Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8645, del 30-09-2019 (2019/8952)

RESOLUCIÓ de 2 de setembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 112/18-AIA Carlet, l'Alcúdia i Guadassuar.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8645

Data del DOGV
:   30-09-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/8952

CVE


Data del document
:   02-09-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Alcúdia, l'](javascript:void(0))
    * [Guadassuar](javascript:void(0))
    * [Carlet](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 de setembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 112/18-AIA Carlet, l'Alcúdia i Guadassuar. [2019/8952]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 112/18-AIA Carlet, l'Alcúdia i Guadassuar.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 112-2018-AIA.  
Títol: projecte de conversió sostenible de reg tradicional a reg localitzat (fases I i II).  
Promotor: Comunitat de Regants de Masalet.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Carlet.  
Localització: Carlet, l'Alcúdia, Guadassuar.  
  
Antecedents  
L'any 2009 la Comunitat de Regants de Massalet va comunicar en 2009 al SEIASA i a la Conselleria d'Agricultura la intenció de modernitzar el sistema de reg.  
El 7 d'octubre de 2009 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, a sol·licitud de la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental, emet informe referent al projecte de modernització de regadius per a la Comunitat de Regants de Massalet (289-2009-CON) de característiques diferents de l'actual projecte.  
Atés que l'únic element de regulació que hi havia l'any 2009 era l'assut del riu Magre que presenta elevades pèrdues per infiltració es va construir al costat de la presa Massalet del Canal Xúquer-Túria i sota la direcció de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, una bassa de 50.000 m³ a fi de millorar el funcionament hidràulic de la zona regable.  
  
L'any 2016 es reprén el projecte de modernització realitzant un projecte adaptat a la capacitat de regulació d'aquesta bassa i es procedeix a la realització dels estudis previs i a la redacció de la fase 1 del projecte. En aquesta fase es decideix dividir la zona de reg en dos sistemes: Plaça Massalet (Sistema 1) i Camí Albalat (Sistema 2), cadascun format per una xarxa de reg alimentada per un capçal de reg.  
  
Abans de continuar la descripció del projecte ha d'indicar-se que la documentació inicial aportada pel promotor es refereix a l'anomenada fase II consistent en el desenvolupament de la xarxa de distribució i xarxa terciària dels sistemes 1 i 2. No obstant això, atés que la descripció dels projectes ha d'incloure la totalitat d'accions per a posar-los en funcionament, es va requerir al promotor la totalitat de la documentació. Per tant, en l'actual pronunciament ambiental s'analitza la totalitat del projecte (fases I i II).  
Anàlisi de la legislació sectorial en matèria d'avaluació d'impacte ambiental:  
El projecte es troba inclòs en l'annex II, grup 1, c) 1r de la Llei 21/2013: projectes de consolidació i millora de regadius en una superfície superior a 10 ha.  
Tramitació administrativa  
El 2 d'octubre de 2018 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, procedent de l'òrgan substantiu, documentació del Projecte de conversió sostenible de reg tradicional a reg localitzat en la Comunitat de Regants de Massalet.  
El 15 de novembre de 2018, es remet al promotor un escrit d'esmena en què s'indica que el document ambiental i la documentació tècnica ha de descriure i valorar les afeccions ambientals més significatives de totes les accions necessàries per a la realització del projecte.  
El 26 de desembre de 2018 el promotor remet la documentació sol·licitada.  
El 30 de gener s'inicia el tràmit de consultes. Durant aquest tràmit es va consultar els organismes següents:  
- Subdirecció General de Medi Natural: Servei de Vida Silvestre, Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
- Servei d'Ordenació del Territori.  
- Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer: Comissaria d'Aigües.  
- Ajuntament de l'Alcúdia.  
- Ajuntament de Guadassuar.  
L'1 de febrer de 2019 es requereix novament el promotor perquè aporte l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
El 26 de febrer de 2019 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'estudi arqueològic i etnològic i es considera que amb la documentació presentada es tenen suficients elements de judici per a resoldre.  
Anàlisi del projecte segons els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013.  
a) Característiques del projecte  
Es tracta d'un projecte de modernització de regadius l'objecte del qual és la substitució de l'actual sistema de reg a manta per un sistema de reg localitzat d'alta freqüència (reg per degoteig) que minimitze les pèrdues d'aigua i permeta la seua utilització eficient. El projecte afecta 1.493 ha.  
La Comunitat de Regants disposa de dret d'aigües des de 1906 procedents del riu Magre a través de la séquia de Massalet. En 1996 la Comunitat de Regants adquireix drets del riu Xúquer obtinguts a través del Canal Xúquer-Túria per a un total de 2021,40 ha.  
Després de realitzar una anàlisi d'alternatives, es proposa partir, com a element principal del projecte, de la bassa existent i realitzar dues xarxes de reg a pressió, cadascuna amb el propi capçal anomenats Plaça Massalet i Camí Albalat.  
Cada capçal tindrà el seu grup de bombament i sistema d'electrificació l'energia del qual s'obtindrà de dues centrals fotovoltaiques de 260 kW i 290 kW de potència aïllades a la xarxa.  
Per a la construcció dels capçals es procedirà a l'esplanació del terreny, formigonada de la fonamentació, realització dels elements constructius, instal·lació dels diferents elements i urbanització de les parcel·les afectades.  
Els capçals de reg es construiran per mitjà d'estructures prefabricades de formigó. La coberta serà d'un sol aiguavés executada amb plafons sàndwitx sobre corretges de formigó. Tots dos edificis contindran l'estació de filtrat, quadres elèctrics i de comandament i de distribució, zona de magatzematge, lavabo i oficina. Els depòsits de fertilitzant i bombes injectores s'instal·laran en l'exterior. La superfície ocupada serà de 407,65 m² en el cas del capçal Plaça Massalet i 289,14 m² en el cas del capçal Camí Albalat.  
Els equips es completaran amb una bomba dosificadora la qual, amb l'ajuda dels depòsits que s'instal·laran i elements complementaris permetran realitzar una fertirrigació mancomunada.  
La connexió de la xarxa elèctrica als capçals es realitzarà en BT. Els punts de connexió seran proporcionats per l'empresa subministradora. Serà necessari construir dues línies aèries de MT amb conductor 47-Al/8ST1 (LA-56) i suports metàl·lics de gelosia. Es projecta un CT de 400 kVA en cadascun dels capçals.  
Les línies elèctriques en MT tindran una longitud de 70 i 222,40 m, respectivament, mentre que les línies en BT seran de 488 m en estesa unipolar i 350 m en estesa tetrapolar en la connexió al capçal Massalet i de 488 m d'estesa unipolar i 366 m en estesa tetrapolar en la connexió al capçal Albalat.  
L'estesa de les línies elèctriques per a realitzar els entroncaments discorren per zona agrícola sense afecció ambiental rellevant i seran de 70 metres per al capçal Massalet i uns 200 metres en el cas de l'entroncament del capçal Camí Albalat.  
Es projecten dues instal·lacions fotovoltaiques aïllades de xarxa de les quals s'obtindrà part de l'energia necessària per al funcionament del sistema. El parc solar Plaça Massalet tindrà 800 unitats mentre que al parc solar Camí Albalat s'instal·laran 912 unitats, en tots dos casos amb mòduls de 325 Wp. S'espera obtindre el 60 % de l'energia de fonts fotovoltaiques.  
Des de la bassa existent es projecta una conducció de fosa de diàmetre 1000 mm que, després de creuar (entre altres) l'aqüeducte del Canal, acaba en una arqueta en la qual la canonada es divideix en una de diàmetre 710 mm i una altra de diàmetre 630 mm de PVC-O. Les canonades principals es dirigeixen a cadascun dels capçals de reg projectats i es divideix el sistema en dos.  
La instal·lació de canonades, vàlvules, ventoses, etc. es realitzaran a cel obert, en part a través de camins transitats. Els treballs consistiran a obrir rases, instal·lar els diferents elements i tapar la rasa.  
  
La xarxa principal es construirà en el seu primer tram una part per mitjà d'apuntalament. L'amplària de la rasa serà d'1,30 m.  
L'alçària d'excavació de les canonades de diàmetre superior a 250 mm serà d'1,20 m. Per a canonades de diàmetre inferior a 250 mm, l'alçària serà d'1,00 m. L'amplària de rasa oscil·larà entre 1,580 a 3,250 m en canonades secundàries i terciàries.  
La longitud total de les conduccions serà de 6.834,31 m.  
La xarxa de distribució (xarxa secundària) tindrà una longitud de 37.236,12 m en el sistema Massalet i 34.158,44 m en el sistema Albalat. Les xarxes secundàries transportaran l'aigua des dels capçals als hidrants de cada sistema de la xarxa de reg. Els diàmetres de les canonades oscil·laran entre els 90 i 710 mm i el material serà PE.  
La xarxa terciària distribueix l'aigua des dels hidrants a cadascuna de les parcel·les. Els diàmetres de les canonades oscil·laran entre 40 i 125 mm de PE i la longitud total de les canonades serà de 281.424 m en el cas del sistema Massalet i 213.758 en el cas del sistema Albalat.  
En general el traçat de les xarxes discorre pels camins rurals existents excepte en alguns trams que s'instal·laran al costat d'aquests. Els encreuaments de ferrocarril i carreteres es realitzaran amb clavament.  
Els hidrants seran multiusuari i estaran situats en casetes de formigó prefabricades. En el sistema Plaça Massalet s'instal·laran 188 hidrants mentre que en el sistema Camí Albalat s'instal·laran 155 hidrants.  
  
S'instal·larà un sistema de telecontrol via GPRS compost d'un centre de control i unitats remotes.  
Finalment es planteja cobrir la bassa de regulació existent amb un tendal d'ombra per a evitar l'evaporació d'aigua de la bassa i la proliferació d'algues.  
A la finalització de les obres es reposaran els serveis afectats.  
b) Ubicació del projecte.  
La zona de reg està delimitada pel terme municipal d'Alfarp, el riu Magre, el terme municipal d'Alginet i la Séquia Real del Xúquer. Els terrenys són agrícoles i destaquen com a elements naturals el riu Magre i el barranc de l'Aigua amb clara influència estacional. Al voltant dels dos llits es pot trobar vegetació pròpia de ribera com Nerium oleander acompanyada d'altres espècies tals com Rubus ulmifolius o Scirpus holoschoenus.  
No hi ha constància que en l'àmbit del projecte hi haja espècies protegides. Donada la proximitat de l'Albufera, a vegades es poden veure ocells propis de l'àmbit com l'esplugabous.  
En l'àmbit del projecte no es troba cap espai natural protegit, si bé l'àmbit del projecte se situa en el PORN de l'Albufera.  
  
Pròxims a l'àmbit de l'actuació hi ha cartografiats diversos hàbitats d'interés (Directiva 92/43/CE relativa a conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora salvatges). Es tracta del llit del riu Magre, en el qual es localitzen diversos hàbitats d'interés comunitari (hàbitats 6420 i 6430) i un hàbitat prioritari (hàbitat 7210). En cap cas les accions previstes en aquest projecte es desenvolupen sobre el llit del riu Magre i en tot moment es respecten les distàncies marcades pel servei de policia de CHJ. L'hàbitat 7210 es defineix com a torberes calcàries de Cladium mariscus (mansega) i amb espècies de Cariciondavallianae, i es distribueix pels aiguamolls del litoral ibèric, sobretot del llevantí i del català.  
  
La zona de la comunitat de regants de Massalet es localitza en la conca hidrogràfica de l'Albufera per la qual cosa està afectada pel pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) del Parc Natural de l'Albufera.  
En el cas que ens ocupa les séquies de Massalet no se citen entre aquelles que aboquen a l'Albufera, si bé els seus sobrants arriben al llit de la séquia real. No es disposa de dades sobre el cabal que puguen aportar aquestes séquies però pot estimar-se que el cabal màxim conjunt de les séquies de Massalet en les seccions d'abocament a la Séquia Real pot ser inferior al 5 % del cabal de la Séquia Real en aqueix punt, per la qual cosa l'efecte sobre l'albufera serà de molt menor rang que el de la modernització de regadius de la superfície de la séquia real.  
  
Respecte a l'afecció descrita, l'11 de juny de 2019 la direcció del Parc Natural de l'Albufera emet informe del qual s'extrau el següent:  
  
«Els terrenys afectats per aquest projecte es troben fora d'àmbit del parc, però dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN), aprovat per Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià (?).  
Els terrenys es troben tots inclosos dins de la conca hidrogràfica de l'Albufera, que és una superfície per on s'alimenten la major part d'aqüífers, per les precipitacions i pel reg a manta, que aporta els seus cabals als ullals i bona part dels que disposa el llac de l'Albufera.  
  
Actualment el llac de l'Albufera no disposa d'un cabal ecològic, tal com exigeix la normativa estatal i europea en matèria d'aigües».  
Amb relació a la modernització dels regadius de Massalet indica:  
«En aquest cas es tracta d'una àrea d'unes 1.493 ha que té bona part de la seua delimitació al costat del riu Magre. Aquest riu és un dels principals tributaris del riu Xúquer (?).  
Actualment el sistema de reg a manta implica uns beneficis significatius per al medi natural, tant en aquells terrenys que es troben en les proximitats dels camps de cultiu com aquells que es troben més apartats, en produir uns retorns de reg que alimenten els aqüífers, i per extensió els ullals, rius i altres masses d'aigua. A més suposa el manteniment d'uns cursos d'aigua (séquies i canals) que permet l'alimentació, cria i refugi de bona part de la fauna autòctona que sempre ha tingut presència a la comarca de la Ribera Alta i que conforma el paisatge tradicional de l'entorn».  
  
L'informe continua destacant que l'impacte principal que es produeix és l'afecció al sistema que alimenta l'Albufera per disminució de retorns de reg que alimenten els aqüífers i, per això, els ullals.  
D'altra banda, el manteniment de l'entorn de canals i séquies permet l'alimentació, cria i refugi de la fauna autòctona de la Ribera Alta. S'ha de tindre en compte que durant els mesos de febrer a maig, mesos en què es dessequen els arrossars del parc natural, els ocells es desplacen cap a la Ribera Alta a la recerca d'aliment. Una vegada modernitzada la zona, l'entorn de séquies i la vegetació associada es deteriora i els ullals disminueixen el seu cabal o s'assequen, impedint l'alimentació d'ocells.  
  
L'informe conclou:  
«(?) aquest sector tributa al Magre i el Magre a la zona baixa del Xúquer no regulat en què hi ha molts més sobrants que en la seua part alta. D'altra banda, el sector és molt xicotet i únicament consumeix 13 hm³ pel que la rellevància sobre el Parc Natural no és gran i, en tot cas, pot individualitzar-se de l'actuació global de la séquia real que afecta clarament el Xúquer regulat.  
No obstant això, resultaria molt convenient estimar el cabal estalviat amb l'actuació i que la declaració d'impacte ambiental establisca l'obligatorietat de retornar al riu Magre aquests cabals».  
Referent a la presència d'elements del patrimoni cultural, hi ha en els voltants de l'àmbit d'afecció de les obres el jaciment Els Fornals. Quant a béns etnològics catalogats, cap es localitza en la zona objecte d'estudi.  
En l'àmbit discorren les vies pecuàries la Canyada Real d'Aragó, assagador de la Creu Negra.  
c) Característiques del potencial impacte.  
De manera general l'impacte del projecte és valorat en el document ambiental com a compatible segons la següent descripció:  
- Geologia i geomorfologia: a causa de les característiques del terreny no serà necessari executar desmunts i terraplens per la qual cosa l'afecció serà de caràcter temporal i de xicoteta magnitud.  
- Edafologia: el moviment de terres per a l'enterrament de les canonades i la ubicació de les instal·lacions d'obres juntament amb el parc de maquinària suposa una pèrdua temporal de sòl, la compactació de terreny i la possibilitat que es produïsquen abocaments contaminants. Com a mesura correctora es procedirà a la descompactació del terreny i a la seua restauració mitjançant l'estesa de la terra vegetal prèviament apilada.  
- Hidrologia: es considera com a impacte de signe positiu el fet que les canonades discórreguen enterrades el que evitarà las pèrdues hídriques per evapotranspiració. No obstant això, es produirà un impacte de signe negatiu sobre la vegetació que actualment viu en els voltants d'aquelles. Un altre impacte positiu és l'augment del control de pèrdues d'aigua per manteniment de les infraestructures i el control en el consum d'aigua durant la fase d'explotació.  
Com a mesura correctora el document ambiental proposa que els excedents d'aigua procedents de l'estalvi produït hauran de revertir en la millora de les condicions ecològiques del riu Magre.  
- Atmosfera: es produirà en el transcurs de les obres augment de pols en suspensió i emissió de contaminants per part de la maquinària d'obra.  
En la fase de funcionament es produirà un augment del soroll generat pels grups de bombament. A causa de la distància de les instal·lacions als nuclis urbans, l'impacte es considera de xicoteta magnitud.  
  
- Fauna: els efectes més rellevants es produiran durant l'etapa de construcció a causa de la producció de sorolls que provocaran una alteració en el comportament de la majoria de les espècies de vertebrats. Aquests impactes seran temporals, ja que en finalitzar les activitats del projecte, aquestes tornen a ocupar les seues àrees tradicionals.  
La instal·lació de les canonades i el trànsit de maquinària per al trasllat i emmagatzematge de materials, produirà una degradació i fragmentació dels hàbitats, a causa de la pèrdua de cobertura vegetal localitzada i alteracions temporals del sòl, i provocarà un impacte directe, puntual i relativament temporal sobre la fauna, especialment el que ocupa la microfauna.  
Les línies elèctriques poden causar afecció per xocs en la fauna.  
  
Com a mesures preventives i correctores el document ambiental exposa que es planificaran les obres en el seu període temporal per a evitar molèsties a la fauna i es vigilarà el transcurs de les obres perquè no es produïsquen danys directes com a afecció a nius.  
D'altra banda les línies elèctriques o bé es construeixen enterrades o bé s'utilitzarà cable aïllat trenat amb la finalitat d'evitar danys a l'avifauna. Els suports i altres elements de les línies elèctriques tindran les característiques necessàries per a evitar electrocució i col·lisió d'ocells.  
  
- Vegetació: en principi no s'esperen impactes importants sobre la vegetació atés el caràcter agrícola de l'entorn. No obstant això, en el cas que s'afecten exemplars arboris d'interés, es procedirà al seu trasplantament i es proposarà la restauració de la vegetació de límit de parcel·la.  
  
- Població: l'impacte es valora positiu socialment. No obstant això en la fase d'obres poden produir-se molèsties a la població.  
- PORN de l'Albufera: l'impacte potencial procedeix de la possible reducció dels retorns i cues de reg que actualment aboquen a la séquia real. De la mateixa manera que per a la modernització de regadius de la superfície de la séquia real la solució serà l'aportació a l'Albufera de la quantitat d'aigua de qualitat com marca el pla hidrològic de la conca del Xúquer. Tenint en compte que l'actuació prevista en la Comunitat de Regants de Massalet suposarà un estalvi de diversos hm³ anuals, l'impacte es valora com a positiu en alliberar cabals que poden ser distribuïts pels gestors de la conca del Xúquer.  
- Patrimoni cultural: si bé en principi no hi hauria impacte directe, la realització de les obres requereix l'adopció de mesures preventives en els voltants del jaciment dels Fornals, tals com la realització de sondejos mecànics abans de les obres. En la resta serà necessari la realització de prospecció arqueològica i en cas necessari, el seguiment arqueològic.  
  
L'aparició casual de vestigis de caràcter patrimonial haurà de ser comunicada a l'administració competent.  
- Paisatge: els impactes paisatgístics de l'actuació són d'importància lleu a causa del tipus d'actuació prevista i a la baixa sensibilitat del paisatge enfront de l'actuació, perquè es tracta d'un paisatge agrícola. Quant a l'impacte visual es considera insignificant en tindre la zona reduïda visibilitat, no haver-hi recursos paisatgístics rellevants i tractar-se la majoria de les instal·lacions, subterrànies.  
- Residus: es depositaran per separat segons les seues característiques en la zona que s'habilitarà per a parc de maquinària que podrà ser impermeabilitzada fins a la seua recollida per gestors autoritzats. Els residus inerts es reutilitzaran en l'ompliment de les rases i en la restauració de la zona.  
- Altres mesures preventives: durant la fase d'explotació es respectarà el codi valencià de bones pràctiques agràries i s'estableix un programa de vigilància ambiental per a assegurar el compliment i bon funcionament de les mesures correctores.  
- Riscos d'accidents: en la fase d'explotació pot produir-se trencament de canonades que no és previsible que cause conseqüències greus. No obstant això, la xarxa incorpora sistemes de detecció de fuites que en cas necessari tanquen i aïllen les zones afectades.  
Pot existir risc de contaminació a causa del possible abocament de les substàncies emprades en els tancs de fertirrigació. La instal·lació disposa de sistema de recollida d'efluents per la qual cosa no s'esperen impactes significatius.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental:  
Es considera necessari analitzar amb major grau de profunditat els aspectes següents del projecte:  
- Riscos: hi ha un risc no previst en la documentació. Part dels terrenys estan afectats per perillositat per inundació. Consultada la cartografia de zones inundables del Ministeri per a la Transició Ecològica, el capçal Camí Albalat i la central fotovoltaica estarien afectades per aquest risc (nivell 6 segons la cartografia del PATRICOVA).  
  
Els usos previstos en la parcel·la en principi no són incompatibles amb la normativa del PATRICOVA. No obstant això, i quant a la necessitat d'habilitar mesures correctores, serà l'òrgan competent el que es pronuncie sobre aquest tema.  
En la zona pertanyent al sistema Plaça Massalet, la cartografia del Ministeri per a la Transició Ecològica no mostra risc a excepció de la xarxa principal de reg que en qualsevol cas en tractar-se d'una infraestructura enterrada, hauria d'adaptar-se a la normativa del PATRICOVA.  
  
No obstant això, abans de l'aprovació del projecte, l'òrgan competent en matèria de zones inundables, que no s'ha manifestat en temps en la fase de consultes, haurà de pronunciar-se sobre aquest tema.  
- Retorns de reg: L'efecte més important de les modernitzacions de regadiu és la disminució dels retorns de reg als aqüífers. En aquest cas, i atés que el projecte s'emmarca dins de l'àmbit de protecció dels recursos hídrics de l'Albufera han de considerar-se a més els efectes acumulatius.  
Sobre aquest tema l'òrgan competent s'ha pronunciat valorant l'impacte que pot produir-se. No obstant això, considera que sempre que es retornen els cabals estalviats a l'Albufera, el projecte, en no formar part dels regs de la Séquia Real del Xúquer, té un impacte escàs sobre el llac.  
  
- Aigües subterrànies: els municipis afectats per la modernització de regadius estan considerats com a zones vulnerables a la contaminació per nitrats per la qual cosa cal recordar que el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana aprovat per l'Ordre 10/2018 de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural és d'obligat compliment.  
- Afecció a hàbitats i espècies protegides: amb relació a la possible afecció a hàbitats protegits, el promotor ha manifestat que, a causa de l'àmbit on es desenvoluparan les obres, no és previsible que hi haja efectes sobre els hàbitats. No obstant això, l'òrgan ambiental considera necessari establir mesures preventives sobre aquest tema.  
- Quant a espècies protegides, segons el banc de dades de biodiversitat i a uns 2 km, al terme municipal d'Alfarp, es localitza una zona on té el seu hàbitat l'oreneta de ribera (Riparia riparia). Aquesta espècie pot colonitzar les zones on hi haja moviments de terra, com ara rases. Si bé la zona d'obres està allunyada del seu hàbitat, es considera necessari que l'òrgan competent es pronuncie sobre la necessitat d'establir un calendari d'obres amb la finalitat d'evitar efectes significatius sobre l'espècie.  
- Patrimoni cultural: la possible afecció al patrimoni cultural ha sigut valorat per l'òrgan promotor i no hi ha en principi, amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores previstes, la generació d'efectes ambientals significatius sobre el patrimoni. No obstant això, tant els estudis realitzats com la idoneïtat de les mesures preventives proposades han de ser al seu torn valorats per l'òrgan competent mitjançant l'emissió de l'article regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
Finalment, i com a conclusió, el projecte pot ser compatible amb la protecció del medi ambient i no és necessari sotmetre'l a avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari. No obstant això, s'han de complir les mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants ambientals del present informe l'objecte del qual és previndre, compensar i corregir els possibles efectes sobre el medi ambient del projecte de modernització.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'un informe d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013 modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que li són aplicable.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
  
Resolució  
  
Primer  
Emetre informe d'impacte ambiental al projecte de conversió sostenible de reg tradicional a reg localitzat en els termes municipals de Carlet, l'Alcúdia i Guadassuar (València) i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, considerant que amb el compliment dels condicionants de l'apartat segon no és previsible que el projecte tinga efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Segon  
El projecte s'efectuarà d'acord amb el contingut del document ambiental i els següents condicionants:  
1. La modernització de regadius no podrà superar la superfície que, d'acord amb els títols concessionals, siga legal regar.  
Els cultius de la modernització s'adaptaran a les dotacions mitjanes per hectàrea establides en els títols concessionals i s'evitara la plantació de cultius que excedisquen aquests consums mitjans. La modernització no podrà emparar augment de superfície regable.  
Amb la finalitat de dur a terme el control dels cabals consumits així com el canvi de cultius, s'inclourà en el programa de vigilància ambiental un apartat específic de vigilància de superfícies i cultius.  
2. Els excedents de la modernització hauran d'emprar-se per a mantindre en bon estat la conca hidrogràfica i dotar de cabals el llac de l'Albufera i garantir el seu retorn al medi natural. A tals efectes l'òrgan ambiental notificarà el present informe d'impacte ambiental a l'òrgan de conca competent el qual haurà de tindre en compte, en els aspectes de la seua competència i en la gestió de l'àmbit de reg objecte d'aquest procediment, les mesures de protecció ambiental establides en el present informe.  
3. Es mantindran en bon ús i estat correcte de neteja almenys les séquies de reg principals que de manera indirecta discórreguen cap a l'Albufera amb la finalitat de facilitar el retorn de cabals al llac.  
  
Aquest manteniment inclourà la preservació o creació en diversos punts de l'àmbit de la modernització de zones amb vegetació natural en els voltants de les séquies a l'efecte de servir de refugi a la fauna.  
  
En el programa de vigilància ambiental s'inclourà un apartat específic de control de les séquies que hagen de preservar-se.  
4. Les infraestructures de la modernització s'adaptaran en la normativa del PATRICOVA. La necessitat d'establir mesures preventives o correctores haurà de ser objecte d'informe per part de l'òrgan competent, informe que s'obtindrà abans de l'aprovació substantiva del projecte de modernització.  
5. S'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià i es compliran totes les determinacions d'aquest. El sentit de l'Informe vincula al present informe d- impacto ambiental.  
6. Se sol·licitaran les autoritzacions que procedisquen amb relació a l'afecció a les vies pecuàries la Canyada Real d'Aragó i assagador de la Creu Negra o unes altres que puguen discórrer en l'àmbit.  
7. Les obres no afectaran vegetació o hàbitats lligats a l'àmbit fluvial. Per a això es jalonaran les zones on es preveja que puga generar-se aquest tipus d'afecció amb la finalitat de no afectar hàbitats protegits.  
En el cas de fauna protegida i a fi d'evitar interferència amb l'espècie oreneta de ribera, l'òrgan competent en espècies protegides haurà de valorar la necessitat d'establir un calendari d'obres o altres mesures preventives amb la finalitat d'evitar interferències amb l'espècie.  
  
8. Els informes emesos fora del temps establit en l'article 46 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, hauran de ser tinguts en compte abans de l'aprovació del projecte.  
9. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aplicant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que disposen els punts 3 i 4 de l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018 el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, l'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici del que, si escau, procedisquen en via administrativa o judicial davant de l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
València, 28 de juny de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 2 de setembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 9.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8645, del 30-09-2019 (2019/8952)

RESOLUCIÓN de 2 de septiembre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 112/18-AIA Carlet, l'Alcudia y Guadassuar.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8645

Fecha DOGV
:   30-09-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/8952

CVE


Fecha del documento
:   02-09-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Alcúdia, l'](javascript:void(0))
    * [Guadassuar](javascript:void(0))
    * [Carlet](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de septiembre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 112/18-AIA Carlet, l'Alcudia y Guadassuar. [2019/8952]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 112/18-AIA Carlet, L'Alcúdia y Guadassuar.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 112-2018-AIA.  
Título: Proyecto de conversión sostenible de riego tradicional a riego localizado (Fases I y II).  
Promotor: Comunidad de Regantes de Masalet.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Carlet.  
Localización: Carlet, L'Alcúdia, Guadassuar.  
  
Antecedentes  
En el año 2009 la Comunidad de Regantes de Masalet comunicó en 2009 al SEIASA y a la Conselleria de Agricultura la intención de modernizar el sistema de riego.  
El 7 de octubre de 2009 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, a solicitud de la Dirección General de Calidad y Evaluación Ambiental, emite informe referente al proyecto de modernización de regadíos para la Comunidad de Regantes de Masalet (289-2009-CON) de características distintas al actual proyecto.  
Dado que el único elemento de regulación que existía en el año 2009 era el azud del río Magro que presenta elevadas pérdidas por infiltración se construyó junto a la toma Masalet del Canal Júcar-Túria y bajo la dirección de la Confederación Hidrográfica del Júcar, una balsa de 50.000 m³ con objeto de mejorar el funcionamiento hidráulico de la zona regable.  
En el año 2016 se retoma el proyecto de modernización realizando un proyecto adaptado a la capacidad de regulación de esta balsa procediéndose a la realización de los estudios previos y a la redacción de la fase 1 del proyecto. En esta fase se decide dividir la zona de riego en dos sistemas: Plaça Masalet (Sistema 1) y Camí Albalat (Sistema 2), cada uno compuesto por una red de riego alimentada por un cabezal de riego.  
Antes de continuar con la descripción del proyecto debe indicarse que la documentación inicial aportada por el promotor se refiere a la llamada fase II consistente en el desarrollo de la red de distribución y red terciaria de los Sistemas 1 y 2. No obstante dado que la descripción de los proyectos debe incluir la totalidad de acciones para poner en funcionamiento los mismos, se requirió al promotor la totalidad de la documentación. Por lo tanto en el actual pronunciamiento ambiental se analiza la totalidad del proyecto (fases I y II).  
Análisis de la legislación sectorial en materia de evaluación de impacto ambiental:  
El proyecto se encuentra incluido en el anexo II, grupo 1, c) 1º de la Ley 21/2013: Proyectos de consolidación y mejora de regadíos en una superficie superior a 10 Has.  
Tramitación administrativa.  
El 2 de octubre de 2018 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, procedente del órgano sustantivo, documentación del «Proyecto de conversión sostenible de riego tradicional a riego localizado en la Comunidad de Regantes de Masalet».  
El 15 de noviembre de 2018 se remite al promotor escrito de subsanación indicando que el documento ambiental y la documentación técnica debe describir y valorar las afecciones ambientales más significativas de todas las acciones necesarias para la realización del proyecto.  
El 26 de diciembre de 2018 el promotor remite la documentación solicitada.  
El 30 de enero se inicia el trámite de consultas. Durante dicho trámite se consultó a los siguientes organismos:  
- Subdirección General de Medio Natural: Servicio de Vida Silvestre, Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos.  
- Servicio de Ordenación del Territorio.  
- Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar: Comisaría de Aguas.  
- Ayuntamiento de L'Alcúdia.  
- Ayuntamiento de Guadassuar.  
El 1 de febrero de 2019 se requiere nuevamente al promotor para que aporte el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano.  
El 26 de febrero de 2019 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental estudio arqueológico y etnológico considerándose que con la documentación presentada se tienen suficientes elementos de juicio para resolver.  
Análisis del proyecto según los criterios del anexo III de la Ley 21/2013.  
a) Características del proyecto.  
Se trata de un proyecto de modernización de regadíos cuyo objeto es la sustitución del actual sistema de riego a manta por un sistema de riego localizado de alta frecuencia (riego por goteo) que minimice las pérdidas de agua y permita su utilización eficiente. El proyecto afecta a 1.493 Has.  
La Comunidad de Regantes dispone de derecho de aguas desde 1906 procedentes del río Magro a través de la Acequia de Masalet. En 1996 la Comunidad de Regantes adquiere derechos del río Júcar obtenidos a través del Canal Júcar-Turia para un total de 2021,40 Has.  
Después de realizar un análisis de alternativas, se propone partir, como elemento principal del proyecto, de la balsa existente y realizar dos redes de riego a presión, cada una con su propio cabezal llamados Plaça Masalet y Camí Albalat.  
Cada cabezal contará con su grupo de bombeo y sistema de electrificación cuya energía se obtendrá de dos centrales fotovoltaicas de 260 kW y 290 kW de potencia aisladas a la red.  
Para la construcción de los cabezales se procederá a la explanación del terreno, hormigonado de la cimentación, realización de los elementos constructivos, instalación de los distintos elementos y urbanización de las parcelas afectadas.  
Los cabezales de riego se construirán por medio de estructuras prefabricadas de hormigón. La cubierta será a un agua ejecutada con paneles sándwich sobre correas de hormigón. Ambos edificios contendrán la estación de filtrado, cuadros eléctricos y de mando y de distribución, zona de almacenaje, aseo y oficina. Los depósitos de fertilizante y bombas inyectoras se instalarán en el exterior. La superficie ocupada será de 407,65 m² en el caso del Cabezal Plaça Masalet y 289,14 m² en el caso del Cabezal Camí Albalat.  
Los equipos se completarán con una bomba dosificadora quién, con la ayuda de los depósitos que se instalarán y elementos complementarios permitirán realizar una fertirrigación mancomunada.  
La conexión de la red eléctrica a los cabezales se realizará en BT. Los puntos de conexión serán proporcionados por la empresa suministradora. Será necesario construir dos líneas aéreas de MT con conductor 47-AL/8ST1 (LA-56) y apoyos metálicos de celosía. Se proyecta un CT de 400 kVA en cada uno de los cabezales.  
Las líneas eléctricas en MT tendrán una longitud de 70 y 222,40 m respectivamente mientras que las líneas en BT serán de 488 m en tendido unipolar y 350 m en tendido tetrapolar en la conexión al cabezal Masalet y de 488 m de tendido unipolar y 366 m en tendido tetrapolar en la conexión al cabezal Albalat.  
El tendido de las líneas eléctricas para realizar los entronques discurren por zona agrícola sin afección ambiental relevante y serán de 70 metros para el cabezal Masalet y unos 200 metros en el caso del entronque del cabezal Camí Albalat.  
Se proyectan dos instalaciones fotovoltaicas aisladas de red de las que se obtendrá parte de la energía necesaria para el funcionamiento del sistema. El parque solar Plaça Masalet contará con 800 unidades mientras que en el parque solar Camí Albalat se instalarán 912 unidades, en ambos casos con módulos de 325 Wp. Se espera obtener el 60 % de la energía de fuentes fotovoltaicas.  
Desde la balsa existente se proyecta una conducción de fundición de diámetro 1000 mm que tras cruzar (entre otros) el acueducto del Canal, termina en una arqueta en la que la tubería se divide en una de diámetro 710 mm y otra de diámetro 630 mm de PVC-O. Las tuberías principales se dirigen a cada uno de los cabezales de riego proyectados dividiéndose el sistema en dos.  
La instalación de tuberías, válvulas, ventosas, etc se realizarán a cielo abierto, en parte a través de caminos transitados. Los trabajos consistirán en la apertura de zanjas, la instalación de los distintos elementos y el tapado de la zanja.  
La red principal se construirá en su primer tramo parte mediante entibación. La anchura de la zanja será de 1,30 m.  
La altura de excavación de las tuberías de diámetro superior a 250 mm será de 1,20 m. Para tuberías de diámetro inferior a 250 mm, la altura será de 1,00 m. El ancho de zanja oscilará entre 1,580 a 3,250 m en tuberías secundarias y terciarias.  
La longitud total de las conducciones será de 6.834,31 m.  
La red de distribución (red secundaria) tendrá una longitud de 37.236,12 m en el sistema Masalet y 34.158,44 m en el sistema Albalat. Las redes secundarias transportarán el agua desde los cabezales a los hidrantes de cada sistema de la red de riego. Los diámetros de las tuberías oscilarán entre los 90 y 710 mm y el material será PE.  
La red terciaria distribuye el agua desde los hidrantes a cada una de las parcelas. Los diámetros de las tuberías oscilarán entre 40 y 125 mm de PE y la longitud total de las tuberías será de 281.424 m en el caso del sistema Masalet y 213.758 en el caso del sistema Albalat.  
En general el trazado de las redes discurre por los caminos rurales existentes excepto en algunos tramos que se instalarán junto a los mismos. Los cruces de ferrocarril y carreteras se realizarán con hinca.  
Los hidrantes serán multiusuario y estarán ubicados en casetas de hormigón prefabricadas. En el sistema Plaça Masalet se instalarán 188 hidrantes mientras que en el sistema Camí Albalat se instalarán 155 hidrantes.  
Se instalará un sistema de telecontrol vía GPRS compuesto de un centro de control y unidades remotas.  
Por último se plantea el cubrimiento de la balsa de regulación existente con una cubierta de sombreo para evitar la evaporación de agua de la balsa y la proliferación de algas.  
A la finalización de las obras se repondrán los servicios afectados.  
b) Ubicación del proyecto.  
La zona de riego está delimitada por el término municipal de Alfarp, el rio Magro, el término municipal de Alginet y la Acequia Real del Júcar. Los terrenos son agrícolas destacando como elementos naturales el río Magro y el barranco del Agua con clara influencia estacional. Alrededor de ambos cauces se puede encontrar vegetación propia de ribera como Nerium oleander acompañada de otras especies tales como Rubus ulmifolius o Scirpus holoschoenus.  
No existe constancia que en el ámbito del proyecto existan especies protegidas. Dada la cercanía de la Albufera, en ocasiones se pueden ver aves propias del ámbito como la «garcilla bueyera».  
En el ámbito del proyecto no se encuentra ningún espacio natural protegido, si bien el ámbito del proyecto se ubica en el PORN de l'Albufera.  
Próximos al ámbito de la actuación existen cartografiados varios hábitats de interés (Directiva 92/43/CE relativa a conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora salvajes). Se trata del cauce del río Magro, en el cual se localizan diversos hábitats de interés comunitario (hábitats 6420 y 6430) y un hábitat prioritario (hábitat 7210).En ningún caso las acciones contempladas en este proyecto se desarrollan sobre el cauce del río Magro y en todo momento se respetan las distancias marcadas por el servicio de policía de CHJ. El hábitat 7210 se define como turberas calcáreas de Cladium mariscus (masiega) y con especies de Cariciondavallianae, y se distribuye por los humedales del litoral ibérico, sobre todo del levantino y del catalán.  
La zona de la comunidad de regantes de Masalet se localiza en la cuenca hidrográfica de l'Albufera por lo que está afectada por el plan de ordenación de los recursos naturales (PORN) del parque natural de l'Albufera.  
En el caso que nos ocupa las acequias de Masalet no se citan entre aquellas que vierten a l'Albufera, si bien sus sobrantes llegan al cauce de la Acequia Real. No se dispone de datos sobre el caudal que puedan aportar estas acequias pero puede estimarse que el caudal máximo conjunto de las acequias de Masalet en las secciones de vertido a la Acequia Real puede ser inferior al 5 % del caudal de la Acequia Real en ese punto, por lo que el efecto sobre l'Albufera será de mucho menor rango que el de la modernización de regadíos de la superficie de la Acequia Real.  
Respecto a la afección descrita, el 11 de junio de 2019 la dirección del parque natural de l'Albufera emite informe del cual se extrae lo siguiente:  
»Los terrenos afectados por este proyecto se encuentran fuera de ámbito del parque, pero dentro del ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN), aprobado por Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Govern Valencià (?).  
Los terrenos se encuentran todos incluidos dentro de la cuenca hidrográfica de la Albufera, que es una superficie por donde se alimentan la mayor parte de acuíferos, por las precipitaciones y por el riego a manta, que aporta sus caudales a los ullals y buena parte de los que dispone el lago de l'Albufera.  
Actualmente el lago de l'Albufera no dispone de un caudal ecológico, tal como exige la normativa estatal y europea en materia de aguas».  
En relación con la modernización de los regadíos de Masalet indica:  
«En este caso se trata de un área de unas 1.493 has que tiene buena parte de su delimitación junto al río Magro. Este río es uno de los principales tributarios del río Júcar (?).  
Actualmente el sistema de riego a manta implica unos beneficios significativos para el medio natural, tanto en aquellos terrenos que se encuentra en las proximidades de los campos de cultivo como aquellos que se encuentran más apartados, al producir unos retornos de riego que alimentan los acuíferos, y por extensión a los ullals, ríos y otras masas de agua. Además supone el mantenimiento de unos cursos de agua (acequias y canales) que permite la alimentación, cría y refugio de buena parte de la fauna autóctona que siempre ha tenido presencia en la comarca de la Ribera Alta y que conforma el paisaje tradicional del entorno».  
El informe continúa destacando que el impacto principal que se produce es la afección al sistema que alimenta l'Albufera por disminución de retornos de riego que alimentan los acuíferos y, por ello, a los ullals.  
Por otro lado el mantenimiento del entorno de canales y acequias permite la alimentación, cría y refugio de la fauna autóctona de la Ribera Alta. Debe de tenerse en cuenta que durante los meses de febrero a mayo, meses en los que se desecan los arrozales del parque natural, las aves se desplazan hacia la Ribera Alta en busca de alimento. Una vez modernizada la zona, el entorno de acequias y la vegetación asociada se deteriora y los ullals disminuyen su caudal o se secan, impidiendo la alimentación de aves.  
El informe concluye:  
«(?) este sector tributa al Magro y el Magro a la zona baja del Júcar no regulado en el que existen muchos más sobrantes que en su parte alta. Por otra parte, el sector es muy pequeño y únicamente consume 13 hm³ por lo que la relevancia sobre el Parque Natural no es grande y, en todo caso, puede individualizarse de la actuación global de la Acequia Real que afecta claramente al Júcar regulado.  
No obstante, resultaría muy conveniente estimar el caudal ahorrado con la actuación y que la declaración de impacto ambiental establezca la obligatoriedad de devolver al río Magro estos caudales».  
Referente a la presencia de elementos del patrimonio cultural, existe en las inmediaciones del ámbito de afección de las obras el yacimiento Els Fornals. En cuanto a bienes etnológicos catalogados, ninguno se localiza en la zona objeto de estudio.  
En el ámbito discurren las vías pecuarias Cañada Real de Aragón, Vereda de la Creu Negra.  
c) Características del potencial impacto.  
De manera general el impacto del proyecto es valorado en el documento ambiental como compatible según la siguiente descripción:  
- Geología y geomorfología: debido a las características del terreno no será necesario ejecutar desmontes y terraplenes por lo que la afección será de carácter temporal y de pequeña magnitud.  
- Edafología: el movimiento de tierras para el enterramiento de las tuberías y la ubicación de las instalaciones de obras junto con el parque de maquinaria supone una pérdida temporal de suelo, la compactación de terreno y la posibilidad de que se produzcan vertidos contaminantes. Como medida correctora se procederá a la descompactación del terreno y a su restauración mediante el extendido de la tierra vegetal previamente acopiada.  
- Hidrología: se considera como impacto de signo positivo el hecho que las tuberías discurran enterradas lo que evitará las pérdidas hídricas por evapotranspiración. No obstante se producirá un impacto de signo negativo sobre la vegetación que actualmente vive en las inmediaciones de aquellas. Otro impacto positivo es el aumento del control de pérdidas de agua por mantenimiento de las infraestructuras y el control en el consumo de agua durante la fase de explotación.  
Como medida correctora el documento ambiental propone que los excedentes de agua procedentes del ahorro producido deberán revertir en la mejora de las condiciones ecológicas del río Magro.  
- Atmósfera: se producirá en el transcurso de las obras aumento de polvo en suspensión y emisión de contaminantes por parte de la maquinaria de obra.  
En la fase de funcionamiento se producirá un aumento del ruido generado por los grupos de bombeo. Debido a la distancia de las instalaciones a los núcleos urbanos, el impacto se considera de pequeña magnitud.  
- Fauna: los efectos más relevantes se producirán durante la etapa de construcción debido a la producción de ruidos que provocarán una alteración en el comportamiento de la mayoría de las especies de vertebrados. Estos impactos serán temporales ya que al finalizar las actividades del proyecto, estas vuelven a ocupar sus áreas tradicionales.  
La instalación de las tuberías y el tránsito de maquinaria para el traslado y almacenamiento de materiales, producirá una degradación y fragmentación de los hábitats, debido a la pérdida de cobertura vegetal localizada y alteraciones temporales del suelo, provocando un impacto directo, puntual y relativamente temporal sobre la fauna, especialmente el ocupado por la microfauna.  
Los tendidos eléctricos pueden causar afección por choques en la fauna.  
Como medidas preventivas y correctoras el documento ambiental expone que se planificarán las obras en su periodo temporal para evitar molestias a la fauna y se vigilará el transcurso de las obras para que no se produzcan daños directos como afección a nidos.  
Por otro lado las líneas eléctricas o bien se construyen enterradas o bien se utilizará cable aislado trenzado con el fin de evitar daños a la avifauna. Los apoyos, y demás elementos de las líneas eléctricas tendrán las características necesarias para evitar electrocución y colisión de aves.  
- Vegetación: en principio no se esperan impactos importantes sobre la vegetación dado el carácter agrícola del entorno. No obstante en el caso que se afecten a ejemplares arbóreos de interés, se procederá a su trasplante proponiéndose la restauración de la vegetación de linde de parcela.  
- Población: el impacto se valora positivo socialmente. No obstante en la fase de obras pueden producirse molestias a la población.  
- PORN de l'Albufera: el impacto potencial procede de la posible reducción de los retornos y colas de riego que actualmente vierten a la Acequia Real. De la misma manera que para la modernización de regadíos de la superficie de la Acequia Real la solución será el aporte a la Albufera de la cantidad de agua de calidad como marca el plan hidrológico de la cuenca del Júcar. Teniendo en cuenta que la actuación prevista en la Comunidad de Regantes de Masalet supondrá un ahorro de varios hm³ anuales, el impacto se valora como positivo al liberar caudales que pueden ser distribuidos por los gestores de la cuenca del Júcar.  
- Patrimonio cultural: si bien en principio no habría impacto directo, la realización de las obras requiere la adopción de medidas preventivas en las inmediaciones del yacimiento de Els Fornals, tales como la realización de sondeos mecánicos previos a las obras. En el resto será necesario la realización de prospección arqueológica y en caso necesario, el seguimiento arqueológico.  
La aparición casual de vestigios de carácter patrimonial deberá ser comunicada a la administración competente.  
- Paisaje: los impactos paisajísticos de la actuación son de importancia leve debido al tipo de actuación prevista y a la baja sensibilidad del paisaje frente a la actuación, pues se trata de un paisaje agrícola. En cuanto al impacto visual se considera insignificante al tener la zona reducida visibilidad, no existir recursos paisajísticos relevantes y tratarse la mayoría de las instalaciones, subterráneas.  
- Residuos: se depositarán por separado según sus característcas en la zona que se habilitará para parque de maquinaria que podrá ser impermeabilizada hasta su recogida por gestores autorizados. Los residuos inertes se reutilizarán en el relleno de las zanjas y en la restauración de la zona.  
- Otras medidas preventivas: durante la fase de explotación se respetará el código valenciano de buenas prácticas agrarias y se establece un programa de vigilancia ambiental para asegurar el cumplimiento y buen funcionamiento de las medidas correctoras.  
- Riesgos de accidentes: en la fase de explotación puede producirse rotura de tuberías que no es previsible que cause consecuencias graves. No obstante la red incorpora sistemas de detección de fugas que en caso necesario cierran y aislan las zonas afectadas.  
Puede existir riesgo de contaminación debido al posible vertido de las sustancias empleadas en los tanques de fertirrigación. La instalación dispone de sistema de recogida de efluentes por lo que no se esperan impactos significativos.  
  
Consideraciones del órgano ambiental:  
Se considera necesario analizar con mayor grado de profundidad los siguientes aspectos del proyecto:  
- Riesgos: existe un riesgo no contemplado en la documentación. Parte de los terrenos están afectados por peligrosidad por inundación. Consultada la cartografía de zonas inundables del Ministerio para la Transición Ecológica, el cabezal Cami Albalat y la central fotovoltaica estarían afectadas por este riesgo (nivel 6 según la cartografía del PATRICOVA).  
Los usos previstos en la parcela en principio no son incompatibles con la normativa del PATRICOVA. No obstante y en cuanto a la necesidad de habilitar medidas correctoras, será el órgano competente el que se pronuncie al respecto.  
En la zona perteneciente al sistema Plaça Masalet, la cartografía del Ministerio para la Transición Ecológica no muestra riesgo a excepción de la red principal de riego que en cualquier caso al tratarse de una infraestructura enterrada, debería adaptarse a la normativa del PATRICOVA.  
No obstante, antes de la aprobación del proyecto, el órgano competente en materia de zonas inundables, que no se ha manifestado en tiempo en la fase de consultas, deberá pronunciarse al respecto.  
- Retornos de riego: el efecto más importante de las modernizaciones de regadío es la disminución de los retornos de riego a los acuíferos. En este caso, y dado que el proyecto se enmarca dentro del ámbito de protección de los recursos hídricos de l'Albufera deben considerarse además los efectos acumulativos.  
Al respecto el órgano competente se ha pronunciado valorando el impacto que puede producirse. No obstante considera que siempre que se devuelvan los caudales ahorrados a l'Albufera, el proyecto, al no formar parte de los riegos de la Acequia Real del Júcar, tiene un impacto escaso sobre el lago.  
- Aguas subterráneas: los municipios afectados por la modernización de regadíos están considerados como zonas vulnerables a la contaminación por nitratos por lo que debe recordarse que el código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana aprobado por Orden 10/2018 de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, es de obligado cumplimiento.  
- Afección a hábitats y especies protegidas: en relación con la posible afección a hábitats protegidos, el promotor ha manifestado que, debido al ámbito donde se desarrollarán las obras, no es previsible que existan efectos sobre los hábitats. No obstante el órgano ambiental considera necesario establecer medidas preventivas al respecto.  
- En cuanto a especies protegidas, según el banco de datos de biodiversidad y a unos 2 km, en el término municipal de Alfarp, se localiza una zona donde tiene su hábitat el avión zapador «Riparia riparia». Dicha especie puede colonizar las zonas donde existan movimientos de tierra, como zanjas. Si bien la zona de obras está alejada de su hábitat, se considera necesario que el órgano competente se pronuncie sobre la necesidad de establecer un calendario de obras con el fin de evitar efectos significativos sobre la especie.  
- Patrimonio cultural: la posible afección al patrimonio cultural ha sido valorado por el órgano promotor y no se existe en principio, con la aplicación de las medidas preventivas y correctoras previstas, la generación de efectos ambientales significativos sobre el patrimonio. No obstante tanto los estudios realizados como la idoneidad de las medidas preventivas propuestas deben ser a su vez valorados por el órgano competente mediante la emisión del artículo regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano.  
Por último y como conclusión, el proyecto puede ser compatible con la protección del medio ambiente no siendo necesario someterlo a evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario. No obstante deben cumplirse las medidas preventivas y correctoras del estudio de impacto ambiental y los condicionantes ambientales del presente informe cuyo objeto es prevenir, compensar y corregir los posibles efectos sobre el medio ambiente del proyecto de modernización.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de un informe de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2ª de la Ley 21/2013 modificada por la Ley 9/2018 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
  
Resolución  
  
Primero  
Emitir informe de impacto ambiental al «proyecto de conversión sostenible de riego tradicional a riego localizado» en los términos municipales de Carlet, L'Alcúdia y Guadassuar (Valencia) y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, considerando que con el cumplimiento de los condicionantes del apartado segundo no es previsible que el proyecto tenga efectos significativos sobre el medio ambiente.  
  
Segundo  
El proyecto se efectuará de acuerdo con el contenido del documento ambiental y los siguientes condicionantes:  
1. La modernización de regadíos no podrá superar la superficie que, de acuerdo con los títulos concesionales, sea legal regar.  
Los cultivos de la modernización se adaptarán a las dotaciones medias por hectárea establecidas en los títulos concesionales evitando la plantación de cultivos que excedan estos consumos medios. La modernización no podrá amparar aumento de superficie regable.  
Con el fin de llevar a cabo el control de los caudales consumidos así como el cambio de cultivos, se incluirá en el programa de vigilancia ambiental un apartado específico de vigilancia de superficies y cultivos.  
2. Los excedentes de la modernización deberán emplearse para mantener en buen estado la cuenca hidrográfica y dotar de caudales al lago de l'Albufera garantizándose su retorno al medio natural. A tales efectos el órgano ambiental notificará el presente informe de impacto ambiental al órgano de cuenca competente quién deberá tener en cuenta, en los aspectos de su competencia y en la gestión del ámbito de riego objeto de este procedimiento, las medidas de protección ambiental establecidas en el presente informe.  
3. Se mantendrán en buen uso y estado correcto de limpieza al menos las acequias de riego principales que de manera indirecta discurran hacia la Albufera con el fin de facilitar el retorno de caudales al lago.  
Este mantenimiento incluirá la preservación o creación en varios puntos del ámbito de la modernización de zonas con vegetación natural en las inmediaciones de las acequias a efectos de servir de refugio a la fauna.  
En el programa de vigilancia ambiental se incluirá un apartado específico de control de las acequias que deban preservarse.  
4. Las infraestructuras de la modernización se adaptarán en la normativa del PATRICOVA. La necesidad de establecer medidas preventivas o correctoras deberá ser objeto de informe por parte del órgano competente, informe que se obtendrá antes de la aprobación sustantiva del proyecto de modernización.  
5. Se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano cumpliéndose todas las determinaciones del mismo. El sentido del Informe vincula al presente informe de impacto ambiental.  
6. Se solicitarán las autorizaciones que procedan en relación con la afección a las vías pecuarias Cañada Real de Aragón y Vereda de la Cruz Negra u otras que puedan discurrir en el ámbito.  
7. Las obras no afectarán a vegetación o hábitats ligados al ámbito fluvial. Para ello se jalonarán las zonas donde se prevea que pueda generarse este tipo de afección con el fin de no afectar a hábitats protegidos.  
En el caso de fauna protegida y con el fin de evitar interferencia con la especie «avión zapador», el órgano competente en especies protegidas deberá valorar la necesidad de establecer un calendario de obras u otras medidas preventivas con el fin de evitar interferencias con la especie.  
8. Los informes emitidos fuera del tiempo establecido en el artículo 46 de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental deberán ser tenidos en cuenta con anterioridad a la aprobación del proyecto.  
9. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en los puntos 3 y 4 del artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, modificada por la Ley 9/2018 el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, modificada por la Ley 9/2018 el informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de lo que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto en su caso, de autorización del proyecto.  
  
València, 28 de junio de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 2 de septiembre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d., R 9.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML