material/draps absorbents, aerosols, etc.) i líquids (aigües sanitàries) la incorrecta gestió dels quals pot produir contaminació de sòls i aigües. L'impacte es valora com a compatible i s'han d'aplicar-se mesures correctores.  
  
L'ampliació de l'activitat es preveu que tindrà un impacte positiu sobre la socioeconòmica de la zona, i es pot consolidar o, fins i tot, ampliar el nombre de llocs de treball. A més, el sector pesquer podria veure's afavorit, bé com un complement del sector o bé perquè les espècies salvatges podrien veure's atretes per la piscifactoria i augmentarien d'aquesta manera les captures de la pesquera tradicional.  
Com a mesures correctores el promotor proposa optimitzar el pla de cultiu, ajustant les necessitats d'alimentació en funció del període de l'any i el ritme de creixement dels peixos. A més, s'utilitzarà un dispersador d'aliment circular en el centre de la gàbia que millora la distribució espacial de l'aliment, de manera que disminueix la competitivitat entre els peixos. Així mateix, en disposar d'un vaixell sitja, el sistema d'alimentació està automatitzat i garanteix així que se subministren les quantitats adequades, així s'evitarà la dispersió en el medi de pinso no aprofitat. Quant a la prevenció de malalties s'actuarà d'acord amb la normativa, utilitzant només productes autoritzats, aportats per laboratoris homologats, se subministraran en premescles de pinso per a evitar que es disperse ràpidament en el medi aquós, i en dosis pautades per prescripció veterinària.  
El promotor en l'estudi d'impacte ambiental estableix un pla de vigilància ambiental durant la fase de funcionament de la instal·lació dels aspectes següents:  
1. La columna d'aigua: es mesuraran trimestralment els paràmetres següents. En relació amb l'estat tròfic de l'aigua (nitrits, nitrats, amoni, fosfats, clorofil·la a, índex pigmentari de Margalef, estructura fitoplantònica, sòlids totals en suspensió, oxigen dissolt i transparència o terbolesa). El mostreig es realitzarà a dos nivells batimètrics (superfície i pròxima al fons). Es continuaran utilitzant els quatre enclavaments de control que s'estaven utilitzant i que, a més, són compartits per a totes les instal·lacions piscicultores de la zona i dels quals existeix un registre històric.  
2. El sediment: s'analitzaran semestralment els paràmetres de granulometria, matèria orgànica, pH, potencial redox i microorganismes (Clostridium sulfitoreductores i la presència de mantells de Beggiatoa sobre el fons). Per a comprovar que no s'alteren les condicions originals del substrat especialment en aquells fons que s'estenen més enllà de l'àrea d'afecció de les piscifactories. S'utilitzaran les mateixes estacions que per a la columna d'aigua (enclavament en la concessió, enclavament dins del radi de dispersió dels abocaments i enclave control).  
  
3. Biocenosi dels fangs terrígens: anualment es compararà la biota i els índexs faunístics i de diversitat d'aquesta, en les tres estacions considerades per a la vigilància del sediment, per a això es prendran tres rèpliques de mostra, i s'identificarà i recomptarà la macrofauna present en aquestes per a poder contrastar si hi ha canvis en la comunitat una vegada estiga la piscifactoria en funcionament.  
  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions per a cultius aquàtics i piscifactories estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
L'expedient ha observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en la resta de disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc,  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables, el projecte d'ampliació d'una granja marina d'orada i llobarro en gàbies flotants, promogut per Granja Marina Bahía de Santa Pola, SLU, a Guardamar del Segura (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que figura en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
1. D'acord amb l'informe de la Subdirecció General per a la Protecció de la Mar:  
- En relació amb el possible efecte sobre la Zepa ES0000508 Espai Marí Tabarca-Cap de Pals, les embarcacions usuàries de les instal·lacions hauran d'evitar passar prop de les basses (grups d'aus sedimentades en la mar que es formen al capvespre) de les aus marines per les quals es declara l'espai i adoptar totes les precaucions necessàries per a evitar produir episodis que pogueren suposar un perjudici per al seu estat de conservació. Així mateix, s'assegurarà el manteniment correcte del conjunt de les instal·lacions i la realització d'un seguiment visual constant que n'avalue l'efectivitat per a evitar l'enganxament d'ocells.  
  
- Els morts i altres elements del sistema de fondeig hauran de situar-se en fons arenosos i sense vegetació.  
- S'haurà de realitzar un manteniment periòdic per a garantir que els caps romanen tibants, no solament després de temporals, a fi d'evitar possibles captures accidentals d'exemplars de fauna marina incloses en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desplegament de la Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del Catàleg espanyol d'espècies amenaçades. Així mateix, hauran de comunicar, a l'autoritat competent, qualsevol captura accidental d'aquestes espècies en l'estructura de caps.  
- Els residus originats durant el conreu, així com les possibles caigudes d'utensilis o els despreniments d'artefactes, hauran de ser recollits pels titulars i portats al port perquè siguen tractats per gestors autoritzats. No hauran de llançar-se a la mar mai.  
- Totes les instal·lacions hauran de tindre en compte els possibles riscos climàtics existents en la ubicació (en particular les pluges i temporals marítims), i evitar així abocaments de contaminació a la mar.  
2. D'acord amb l'informe de Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina:  
- S'haurà de continuar el programa de vigilància ambiental i incloure-hi el seguiment de la qualitat de l'aigua, els sediments marins i l'estudi de les comunitats bentòniques associades. S'haurà de prestar especial atenció als nivells de matèria orgànica.  
- S'haurà de vigilar el risc de transmissió de patògens o malalties al medi ambient natural i es controlarà la quantitat de químics i medicaments que s'incorpore en la instal·lació, associats a la neteja i/o control de patògens i malalties.  
- Haurà de realitzar-se periòdicament la vigilància de l'estat de les construccions i de l'entorn, perquè les instal·lacions no perden qualitat i puguen generar afeccions a la Xarxa Natura 2000 per contaminació accidental, o fuita d'individus.  
- S'hauran de comunicar a l'autoritat competent i a la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina el resultat del programa de vigilància ambiental, així com l'aplicació de les mesures preventives o correctores previstes.  
- S'hauran de realitzar plans de contingència i protocols d'actuació per a minimitzar els danys i perjudicis que es puguen ocasionar davant els fenòmens meteorològics extrems recurrents en la Mar Mediterrània. Aquests poden ocasionar el trencament de les instal·lacions i la mortaldat de gran quantitat d'individus, que acaben arribant morts i en divers estat de descomposició a les costes.  
- El sistema de fondeig haurà de comptar amb les dimensions i els elements necessaris perquè cap de les seues parts puga arrossegar pels fons i haurà de tindre una folgança tal, que no supose un risc d'enganxament per a les espècies de cetacis presents en la Zec.  
- Tots els elements que s'empren per a la realització de l'actuació hauran de ser dimensionats per a resistir els esforços que puguen patir al llarg del període en el qual estiguen instal·lats en la mar, de manera que, a més d'evitar-ne l'arrossegament pel fons, no es produïsquen trencaments i pèrdues en la mar de les boies emprades o dels elements utilitzats. S'hauran de seleccionar els materials de manera que no es produïsca contaminació del medi marí.  
- En línia amb les directrius de gestió de la Zepa en el marc del projecte Life + Indemares, s'haurà de disposar d'un protocol d'actuació que garantisca l'actuació ràpida i efectiva en defensa de les aus davant un hipotètic cas d'abocament, dins dels plans i instruments de contingència contra la contaminació marina.  
- En cas de produir-se l'atrapament d'aus, es disposarà d'un pla de contingència, que constarà de les mesures previstes per a evitar o mitigar el mal als ocells en cas d'atrapament en les xàrcies.  
- Haurà de mantindre un registre de la vigilància i seguiment de la concessió i els seus voltants personal qualificat, convenientment format i i que conega els protocols d'actuació corresponents en cas d'atrapament o presència d'ocells, que supervisen periòdicament les malles de protecció.  
- S'haurà de fer un manteniment periòdic per a garantir que els caps romanen tibants, no solament després de temporals, a fi d'evitar possibles captures accidentals d'exemplars d'espècies de fauna marina incloses en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desplegament del LESRPE i CEEA. Així mateix, hauran de comunicar, a l'autoritat competent i a la seua subdirecció general, qualsevol captura accidental d'aquestes espècies.  
- S'assegurarà el manteniment correcte del conjunt de les estructures flotants i la realització d'un seguiment visual constant que n'avalue l'efectivitat per a evitar l'enganxament d'aus.  
- Queda prohibida l'emissió de sons estridents (50 dB a 1 m de la font), incloent-hi la música i l'ús de botzines, que pertorben la tranquil·litat dels animals, excepte per motius de seguretat o d'emergència.  
  
- Està prohibit emetre sorolls o utilitzar substàncies o aliments (feeding) amb el propòsit d'atraure o repel·lir la fauna o modificar el seu comportament.  
- En el cas de ferir una tortuga o cetaci o si es troba un d'aquests animals ferit o mort, s'haurà d'avisar al 112 com més prompte millor i indicar la posició, l'hora i les circumstàncies de la troballa. Així mateix, s'haurà d'informar la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina.  
- S'hauran de minimitzar les fonts de llum durant la nit, amb les garanties necessàries per a la seguretat de les embarcacions i la tripulació, per a evitar l'enlluernament i la desorientació de les aus marines i les molèsties a les espècies aquàtiques. Ja que aquests llums poden desorientar les baldrigues, ja que es desplacen a la nit i es desorienten fàcilment amb els llums.  
- Es recorda que les actuacions que s'han de realitzar es troben dins de l'àmbit d'un espai marí de la Xarxa Natura 2000 amb presència de cetacis, aus i tortugues marines, per la qual cosa es recomana reduir la velocitat de les embarcacions de motor, a fi d'evitar possibles col·lisions amb aquestes espècies, excepte per estrictes raons de seguretat, de caràcter puntual.  
- Es recomana minimitzar els sorolls generats per l'embarcació i la maquinària que s'utilitze; per a això, s'ha d'assegurar que tinguen la documentació i les inspeccions al dia, i complisquen la normativa vigent en contaminació sonora.  
- Si durant la navegació s'acosten a l'embarcació cetacis o tortugues marines no s'haurà de modificar el rumb i s'hauran d'evitar maniobres que puguen comprometre la seguretat d'aquests; en cap cas s'hauran de realitzar maniobres d'aproximació. Pel que fa a cetacis, s'hauran de seguir les instruccions del Reial decret 1727/2007, de 21 de desembre, pel qual s'estableixen mesures de protecció dels cetacis.  
- S'haurà d'evitar travessar amb l'embarcació o fondejar en les proximitats de les basses d'ocells que pogueren formar-se en la làmina d'aigua.  
- S'hauran d'adoptar, amb caràcter permanent, mesures de bones pràctiques de conservació.  
- Es prohibeix realitzar abocaments, de qualsevol naturalesa, a la mar.  
- Es prohibeix qualsevol activitat o comportament que puga causar molèstia o dany als ocells marins, als cetacis i a les tortugues marines.  
  
- Haurà de comunicar-se amb suficient antelació a la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina la data prevista per al començament de les obres, així com el calendari final per al desenvolupament del projecte.  
3. D'acord amb l'informe del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, en el programa de vigilància ambiental (PVA) proposat s'hauran d'incloure:  
- Hauran de proposar-se, prèviament, els punts de control per a l'execució del pla de vigilància ambiental per a ser aprovats pel Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües.  
- Mensualment es realitzarà en 2 nivells batimètrics i en els punts de mostreig proposats prèviament es mesuraran els següents paràmetres de la columna d'aigua: clorofil·la a (g/L), amoni (mol NH4/l), nitrits (mol NO2/l), nitrats (mol NO3/l), fosfats (mol PO4/l), índex FAN, sòlids en suspensió (mg/L), oxigen dissolt (% saturació O2), índex de Margalef, pH, transparència i terbolesa (UNF). Així mateix, s'analitzarà l'estructura fitoplantònica.  
- Semestralment es mesuraran els paràmetres del sediment següents, en els punts de mostreig proposats prèviament, es mesurarà la granulometria, nitrogen total (mg/Kg), fòsfor total (mg/Kg), pH, potencial redox, Clostridium sulfit reductors i presència de mantell de Beggiatoa.  
  
- Anualment s'haurà de mostrejar la prada de posidònia oceànica i Cymodocea nodosa amb metodologia de POMI o CARLIT.  
- Anualment s'haurà de mostrejar la biocenosi de les arenes fangoses, i s'utilitzarà metodologia MEDDOC o BOPA, en els mateixos punts de control del sediment.  
- Als cap de dos anys de l'execució podrà sol·licitar-se la modificació del PVA.  
- Els resultats del PVA s'hauran de remetre al Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües semestralment en format digital. La valoració dels resultats es realitzarà tal com s'estableix en el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental. Així mateix, s'haurà de redactar un informe final que realitze una valoració de l'impacte de la instal·lació en el medi i comunicarà immediatament qualsevol anomalia detectada.  
  
- Respecte als tractaments sanitaris que s'indica que seran aportats amb l'alimentació, haurà d'aportar la informació d'aquests en els informes semestrals.  
- En relació amb la neteja de les xarxes, haurà de facilitar-se la informació del lloc on es realitzarà i els productes utilitzats.  
4. S'haurà de controlar la manipulació i gestió de residus que es generen i establir contractes amb gestors autoritzats per als diferents tipus de residus. Així mateix, haurà de justificar davant l'òrgan substantiu que ha subscrit un contracte amb un gestor SANDACH per a la retirada dels peixos morts.  
5. Haurà d'instal·lar cels sobre les gàbies com a mesura dissuasiva per als ocells. Així mateix, haurà de disposar de plans de contingència, per a evitar o mitigar mal a les aus en cas d'atrapament en les xàrcies, així com d'atrapament en les xàrcies de mamífers marins.  
6. No es requerirà un nou pronunciament ambiental quan existisca una modificació de les espècies que es cultiven sempre que aquestes siguen autòctones, la modificació no supose un augment quantitatiu de la capacitat productiva i no supose un increment de pinso o femta en el medi marí.  
7. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes establits en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà de produir dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedien en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 8 de març de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9614, del 09-06-2023 (2023/6096)

RESOLUCIÓN de 8 de marzo de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto ampliación de la piscifactoría Gramabasa 2, en el término municipal de Guardamar del Segura. Expediente (1318765) 101/2019/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9614

Fecha DOGV
:   09-06-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/6096

CVE


Fecha del documento
:   08-03-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de marzo de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto ampliación de la piscifactoría Gramabasa 2, en el término municipal de Guardamar del Segura. Expediente (1318765) 101/2019/AIA. [2023/6096]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1318765) 101/2019/AIA.  
Título: Ampliación de la piscifactoría Gramabasa 2.  
Promotor: Granja Marina Bahía de Santa Pola, SLU.  
Órgano sustantivo: Subdirección General de Pesca.  
Ref. Órgano sustantivo: ANIA/03.0019.  
Localización: Guardamar del Segura.  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
Consta antecedente de declaración de impacto ambiental favorable condicionada, emitida el 1 de marzo de 2012 (expediente 7/2012-AIA) por el director general de Evaluación Ambiental y Territorial, a favor de Granja Marina Bahía de Santa Pola, SLU, situada en frente al término municipal de Guardamar del Segura (Alicante), para el desplazamiento y la ampliación de una granja marina de dorada y lubina, para una capacidad productiva de 3.900 t/año (2.730 t de dorada y 1.170 t de lubina).  
El proyecto presentado, tiene por objeto ampliar la capacidad de producción a 8.000 t/año. Para ello, se ampliaría la instalación actual en dirección sureste llegando a ocupar el doble de la superficie actual (948.675 m²), un total de 1.897.350 m². El proyecto contempla instalar 42 jaulas nuevas de 286 m de diámetro y 11.000 m³ de volumen cada una, para cría de dorada y lubina, alcanzando un total de 84 jaulas de producción. Asimismo, se pretende instalar nueves jaulas auxiliares de 16 metros de diámetro y 1.600 m³ de volumen para despesque o comerciales. Para llevar a cabo el proyecto, el promotor pretende obtener la ampliación de la concesión de ocupación de dominio público, marítimo terrestre (DPMT), de una superficie actual de 948.675 m² para llegar a una autorización total de 1.897.350 m² del fondo marino para amarre y sustentación de las jaulas.  
La ampliación se situará en mar abierto prolongando la instalación actual en dirección sureste, en el frente costero de Guardamar del Segura (Alicante), a más de 4 km de la costa, sobre las isobátas de los 30 y 36 m. La granja ocupará un polígono total de 190 ha (1.897.350 m²) de concesión de dominio público marítimo-terrestre, de cuyas coordenadas perimetrales serán las siguientes:  
  
Coordenadas perimetrales del total de la instalación Coordenadas UTM ETRS89  
 X Y  
Boya A 710728.78 4217516.59  
Boya B 711775.28 4216640.22  
Boya C 711329.06 4216107.38  
Boya D 710282.57 4216983.75  
Boya E 711252.03 4217078.40  
Boya F 710805.81 4216545.56  
Boya G 712298.54 4216202.02  
Boya H 712821.80 4215763.83  
Boya I 712375.58 4215230.99  
Boya J 711852.33 4215669.18  
  
  
Para construir la ampliación se modificará el balizamiento perimetral actual (boyas A, B, C, D, E y F) instalando las nuevas balizas perimetrales correspondientes a las boyas G, H, I y J. El sistema de fondeo se compone de líneas de entramado amarre y fondeo. El entramado forma una cuadrícula alrededor de cada jaula. Las cuadriculas se unen en sus extremos al denominado volante de distribución, siendo este el punto de unión entre las líneas de entramado, fondeo y amarre. A los volantes de distribución se enganchan las boyas de sustentación, de diferentes dimensiones, cuya misión es la de aportar flotación al entramado, líneas de fondeo y amarre y actuar a modo de amortiguador ante las oscilaciones dinámicas. El dimensionamiento de las líneas de fondeo, amarre y entramado dependerá de forma directa de las fuerzas que se ejerzan sobre el polígono.  
El proceso productivo comenzará con la siembra de alevines de entre 15-80 gramos producidos en empresas especializadas de España y de Europa. La cantidad de alimento que se suministrará a los peces está establecida en tablas de alimentación en función de la época del año, temperatura del agua, peso del pez, así como patrones de alimentación, distribución del alimento y respuesta a la alimentación de los peces. Se optimizará la alimentación para disminuir perdidas de alimento, y optimizar la alimentación de estos, apoyándose de los parámetros anteriores, sistemas informáticos, sistema de dosificación y transporte de alimentación asistido por plataforma y una evaluación continua de las respuestas de los peces e índices biológicos de los mismos. El alimento esta compuesto principalmente por harinas de pescado, aceites de pescado, cereales y vitaminas. El sistema de alimentación estará compuesto por tubos de PE alta densidad de 90 mm de diámetro para cada una de las jaulas, llegando al centro de estas, donde se encuentra instalado un giratorio y desde el barco (conectado a los tubos de PE) mediante sistema de impulsión se hace llegar alimento a cada una de las jaulas.  
Se realizarán tareas de mantenimiento de la instalación consistentes en revisar y controlar de forma periódica las redes de las jaulas y los anclajes de estas, así como el cambio de redes conforme a la luz de malla que van requiriendo los peces en función del aumento de tamaño de los peces. Además, se realizarán muestreos periódicos, controles sanitarios, se eliminarán las posibles bajas y se observará el comportamiento de los peces. Cada una de estas actividades se realizará por personal especializado.  
Una vez alcanzada la talla comercial, los peces son sacrificados por hipotermia, se extraen desde las jaulas con salabres y la grúa del barco, hasta tanques isotérmicos que contienen agua y hielo. Posteriormente se lava y clasifica por tallas el pescado y se envasan con hielo en cajas termo-protectoras, para enviarlo a los puntos de venta. De esta manera se cierra el ciclo productivo quedando las jaulas de engorde libres para poder comenzar un nuevo ciclo. El ritmo de crecimiento y demanda de pescado determinará que los distintos ciclos productivos se solapen.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 9 de julio de 2019, la Dirección General del Agua solicitó aportación de un análisis sobre la posible sinergia en el medio marino de la citada Gramabasa 2 con las granjas Culmar 1 y 2 que se encuentran en funcionamiento y el proyecto en tramitación de Piscifactorías Hermanos Ríos, exp. número 099/2019-AIA (ANIA/03.0014).  
En fecha 25 de septiembre de 2019, la Subdirección General de Pesca (órgano sustantivo) dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompaña del enlace a la web de la Conselleria donde se aloja la documentación de los proyectos en fase de exposición pública, así como el proyecto completo (proyecto, estudio de impacto ambiental, proyecto de balizamiento, documentación complementaria, etc.), diversos informes, edicto de exposición pública del Ayuntamiento de Guardamar del Segura, alegaciones al proyecto de Piscifactoría Hermanos Ríos (exp. ANIA/03.0014) y anuncio de publicación en el DOGV.  
El 8 de noviembre de 2021, el órgano ambiental remite propuesta de subsanación de la documentación, solicitando entre otros que se subsane el ESIA, en particular estudio sobre las posibles sinergias con los proyectos de la zona, informe sobre la afección de espacios Red Natura 2000, informe sobre la compatibilidad ambiental con las estrategias marinas, informe sobre la posible afección turística e informe final de la Dirección General del Agua.  
El 30 de noviembre de 2021 la Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de Alicante envía documentación que subsana parcialmente el expediente: informe de compatibilidad de las estrategias marinas, informe encargado por el promotor y realizado por el Instituto de ecología litoral sobre las posibles sinergias con el resto de las instalaciones de la zona.  
El 26 abril de 2022 la Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de Alicante remite la documentación solicitada para subsanar el ESIA e informe de la Dirección General de Turismo.  
El 14 de septiembre de 2022 la Sección de Pesca Marítima de Alicante remite informe afecciones a la Red Natura 2000, de la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina (Ministerio).  
En fecha 14 de octubre de 2022, este órgano ambiental, recibe de la Dirección Territorial competente en pesca, resolución de fecha 14 de junio de 2021 de dicha dirección territorial que resuelve «dar por transcurrido el plazo concedido en el cumplimiento de los trámites y declarar el decaimiento en el derecho a trámite de subsanación de la solicitud de autorización presentada por Piscifactorías Hermanos Ríos, SL, en fecha 2 de septiembre de 2016». En fecha 21 de octubre de 2022, este órgano ambiental comunica a la Dirección General del Agua la conclusión y archivo del expediente de evaluación de impacto ambiental del expediente 099/2019-AIA para que sea tenida en cuenta a la hora de la emisión de su informe, sobre el proyecto de referencia.  
El 21 de noviembre de 2022 la Sección de Pesca Marítima de Alicante remite el informe favorable condicionado de la Dirección General del Agua.  
El órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el DOGV número 8572 de fecha 17 de junio de 2019. Asimismo, se publicó anuncio de fecha 23 de mayo de 2019, en el tablón de anuncios de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de Alicante, durante 30 días a partir del día siguiente a la publicación de dicho anuncio. El Ayuntamiento de Guardamar del Segura en fecha 23 de agosto de 2019 comunica al órgano sustantivo que el anuncio de información pública ha permanecido expuesto en el tablón de anuncios de la corporación municipal desde el 28 de junio al 28 de julio de 2019 ambos inclusive y que no se han presentado alegaciones al mismo durante el periodo de exposición.  
Simultáneamente se formuló consulta a las administraciones públicas afectadas. Se ha recibido informe de los siguientes:  
- Informe de la Dirección General del Agua, de fecha 9 de julio de 2019, el cual indica que se requiere información adicional por posibles efectos sinérgicos con proyecto de granjas marinas concurrentes en la zona de estudio, en particular con el proyecto Piscifactoría Hermanos Ríos.  
- Informe favorable de Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 28 de agosto de 2019.  
- Informe del Ministerio de Defensa, de fecha 4 de septiembre de 2019, favorable condicionado a que una vez aprobado el proyecto, la empresa responsable de la ejecución deberá informar al Instituto hidrográfico de la marina del comienzo y finalización de los trabajos, así como del balizamiento asociado al mismo para su difusión y aviso a la navegación.  
- Informe favorable de Puertos del Estado (Ministerio de Fomento), en él se indica como debe ser el balizamiento de la instalación, de fecha 17 de septiembre de 2019.  
- Informe favorable condicionado de la Subdirección General para la protección del Mar (Ministerio de Transición Ecológica) de fecha 29 de octubre de 2019, que concluye que no se prevén repercusiones negativas y que la actuación será compatible con los objetivos de la estrategia marina de la demarcación levantino-balear siempre que se respete el condicionado propuesto.  
- Informe de la Dirección General de Turismo de la Generalitat Valenciana, haciendo referencia al impacto visual o paisajístico que producen las jaulas, así como el efecto que produce la cría intensiva de atracción de depredadores como el golfar o la tintorera, que podrían acercarse a la playa y atacar a bañistas, de fecha 23 de diciembre de 2021.  
- Informe favorable condicionado de la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina, de fecha 6 de julio de 2022, que concluye que no se prevén repercusiones negativas y que la actuación será compatible con los objetivos de la estrategia marina de la demarcación levantino-balear siempre que se respete el condicionado propuesto.  
- Informe favorable condicionado del Servicio de Planificación de Recursos Hidrológicos y Calidad de las Aguas, de fecha 18 de noviembre de 2022.  
Este órgano ambiental dispone de elementos de juicio suficientes para realizar la evaluación ambiental.  
Consideraciones ambientales  
La ampliación de la instalación se situará a continuación de la instalación existente, en mar abierto, a 5 km de la costa de Guardamar del Segura. Consultado el acuivisor del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, se observa que el proyecto de ampliación se ubicará en la zona denominada Zes-CVAL-46 preferente, se trata de una zona potencial para la acuicultura.  
El estudio de impacto ambiental analiza tres alternativas para la ampliación que han sido descartadas por las siguientes razones, en primer lugar la expansión de la instalación hacia al norte se descarta porque invadiría la granja Culmar 1; la segunda opción contemplada, hacia el sur y oeste se desestima porque irrumpiría sobre el polígono de arrecifes artificiales; la última alternativa considerada sería la de trasladar toda la instalación a otra ubicación, se desdeña al no existir suficiente profundidad en el caso de trasladar la instalación a la franja comprendida entre tierra y el alineamiento de arrecifes artificiales y la otra posibilidad de traslado sería fuera del polígono de arrecifes en dirección mar adentro, que el promotor desestima porque no mitigaría el efecto de cercanía con otras granjas del área. Finalmente se opta por dar continuidad a la instalación actual, ampliando hacia el espacio contiguo en dirección sur este (mar adentro), esta zona no está ocupada por otras granjas ni forman parte de polígonos de arrecifes artificiales. A favor de la elección de esta ubicación además se cuenta con la experiencia de una explotación desde hace años, el fondo es adecuado, no se invaden otros espacios o intereses de terceros y es una actividad ya conocida.  
Teniendo en cuenta el informe de la Subdirección General para la Protección del Mar, el área que ocupará la ampliación de la piscifactoría, abarca fondos carentes de hábitats con relevancia ecológica. Se trata de un ambiente construido a partir de la sedimentación de la desembocadura del río segura. El análisis granulométrico del fondo lo clasifica como fondo arenoso o de transición con el de arena fangosa, siendo un fondo adecuado para albergar la piscifactoría ya que la actividad apenas incide en la calidad del sustrato. No obstante, en las proximidades existen comunidades bentónicas sensible o de especial protección siendo el límite más cercano el de la paradera de Cymodocea nodosa a unos 1.100 m de la instalación, el punto más próximo al que se puede encontrar pradera de posidonia oceánica es a 3.500 m de distancia y el coralígeno se encontraría a más 3.900 m de distancia.  
La ampliación de la granja marina se ubicará en la región marina mediterránea, demarcación levantino-balear, establecida en la Ley 41/2010, de protección del medio marino. La instalación se encuentra dentro del espacio de la Red Natura 2000 de la zona de especial protección para las aves Zepa ES0000508, Espacio marino Tabarca-Cabo de Palos, a 3 km de los LIC/ZEPA ESZZ16009 Espacio marino de Cabo Roig y a 8 km del ES0000214 Espacio marino de Tabarca. Se trata de una importante área de alimentación para diversas aves marinas, algunas de las cuales nidifican en la costa adyacente, incluidas en el anexo I de la Directiva 2009/147/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 30 de noviembre de 2009 relativa a la conservación de las aves silvestres y en el anexo IV de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y de la biodiversidad. Es además un área relevante para otras aves marinas migratorias de presencia regular en España. En concreto esta Zepa acoge a 23 especies entre las cuales, 8 se consideran taxones clave de conservación prioritaria se trata de la Pardela balear (Puffinus mauretanicus) en peligro de extinción según el Catálogo Español de Especies Amenazadas (CEEA), la Pardela cenicienta mediterránea (Calonectris diomedea diomedea) y Gaviota de Audouin (Laurus audounii) especies vulnerables según el Catálogo Español de Espacies Amenazadas (CEEA), Gaviota picofina (Larus genei), Charrancito común (Sterna albifrons) Charrán común (Sterna hirundo), Paiño europeo mediterráneo (Hidrobates palagicus melitensis) y Cormorán moñudo mediterráneo (Phalacrocorax aristotelis desmarestii) todas ellas incluidas en el Listado de especies en régimen de protección especial (LESRPRE).  
Según indica el informe de la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina, los fondos costeros (arenosos y fangosos) alberga el hábitat de interés comunitario 1120 Praderas de posidonia incluido en el anexo I de la Directiva 92/43/CEEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, además estas praderas albergan otras especies de alto interés, como la nacra (Pinna nobilis), especie catalogada como en peligro de extinción en el Catálogo Español de Especies Amenazadas (CEEA), actualmente la Orden TEC/1078/2018, de 28 de septiembre, por la que se declara la situación crítica de la especie Pinna nobilis (entre otras) y declaran de interés general las obras y proyectos encaminados a la recuperación del taxón. Las praderas de posidonia oceánica funcionan como un área de alimentación de fauna marina como las aves marinas y especies como la tortuga boba (Caretta caretta), incluida en el anexo II de la Directiva hábitats, así como en el Listado de especies silvestres en régimen de protección (LESRPE) y en el CEEA bajo la categoría de vulnerable. Según el informe de la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina la Pradera de posidonia oceánica se localiza a unos 6 km de distancia al norte de las instalaciones, además hay pequeñas manchas de posidonia cercanas a la costa, estando la más próxima a la concesión a 3.500 m de distancia y se encuentra en buen estado de conservación. No obstante, la ampliación proyectada, se instalará sobre un fondo ocupado por la biocenosis de los fangos terrígenos costeros y arenas fangosas que según el informe de la Subdirección General de Biodiversidad no tiene gran valor ecológico.  
En cuanto a la calidad del agua los análisis realizados indican que se trata de una zona de aguas de buena calidad. La masa de agua pertenece al ámbito territorial de la demarcación hidrográfica del Segura, y está clasificada como masa de agua costera natural, siendo de tipo AMP-T08 (aguas costeras mediterráneas no influenciadas por aportes pluviales, profundas, rocosas).  
Al norte de la instalación actual, que se proyecta ampliar, existen otras dos piscifactorías del mismo tipo Culmar 1 y Culmar 2, pertenecientes a otra compañía. Para evaluar las posibles sinergias que pudieran amplificar o magnificar el vertido el promotor ha realizado un estudio y ha aplicado un modelo con las condiciones marinas existentes (profundidad y corrientes) y concluye que, no se producirá interacción con los vertidos, no se esperan efectos sinérgicos que puedan aumentar el radio de afección de la actividad en la zona y que el medio tiene capacidad de carga para acoger dicha actividad.  
El estudio de impacto ambiental analiza las repercusiones de la actividad en la fase de construcción y en la fase de funcionamiento.  
  
Fase de construcción:  
La colocación de lastres y fondeos supondrá una afección de fondos marinos, que puede suponer la destrucción de algunos individuos de las poblaciones bentónicas presentes en la zona. El fondo alberga la biocenosis de los fangos terrígenos, que no tiene gran significación ecológica.  
La colocación de los fondeos producirá un enturbiamiento puntual de las aguas profundas influyendo en la calidad de los fondos y en las comunidades bentónicas. El impacto será de baja intensidad, duración y extensión.  
La presencia de los fondeos permitirá la fijación de organismos filtradores que participarán activamente en la autodepuración del ecosistema al fijar en forma de biomasa una parte de los aportes de nutrientes y materia orgánica procedente de las propias jaulas generando un efecto positivo.  
La colocación de los fondeos puede tener afección sobre el patrimonio arqueológico ya que las labores de anclaje pueden producir una remoción del fondo. Durante la prospección geofísica arqueológica subacuática con inspección realizada no se han hallado indicios de restos arqueológicos en la zona de estudio.  
El transporte de los elementos que compondrán la instalación se realizará por embarcación especializada, suponiendo un aumento del tráfico de embarcaciones produciéndose un aumento de las emisiones de gases, ruidos y vibraciones propios de los motores de combustión, así como el incremento del tráfico marítimo en la zona. Los impactos que se producirán serán de escasa magnitud, y restringidos a la zona de obras, de corta duración y cuyos efectos cesarán una vez que las instalaciones se encuentren construidas.  
Durante la fase de construcción pueden generarse residuos sólidos procedentes de materiales sobrantes de la construcción de la granja que podrían producir impactos negativos sobre la calidad de las aguas y los fondos marinos en la zona de obras y en el ámbito del puerto de Guardamar del Segura. Estos impactos serán de baja intensidad y de carácter puntual.  
  
Fase de funcionamiento:  
Para realizar las actividades necesarias para el funcionamiento y mantenimiento de la instalación, se realizarán visitas de manera continua, que aumentarán el tránsito de embarcaciones aumentando la emisión de gases y ruidos.  
Uno de los impactos más importantes durante esta fase serán los derivados de la presencia de los animales estabulados, entre otras los que se producen por el alimento no ingerido, las excreciones de las especies cultivadas y los productos químicos utilizados en las operaciones de cultivo. Al tratarse de una instalación en mar abierto, los restos de alimento acaban liberándose al medio. La consecuencia es un aumento en la columna de agua de nitrógeno y fósforo en distintas proporciones pudiendo llegar a producir eutrofización, así como un cambio en la estructura del sedimento, por enriquecimiento orgánico en las proximidades de la instalación. Asimismo, el exceso de alimento, así como la infraestructura flotante de las jaulas, produce atracción de especies tanto bentónicas como pelágicas, así como de aves y mamíferos marinos. Se optimiza el proceso de alimentación mediante programas informáticos que permiten conocer de manera continuada la respuesta de los peces y sus índices biológicos y de esta manera se minimiza la cantidad de pienso no ingerido, además el proceso de alimentación se realiza desde el barco silo que reparte el pienso de forma más uniforme y bajo supervisión del personal de la granja.  
Cabe destacar la utilización de sustancias especificas como los medicamentos que se pueden suministrar a los peces, estas sustancias pueden tener efectos sobre la flora y la fauna bentónica y pelágica y sobre la calidad de las aguas. En el caso de ser necesario la aplicación de tratamientos serán suministrados según la legislación vigente y con prescripción veterinaria. El efecto de estos fármacos es a través de su ingestión, siendo inocuos por simple contacto. Su almacenamiento será según normativa, se evitará que haya derrame de estas sustancias al mar y la eliminación de los productos y de sus envases se realizará por gestor autorizado.  
En el Mediterráneo, las praderas de posidonia oceánica han mostrado sensibilidad a la presencia de las instalaciones acuícolas, disminuyendo su densidad, biomasa y tamaño de las hojas, así como la capacidad fotosintética. Y por el contrario el aumento de concentración de fósforo en los tejidos y la biomasa de epífitos. Además de la desaparición del ecosistema, podría producir alteración ecológica, erosión de la costa y alteraciones de las pesquerías costeras.  
La nueva instalación producirá un efecto de arrecife artificial, como consecuencia de la introducción de bloques de hormigón de los fondeos y el aporte de alimento y materia orgánica, tal y como se ha podido comprobar en otras instalaciones similares.  
Al tratarse de una ampliación el promotor lleva años realizando muestreos mensuales (datos hidrográficos, sedimentológicos y de la biota bentónica) en dos estaciones, una en la zona de cultivo y otra fuera del área de incidencia del cultivo, sin apreciar diferencias significativas entre ambas estaciones, por lo que el promotor concluye que la actividad piscicultora no impacta significativamente sobre la condición o calidad de la columna de agua ni los fondos.  
Los vertidos del cultivo están constituidos fundamentalmente por el pienso que no es ingerido por los peces y por las heces de estos, el promotor ha realizado simulación mediante el programa Meramod. El estudio indica que la direccionalidad de la dispersión del vertido será noreste (ne) y se estima que la mayor parte del vertido se depositaría en la misma concesión de la piscifactoría siendo la distancia máxima de dispersión de 775 m en dirección noreste. El modelo se aplica también a la granja vecina Culmar 1, no se prevé interacción entre los vertidos de ambas granjas, descartando efectos sinérgicos.  
Una vez instaladas las jaulas la ocupación supondrá un obstáculo para el tránsito marítimo y un efecto sobre el paisaje. Por otro lado, la presencia de la granja impide la faena de los arrastreros viéndose beneficiada la fauna marina.  
En caso de temporal marino las jaulas podrían desplazarse a zonas de interés ecológico o de uso público, como medida preventiva la granja dispondrá de un servicio de mantenimiento habitual que se encargará de asegurar la instalación, con especial atención al estado de las redes y al refuerzo de fondeos, de esta manera también se previene el escape de los peces que se cultivan. No obstante, dado que la actividad prevista consiste en engorde de dorada y lubina, se descarta afección por introducción de especies autóctonas. Otro tipo de accidentes que podría suceder sería debido al tráfico marítimo que se evitará con la señalización de la concesión de acuerdo con la normativa de aplicación.  
Según el informe de la Dirección General de Turismo, la presencia de jaulas en el mar produce un impacto visual negativo, que aumentará con el incremento de piscifactorías en la zona, ya que será visible desde los edificios colindantes a la playa, y por los usuarios de esta. El promotor considera que el impacto paisajístico no va a ser mucho mayor del existente ya que el proyecto de referencia consiste en ampliar la instalación existente, además la ampliación se localizará a más de 5 km, siendo la cuenca visual de unos 3 km aproximadamente. No obstante, siendo que el elemento primordial de la calidad paisajística es la propia masa de agua, se puede mitigar el impacto instalando jaulas y boyas de colorees no destacables en el mar (negro y gris). Al mismo tiempo, en el informe se hace referencia a la atracción que producen este tipo de instalaciones sobre otros peces predadores como pueden ser, el golfar (Pomatomus saltatrix) y la tintorera (Prionace glauca) que de acercarse a la playa podrían ser un peligro para los bañistas. Se deberá observar si existe un incremento de ataques de este tipo de predadores a los bañistas.  
En la explotación se producirán residuos no peligrosos (peces muertos, asimilables a RSU, inertes como redes viejas, cabos, plásticos, palets de madera, etc.) residuos peligrosos (envases vacíos contaminados, aceites usados, baterías usadas, agua de sentinas, filtros de aceites y gasoil usados, material/trapos absorbentes, aerosoles etc.) y líquidos (aguas sanitarias) cuya incorrecta gestión puede producir contaminación de suelos y aguas. El impacto se valora como compatible debiendo aplicarse medidas correctoras.  
La ampliación de la actividad se prevé que tendrá un impacto positivo sobre la socioeconomía de la zona, pudiéndose consolidar o incluso ampliar el número de puestos de trabajo. Además, el sector pesquero podría verse favorecido, bien como un complemento del sector o bien porque las especies salvajes podrían verse atraídas por la piscifactoría aumentando de esta manera las capturas de la pesquería tradicional.  
Como medidas correctoras el promotor propone optimizar el plan de cultivo, ajustando las necesidades de alimentación en función del periodo del año y el ritmo de crecimiento de los peces. Además, se utilizará un dispersador de alimento circular en el centro de la jaula que mejora la distribución espacial del alimento, de manera que disminuye la competitividad entre los peces. Asimismo, al disponer de un barco silo, el sistema de alimentación esta automatizado garantizando así que se suministren las cantidades adecuadas, así se evitará la dispersión en el medio de pienso no aprovechado. En cuanto a la prevención de enfermedades se actuará conforme a la normativa, utilizando solo productos autorizados, aportados por laboratorios homologados, se suministrarán en premezclas de pienso para evitar que se disperse rápidamente en el medio acuoso, y en dosis pautadas por prescripción veterinaria.  
El promotor en el estudio de impacto ambiental establece un plan de vigilancia ambiental durante la fase de funcionamiento de la instalación de los siguientes aspectos:  
1. La columna de agua: se medirán los siguientes parámetros de manera trimestral. En relación con el estado trófico del agua (nitritos, nitratos, amonio, fosfatos, clorofila a, índice pigmentario de Margalef, estructura fitoplantónica, solidos totales en suspensión, oxígeno disuelto y transparencia o turbidez). El muestreo se realizará a dos niveles batimétricos (superficie y próxima al fondo). Se seguirán utilizando los cuatro enclaves control que se venían utilizando y que además son compartidos por todas las instalaciones piscicultoras de la zona y de los cuales existe un registro histórico.  
2. El sedimento: se analizarán semestralmente los parámetros de granulometría, materia orgánica, pH, potencial rédox y microorganismos (Clostridium sulfitoreductores y la presencia de mantos de Beggiatoa sobre el fondo). Para comprobar que no se alteran las condiciones originales del sustrato especialmente en aquellos fondos que se extienden más allá del área de afección de las piscifactorías. Se utilizarán las mismas estaciones que para la columna de agua (enclave en la concesión, enclave dentro del radio de dispersión de los vertidos y enclave control).  
3. Biocenosis de los fangos terrígenos: anualmente se comparará la biota y sus índices faunísticos y de diversidad, en las 3 estaciones consideradas para la vigilancia del sedimento, para ello se tomarán tres réplicas de muestra, identificando y recontando la macrofauna presente en ellas para poder contrastar si hay cambios en la comunidad una vez este la piscifactoría en funcionamiento.  
  
Consideraciones jurídicas  
Las instalaciones para cultivos acuáticos y piscifactorías están sujetas a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el epígrafe g) del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de una granja marina de dorada y lubina en jaulas flotantes, promovido por Granja Marina Bahía de Santa Pola, SLU, en Guardamar del Segura (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. De acuerdo con el informe de la Subdirección General para la Protección del Mar:  
- En relación con el posible efecto sobre la Zepa ES0000508 Espacio marino Tabarca-Cabo de Palos, las embarcaciones usuarias de las instalaciones deberán evitar pasar cerca de las balsas (grupos de aves sedimentadas en el mar que se forman al atardecer) de las aves marinas por las que se declara el espacio y adoptar todas las precauciones necesarias para evitar producir episodios que pudiese suponer un perjuicio para su estado de conservación. Asimismo, se asegurará el correcto mantenimiento del conjunto de las instalaciones y la realización de un seguimiento visual constante que avalúe su efectividad para evitar el enganche de aves.  
- Los muertos y demás elementos del sistema de fondeo deberán situarse en fondos arenosos y sin vegetación.  
- Se deberá realizar un mantenimiento periódico para garantizar que los cabos permanecen tensos, no solamente después de temporales, con el objeto de evitar posibles capturas accidentales de ejemplares de fauna marina incluidas en el Real decreto 139/2011, de 4 de febrero, para el desarrollo del Listado de especies silvestres en régimen de protección especial y del Catalogo Español de Especies Amenazadas. Asimismo, deberán comunicar, a la autoridad competente, cualquier captura accidental de estas especies en la estructura de cabos.  
- Los residuos originados durante el laboreo, así como posibles caídas de utensilios o desprendimientos de artefactos, deberán ser recogidos por los propios titulares y llevados a puerto para ser tratados por gestores autorizados. No deberán arrojarse al mar nunca.  
- Todas las instalaciones deberán tener en cuenta los posibles riesgos climáticos existente en la ubicación (en particular las lluvias y temporales marítimos), evitando así vertidos de contaminación al mar.  
2. De acuerdo con el informe de Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina:  
- Se deberá continuar con el programa de vigilancia ambiental incluyendo el seguimiento de la calidad del agua, los sedimentos marinos y el estudio de las comunidades bentónicas asociadas. Se prestará especial atención a los niveles de materia orgánica.  
- Se vigilará el riesgo de transmisión de patógenos o enfermedades al medio ambiente natural y se controlará la cantidad de químicos y medicamentos que se incorpore en la instalación, asociados a la limpieza y/o control de patógenos y enfermedades.  
- Deberá realizarse periódicamente la vigilancia del estado de las construcciones y del entorno, para que las instalaciones no pierdan calidad y puedan generar afecciones a la Red Natura 2000 por contaminación accidental, o escape de individuos.  
- Se deberán comunicar, a la autoridad competente y a la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina el resultado del programa de vigilancia ambiental, así como la aplicación de las medidas preventivas o correctoras previstas.  
- Se deberán realizar planes de contingencia y protocolos de actuación para minimizar los daños y perjuicios que se puedan ocasionar ante los recurrentes fenómenos meteorológicos extremos en el Mar Mediterráneo. Estos pueden ocasionar rotura de las instalaciones y la mortandad de gran cantidad de individuos, que terminan arribando muertos y en diverso estado de descomposición a las costas.  
- El sistema de fondeo contará con el dimensionamiento y los elementos necesarios para que ninguna de sus partes pueda arrastrar por los fondos y deberá tener una holgura tal, que no suponga un riesgo de enganche para las especies de cetáceos presentes en la Zec.  
- Todos los elementos a emplear para la realización de la actuación deberán ser dimensionados para resistir los esfuerzos que puedan sufrir a lo largo del periodo en el que se encuentren instalados en el mar, de manera que, además de evitar su arrastre por el fondo, no se produzcan roturas y pérdidas en el mar de las boyas empleadas o de los elementos utilizados. Se seleccionarán los materiales de manera que no se produzca contaminación del medio marino.  
- En línea con las directrices de gestión de la Zepa en el marco del proyecto Life + Indemares, se deberá disponer de un protocolo de actuación que garantice la rápida y efectiva actuación en defensa de las aves ante un hipotético caso de vertido, dentro de los planes e instrumentos de contingencia contra la contaminación mariana.  
- En caso de producirse un enmalle de aves, se dispondrá de un plan de contingencia, que constará de las medidas previstas para evitar o mitigar el daño a las aves en caso de atrapamiento en las redes.  
- Se mantendrá un registro de la vigilancia y seguimiento de la concesión y sus alrededores por personal cualificado, convenientemente formado y en conocimiento de los correspondientes protocolos de actuación en caso de atrapamiento o presencia de aves, que supervisan periódicamente las mallas de protección.  
- Se tendrá que hacer un mantenimiento periódico para garantizar que los cabos permanecen tensos, no solamente después de temporales, con el objeto de evitar posibles capturas accidentales de ejemplares de especies de fauna marina incluidas en el Real decreto 139/2011, de 4 de febrero, para el desarrollo del LESRPE y CEEA. Asimismo, deberán comunicar, a la autoridad competente y a su Subdirección General, cualquier captura accidental de estas especies.  
- Se asegurará el correcto mantenimiento del conjunto de las estructuras flotantes y la realización de un seguimiento visual constante que evalúe su efectividad para evitar el enganche de aves.  
- Queda prohibida la emisión de sonidos estridentes (50 dB a 1 m de la fuente), incluyendo música y uso de bocinas, que perturben la tranquilidad de los animales, salvo por motivos de seguridad o de emergencia.  
- Esta prohibido emitir ruidos o utilizar sustancias o alimentos (feeding) con el propósito de atraer o repeler a la fauna o modificar su comportamiento.  
- En el caso de herir a una tortuga o cetáceo o si se encuentra uno de estos animales herido o muerto, se deberá avisar al 112 a la mayor brevedad posible indicando la posición, hora y circunstancias del hallazgo. Asimismo, se deberá informar a la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina.  
- Se deberán minimizar las fuentes de luz durante la noche, con las necesarias garantías para la seguridad de las embarcaciones y tripulación, para evitar el deslumbramiento y la desorientación de las aves marinas y las molestias a las especies acuáticas. Ya que estas luces pueden desorientar a las pardelas, ya que se desplazan por la noche y se desorientan fácilmente con las luces.  
- Se recuerda que las actuaciones a realizar se encuentran dentro del ámbito de un espacio marino de la Red Natura 2000 con presencia de cetáceos, aves y tortugas marinas, por lo que se recomienda reducir la velocidad de las embarcaciones a motor, a fin de evitar posibles colisiones con dichas especies, salvo por estrictas razones de seguridad, de carácter puntual.  
- Se recomienda minimizar los ruidos generados por la embarcación y la maquinaria a utilizar; para ello, se debe asegurar que tengan la documentación e inspecciones al día, cumpliendo con la normativa vigente en contaminación sonora.  
- Si durante la navegación se acercaran a la embarcación cetáceos o tortugas marinas no se modificará el rumbo y se evitarán maniobras que puedan comprometer la seguridad de estos; en ningún caso se realizarán maniobras de aproximación. En lo que respecta a cetáceos, se deberán seguir las instrucciones del Real decreto 1727/2007, de 21 de diciembre, por el que se establecen medidas de protección de los cetáceos.  
- Se evitará atravesar con embarcación o fondear en las proximidades de las balsas de aves que pudieran formarse en la lámina de agua.  
  
- Se deberán adoptar, con carácter permanente, medidas de buenas prácticas de conservación.  
- Se prohíbe realizar vertidos, de cualquier naturaleza, al mar.  
  
- Se prohíbe cualquier actividad o comportamiento que pueda causar molestia o daño a las aves marinas, los cetáceos y las tortugas marinas.  
- Deberá comunicarse con suficiente antelación a la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina la fecha prevista para el comienzo de las obras, así como el calendario final para el desarrollo del proyecto.  
3. De acuerdo con el informe del Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas, en el programa de vigilancia ambiental (PVA) propuesto se incluirán:  
- Deberán proponerse previamente los puntos de control para la ejecución del plan de vigilancia ambiental para ser aprobados por el Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas.  
- Mensualmente se realizará en 2 niveles batimétricos y en los puntos de muestreo propuestos previamente se medirán los siguientes parámetros de la columna de agua: clorofila a (g/L), amonio (mol NH4/l), nitritos (mol NO2/l), nitratos (mol NO3/l), fosfatos (mol PO4/l), índice FAN, sólidos en suspensión (mg/L), oxígeno disuelto (% saturación O2), índice de Margalef, pH, transparencia y turbidez (UNF). Asimismo, se analizará la estructura fitoplantónica.  
- Semestralmente se medirán los siguientes parámetros del sedimento, en los puntos de muestreo propuestos previamente, se medirá granulometría, Nitrógeno total (mg/Kg), fósforo total (mg/Kg), pH, potencial rédox, Clostridium sulfito reductores y presencia de manto de Beggiatoa.  
- Anualmente se muestreará la pradera de posidonia oceánica y Cymodocea nodosa con metodología de POMI o CARLIT.  
- Anualmente se muestreará la biocenosis de las arenas fangosas, se utilizará metodología MEDDOC o BOPA, en los mismos puntos de control del sedimento.  
- A los dos años de su ejecución podrá solicitarse la modificación del PVA.  
- Los resultados del PVA se remitirán al Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas semestralmente en formato digital. La valoración de los resultados se realizará tal y como se establece en el Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental. Asimismo, se redactará un informe final que realice una valoración del impacto de la instalación en el medio y se comunicará inmediatamente cualquier anomalía detectada.  
- Respecto a los tratamientos sanitarios que se indica que serán aportados con la alimentación, deberá aportar la información de los mismos en los informes semestrales.  
- En relación con la limpieza de las redes, deberá facilitarse la información del lugar donde se realizará y los productos utilizados.  
4. Se controlará la manipulación y gestión de residuos que se generen estableciendo contratos con gestores autorizados para los distintos tipos de residuos. Asimismo, deberá justificar ante el órgano sustantivo que ha suscrito contrato con gestor SANDACH para la retirada de los peces muertos.  
5. Deberá instalar cielos sobre las jaulas como medida disuasoria para las aves. Asimismo, deberá de disponer de planes de contingencia, para evitar o mitigar daño a las aves en caso de atrapamiento en las redes, así como de atrapamiento en las redes de mamíferos marinos.  
6. No se requerirá nuevo pronunciamiento ambiental cuando exista modificación de las especies a cultivar siempre que estas sean autóctonas, la modificación no suponga un aumento cuantitativo de la capacidad productiva y no suponga un incremento de pienso o heces en el medio marino.  
7. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 8 de marzo de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML