Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9458, del 27-10-2022 (2022/9939)

DECRET LLEI 14/2022, de 24 d'octubre, del Consell, pel qual es modifica la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i la resta de tributs cedits, per a adequar el gravamen de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i d'altres figures tributàries a l'impacte de la inflació.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2022/10/24/14/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9458

Data del DOGV
:   27-10-2022

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2022/9939

CVE


Data del document
:   24-10-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic

Tipus de document
:   Decret llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [política de rendes](javascript:void(0))
    * [impost](javascript:void(0))
    * [renda](javascript:void(0))

DECRET LLEI 14/2022, de 24 d'octubre, del Consell, pel qual es modifica la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i la resta de tributs cedits, per a adequar el gravamen de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i d'altres figures tributàries a l'impacte de la inflació. [2022/9939]  
  
PREÀMBUL  
  
I  
  
Un dels principis que ha regit l'ús per la Generalitat de les competències normatives que té sobre l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques (IRPF, d'ara en avant) ha sigut el de capacitat contributiva, de manera que l'escala de l'impost destaca per la seua progressivitat i existeixen un gran nombre de deduccions, l'aplicació de les quals està limitada en funció del nivell de renda, que afecten un ampli ventall d'aspectes de la vida de les persones.  
L'evolució de la inflació experimentada des de març de l'any 2021 ha conduït a un empobriment dels ciutadans a conseqüència de la important elevació dels preus de productes i serveis d'ús bàsic i diari com els aliments, energia o combustibles. Històricament, les fases inflacionistes la solen ser seguides per processos de negociació col·lectiva o ajustos de rendes que tenen per finalitat restablir la capacitat de compra dels diferents agents econòmics. D'acord amb l'Institut Nacional d'Estadística, fins al segon trimestre de 2022 l'increment interanual dels costos laborals està sent del 4,24 %, però cal presumir que aquest percentatge s'incremente o mantinga en el futur a causa de l'evolució dels preus.  
  
El caràcter progressiu de l'IRPF provoca que els augments dels salaris o ingressos nominals originen un augment del tipus de gravamen suportat que no es correspon amb la riquesa real de les persones contribuents. D'un altre costat, l'elevació de la seua renda pot expulsar-los de l'àmbit subjectiu d'aplicació d'alguns incentius si els límits de renda per a l'aplicació no són adaptats.  
  
Per tot això, aquest decret llei incorpora diverses mesures que tenen per objecte modificar la regulació del tram autonòmic de l'IRPF amb la finalitat d'acomodar amb efectes immediats el seu gravamen a la vertadera capacitat econòmica de les persones obligades a contribuir, amb especial atenció a aquelles amb unes rendes mitjanes i baixes.  
A més, per raons de coherència normativa, l'actualització dels límits de renda aplicables en l'àmbit del tram autonòmic de l'IRPF es trasllada a determinats preceptes reguladors de tipus reduïts en la modalitat de Transmissions Patrimonials Oneroses de l'Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats (ITPAJD) que estigueren subjectes a límits de renda no acoblats amb la normativa de l'IRPF.  
  
  
  
II  
  
El decret llei es compon de 9 articles, una disposició transitòria i tres de finals.  
En l'article primer s'indica que l'objecte del decret llei és l'aprovació de diverses mesures relatives al tram autonòmic de l'IRPF i altres figures tributàries regulades en la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i la resta de tributs cedits, a fi d'acomodar la seua càrrega tributària a l'actual escenari inflacionista, amb la finalitat fer efectius els principis constitucionals de capacitat i justícia contributiva.  
En l'article 2 es modifica l'escala autonòmica del tipus de gravamen aplicable sobre la base liquidable general regulada en l'apartat 1 de l'article segon de la Llei 13/1997. La nova escala parteix d'un tipus marginal mínim del 9 % per als primers 12.000 euros, cosa que és el tipus més baix de totes les comunitats autònomes juntament amb Canàries, la Rioja i Madrid, per a beneficiar els contribuents amb menys recursos. A partir dels 12.000 euros es creen diversos trams constants de 10.000 euros, a fi de reduir la càrrega tributària a aquelles persones contribuents amb rendes inferiors als 60.000 euros, mentre les situades a nivells superiors continuaran mantenint una tributació similar.  
En l'article 3 es crea un nou article, el 2 bis, en la Llei 13/1997, amb la finalitat d'elevar en un 10 %, màxim permés pel vigent sistema de finançament, els imports dels mínims personals, familiars i per discapacitat regulats en els articles 56 i següents de la Llei 35/2006, de 28 de novembre, de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i de modificació parcial de les lleis dels imposts de Societats, sobre la Renda de no Residents i sobre el Patrimoni.  
  
En l'article 4 s'actualitza al 10 % l'import de les deduccions de quota fixa regulades en les lletres a, b c, d, f, g, h, m, v i aa i els límits màxims de les d'import variable regulades en les lletres i, i, j, n, ñ, w, x, i i z de l'article 4.u de la Llei 13/1997, de manera proporcional a l'elevació dels mínims personals o familiars. Així mateix, amb la finalitat d'assegurar que la norma resulte coherent i tinga un abast general sobre el conjunt de desgravacions, es modifica el criteri de configuració del límit de renda de les deduccions per adquisició d'habitatge habitual per persones joves o amb un grau de discapacitat regulades en les lletres k i l de l'article 4.u de la Llei 13/1997, que passen de referenciar-se a l'IPREM a regir-se pels límits de renda establits amb caràcter general en l'article 4.quatre d'aquesta norma.  
En els articles 5 i 6 es creen noves deduccions en l'apartat un de l'article 4 de la Llei 13/1997 amb la finalitat de contrarestar els efectes de la inflació en àmbits que no estaven sent contemplats pel legislador: l'increment dels costos del finançament alié en la inversió de l'habitatge habitual i els costos per tractaments de fertilitat. En particular, en relació amb les despeses per finançament alié, entre els mesos de setembre de l'any 2021 i 2022, la principal referència dels tipus d'interés del mercat hipotecari, l'EURIBOR a 12 mesos, ha passat del -0,492 al 2,233 %, és a dir, s'ha incrementat en 2,725 punts com a conseqüència de la normalització de la política monetària del Banc Central Europeu, l'objectiu del qual és combatre la pujada de la inflació. Aquesta elevació tindrà un impacte en les economies familiars en el moment en el qual es revisen els tipus d'interés dels préstecs hipotecaris concedits a tipus d'interés variable, que, si bé en el primer trimestre de 2022 no van superar el 30 % de les constituïdes en la Comunitat, fins a l'any 2016 suposaven més del 90 % del total de les hipoteques constituïdes.  
  
En els articles 7 i 8 s'actualitzen els límits de renda per a l'aplicació de la majoria de les deduccions autonòmiques que es troben regulats en l'apartat quatre de l'article 4 de la Llei 13/1997. L'actualització ha tingut en compte l'evolució experimentada en l'índex de preus al consum a la Comunitat Valenciana des de l'1 de gener d'any 2014, any en què es van revisar per última vegada aquests imports, i el mes de maig de 2022, que ha ascendit al 17,30 %.  
No obstant això, per a la deducció regulada en la lletra t de l'article 4.u, que té un límit de renda específic, el percentatge d'augment és del 25 %, per correspondre aqueix percentatge a l'evolució de la inflació des de la seua creació.  
L'article 9 s'adequa els límits de renda en alguns incentius de l'Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats relacionats amb el foment a l'adquisició de l'habitatge habitual per contribuents membres de famílies nombroses o per dones víctimes de violència de gènere, la qual cosa s'aconsegueix mitjançant la substitució dels seus límits actuals a una remissió genèrica als establits en l'article 4.u de la Llei 13/1997.  
La disposició transitòria regula, amb efectes per als períodes impositius acabats fins al 31 de desembre de 2022, la lletra o de l'article 4.u de la Llei 13/1997, relativa a la deducció per quantitats invertides en instal·lacions d'autoconsum o de generació d'energia elèctrica o tèrmica a través de fonts renovables.  
Per la seua part, la disposició final primera modifica per als períodes impositius conclosos a partir de l'1 de gener de 2023 la deducció del paràgraf anterior. Amb la nova redacció es pretén la simplificació dels requisits per a la seua aplicació amb la finalitat de facilitar l'accés de la ciutadania a fonts i instal·lacions de generació d'energia més eficients i, per tant, econòmiques.  
La disposició final segona escomet la modificació de la disposició addicional novena de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, amb la finalitat de qualificar com a modificació no substancial, a l'efecte d'aquesta llei, aquells projectes que tinguen per objecte la construcció d'instal·lacions de producció de gasos renovables, com l'hidrogen mitjançant electròlisi, en aquells emplaçaments industrials on estiga previst el seu consum.  
L'increment del preu del gas natural ha convulsionat la indústria intensiva en el consum d'aquest gas a la Comunitat Valenciana. La cotització a què s'ha arribat en els passats mesos i els preus actuals dels seus futurs aventuren dificultats severes per al manteniment d'activitats industrials dependents encara de l'ús d'aquest gas, com la indústria ceràmica, estratègica d'altra banda en la balança comercial, ocupació avançada i R+D a la Comunitat Valenciana.  
Davant aquesta situació, s'imposa la cerca col·laborativa publicoprivada d'alternatives a curt, mitjà i llarg termini basades en l'ús de tecnologies netes, eficients i competitives que suporten la producció de nous combustibles renovables. Els últims temps han evidenciat un creixent i intens interés en projectes de producció d'hidrogen mitjançant electròlisi per a la substitució de combustibles fòssils com el gas natural per aquest gas renovable. Aquests projectes poden estar ja en portes de contribuir positivament a pal·liar la greu situació d'urgència econòmica i emergència climàtica concurrent.  
La regulació d'aquests nous projectes, manca actualment de cobertura normativa ambiental específica, exigeix la modificació de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats per a incloure'ls en aquesta, des d'una perspectiva simplificadora a la vista del positiu balanç ambiental que suposa la seua incorporació en substitució de tecnologies molt menys eficients basades en l'ús de fonts d'energia no renovables - la combustió d'hidrogen no emet CO ni altres contaminants i redueix fins a la mínima expressió l'emissió de NOx.  
Finalment, la disposició final tercera modifica l'article 105 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell. L'extraordinària i urgent necessitat d'aquesta mesura està imposada per la necessitat d'incloure entre les modalitats de gestió del patrimoni públic de sòl que contempla l'apartat 4, la possibilitat de la seua alienació directa a organismes públics, societats, entitats o empreses de capital íntegrament públic, o a altres administracions públiques, sempre que la destinació d'aquesta transmissió siga la gestió i promoció de sòl en actuacions d'iniciativa pública, o qualsevol altra de les actuacions descrites en l'apartat 1 d'aquest article.  
Amb aquesta mesura es pretén solucionar l'omissió de l'alienació directa onerosa, com a forma de transmissió del domini del patrimoni públic de sòl entre persones jurídiques públiques, que actualment no està prevista en el mencionat text refós, que contempla la cessió gratuïta, però no l'alienació directa onerosa i que és necessària i urgent per a escometre diversos projectes d'interés general que han d'executar-se en el present exercici pressupostari per la Generalitat i amb això evitar la pèrdua patrimonial que implicaria la seua cessió gratuïta per a l'administració cedent, a més de no poder obtindre els recursos econòmics que generaria l'alienació onerosa amb la finalitat de poder destinar-los a projectes d'habitatge públic o altres projectes d'interés general.  
  
En la redacció dels preceptes anteriors s'han adequat els termes del llenguatge que no resultaven inclusius, s'ha actualitzat a l'ordenament vigent les referències normatives que són pertinents i s'han escomés les adequacions tècniques imprescindibles per a una millor comprensió i aplicació dels preceptes.  
  
  
III  
  
L'article 44.4 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana habilita el Consell, en casos d'extraordinària i urgent necessitat, a dictar disposicions legislatives provisionals per mitjà de decrets llei sotmesos a debat i votació en les Corts, atenent el que preceptua l'article 86 de la Constitució Espanyola per als decrets llei que puga dictar el Govern d'Espanya.  
L'aprovació d'aquest decret llei es justifica per la complexa conjuntura econòmica, que exigeix una ràpida resposta dels poders públics. La justificació de la utilització de l'instrument del decret llei descansa igualment en una dilatada jurisprudència del Tribunal Constitucional que ha vinculat la utilització d'aquesta norma a la solució d'una situació concreta que, dins dels objectius de l'òrgan emissor, i per raons difícils de preveure, requereix una acció normativa immediata en un termini més breu que el requerit per la via normal o pel procediment d'urgència per a la tramitació parlamentària de les lleis.  
  
Amb les mesures proposades es pretén d'acomodar la regulació de l'IRPF a l'acusada depreciació del valor de les rendes nominals derivada d'una inflació galopant, com a circumstància d'extraordinària i d'urgent necessitat, atés que entre març de l'any 2021 fins a agost del 2022 havia ascendit a la Comunitat Valenciana un 12,9 %. Amb les modificacions adoptades, no sols s'adapta el gravamen a les elevacions de salaris i altres ingressos nominals que pogueren adoptar-se en resposta a la conjuntura actual, sinó que també s'adapten un gran nombre d'elements configuradors dels beneficis fiscals de l'impost amb la finalitat d'atendre el principi de capacitat contributiva i acomodar el tribut a les exigències de justícia material.  
Com és preceptiu, ha d'assenyalar-se que aquest decret llei no afecta l'ordenament de les institucions bàsiques de l'Estat, els drets i llibertats dels ciutadans regulats en el títol I de la Constitució, el règim de les comunitats autònomes ni el dret electoral general i que a la vista del que s'ha exposat concorren les circumstàncies d'extraordinària i urgent necessitat establides en l'article 44.4 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana com a pressupost habilitant per a recórrer a l'instrument jurídic del decret llei.  
Aquesta norma s'articula sobre els principis de necessitat, eficàcia, eficiència, proporcionalitat, seguretat jurídica i transparència establits en l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. En virtut dels principis de necessitat i eficàcia, aquest decret llei es justifica per raons d'interés general, ja que pretén protegir el poder adquisitiu real de les persones contribuents de l'IRPF, atés que amb els canvis introduïts per aquest decret llei es millora el resultat respecte d'una deflactació pura de la tarifa per a rendes mitjanes i baixes. El decret llei introdueix els canvis normatius imprescindibles, garantint en nom del principi de seguretat jurídica la coherència amb la resta de l'ordenament jurídic, sense introducció de càrregues administratives innecessàries. Quant al principi de transparència, i atés que es tracta d'un decret llei promogut per raons d'extraordinària urgència de caràcter econòmic i social, s'ha prescindit en la seua elaboració del tràmit de consulta, audiència i informació pública, d'acord amb el que es disposa en l'article 133.4 de la Llei 39/2015. Amb la finalitat de garantir el principi de seguretat jurídica, aquest decret llei és coherent amb l'ordenament jurídic nacional i de la Unió Europea.  
  
En la tramitació del decret llei s'ha seguit el procediment establit i s'han emés els informes preceptius.  
Per tot el que s'ha exposat, en virtut del que disposen els articles 44, 69.2 i 50.6 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, així com l'article 17.c) de la Llei orgànica 8/1980, de 22 de setembre, de finançament de les comunitats autònomes, en relació amb els articles 46 i 49 de la Llei 22/2009, de 18 de desembre, per la qual es regula el sistema de finançament de les comunitats autònomes de règim comú i ciutats amb estatut d'autonomia i es modifiquen determinades normes tributàries, i l'article 18.d de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, a proposta conjunta del conseller d'Hisenda i Model Econòmic, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica i de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió de 24 d'octubre de 2022,  
  
  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte i finalitat  
Aquest decret llei té per objecte aprovar diverses modificacions del tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques amb la finalitat d'adaptar-ne la regulació, amb efectes immediats, a l'actual escenari d'alta inflació, d'acord amb els principis de capacitat i justícia contributiva.  
  
Article 2. Escala autonòmica de la base liquidable general  
Per als períodes impositius conclosos fins al 31 de desembre de 2022 es modifica l'article 2 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i la resta de tributs cedits, que queda redactat d'aquesta manera:  
1. L'escala autonòmica de tipus de gravamen aplicable a la base liquidable general és la següent:  
  
Base liquidable  
-  
Fins a euros Quota íntegra  
-  
euros Resta de la base liquidable  
-  
Fins a euros Tipus aplicable  
-  
Percentatge  
0 0 12.000 9,00 %  
12.000 1.080,00 10.000 12,00 %  
22.000 2.280,00 10.000 15,00 %  
32.000 3.780,00 10.000 17,50 %  
42.000 5.530,00 10.000 20,00 %  
52.000 7.530,00 13.000 24,17 %  
65.000 10.672,10 15.000 24,50 %  
80.000 14.347,10 40.000 25,00 %  
120.000 24.347,10 20.000 25,50 %  
140.000 29.447,10 35.000 27,50 %  
175.000 39.072,10 D'ací en avant 29,50 %  
  
  
2. Aquesta escala, de conformitat amb el que s'estableix en la normativa estatal reguladora de l'impost, s'aplicarà a la base liquidable general, i la quantia resultant es minorarà en l'import derivat d'aplicar la mateixa escala a la part de la base liquidable general corresponent al mínim personal i familiar.  
  
Article 3. Mínims personals, familiars i per discapacitat aplicables sobre el tram autonòmic de l'impost  
S'afig l'article 2.bis a la Llei 13/1997, de 23 de desembre, amb el següent contingut:  
«Article 2.bis. Mínim personal i familiar  
1. S'estableixen els següents imports per al mínim del contribuent regulat en l'article 57 de la Llei 35/2006, de 28 de novembre, de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i de modificació parcial de les lleis dels imposts de societats, sobre la renda de no residents i sobre el patrimoni:  
a) El mínim del contribuent serà, amb caràcter general, de 6.105 euros anuals.  
b) Quan el contribuent tinga una edat superior a 65 anys, el mínim s'augmentarà en 1.265 euros anuals; si l'edat és superior a 75 anys, el mínim s'augmentarà addicionalment en 1.540 euros anuals.  
2. S'estableixen els següents imports per al mínim per descendents regulat en l'article 58 de la Llei 35/2006, de 28 de novembre:  
  
a) En els supòsits establits en l'apartat 1 de l'article 58 de la Llei 35/2006, de 28 de novembre:  
?2.640 euros anuals pel primer descendent.  
?2.970 euros anuals pel segon.  
- 4.400 euros anuals pel tercer.  
- 4.950 euros anuals pel quart i següents.  
b) En el supòsit contemplat en l'apartat 2 de l'article 58 de la Llei 35/2006, de 28 de novembre, el mínim a què es refereix l'apartat a anterior s'augmentarà en 3.080 euros anuals.  
3. S'estableixen els següents imports per al mínim per ascendents regulat en l'article 59 de la Llei 35/2006, de 28 de novembre:  
  
a) En el supòsit previst en l'apartat 1 de l'article 59 de la Llei 35/2006, de 28 de novembre, 1.265 euros anuals.  
b) En el supòsit previst en l'apartat 2 de l'article 59 de la Llei 35/2006, de 28 de novembre, el mínim a què es refereix l'apartat a anterior s'augmentarà en 1.540 euros anuals.  
4. S'estableixen els següents imports per al mínim per discapacitat regulat en l'article 60 de la Llei 35/2006, de 28 de novembre:  
- 3.300 euros anuals quan el contribuent siga una persona amb discapacitat.  
- 9.900 euros anuals quan el contribuent siga una persona amb discapacitat i acredite un grau de discapacitat igual o superior al 65 %.  
  
- En el supòsit previst en el paràgraf segon de l'apartat 1 de l'article 60 de la Llei 35/2006, de 28 de novembre, els mínims regulats en aquest apartat s'augmentaran en 3.300 euros anuals.  
b) En els supòsits establits en l'apartat 2 de l'article 60 de la Llei 35/2006, de 28 de novembre:  
- 3.300 euros anuals per ascendents o descendents amb discapacitat.  
  
- 9.900 euros anuals quan els ascendents o descendents siguen persones amb discapacitat i acrediten un grau de discapacitat igual o superior al 65 %.  
- En el supòsit establit en el paràgraf segon de l'apartat 2 de l'article 60 de la Llei 35/2006, de 28 de novembre, els mínims regulats en aquest apartat s'augmentaran en 3.300 euros anuals.»  
  
Article 4. Actualització dels imports de les deduccions autonòmiques  
Es modifiquen les següents lletres de l'apartat u de l'article 4 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre:  
1. La lletra a de l'article 4.u queda redactada d'aquesta manera:  
«a) Per naixement, adopció o acolliment familiar, les següents deduccions:  
1) Per naixement o adopció durant el període impositiu: 300 euros per cada fill nascut o adoptat, sempre que aquest complisca, al seu torn, els altres requisits que donen dret a l'aplicació del corresponent mínim per descendents establit per la normativa estatal reguladora de l'impost, i que la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi del contribuent no siga superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article. Aquesta deducció podrà ser aplicada també en els dos exercicis posteriors al del naixement o adopció.  
2) Per acolliment familiar, d'urgència, temporal o permanent, administratiu o judicial durant el període impositiu: 300 euros per cada acollit en règim d'acolliment familiar amb família educadora, definit en l'article 116, apartat 2, de la Llei 12/2008, de 3 de juliol, de la Generalitat, de protecció integral de la infància i l'adolescència, quan tal situació comprenga la totalitat del període impositiu, i aquesta quantitat es prorratejaria en un altre cas en funció del nombre de dies de duració de l'acolliment dins del període impositiu. Per a l'aplicació d'aquesta deducció s'exigeix que l'acollit complisca, al seu torn, els altres requisits que donen dret a l'aplicació del corresponent mínim per descendents establit per la normativa estatal reguladora de l'impost, i que la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi del contribuent no siga superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article.  
  
Quan més d'un contribuent declarant tinga dret a l'aplicació de les deduccions a les quals es refereix aquesta lletra a, el seu import respectiu es prorratejarà entre ells per parts iguals.  
L'aplicació d'aquestes deduccions és amb la de les recollides en les lletres b, c i d d'aquest apartat u.»  
2. El primer paràgraf de la lletra b de l'article 4.u queda redactat d'aquesta manera:  
«b) Per naixement o adopció múltiples, durant el període impositiu, a conseqüència de part múltiple o de dues adopcions o més constituïdes en la mateixa data: 246 euros, sempre que els fills nascuts o adoptats complisquen, al seu torn, els altres requisits que donen dret a l'aplicació del corresponent mínim per descendents establit per la normativa estatal reguladora de l'impost, i que la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi del contribuent no siga superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article.»  
  
3. La lletra c de l'article 4.u queda redactada d'aquesta manera:  
«c) Per naixement o adopció, durant el període impositiu, d'un fill amb discapacitat física o sensorial, amb un grau de discapacitat igual o superior al 65 %, o psíquica, amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 %, sempre que aquest complisca, al seu torn, els altres requisits que donen dret a l'aplicació del corresponent mínim per descendents establit per la normativa estatal reguladora de l'impost, i que la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi del contribuent no siga superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article, la quantitat que procedisca d'entre les següents:  
- 246 euros, quan siga l'únic fill que patisca aquesta discapacitat.  
  
- 303 euros, quan el fill que patisca aquesta discapacitat tinga, almenys, un germà amb discapacitat física o sensorial, amb un grau de discapacitat igual o superior al 65 %, o psíquica, amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 %.  
Quan tots dos progenitors o adoptants tinguen dret a l'aplicació d'aquesta deducció, el seu import es prorratejarà entre ells per parts iguals.  
L'aplicació d'aquesta deducció és amb la de les recollides en les lletres a), b) i d) d'aquest apartat u.»  
4. La lletra d de l'article 4.u queda redactada d'aquesta manera:  
«d) Per tenir, en la data de la meritació de l'impost, la condició de família nombrosa o monoparental, sempre que la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi del contribuent no siga superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article, quan siga membre d'una família nombrosa o monoparental de categoria general, o, en el paràgraf segon del mencionat apartat quatre, si ho és d'una de categoria especial, la quantitat que escaiga entre les següents:  
- 330 euros, quan es tracte de família nombrosa o monoparental de categoria general.  
- 660 euros, quan es tracte de família nombrosa o monoparental de categoria especial.  
Les condicions necessàries per a la consideració de família nombrosa i la seua classificació per categories es determinaran conforme amb el que s'estableix en la Llei 40/2003, de 18 de novembre, de protecció a les famílies nombroses. En el cas de les famílies monoparentals es farà d'acord amb el que estableix el Decret 19/2018, de 9 de març, del Consell, pel qual es regula el reconeixement de la condició de família monoparental a la Comunitat Valenciana. Aquesta deducció es practicarà pel contribuent amb qui convisquen els restants membres de la família que originen el dret a la deducció. Quan més d'un contribuent declarant de l'impost tinga dret a l'aplicació d'aquesta deducció, el seu import es prorratejarà entre ells per parts iguals.  
L'aplicació d'aquesta deducció és compatible amb la de les que es recullen en les lletres a, b i c d'aquest apartat u».  
5. El primer paràgraf de la lletra e de l'article 4.u queda redactat d'aquesta manera:  
«e) Per les quantitats destinades, durant el període impositiu, a la custòdia no ocasional en guarderies i centres de primer cicle d'educació infantil, de fills o acollits en la modalitat d'acolliment permanent, menors de 3 anys: el 15 % de les quantitats satisfetes, amb un límit de 297 euros per cada fill menor de 3 anys inscrit en aquestes guarderies o centres d'Educació Infantil.»  
6. El primer paràgraf de la lletra f de l'article 4.u queda redactat d'aquesta manera:  
«f) Per conciliació del treball amb la vida familiar: 460 euros per cada fill o menor acollit en la modalitat d'acolliment permanent, major de tres anys i menor de cinc anys.»  
7. El primer paràgraf de la lletra g de l'article 4.u queda redactat d'aquesta manera:  
«g) Per a contribuents amb discapacitat, amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 %, d'edat igual o superior a 65 anys, sempre que la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi del contribuent no siga superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article: 197 euros per cada contribuent.»  
8. El primer paràgraf de la lletra h de l'article 4.u queda redactat d'aquesta manera:  
«h) Per ascendents majors de 75 anys, i per ascendents majors de 65 anys que tinguen discapacitat física o sensorial, amb un grau de discapacitat igual o superior al 65 %, o que tinguen una discapacitat psíquica, amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 %, quan, en tots dos casos, convisquen amb el contribuent i no tinguen rendes anuals, excloses les exemptes, superiors a 8.000 euros: 197 euros per cada ascendent en línia directa per consanguinitat, afinitat o adopció, sempre que la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi no siga superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article.»  
9. La lletra i de l'article 4.u queda redactada d'aquesta manera:  
«i) Per contractar de manera indefinida a persones afiliades en el Sistema Especial d'Empleats de Llar del Règim General de la Seguretat Social per a la cura de persones: el 50 % de les quotes satisfetes per les cotitzacions efectuades durant el període impositiu pels mesos en l'últim dia dels quals es complisquen els següents requisits:  
a) Que el contribuent tinga al seu càrrec:  
- una o diverses persones d'edat menor de 5 anys nascudes, adoptades o acolliments que complisquen els requisits de convivència i renda que donen dret a l'aplicació del mínim per descendents establit en la normativa estatal reguladora de l'impost.  
- una o diverses persones ascendents en línia directa, per consanguinitat, afinitat o adopció, majors de 75 anys, o de 65 anys si tenen la consideració de persones amb discapacitat física, orgànica o sensorial amb un grau igual o superior al 65 %; o amb discapacitat cognitiva, psicosocial, intel·lectual o del desenvolupament amb un grau igual o superior al 33 % i complisquen els requisits de convivència i renda que donen dret a l'aplicació del mínim per ascendents establit en la normativa estatal reguladora de l'impost.  
b) Que els contribuents desenvolupen activitats per compte propi o alié per les quals perceben rendiments del treball o d'activitats econòmiques.  
La suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi del contribuent no haurà de ser superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article.  
El límit de la deducció serà de 660 euros en cas que el contribuent tinga al seu càrrec un menor, i de 1.100 euros en el cas que siguen dos menors o més o es tracte de famílies monoparentals, d'acord amb el que estableix el Decret 19/2018, de 9 de març, del Consell, pel qual es regula el reconeixement de la condició de família monoparental a la Comunitat Valenciana.  
Quan el contribuent tinga al seu càrrec un ascendent el límit serà de 330 euros, que augmentarà a 550 euros en el cas que en siguen dos o més.  
Quan dos contribuents tinguen dret a l'aplicació d'aquesta deducció, el límit es prorratejarà entre ells per parts iguals.  
Aquesta deducció és incompatible amb les establides en les lletres e, f i h d'aquest apartat.»  
10. La lletra j de l'article 4.u tindrà la següent redacció:  
«j) Per obtenció de rendes derivades d'arrendaments d'habitatge, la renda del qual no supere el preu de referència dels lloguers privats de la Comunitat Valenciana: el 5 % dels rendiments íntegres en el període impositiu, sempre que es complisquen els requisits següents:  
1) El rendiment íntegre derive de contractes d'arrendament d'habitatge, de conformitat amb la legislació d'arrendaments urbans, iniciats durant el període impositiu.  
2) En el cas que l'habitatge haguera estat arrendat amb anterioritat per una duració inferior a tres anys, la persona inquilina no coincidisca amb l'establida en el contracte anterior.  
3) La renda mensual pactada no supere el preu de referència dels lloguers privats de la Comunitat Valenciana.  
4) S'haja constituït abans de la finalització del període impositiu el depòsit de la fiança a la qual es refereix la legislació d'arrendaments urbans, a favor de la Generalitat.  
La base màxima anual d'aquesta deducció s'estableix en 3.300 euros.»  
11. La lletra k de l'article 4.u quedarà redactada així:  
«k) Per quantitats destinades a la primera adquisició del seu habitatge habitual per contribuents d'edat igual o inferior a 35 anys a la data de meritació de l'impost: el 5 % de les quantitats satisfetes durant el període impositiu per la primera adquisició d'habitatge que constituïsca o constituirà la residència habitual del contribuent, llevat de la part corresponent a interessos. A aquest efecte, cal ajustar-se al concepte d'habitatge habitual i d'adquisició d'aquest recollit en la normativa estatal reguladora de l'impost.  
  
La suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi del contribuent no haurà de ser superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article.  
L'aplicació d'aquesta deducció és amb la de les recollides en les lletres j) i l) d'aquest apartat u.»  
12. La lletra l de l'article 4.u tindrà la següent redacció:  
«l) Per quantitats destinades a l'adquisició d'habitatge habitual per persones amb discapacitat física o sensorial, amb un grau de discapacitat igual o superior al 65 %, o psíquica, amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 %: el 5 % de les quantitats satisfetes, durant el període impositiu, per l'adquisició de l'habitatge que constituïsca o haja de constituir la residència habitual del contribuent, llevat de la part corresponent a interessos. A aquest efecte, s'estarà al concepte d'habitatge habitual i d'adquisició de la mateixa recollits en la normativa estatal reguladora de l'impost.  
  
La suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi del contribuent no haurà de ser superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article.  
L'aplicació d'aquesta deducció és amb la de les recollides en les lletres j) i k) d'aquest apartat u.»  
13. La lletra m de l'article 4.u queda redactat d'aquesta manera:  
«m) Per quantitats destinades a l'adquisició o rehabilitació d'habitatge habitual, procedents d'ajudes públiques, la quantitat que siga escaient d'entre les següents:  
- 112 euros per cada contribuent, sempre que aquest haja efectivament destinat, durant el període impositiu, a l'adquisició o rehabilitació de l'habitatge que constituïsca o constituirà la seua residència habitual, quantitats procedents d'una subvenció a tal fi concedida per la Generalitat, amb càrrec al seu propi pressupost o al de l'Estat. En el cas que, per aplicació de les regles d'imputació temporal d'ingressos de la normativa estatal reguladora de l'impost, aquestes ajudes s'imputen com a ingrés pel contribuent en diversos exercicis, l'import de la deducció es prorratejarà entre els exercicis en què es produïsca tal imputació.  
  
- La quantitat que resulte d'aplicar el tipus mitjà de gravamen general autonòmic sobre la quantia de l'ajuda pública, sempre que el contribuent haja destinat efectivament, durant el període impositiu, a l'adquisició o rehabilitació de l'habitatge que constituïsca o haja de constituir la seua residència habitual, les quantitats procedents de l'ajuda pública a tal fi concedida per la Generalitat, amb càrrec al seu propi pressupost o al de l'Estat, en l'àmbit de la rehabilitació edificatòria i regeneració i renovació urbana en aquells barris o conjunts d'edificis i habitatges que requereixen la demolició i substitució dels seus edificis, la reurbanització dels seus espais lliures o la revisió dels seus equipaments i dotacions, inclòs, si és el cas, el reallotjament temporal dels residents. A aquest efecte, cal ajustar-se al concepte d'habitatge habitual i d'adquisició i rehabilitació d'aquest recollit en la normativa estatal reguladora de l'impost.  
En cap cas podran ser beneficiaris d'aquesta deducció els contribuents que s'hagueren aplicat per aquestes quantitats procedents d'ajudes públiques alguna de les deduccions contemplades en les lletres k i l d'aquest mateix apartat.»  
14. La lletra n de l'article 4.u queda redactat d'aquesta manera:  
«n) Per arrendament de l'habitatge habitual, sobre les quantitats satisfetes en el període impositiu:  
- El 20 %, amb el límit de 800 euros.  
- El 25 %, amb el límit de 950 euros, si l'arrendatari compleix una de les següents condicions, o del 30 %, amb el límit de 1.100 euros, si reuneix dos o més:  
- Tindre una edat igual o inferior a 35 anys.  
- Tindre reconegut un grau de discapacitat física o sensorial igual o superior al 65 %, o psíquica, superior al 33 %.  
- Tindre la consideració de víctima de violència de gènere segons el que es disposa en la Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
Seran requisits per al gaudi d'aquesta deducció els següents:  
1r. Que es tracte de l'arrendament de l'habitatge habitual del contribuent, ocupat efectivament per aquest, sempre que la data del contracte siga posterior al 23 d'abril de 1998 i la seua duració siga igual o superior a un any. A aquest efecte, s'estarà al concepte d'habitatge habitual recollit en la normativa estatal reguladora de l'impost.  
2n.. Que, durant almenys la meitat del període impositiu, ni el contribuent ni cap dels membres de la seua unitat familiar siguen titulars, de manera individual o conjuntament, de la totalitat del ple domini o d'un dret real d'ús o gaudi constituït sobre un altre habitatge distant a menys de 50 quilòmetres de l'habitatge arrendat, llevat que existisca una resolució administrativa o judicial que els impedisca el seu ús com a residència.  
En el cas de tractar-se d'una dona víctima de violència de gènere, a l'efecte de l'aplicació d'aquesta deducció, es considerarà que no forma part de la unitat familiar el cònjuge agressor no separat legalment. Tampoc computarà l'immoble que la contribuent compartia amb la persona agressora com a residència habitual.  
3r. Que el contribuent no tinga dret pel mateix període impositiu a cap deducció per inversió en habitatge habitual.  
4t. Que la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi no siga superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article.  
Aquesta deducció resulta compatible amb la recollida en la lletra ñ d'aquest apartat.  
El límit d'aquesta deducció es prorratejarà pel nombre de dies en què romanga vigent l'arrendament dins del període impositiu i en què es complisquen les circumstàncies personals requerides per a l'aplicació dels diferents percentatges de deducció i, a més, quan dues o més contribuents declarants de l'impost tinguen dret a l'aplicació d'aquesta deducció per un mateix habitatge, el límit es prorratejarà entre ells per parts iguals.»  
15. El primer paràgraf de la lletra ñ de l'article 4.u queda redactat d'aquesta manera:  
«ñ) Per l'arrendament d'un habitatge, a conseqüència de la realització d'una activitat, per compte propi o alié, en municipi diferent d'aquell en el qual el contribuent residia amb anterioritat: el 10 % de les quantitats satisfetes en el període impositiu, amb el límit de 224 euros.»  
  
16. El primer paràgraf de la lletra v de l'article 4.u queda redactat d'aquesta manera:  
«v) Per quantitats destinades a l'adquisició de material escolar: 110 euros per cada fill o menor acollit en la modalitat d'acolliment permanent que, a la data de la meritació de l'impost, es trobe escolaritzat en educació primària, educació secundària obligatòria o en unitats d'educació especial en un centre públic o privat concertat.»  
17. El penúltim paràgraf de la lletra w de l'article 4.u queda redactat d'aquesta manera:  
«La base màxima anual d'aquesta deducció serà de 5.500 euros.»  
18. La lletra x de l'article 4.u queda redactada d'aquesta manera:  
«x) Deducció per quantitats destinades a abonaments culturals  
Els contribuents amb rendes inferiors a 50.000 - podran deduir-se el 21 % de les quantitats satisfetes per l'adquisició d'abonaments culturals d'empreses o institucions adherides al conveni específic subscrit amb CulturArts Generalitat sobre l'Abonament Cultural Valencià. A aquest efecte, s'entendrà per renda del contribuent que adquirisca els abonaments culturals la suma de la seua base liquidable general i de la seua base liquidable de l'estalvi. La base màxima de la deducció a aquest efecte serà de 165 - per període impositiu.»  
19. La lletra y de l'article 4.u queda redactada d'aquesta manera:  
«y) El 10 % de les quantitats destinades pel contribuent durant el període impositiu a l'adquisició de vehicles nous pertanyents a les categories incloses en l'Ordre 5/2020, de 8 de juny, de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, per la qual s'aproven les bases reguladores per a l'atorgament de subvencions per a l'adquisició o electrificació de bicicletes urbanes i vehicles elèctrics de mobilitat personal sempre que la suma de la seua base liquidable general i de la seua base liquidable de l'estalvi no siga superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article.  
La base màxima de la deducció estarà constituïda per l'import màxim subvencionable per a cada tipus de vehicle, d'acord amb l'esmentada Ordre 5/2020, de 8 de juny, incrementat en un 10 %, del qual s'exclourà la part de l'adquisició finançada amb subvencions o ajudes públiques.  
Per període impositiu cada contribuent podrà deduir-se les quantitats destinades a l'adquisició d'un únic vehicle.»  
20. El primer paràgraf del punt 1 de la lletra z de l'article 4.u queda redactat d'aquesta manera:  
«z) 1. Els contribuents podran deduir en la quota íntegra autonòmica, i amb límit de 6.600 euros, el 30 % de les quantitats invertides durant l'exercici en la subscripció i desemborsament d'accions o participacions socials a conseqüència d'acords de constitució o d'ampliació de capital de societats anònimes, de responsabilitat limitada i societats laborals o d'aportacions voluntàries o obligatòries efectuades pels socis a les societats cooperatives, sempre que es complisquen els següents requisits:»  
21. El primer paràgraf del punt 2 de la lletra z de l'article 4.u queda redactat d'aquesta manera:  
«2. La deducció regulada en el número 1 podrà incrementar-se en un 15 % addicional, amb límit de 9.900 euros, quan, a més de complir els requisits anteriors, les entitats receptores de fons complisquen alguna de les següents condicions:»  
22. La lletra aa de l'article 4.u queda redactada d'aquesta manera:  
«aa) Per residir habitualment en un municipi en risc de despoblament: 330 euros.  
L'import anterior s'incrementarà en 132, 198 o 264 euros en el cas que el contribuent tinga dret a l'aplicació del mínim per descendents establit per la normativa estatal reguladora de l'impost per una, dues o tres o més persones, respectivament. L'aplicació d'aquests imports addicionals serà incompatible, per al mateix descendent o assimilat, amb les deduccions establides en les lletres a), b) i c) del present apartat. Quan dos o més contribuents tinguen dret a l'aplicació del mínim per descendents per una mateixa persona, aquests imports addicionals es prorratejaran entre ells per parts iguals.  
  
A aquest efecte, cal ajustar-se al concepte de residència habitual recollit en la normativa estatal reguladora de l'impost.»  
  
Article 5. Deducció per l'increment dels costos del finançament alié en la inversió de l'habitatge habitual  
Se substitueix la redacció continguda en la lletra u de l'article 4.u de la llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i la resta de tributs cedits, que passa a ser la següent:  
«o) Deducció per l'increment dels costos del finançament alié en la inversió de l'habitatge habitual.  
Els contribuents que satisfacen sumes en concepte d'interessos derivats d'un préstec constituït per a l'adquisició o rehabilitació de l'habitatge que constituïsca o haja de constituir la seua residència habitual, o per a l'adequació d'aquesta per raó de discapacitat, podran deduir-se el 50 % de la diferència positiva entre les quantitats abonades durant el període impositiu i les satisfetes durant l'any anterior, sempre que no hagen aplicat la deducció estatal per inversió en habitatge habitual, amb el límit de 100 euros.  
  
En el cas que el préstec haguera sigut constituït durant l'any natural anterior al període impositiu, els interessos satisfets durant aqueix any es restarien del resultat de prorratejar l'import dels interessos satisfets durant el període impositiu pel quocient derivat de dividir entre 360 el nombre de dies transcorreguts des de l'endemà de la data de la concessió del préstec i l'últim dia d'any de concessió, sense que puga resultar d'aquest càlcul un import superior als efectivament satisfets en aquest exercici.  
La suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi del contribuent no haurà de ser superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article.  
A l'efecte de la present deducció, cal ajustar-se als conceptes d'habitatge habitual i d'adquisició, rehabilitació i adequació per raó de discapacitat de l'habitatge habitual recollits en la normativa estatal reguladora de l'impost.»  
  
Article 6. Deducció per despeses en tractaments de fertilitat  
Es crea la lletra ab de l'article 4.u de la llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i la resta de tributs cedits, amb la següent redacció:  
«Ab) Per les quantitats satisfetes en el període impositiu per dones amb una edat compresa entre 40 i 45 anys en tractaments de fertilitat realitzats en clíniques o centres autoritzats: 100 euros.  
La suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi del contribuent no serà superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article.»  
  
Article 7. Adequació del límit de renda de la lletra t de l'article 4.u de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i la resta de tributs cedits  
Es modifica la lletra t de l'article 4.u de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i la resta de tributs cedits, que tindrà la següent redacció:  
«t) Per contribuents amb dues o més descendents: el 10 % de l'import de la quota íntegra autonòmica, en tributació individual o conjunta, una vegada deduïdes d'aquesta les minoracions per a determinar la quota líquida autonòmica, exclosa la present deducció, a les quals es refereix la normativa estatal reguladora de l'impost.  
Són requisits per a l'aplicació d'aquesta deducció els següents:  
1) Que els descendents generen a favor del contribuent el dret a l'aplicació del corresponent mínim per descendents establit per la normativa estatal reguladora de l'impost.  
2) Que la suma de les següents bases imposables no siga superior a 30.000 euros:  
a) Les dels contribuents que tinguen dret, pels mateixos descendents, a l'aplicació del mínim per descendents.  
b) Les dels descendents que donen dret al citat mínim.  
c) Les de tots els membres de la unitat familiar que tributen conjuntament amb el contribuent i que no es troben inclosos en les dues lletres anteriors.»  
  
Article 8. Actualització dels límits de renda regulats en els apartats quatre i cinc de l'article 4 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i la resta de tributs cedits  
Es modifiquen els apartats quatre i cinc de l'article 4 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i la resta de tributs cedits, que tindran la següent redacció:  
«Quatre. A l'efecte del que es disposa en els subapartats 1 i 2 del paràgraf primer de la lletra a), en el paràgraf primer de la lletra b), en el paràgraf primer de la lletra c), en el paràgraf primer de la lletra d), quan el contribuent pertanga a una família nombrosa o monoparental de categoria general; en el punt 2 del paràgraf segon de la lletra e), en el punt 3 del paràgraf segon de la lletra f), en el paràgraf primer de la lletra g), en el paràgraf primer de la lletra h), en el paràgraf sisé de la lletra i), en el segon paràgraf de les lletres k) i l), en el punt 4t del paràgraf segon de la lletra n), en el punt 3r del paràgraf segon de la lletra ñ), el quart paràgraf de la lletra u, en el punt 3 del paràgraf segon de la lletra v), en el paràgraf segon de la lletra w), en el paràgraf primer de la lletra y) i en el paràgraf segon de la lletra Ab de l'apartat un de l'article quart d'aquesta llei la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi no podrà ser superior als 30.000 euros, en tributació individual, o a 47.000 euros, en tributació conjunta.  
A l'efecte del que es disposa en el paràgraf primer de la lletra d de l'apartat un de l'article quart d'aquesta llei, quan el contribuent pertanga a una família nombrosa o monoparental de categoria especial, la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi no podrà ser superior a 35.000 euros, en tributació individual, o a 58.000 euros, en tributació conjunta.  
Cinc. 1. En els supòsits als quals es refereix el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article, els imports i límits de deducció s'aplicaran als contribuents la suma dels quals de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi siga inferior a 27.000 euros, en tributació individual, o inferior a 44.000 euros, en tributació conjunta.  
Quan la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi del contribuent estiga compresa entre 27.000 i 30.000 euros, en tributació individual, o entre 44.000 i 47.000 euros, en tributació conjunta, els imports i límits de deducció seran els següents:  
a) En tributació individual, el resultat de multiplicar l'import o límit de deducció per un percentatge obtingut de l'aplicació de la següent fórmula: 100 × (1 - el coeficient resultant de dividir per 3.000 la diferència entre la suma de la base liquidable general i de l'estalvi del contribuent i 27.000).  
b) En tributació conjunta, el resultat de multiplicar l'import o límit de deducció per un percentatge obtingut de l'aplicació de la següent fórmula: 100 × (1 - el coeficient resultant de dividir per 3.000 la diferència entre la suma de la base liquidable general i de l'estalvi del contribuent i 44.000).  
2. En el supòsit al qual es refereix el paràgraf segon de l'apartat quatre d'aquest article, l'import de deducció s'aplicarà als contribuents la suma dels quals de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi siga inferior a 31.000 euros, en tributació individual, o inferior a 54.000 euros, en tributació conjunta.  
Quan la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi del contribuent estiga compresa entre 31.000 i 35.000 euros, en tributació individual, o entre 54.000 i 58.000 euros, en tributació conjunta, els imports i límits de deducció seran els següents:  
a) En tributació individual, el resultat de multiplicar l'import o límit de deducció per un percentatge obtingut de l'aplicació de la següent fórmula: 100 × (1 - el coeficient resultant de dividir per 4.000 la diferència entre la suma de la base liquidable general i de l'estalvi del contribuent i 31.000).  
b) En tributació conjunta, el resultat de multiplicar l'import o límit de deducció per un percentatge obtingut de l'aplicació de la següent fórmula: 100 × (1 - el coeficient resultant de dividir per 4.000 la diferència entre la suma de la base liquidable general i de l'estalvi del contribuent i 54.000).»  
  
Article 9. Adequació dels límits de renda en alguns incentius de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats  
  
Es modifiquen els números 2 i 5 de l'apartat quatre de l'article 13 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre:  
El número 2 de l'apartat quatre de l'article 13 quedarà redactat d'aquesta manera:  
«2) En les adquisicions d'habitatges que hagen de constituir l'habitatge habitual d'una família nombrosa o monoparental, sempre que la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques del subjecte passiu no excedisca dels límits establits en l'apartat quatre d'article quatre d'aquesta llei en funció de la qualificació de família nombrosa i del règim de declaració emprat.»  
El número 5 de l'apartat quatre de l'article 13 quedarà redactat d'aquesta manera:  
«5) En l'adquisició d'habitatges que hagen de constituir l'habitatge habitual de dones víctimes de violència de gènere, per la part que aquests adquirisquen, sempre que la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi de l'Impost sobre la renda de les persones físiques del subjecte passiu no excedisca els límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre de l'article quatre d'aquesta llei. L'acreditació de la situació de violència de gènere es farà segons el que es disposa en Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.»  
  
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
  
Única. Deducció per quantitats invertides en instal·lacions d'autoconsum o de generació d'energia elèctrica o tèrmica a través de fonts renovables per als períodes impositius acabats fins al 31 de desembre de 2022  
Amb efectes per als períodes impositius acabats fins al 31 de desembre de 2022, la lletra o de l'article 4.u de la Llei 13/1997, relativa a la deducció per quantitats invertides en instal·lacions d'autoconsum o de generació d'energia elèctrica o tèrmica a través de fonts renovables, té la següent redacció:  
«o) Els contribuents podran deduir-se un 40 % de l'import de les quantitats invertides en instal·lacions realitzades en l'habitatge habitual del contribuent o en instal·lacions col·lectives de l'edifici on aquest figure, si estan destinades a alguna de les finalitats que s'indiquen a continuació:  
a) Instal·lacions d'autoconsum elèctric, segons el que s'estableix en l'article 9.1 de la Llei 24/2013, de 16 de desembre, del sector elèctric i la normativa que la desplega.  
b) Instal·lacions de producció d'energia tèrmica a partir de l'energia solar, de la biomassa o de l'energia geotèrmica per a generació d'aigua calenta sanitària, calefacció o climatització.  
c) Instal·lacions de producció d'energia elèctrica a partir d'energia solar fotovoltaica o eòlica, per a electrificació d'habitatges aïllats de la xarxa elèctrica de distribució i la connexió de la qual a aquesta siga inviable des del punt de vista tècnic, mediambiental o econòmic.  
No donaran dret a practicar aquesta deducció aquelles instal·lacions que siguen de caràcter obligatori en virtut de l'aplicació del Reial decret 314/2006, de 17 de març, pel qual s'aprova el Codi tècnic de l'edificació (CTE).  
Aquesta deducció podrà aplicar-se a les inversions realitzades en els habitatges que constituïsquen segones residències, sempre que aquests no es troben relacionades amb l'exercici d'una activitat econòmica, de conformitat amb la normativa estatal reguladora de l'impost, si bé en aquest supòsit el percentatge de deducció seria del 20 %.  
A l'efecte d'aquesta deducció, s'haurà d'ajustar al concepte d'habitatge contingut en la normativa autonòmica reguladora de l'habitatge.  
  
Els habitatges hauran d'estar situats en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Les actuacions objecte de deducció hauran de ser realitzades per empreses instal·ladores que complisquen els requisits establits reglamentàriament.  
La base d'aquesta deducció estarà constituïda per les quantitats efectivament satisfetes en l'exercici pel contribuent, mitjançant els mitjans de pagament relacionats en la disposició addicional setzena d'aquesta llei. En el cas de pagaments provinents de finançament obtingut d'entitat bancària o financera, es considerarà que forma part de la base de deducció l'amortització de capital de cada exercici, amb excepció dels interessos.  
La base màxima anual d'aquesta deducció s'estableix en 8.800 euros. La base indicada tindrà igualment la consideració de límit màxim d'inversió deduïble per a cada habitatge i exercici. La part de la inversió secundada, si s'escau, amb subvencions públiques no donarà dret a deducció.  
Les quantitats corresponents al període impositiu no deduïdes podran aplicar-se en les liquidacions dels períodes impositius que concloguen en els quatre anys immediats i successius.  
En el cas de conjunts d'habitatges en règim de propietat horitzontal en els quals es duguen a terme aquestes instal·lacions de forma compartida, sempre que tinguen cobertura legal, aquesta deducció podrà ser aplicada per cadascun dels propietaris individualment segons el coeficient de participació que els corresponga, sempre que complisquen la resta de requisits establits.  
Per a aplicar la deducció s'hauran de conservar els justificants de despesa i de pagament, els quals hauran de complir el que es disposa en la seua normativa aplicable.  
La deducció establida en aquest apartat requereix el reconeixement previ de l'administració autonòmica. A tals efectes, l'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial (IVACE) expedirà la certificació acreditativa corresponent.  
L'IVACE determinarà la tipologia, requisits tècnics, costos de referència màxims i la resta de característiques dels equips i instal·lacions a les quals els resulte aplicable la deducció establida en aquest apartat. L'IVACE podrà dur a terme les actuacions de control i comprovació tècnica sobre els equips instal·lats que considere oportunes.»  
  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Deducció per quantitats invertides en instal·lacions d'autoconsum o de generació d'energia elèctrica o tèrmica a través de fonts renovables per als períodes impositius acabats a partir de l'1 de gener de 2023  
Amb efectes per als períodes impositius acabats a partir de l'1 de gener de 2023 es modifica la lletra o de l'article 4.u de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i la resta de tributs cedits, que queda redactada d'aquesta manera:  
«o) Els contribuents podran deduir-se un 40 % de l'import de les quantitats invertides en instal·lacions realitzades en l'habitatge habitual del contribuent o en instal·lacions col·lectives de l'edifici on aquest figure, si estan destinades a alguna de les finalitats que s'indiquen a continuació:  
a) Instal·lacions d'autoconsum elèctric connectades a la xarxa de transport o distribució d'energia elèctrica en qualsevol de les modalitats contemplades en l'article 9.1 de la Llei 24/2013, de 16 de desembre, del sector elèctric i la normativa que la desplega, que hagen sigut inscrites en el Registre administratiu d'autoconsum de la Comunitat Valenciana.  
  
b) Instal·lacions de producció d'energia elèctrica a partir d'energia solar fotovoltaica o eòlica, per a electrificació d'habitatges aïllats de la xarxa elèctrica de distribució, que compten amb el certificat d'instal·lacions elèctriques de baixa tensió diligenciat per l'organisme competent.  
c) Instal·lacions de producció d'energia tèrmica a partir de l'energia solar, de la biomassa o de l'energia geotèrmica per a generació d'aigua calenta sanitària, calefacció o climatització. Quan siga preceptiu, hauran d'haver sigut donades d'alta en el registre del certificat de la instal·lació gestionat per l'òrgan competent de la Comunitat Valenciana.  
No donaran dret a practicar aquesta deducció aquelles instal·lacions que siguen de caràcter obligatori en virtut de l'aplicació del Reial decret 314/2006, de 17 de març, pel qual s'aprova el Codi tècnic de l'edificació (CTE).  
Aquesta deducció podrà aplicar-se a les inversions realitzades en els habitatges que constituïsquen segones residències, sempre que aquests no es troben relacionades amb l'exercici d'una activitat econòmica, de conformitat amb la normativa estatal reguladora de l'impost, si bé en aquest supòsit el percentatge de deducció serà del 20 %.  
A l'efecte de l'aplicació d'aquesta deducció, cal ajustar-se al concepte d'habitatge contingut en la normativa autonòmica reguladora de l'habitatge.  
Els habitatges hauran d'estar situats en el territori de la Comunitat Valenciana.  
La base d'aquesta deducció estarà constituïda per les quantitats efectivament satisfetes en l'exercici pel contribuent, mitjançant els mitjans de pagament relacionats en la disposició addicional setzena d'aquesta llei.  
La base màxima anual d'aquesta deducció s'estableix en 8.800 euros per habitatge i exercici. La part de la inversió secundada, si s'escau, amb subvencions públiques no donarà dret a deducció.  
Les quantitats corresponents al període impositiu no deduïdes per insuficiència de quota íntegra podran aplicar-se en les liquidacions dels períodes impositius que concloguen en els quatre anys immediats i successius.  
En el cas de conjunts d'habitatges en règim de propietat horitzontal en les quals es duguen a terme aquestes instal·lacions de forma compartida, sempre que tinguen cobertura legal, aquesta deducció podrà ser aplicada per cadascun dels contribuents individualment segons el coeficient de participació que corresponga a l'habitatge, sempre que complisquen la resta de requisits establits.  
Per a aplicar la deducció s'hauran de conservar els justificants de despesa i de pagament, els quals hauran de complir el que es disposa en la seua normativa aplicable.»  
  
Segona. Modificació de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana  
  
Es modifica la disposició addicional novena de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana que queda redactada de la següent manera:  
«Disposició addicional novena. Implantació d'energies renovables en activitats que disposen d'instrument d'intervenció administrativa ambiental  
Per a aquelles activitats que disposen d'autorització ambiental integrada o llicència ambiental a què es refereix aquesta llei, tindrà la consideració de modificació no substancial, a l'efecte d'aquesta, la construcció d'instal·lacions per a l'aprofitament de la radiació solar de qualsevol potència instal·lada i extensió, així com de l'energia cinètica de l'aire de fins a un màxim de 3 MW de potència instal·lada, sempre que aquestes instal·lacions se situen en l'emplaçament en el qual es desenvolupen les referides activitats.  
Els projectes de producció de gasos combustibles mitjançant processos d'electròlisi que permeten a l'operador substituir o reduir el consum de fonts d'energia no renovables tindran la consideració de modificació no substancial dels instruments d'intervenció administrativa ambiental establits en aquesta llei, sempre que aquestes instal·lacions se situen en l'emplaçament en el qual es desenvolupen les referides activitats i el gas produït siga consumit en el mateix emplaçament. Fora d'aquests supòsits, aquests projectes podran ser objecte d'avaluació ambiental d'acord amb el que es disposa en la normativa bàsica estatal.  
  
   
Tercera. Modificació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell  
S'afig la lletra f) a l'apartat 4 de l'article 105 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, amb la següent redacció:  
  
«Article 105. Tècniques per a la dotació del patrimoni públic de sòl. Gestió del patrimoni públic de sòl  
4. (?)  
(?)  
f) Mitjançant alienació directa a organismes públics, societats, entitats o empreses de capital íntegrament públic, o a altres administracions públiques, sempre que la destinació d'aquesta transmissió siga la gestió i promoció de sòl en actuacions d'iniciativa pública, o qualsevol altra de les actuacions contemplades en l'apartat 1 d'aquest article.  
  
(?)»  
Quarta. Entrada en vigor  
Aquest decret llei entra en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana  
  
València, 24 d'octubre de 2022  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Hisenda i Model Econòmic,  
ARCADI ESPAÑA GARCÍA  
  
La consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat,  
REBECA MARIOLA TORRÓ SOLER  
  
La consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural,   
Emergència Climàtica i Transició Ecològica,  
MIREIA MOLLÀ HERRERA



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9458, del 27-10-2022 (2022/9939)

DECRETO LEY 14/2022, de 24 de octubre, del Consell, por el que se modifica la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la cual se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, para adecuar el gravamen del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y de otras figuras tributarias al impacto de la inflació
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2022/10/24/14/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   9458

Fecha DOGV
:   27-10-2022

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2022/9939

CVE


Fecha del documento
:   24-10-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Hacienda y Modelo Económico

Tipo de documento
:   Decreto ley

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Hacienda y Modelo Económico](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [política de rentas](javascript:void(0))
    * [impuesto](javascript:void(0))
    * [renta](javascript:void(0))

DECRETO LEY 14/2022, de 24 de octubre, del Consell, por el que se modifica la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la cual se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, para adecuar el gravamen del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y de otras figuras tributarias al impacto de la inflació [2022/9939]  
  
PREÁMBULO  
  
I  
  
Uno de los principios que ha regido el uso por la Generalitat de las competencias normativas que ostenta sobre el Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas (IRPF, en adelante) ha sido el de capacidad contributiva, de manera que la escala del impuesto destaca por su progresividad y existen un gran número de deducciones, cuya aplicación está limitada en función del nivel de renta, que afectan a un amplio abanico de aspectos de la vida de las personas.  
La evolución de la inflación experimentada desde marzo del año 2021 ha conducido a un empobrecimiento de los ciudadanos como consecuencia de la importante elevación de los precios de productos y servicios de uso básico y diario como los alimentos, energía o combustibles. Históricamente, las fases inflacionistas suelen ser seguidas por procesos de negociación colectiva o ajustes de rentas que tienen por finalidad restablecer la capacidad de compra de los distintos agentes económicos. De acuerdo con el Instituto Nacional de Estadística, hasta el segundo trimestre de 2022 el incremento interanual de los costes laborales está siendo del 4,24 %, pero cabe presumir que dicho porcentaje se incremente o mantenga en el futuro a la luz de la evolución de los precios.  
El carácter progresivo del IRPF provoca que los aumentos de los salarios o ingresos nominales originen un aumento del tipo de gravamen soportado que no se corresponde con la riqueza real de las personas contribuyentes. Por otro lado, la elevación de su renta puede expulsarles del ámbito subjetivo de aplicación de algunos incentivos si los límites de renta para su aplicación no son adaptados.  
Por todo lo anterior, este decreto ley incorpora diversas medidas que tienen por objeto modificar la regulación del tramo autonómico del IRPF con el fin de acomodar con efectos inmediatos su gravamen a la verdadera capacidad económica de las personas obligadas a contribuir, con especial atención a aquellas con unas rentas medias y bajas.  
Además, por razones de coherencia normativa, la actualización de los límites de renta aplicables en el ámbito del tramo autonómico del IRPF se traslada a determinados preceptos reguladores de tipos reducidos en la modalidad de Transmisiones Patrimoniales Onerosas del Impuesto sobre Transmisiones Patrimoniales y Actos Jurídicos Documentados (ITPAJD) que estuvieran sujetos a límites de renta no acoplados con la normativa del IRPF.  
  
  
II  
  
El decreto ley se compone de 9 artículos, una disposición transitoria y tres finales.  
En el artículo primero se indica que el objeto del decreto ley es la aprobación de diversas medidas relativas al tramo autonómico del IRPF y otras figuras tributarias reguladas en la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, con el objeto de acomodar su carga tributaria al actual escenario inflacionista, con la finalidad hacer efectivos los principios constitucionales de capacidad y justicia contributiva.  
En el artículo 2 se modifica la escala autonómica del tipo de gravamen aplicable sobre la base liquidable general regulada en el apartado 1 del artículo segundo de la Ley 13/1997. La nueva escala parte de un tipo marginal mínimo del 9 % para los primeros 12.000 euros, siendo el tipo más bajo de todas las CCAA junto con Canarias, La Rioja y Madrid, para beneficiar a los contribuyentes con menos recursos. A partir de los 12.000 euros se crean varios tramos constantes de 10.000 euros, con el objeto de reducir la carga tributaria a aquellas personas contribuyentes con rentas inferiores a los 60.000 euros, mientras las situadas a niveles superiores seguirán manteniendo una tributación similar.  
En el artículo 3 se crea un nuevo artículo, el 2 bis, en la Ley 13/1997, con el fin de elevar en un 10 %, máximo permitido por el vigente sistema de financiación, los importes de los mínimos personales, familiares y por discapacidad regulados en los artículos 56 y siguientes de la Ley 35/2006, de 28 de noviembre, del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y de modificación parcial de las leyes de los impuestos sobre Sociedades, sobre la Renta de no Residentes y sobre el Patrimonio.  
En el artículo 4 se actualiza al 10 % el importe de las deducciones de cuota fija reguladas en las letras a, b c, d, f, g, h, m, v y aa y los límites máximos de las de importe variable reguladas en las letras e, i, j, n, ñ, w, x, y y z del artículo 4.uno de la Ley 13/1997, de manera proporcional a la elevación de los mínimos personales o familiares. Asimismo, con el fin de asegurar que la norma resulte coherente y tenga un alcance general sobre el conjunto de desgravaciones, se modifica el criterio de configuración del límite de renta de las deducciones por adquisición de vivienda habitual por personas jóvenes o con un grado de discapacidad reguladas en las letras k y l del artículo 4.uno de la Ley 13/1997, que pasan de referenciarse al IPREM a regirse por los límites de renta establecidos con carácter general en el artículo 4. cuatro de dicha norma.  
En los artículos 5 y 6 se crean nuevas deducciones en el apartado uno del artículo 4 de la Ley 13/1997 con la finalidad de contrarrestar los efectos de la inflación en ámbitos que no estaban siendo contemplados por el legislador: el incremento de los costes de la financiación ajena en la inversión de la vivienda habitual y los costes por tratamientos de fertilidad. En particular, con relación a los gastos por financiación ajena, entre los meses de septiembre del año 2021 y 2022, la principal referencia de los tipos de interés del mercado hipotecario, el Euribor a 12 meses, ha pasado del -0,492 al 2,233 %, es decir, se ha incrementado en 2,725 puntos como consecuencia de la normalización de la política monetaria del Banco Central Europeo, cuyo objetivo es combatir la subida de la inflación. Esta elevación tendrá un impacto en las economías familiares en el momento en el que se revisen los tipos de interés de los préstamos hipotecarios concedidos a tipo de interés variable, que, si bien en el primer trimestre de 2022 no superaron el 30 % de las constituidas en la Comunitat, hasta el año 2016 suponían más del 90 % del total de las hipotecas constituidas.  
En los artículos 7 y 8 se actualizan los límites de renta para la aplicación de la mayoría de las deducciones autonómicas que se hallan regulados en el apartado cuatro del artículo 4 de la Ley 13/1997. La actualización ha tenido en cuenta la evolución experimentada en el Índice de Precios al Consumo en la Comunidad Valenciana desde el 1 de enero de año 2014, año en el que se revisaron por última vez dichos importes, y el mes de mayo de 2022, que ha ascendido al 17,30 %.  
No obstante, para la deducción regulada en la letra t del artículo 4.uno, que tiene un límite de renta específico, el porcentaje de aumento es del 25 %, por corresponder ese porcentaje a la evolución de la inflación desde su creación.  
El artículo 9 se adecúa los límites de renta en algunos incentivos del Impuesto sobre Transmisiones Patrimoniales y Actos jurídicos Documentados relacionados con el fomento a la adquisición de la vivienda habitual por contribuyentes miembros de familias numerosas o por mujeres víctimas de violencia de género, lo que se consigue mediante la sustitución de sus límites actuales a una remisión genérica a los establecidos en el artículo 4.uno de la Ley 13/1997.  
La disposición transitoria regula, con efectos para los periodos impositivos terminados hasta el 31 de diciembre de 2022, la letra o del artículo 4.uno de la Ley 13/1997, relativa a la deducción por cantidades invertidas en instalaciones de autoconsumo o de generación de energía eléctrica o térmica a través de fuentes renovables.  
Por su parte, la disposición final primera modifica para los periodos impositivos concluidos a partir del 1 de enero de 2023 la deducción del párrafo anterior. Con la nueva redacción se pretende la simplificación de los requisitos para su aplicación con el fin de facilitar el acceso de la ciudadanía a fuentes e instalaciones de generación de energía más eficientes y, por ende, económicas.  
La disposición final segunda acomete la modificación de la disposición adicional novena de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, con el fin de calificar como modificación no sustancial, a los efectos de dicha ley, aquellos proyectos que tengan por objeto la construcción de instalaciones de producción de gases renovables, como el hidrógeno mediante electrólisis, en aquellos emplazamientos industriales donde esté previsto su consumo.  
El incremento del precio del gas natural ha convulsionado la industria intensiva en el consumo de este gas en la Comunitat Valenciana. La cotización alcanzada en los pasados meses y los precios actuales de sus futuros aventuran dificultades severas para el mantenimiento de actividades industriales dependientes todavía del empleo de este gas, como la industria cerámica, estratégica por otro lado en la balanza comercial, empleo avanzado e I+D en la Comunitat Valenciana.  
Ante esta situación, se impone la búsqueda colaborativa público-privada de alternativas a corto, medio y largo plazo basadas en el empleo de tecnologías limpias, eficientes y competitivas que soporten la producción de nuevos combustibles renovables. Los últimos tiempos han evidenciado un creciente e intenso interés en proyectos de producción de hidrógeno mediante electrólisis para la sustitución de combustibles fósiles como el gas natural por este gas renovable. Estos proyectos pueden estar ya en puertas de contribuir positivamente a paliar la grave situación de urgencia económica y emergencia climática concurrente.  
La regulación de estos nuevos proyectos, huérfana actualmente de cobertura normativa ambiental específica, exige la modificación de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades, para incluirlos en ella, desde una perspectiva simplificadora a la vista del positivo balance ambiental que supone su incorporación en sustitución de tecnologías mucho menos eficientes basadas en el empleo de fuentes de energía no renovables - la combustión de hidrógeno no emite CO2 ni otros contaminantes y reduce hasta la mínima expresión la emisión de NOx.  
Por último, la disposición final tercera, modifica el artículo 105 del texto refundido de la Ley de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, aprobado por Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell. La extraordinaria y urgente necesidad de esa medida viene impuesta por la necesidad de incluir entre las modalidades de gestión del patrimonio público de suelo que contempla su apartado 4, la posibilidad de su enajenación directa a organismos públicos, sociedades, entidades o empresas de capital íntegramente público, o a otras administraciones públicas, siempre que el destino de esta transmisión sea la gestión y promoción de suelo en actuaciones de iniciativa pública, o cualquier otra de las actuaciones previstas en el apartado 1 de este artículo.  
Con esta medida se pretende solucionar la omisión de la enajenación directa onerosa, como forma de transmisión del dominio del patrimonio público de suelo entre personas jurídico públicas, que actualmente no está prevista en el citado texto refundido, que contempla la cesión gratuita, pero no la enajenación directa onerosa y que resulta necesaria y urgente para acometer diversos proyectos de interés general que deben ejecutarse en el presente ejercicio presupuestario por la Generalitat y con ello evitar la pérdida patrimonial que implicaría su cesión gratuita para la administración cedente, además de no poder obtener los recursos económicos que generaría la enajenación onerosa con el fin de poder destinarlos a proyectos de vivienda pública u otros proyectos de interés general.  
En la redacción de los preceptos anteriores se han adecuado los términos del lenguaje que no resultaran inclusivos, se ha actualizado al ordenamiento vigente las referencias normativas en cuanto ello resultare pertinente y acometido las adecuaciones técnicas imprescindibles para una mejor comprensión y aplicación de los preceptos.  
  
  
III  
  
El artículo 44.4 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana habilita al Consell, en casos de extraordinaria y urgente necesidad, para dictar disposiciones legislativas provisionales por medio de decretos-leyes sometidos a debate y votación en las Corts, atendiendo a lo que preceptúa el artículo 86 de la Constitución Española para los decretos-leyes que pueda dictar el Gobierno de España.  
La aprobación de este decreto-ley se justifica por la compleja coyuntura económica, que exige una rápida respuesta de los poderes públicos. La justificación de la utilización del instrumento del decreto ley se apoya igualmente en una dilatada jurisprudencia del Tribunal Constitucional que ha vinculado la utilización de esta norma a la solución de una situación concreta que, dentro de los objetivos del órgano emisor, y por razones difíciles de prever, requiere una acción normativa inmediata en un plazo más breve que el requerido por la vía normal o por el procedimiento de urgencia para la tramitación parlamentaria de las leyes.  
Con las medidas propuestas se pretende acomodar la regulación del IRPF a la acusada depreciación del valor de las rentas nominales derivada de una inflación galopante, en tanto que circunstancia de extraordinaria y de urgente necesidad, dado que entre marzo del año 2021 hasta agosto del 2022 había ascendido en la Comunitat Valenciana un 12,9 %. Con las modificaciones adoptadas, no solo se adapta el gravamen a las elevaciones de salarios y demás ingresos nominales que pudieran adoptarse en respuesta a la coyuntura actual, sino que también se adaptan un gran número de elementos configuradores de los beneficios fiscales del impuesto con la finalidad de atender al principio de capacidad contributiva y acomodar el tributo a las exigencias de justicia material.  
Como es preceptivo, debe señalarse que este decreto ley no afecta al ordenamiento de las instituciones básicas del Estado, a los derechos y libertades de los ciudadanos regulados en el título I de la Constitución, al régimen de las comunidades autónomas ni al derecho electoral general y que a la vista de lo expuesto concurren las circunstancias de extraordinaria y urgente necesidad establecidas en el artículo 44.4 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana como presupuesto habilitante para recurrir al instrumento jurídico del decreto ley.  
Esta norma se articula sobre los principios de necesidad, eficacia, eficiencia, proporcionalidad, seguridad jurídica y transparencia previstos en el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas. En virtud de los principios de necesidad y eficacia, este decreto ley se justifica por razones de interés general, ya que pretende proteger el poder adquisitivo real de las personas contribuyentes del IRPF dado que con los cambios introducidos por este decreto ley mejoran el resultado respecto de una deflactación pura de la tarifa para rentas medias y bajas. El decreto ley introduce los cambios normativos imprescindibles, garantizando en aras del principio de seguridad jurídica la coherencia con el resto del ordenamiento jurídico, sin introducción de cargas administrativas innecesarias. En cuanto al principio de transparencia, y dado que se trata de un decreto ley promovido por razones de extraordinaria urgencia de carácter económico y social, se ha prescindido en su elaboración del trámite de consulta, audiencia e información pública, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 133.4 de la Ley 39/2015. Con la finalidad de garantizar el principio de seguridad jurídica, este decreto ley es coherente con el ordenamiento jurídico nacional y de la Unión Europea.  
En la tramitación del decreto ley, se ha seguido el procedimiento establecido y se han emitido los informes preceptivos.  
Por lo expuesto, en virtud de lo que disponen los artículos 44, 69.2 y 50.6 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, así como el artículo 17.c) de la Ley orgánica 8/1980, de 22 de septiembre, de financiación de las comunidades autónomas, en relación con los artículos 46 y 49 de la Ley 22/2009, de 18 de diciembre, por la que se regula el sistema de financiación de las comunidades autónomas de régimen común y ciudades con estatuto de autonomía y se modifican determinadas normas tributarias, y el artículo 18.d de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, a propuesta conjunta del conseller de Hacienda y Modelo Económico, de la consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica y de la consellera de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, previa deliberación del Consell, en la reunión de 24 de octubre de 2022,  
  
  
  
  
DECRETO  
  
Artículo 1. Objeto y finalidad  
Este decreto ley tiene por objeto aprobar diversas modificaciones del tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas con la finalidad de adaptar su regulación, con efectos inmediatos, al actual escenario de alta inflación, de acuerdo con los principios de capacidad y justicia contributiva.  
  
Artículo 2. Escala autonómica de la base liquidable general  
Para los periodos impositivos concluidos hasta el 31 de diciembre de 2022 se modifica el artículo 2 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:  
1. La escala autonómica de tipo de gravamen aplicable a la base liquidable general es la siguiente:  
  
Base liquidable  
-  
Hasta euros Cuota íntegra  
-  
euros Resto base liquidable  
-  
Hasta euros Tipo aplicable  
-  
Porcentaje  
0 0 12.000 9,00 %  
12.000 1.080,00 10.000 12,00 %  
22.000 2.280,00 10.000 15,00 %  
32.000 3.780,00 10.000 17,50 %  
42.000 5.530,00 10.000 20,00 %  
52.000 7.530,00 13.000 24,17 %  
65.000 10.672,10 15.000 24,50 %  
80.000 14.347,10 40.000 25,00 %  
120.000 24.347,10 20.000 25,50 %  
140.000 29.447,10 35.000 27,50 %  
175.000 39.072,10 En adelante 29,50 %  
  
  
2. Dicha escala, de conformidad con lo establecido en la normativa estatal reguladora del impuesto, se aplicará a la base liquidable general, y la cuantía resultante se minorará en el importe derivado de aplicar la misma escala a la parte de la base liquidable general correspondiente al mínimo personal y familiar.  
  
Artículo 3. Mínimos personales, familiares y por discapacidad aplicables sobre el tramo autonómico del impuesto  
Se añade el artículo 2.bis a la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, con el siguiente contenido:  
«Artículo 2 bis. Mínimo personal y familiar  
1. Se establecen los siguientes importes para el mínimo del contribuyente regulado en el artículo 57 de la Ley 35/2006, de 28 de noviembre, del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y de modificación parcial de las leyes de los impuestos sobre Sociedades, sobre la Renta de no Residentes y sobre el Patrimonio:  
a) El mínimo del contribuyente será, con carácter general, de 6.105 euros anuales.  
b) Cuando el contribuyente tenga una edad superior a 65 años, el mínimo se aumentará en 1.265 euros anuales; si la edad es superior a 75 años, el mínimo se aumentará adicionalmente en 1.540 euros anuales.  
2. Se establecen los siguientes importes para el mínimo por descendientes regulado en el artículo 58 de la Ley 35/2006, de 28 de noviembre:  
a) En los supuestos previstos en el apartado 1 del artículo 58 de la Ley 35/2006, de 28 de noviembre:  
?2.640 euros anuales por el primer descendiente.  
?2.970 euros anuales por el segundo.  
- 4.400 euros anuales por el tercero.  
- 4.950 euros anuales por el cuarto y siguientes.  
b) En el supuesto contemplado en el apartado 2 del artículo 58 de la Ley 35/2006, de 28 de noviembre, el mínimo a que se refiere el apartado a anterior se aumentará en 3.080 euros anuales.  
3. Se establecen los siguientes importes para el mínimo por ascendientes regulado en el artículo 59 de la Ley 35/2006, de 28 de noviembre:  
a) En el supuesto previsto en el apartado 1 del artículo 59 de la Ley 35/2006, de 28 de noviembre, 1.265 euros anuales.  
b) En el supuesto previsto en el apartado 2 del artículo 59 de la Ley 35/2006, de 28 de noviembre, el mínimo a que se refiere el apartado a anterior se aumentará en 1.540 euros anuales.  
4. Se establecen los siguientes importes para el mínimo por discapacidad regulado en el artículo 60 de la Ley 35/2006, de 28 de noviembre:  
- 3.300 euros anuales cuando el contribuyente sea una persona con discapacidad.  
- 9.900 euros anuales cuando el contribuyente sea una persona con discapacidad y acredite un grado de discapacidad igual o superior al 65 %.  
- En el supuesto previsto en el párrafo segundo del apartado 1 del artículo 60 de la Ley 35/2006, de 28 de noviembre, los mínimos regulados en este apartado se aumentarán en 3.300 euros anuales.  
b) En los supuestos previstos en el apartado 2 del artículo 60 de la Ley 35/2006, de 28 de noviembre:  
- 3.300 euros anuales por ascendientes o descendientes con discapacidad.  
- 9.900 euros anuales cuando los ascendientes o descendientes sean personas con discapacidad y acrediten un grado de discapacidad igual o superior al 65 %.  
- En el supuesto previsto en el párrafo segundo del apartado 2 del artículo 60 de la Ley 35/2006, de 28 de noviembre, los mínimos regulados en este apartado se aumentarán en 3.300 euros anuales.»  
  
Artículo 4. Actualización de los importes de las deducciones autonómicas  
Se modifican las siguientes letras del apartado uno del artículo 4 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre:  
1. La letra a del artículo 4.uno queda redactada como sigue:  
«a) Por nacimiento, adopción o acogimiento familiar, las siguientes deducciones:  
1) Por nacimiento o adopción durante el período impositivo: 300 euros por cada hijo nacido o adoptado, siempre que el mismo cumpla, a su vez, los demás requisitos que den derecho a la aplicación del correspondiente mínimo por descendientes establecido por la normativa estatal reguladora del impuesto, y que la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del contribuyente no sea superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado cuatro de este artículo. Esta deducción podrá ser aplicada también en los dos ejercicios posteriores al del nacimiento o adopción.  
2) Por acogimiento familiar, de urgencia, temporal o permanente, administrativo o judicial durante el periodo impositivo: 300 euros por cada acogido en régimen de acogimiento familiar con familia educadora, definido en el artículo 116, apartado 2, de la Ley 12/2008, de 3 de julio, de la Generalitat, de protección integral de la infancia y la adolescencia, cuando tal situación comprenda la totalidad del periodo impositivo, prorrateándose en otro caso dicha cantidad en función del número de días de duración del acogimiento dentro del período impositivo. Para la aplicación de esta deducción se exige que el acogido cumpla, a su vez, los demás requisitos que den derecho a la aplicación del correspondiente mínimo por descendientes establecido por la normativa estatal reguladora del impuesto, y que la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del contribuyente no sea superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado cuatro de este artículo.  
Cuando más de un contribuyente declarante tenga derecho a la aplicación de las deducciones a las que se refiere esta letra a, su importe respectivo se prorrateará entre ellos por partes iguales.  
La aplicación de estas deducciones resultará compatible con la de las recogidas en las letras b, c y d de este apartado uno.»  
2. El primer párrafo de la letra b del artículo 4.uno queda redactado como sigue:  
«b) Por nacimiento o adopción múltiples, durante el período impositivo, como consecuencia de parto múltiple o de dos o más adopciones constituidas en la misma fecha: 246 euros, siempre que los hijos nacidos o adoptados cumplan, a su vez, los demás requisitos que den derecho a la aplicación del correspondiente mínimo por descendientes establecido por la normativa estatal reguladora del impuesto, y que la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del contribuyente no sea superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado cuatro de este artículo.»  
3. La letra c del artículo 4.uno queda redactada como sigue:  
«c) Por nacimiento o adopción, durante el período impositivo, de un hijo con discapacidad física o sensorial, con un grado de discapacidad igual o superior al 65 %, o psíquica, con un grado de discapacidad igual o superior al 33 %, siempre que el mismo cumpla, a su vez, los demás requisitos que den derecho a la aplicación del correspondiente mínimo por descendientes establecido por la normativa estatal reguladora del impuesto, y que la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del contribuyente no sea superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado Cuatro de este artículo, la cantidad que proceda de entre las siguientes:  
- 246 euros, cuando sea el único hijo que padezca dicha discapacidad.  
- 303 euros, cuando el hijo que padezca dicha discapacidad tenga, al menos, un hermano con discapacidad física o sensorial, con un grado de discapacidad igual o superior al 65 %, o psíquica, con un grado de discapacidad igual o superior al 33 %.  
Cuando ambos progenitores o adoptantes tengan derecho a la aplicación de esta deducción, su importe se prorrateará entre ellos por partes iguales.  
La aplicación de esta deducción resultará compatible con la de las recogidas en las letras a), b) y d) de este apartado Uno.»  
4. La letra d del artículo 4.uno queda redactada como sigue:  
«d) Por ostentar, a la fecha del devengo del impuesto, la condición de familia numerosa o monoparental, siempre que la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del contribuyente no sea superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado cuatro de este artículo, cuando sea miembro de una familia numerosa o monoparental de categoría general, o, en el párrafo segundo del citado apartado cuatro, si lo es de una de categoría especial, la cantidad que proceda de entre las siguientes:  
- 330 euros, cuando se trate de familia numerosa o monoparental de categoría general.  
- 660 euros, cuando se trate de familia numerosa o monoparental de categoría especial.  
Las condiciones necesarias para la consideración de familia numerosa y su clasificación por categorías se determinarán con arreglo a lo establecido en la Ley 40/2003, de 18 de noviembre, de Protección a las Familias Numerosas. En el caso de las familias monoparentales se hará de acuerdo con lo que establece el Decreto 19/2018, de 9 de marzo, del Consell, por el que se regula el reconocimiento de la condición de familia monoparental en la Comunitat Valenciana. Esta deducción se practicará por el contribuyente con quien convivan los restantes miembros de la familia que originen el derecho a la deducción. Cuando más de un contribuyente declarante del impuesto tenga derecho a la aplicación de esta deducción, su importe se prorrateará entre ellos por partes iguales.  
La aplicación de esta deducción resulta compatible con la de las recogidas en las letras a, b y c de este apartado uno».  
5. El primer párrafo de la letra e del artículo 4.uno queda redactado como sigue:  
«e) Por las cantidades destinadas, durante el período impositivo, a la custodia no ocasional en guarderías y centros de primer ciclo de educación infantil, de hijos o acogidos en la modalidad de acogimiento permanente, menores de 3 años: el 15 % de las cantidades satisfechas, con un límite de 297 euros por cada hijo menor de 3 años inscrito en dichas guarderías o centros de educación infantil.»  
6. El primer párrafo de la letra f del artículo 4.uno queda redactado como sigue:  
«f) Por conciliación del trabajo con la vida familiar: 460 euros por cada hijo o menor acogido en la modalidad de acogimiento permanente, mayor de tres años y menor de cinco años.»  
7. El primer párrafo de la letra g del artículo 4.uno queda redactado como sigue:  
«g) Para contribuyentes con discapacidad, con un grado de discapacidad igual o superior al 33 %, de edad igual o superior a 65 años, siempre que la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del contribuyente no sea superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado Cuatro de este artículo: 197 euros por cada contribuyente.»  
8. El primer párrafo de la letra h del artículo 4.uno queda redactado como sigue:  
«h) Por ascendientes mayores de 75 años, y por ascendientes mayores de 65 años que tengan discapacidad física o sensorial, con un grado de discapacidad igual o superior al 65 %, o que tengan una discapacidad psíquica, con un grado de discapacidad igual o superior al 33 %, cuando, en ambos casos, convivan con el contribuyente y no tengan rentas anuales, excluidas las exentas, superiores a 8.000 euros: 197 euros por cada ascendiente en línea directa por consanguinidad, afinidad o adopción, siempre que la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro no sea superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado Cuatro de este artículo.»  
9. La letra i del artículo 4.uno queda redactada como sigue:  
«i) Por contratar de manera indefinida a personas afiliadas en el Sistema Especial de Empleados de Hogar del Régimen General de la Seguridad Social para el cuidado de personas: el 50 % de las cuotas satisfechas por las cotizaciones efectuadas durante el periodo impositivo por los meses en cuyo último día se cumplan los siguientes requisitos:  
a) Que el contribuyente tenga a su cargo a:  
- una o varias personas de edad menor de 5 años nacidas, adoptadas o acogidas que cumplan los requisitos de convivencia y renta que den derecho a la aplicación del mínimo por descendentes establecido en la normativa estatal reguladora del impuesto;  
- una o varias personas ascendentes en línea directa, por consanguinidad, afinidad o adopción, mayores de 75 años, o de 65 años si tienen la consideración de personas con discapacidad física, orgánica o sensorial con un grado igual o superior al 65 %; o con discapacidad cognitiva, psicosocial, intelectual o del desarrollo con un grado igual o superior al 33 % y cumplan los requisitos de convivencia y renta que den derecho a la aplicación del mínimo por ascendientes establecido en la normativa estatal reguladora del impuesto.  
b) Que los contribuyentes desarrollen actividades por cuenta propia o ajena por las cuales perciban rendimientos del trabajo o de actividades económicas.  
La suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del contribuyente no deberá ser superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado cuatro de este artículo.  
El límite de la deducción será de 660 euros en caso de que el contribuyente tenga a su cargo un menor, y de 1.100 euros en el supuesto de que sean dos menores o más o se trate de familias monoparentales, de acuerdo con lo que establece el Decreto 19/2018, de 9 de marzo, del Consell, por el que se regula el reconocimiento de la condición de familia monoparental en la Comunitat Valenciana.  
Cuando el contribuyente tenga a su cargo un ascendiente el límite será de 330 euros, aumentando a 550 euros en el supuesto de que sean dos o más.  
Cuando dos contribuyentes tengan derecho a la aplicación de esta deducción, su límite se prorrateará entre ellos por partes iguales.  
Esta deducción resultará incompatible con las establecidas en las letras e, f y h de este apartado.»  
10. La letra j del artículo 4.uno tendrá la siguiente redacción:  
«j) Por obtención de rentas derivadas de arrendamientos de vivienda, cuya renta no supere el precio de referencia de los alquileres privados de la Comunitat Valenciana: el 5 % de los rendimientos íntegros en el periodo impositivo, siempre que se cumplan los requisitos siguientes:  
1) El rendimiento íntegro derive de contratos de arrendamiento de vivienda, de conformidad con la legislación de arrendamientos urbanos, iniciados durante el periodo impositivo.  
2) En el caso de que la vivienda hubiese estado arrendada con anterioridad por una duración inferior a tres años, la persona inquilina no coincida con la establecida en el contrato anterior.  
3) La renta mensual pactada no supere el precio de referencia de los alquileres privados de la Comunitat Valenciana.  
4) Se haya constituido antes de la finalización del periodo impositivo el depósito de la fianza a la que se refiere la legislación de arrendamientos urbanos, a favor de la Generalitat.  
La base máxima anual de esta deducción se establece en 3.300 euros.»  
11. La letra k del artículo 4.uno quedará redactada como sigue:  
«k) Por cantidades destinadas a la primera adquisición de su vivienda habitual por contribuyentes de edad igual o inferior a 35 años a la fecha de devengo del impuesto: el 5 % de las cantidades satisfechas durante el período impositivo por la primera adquisición de vivienda que constituya o vaya a constituir la residencia habitual del contribuyente, excepción hecha de la parte de las mismas correspondiente a intereses. A estos efectos, se estará al concepto de vivienda habitual y de adquisición de la misma recogidos en la normativa estatal reguladora del impuesto.  
La suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del contribuyente no deberá ser superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado cuatro de este artículo.  
La aplicación de esta deducción resultará compatible con la de las recogidas en las letras j) y l) de este apartado Uno.»  
12. La letra l del artículo 4.uno tendrá la siguiente redacción:  
«l) Por cantidades destinadas a la adquisición de vivienda habitual por personas con discapacidad física o sensorial, con un grado de discapacidad igual o superior al 65 %, o psíquica, con un grado de discapacidad igual o superior al 33 %: el 5 % de las cantidades satisfechas, durante el período impositivo, por la adquisición de la vivienda que constituya o vaya a constituir la residencia habitual del contribuyente, excepción hecha de la parte de las mismas correspondiente a intereses. A estos efectos, se estará al concepto de vivienda habitual y de adquisición de la misma recogidos en la normativa estatal reguladora del impuesto.  
La suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del contribuyente no deberá ser superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado cuatro de este artículo.  
La aplicación de esta deducción resultará compatible con la de las recogidas en las letras j) y k) de este apartado Uno.»  
13. La letra m del artículo 4.uno queda redactada como sigue:  
«m) Por cantidades destinadas a la adquisición o rehabilitación de vivienda habitual, procedentes de ayudas públicas, la cantidad que proceda de entre las siguientes:  
- 112 euros por cada contribuyente, siempre que este haya efectivamente destinado, durante el período impositivo, a la adquisición o rehabilitación de la vivienda que constituya o vaya a constituir su residencia habitual, cantidades procedentes de una subvención a tal fin concedida por la Generalitat, con cargo a su propio presupuesto o al del Estado. En el caso de que, por aplicación de las reglas de imputación temporal de ingresos de la normativa estatal reguladora del impuesto, dichas ayudas se imputen como ingreso por el contribuyente en varios ejercicios, el importe de la deducción se prorrateará entre los ejercicios en que se produzca tal imputación.  
- La cantidad que resulte de aplicar el tipo medio de gravamen general autonómico sobre la cuantía de la ayuda pública, siempre que el contribuyente haya efectivamente destinado, durante el período impositivo, a la adquisición o rehabilitación de la vivienda que constituya o vaya a constituir su residencia habitual, las cantidades procedentes de la ayuda pública a tal fin concedida por la Generalitat, con cargo a su propio presupuesto o al del Estado, en el ámbito de la rehabilitación edificatoria y regeneración y renovación urbana en aquellos barrios o conjuntos de edificios y viviendas que precisen la demolición y sustitución de sus edificios, la reurbanización de sus espacios libres o la revisión de sus equipamientos y dotaciones, incluyendo en su caso el realojo temporal de los residentes. A estos efectos, se estará al concepto de vivienda habitual y de adquisición y rehabilitación de la misma recogido en la normativa estatal reguladora del impuesto.  
En ningún caso podrán ser beneficiarios de esta deducción los contribuyentes que se hubieran aplicado por dichas cantidades procedentes de ayudas públicas alguna de las deducciones contempladas en las letras k y l de este mismo apartado.»  
14. La letra n del artículo 4.uno queda redactada como sigue:  
«n) Por arrendamiento de la vivienda habitual, sobre las cantidades satisfechas en el periodo impositivo:  
- El 20 %, con el límite de 800 euros.  
- El 25 %, con el límite de 950 euros, si el arrendatario reúne una de las siguientes condiciones, o del 30 %, con el límite de 1.100 euros, si reúne dos o más:  
- Tener una edad igual o inferior a 35 años.  
- Tener reconocido un grado de discapacidad física o sensorial igual o superior al 65 %, o psíquica, superior al 33 %.  
- Tener la consideración de víctima de violencia de género según lo dispuesto en la Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, integral contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
Serán requisitos para el disfrute de esta deducción los siguientes:  
1.º Que se trate del arrendamiento de la vivienda habitual del contribuyente, ocupada efectivamente por el mismo, siempre que la fecha del contrato sea posterior al 23 de abril de 1998 y su duración sea igual o superior a un año. A estos efectos, se estará al concepto de vivienda habitual recogido en la normativa estatal reguladora del impuesto.  
2.º Que, durante al menos la mitad del periodo impositivo, ni el contribuyente ni ninguno de los miembros de su unidad familiar sean titulares, de manera individual o conjuntamente, de la totalidad del pleno dominio o de un derecho real de uso o disfrute constituido sobre otra vivienda distante a menos de 50 kilómetros de la vivienda arrendada, salvo que exista una resolución administrativa o judicial que les impida su uso como residencia.  
En el caso de tratarse de una mujer víctima de violencia de género, a efectos de la aplicación de esta deducción, se considerará que no forma parte de la unidad familiar el cónyuge agresor no separado legalmente. Tampoco computará el inmueble que la contribuyente compartía con la persona agresora como residencia habitual.  
3.º Que el contribuyente no tenga derecho por el mismo período impositivo a ninguna deducción por inversión en vivienda habitual.  
4.º Que la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro no sea superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado cuatro de este artículo.  
Esta deducción resultará compatible con la recogida en la letra ñ de este apartado.  
El límite de esta deducción se prorrateará por el número de días en que permanezca vigente el arrendamiento dentro del periodo impositivo y en que se cumplan las circunstancias personales requeridas para la aplicación de los distintos porcentajes de deducción y, además, cuando dos o más contribuyentes declarantes del impuesto tengan derecho a la aplicación de esta deducción por una misma vivienda, el límite se prorrateará entre ellos por partes iguales.»  
15. El primer párrafo de la letra ñ del artículo 4.uno queda redactado como sigue:  
«ñ) Por el arrendamiento de una vivienda, como consecuencia de la realización de una actividad, por cuenta propia o ajena, en municipio distinto de aquel en el que el contribuyente residía con anterioridad: el 10 % de las cantidades satisfechas en el periodo impositivo, con el límite de 224 euros.»  
16. El primer párrafo de la letra v del artículo 4.uno queda redactado como sigue:  
«v) Por cantidades destinadas a la adquisición de material escolar: 110 euros por cada hijo o menor acogido en la modalidad de acogimiento permanente que, a la fecha del devengo del impuesto, se encuentre escolarizado en educación primaria, educación secundaria obligatoria o en unidades de educación especial en un centro público o privado concertado.»  
17. El penúltimo párrafo de la letra w del artículo 4.uno queda redactado como sigue:  
«La base máxima anual de esta deducción será de 5.500 euros.»  
18. La letra x del artículo 4.uno queda redactada como sigue:  
«x) Deducción por cantidades destinadas a abonos culturales.  
Los contribuyentes con rentas inferiores a 50.000 - podrán deducirse el 21 % de las cantidades satisfechas por la adquisición de abonos culturales de empresas o instituciones adheridas al convenio específico suscrito con Culturarts Generalitat sobre el Abono Cultural Valenciano. A estos efectos, se entenderá por renta del contribuyente que adquiera los abonos culturales la suma de su base liquidable general y de su base liquidable del ahorro. La base máxima de la deducción a estos efectos será de 165 - por periodo impositivo.»  
19. La letra y del artículo 4.uno queda redactada como sigue:  
«y) El 10 % de las cantidades destinadas por el contribuyente durante el periodo impositivo a la adquisición de vehículos nuevos pertenecientes a las categorías incluidas en la Orden 5/2020, de 8 de junio, de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, por la cual se aprueban las bases reguladoras para el otorgamiento de subvenciones para la adquisición o electrificación de bicicletas urbanas y vehículos eléctricos de movilidad personal siempre que la suma de su base liquidable general y de su base liquidable del ahorro no sea superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado cuatro de este artículo.  
La base máxima de la deducción estará constituida por el importe máximo subvencionable para cada tipo de vehículo, de acuerdo con la mencionada Orden 5/2020, de 8 de junio, incrementado en un 10 %, del que se excluirá la parte de la adquisición financiada con subvenciones o ayudas públicas.  
Por periodo impositivo cada contribuyente podrá deducirse las cantidades destinadas a la adquisición de un único vehículo.»  
20. El primer párrafo del punto 1 de la letra z del artículo 4.uno queda redactado como sigue:  
«z) 1. Los contribuyentes podrán deducir en la cuota íntegra autonómica, y con límite de 6.600 euros, el 30 % de las cantidades invertidas durante el ejercicio en la suscripción y desembolso de acciones o participaciones sociales como consecuencia de acuerdos de constitución o de ampliación de capital de sociedades anónimas, de responsabilidad limitada y sociedades laborales o de aportaciones voluntarias u obligatorias efectuadas por los socios a las sociedades cooperativas, siempre que se cumplan los siguientes requisitos:»  
21. El primer párrafo del punto 2 de la letra z del artículo 4.uno queda redactado como sigue:  
«2. La deducción regulada en el número 1 podrá incrementarse en un 15 % adicional, con límite de 9.900 euros, cuando, además de cumplir los requisitos anteriores, las entidades receptoras de fondos cumplan alguna de las siguientes condiciones:»  
22. La letra aa del artículo 4.uno queda redactada como sigue:  
«aa) Por residir habitualmente en un municipio en riesgo de despoblamiento: 330 euros.  
El importe anterior se incrementará en 132, 198 o 264 euros en el caso de que el contribuyente tenga derecho a la aplicación del mínimo por descendientes establecido por la normativa estatal reguladora del impuesto por una, dos o tres o más personas, respectivamente. La aplicación de estos importes adicionales será incompatible, para el mismo descendiente o asimilado, con las deducciones establecidas en las letras a), b) y c) del presente apartado. Cuando dos o más contribuyentes tengan derecho a la aplicación del mínimo por descendientes por una misma persona estos importes adicionales se prorratearán entre ellos por partes iguales.  
A estos efectos se estará al concepto de residencia habitual recogido en la normativa estatal reguladora del impuesto.»  
  
Artículo 5. Deducción por el incremento de los costes de la financiación ajena en la inversión de la vivienda habitual  
Se sustituye la redacción contenida en la letra u del artículo 4.uno de la ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la cual se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos, que pasa a ser la siguiente:  
«u) Deducción por el incremento de los costes de la financiación ajena en la inversión de la vivienda habitual.  
Los contribuyentes que satisfagan sumas en concepto de intereses derivados de un préstamo constituido para la adquisición o rehabilitación de la vivienda que constituya o vaya a constituir su residencia habitual, o para la adecuación de esta por razón de discapacidad, podrán deducirse el 50 % de la diferencia positiva entre las cantidades abonadas durante el periodo impositivo y las satisfechas durante el año anterior, siempre que no hubieran aplicado la deducción estatal por inversión en vivienda habitual, con el límite de 100 euros.  
  
En el supuesto de que el préstamo hubiera sido constituido durante el año natural anterior al periodo impositivo, los intereses satisfechos durante ese año se restarán del resultado de prorratear el importe de los intereses satisfechos durante el periodo impositivo por el cociente derivado de dividir entre 360 el número de días transcurridos desde el día siguiente a la fecha de la concesión del préstamo y el último día de año de concesión, sin que pueda resultar de este cálculo un importe superior a los efectivamente satisfechos en este ejercicio.  
La suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del contribuyente no deberá ser superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado cuatro de este artículo.  
A los efectos de la presente deducción, se estará a los conceptos de vivienda habitual y de adquisición, rehabilitación y adecuación por razón de discapacidad de la vivienda habitual recogidos en la normativa estatal reguladora del impuesto.»  
  
Artículo 6. Deducción por gastos en tratamientos de fertilidad  
Se crea la letra ab del artículo 4.uno de la ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la cual se regula el tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos, con la siguiente redacción:  
«Ab) Por las cantidades satisfechas en el periodo impositivo por mujeres con una edad comprendida entre 40 y 45 años en tratamientos de fertilidad realizados en clínicas o centros autorizados: 100 euros.  
La suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del contribuyente no será superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado cuatro de este artículo.»  
  
Artículo 7. Adecuación del límite de renta de la letra t del artículo 4.uno de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la cual se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos  
Se modifica la letra t del artículo 4.uno de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la cual se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que tendrá la siguiente redacción:  
«t) Por contribuyentes con dos o más descendientes: el 10 % del importe de la cuota íntegra autonómica, en tributación individual o conjunta, una vez deducidas de la misma las minoraciones para determinar la cuota líquida autonómica, excluida la presente deducción, a las que se refiere la normativa estatal reguladora del impuesto.  
Serán requisitos para la aplicación de esta deducción los siguientes:  
1) Que los descendientes generen a favor del contribuyente el derecho a la aplicación del correspondiente mínimo por descendientes establecido por la normativa estatal reguladora del impuesto.  
2) Que la suma de las siguientes bases imponibles no sea superior a 30.000 euros:  
a) Las de los contribuyentes que tengan derecho, por los mismos descendientes, a la aplicación del mínimo por descendientes.  
b) Las de los propios descendientes que dan derecho al citado mínimo.  
c) Las de todos los miembros de la unidad familiar que tributen conjuntamente con el contribuyente y que no se encuentren incluidos en las dos letras anteriores.»  
  
Artículo 8. Actualización de los límites de renta regulados en los apartados cuatro y cinco del artículo 4 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la cual se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos  
Se modifican los apartados cuatro y cinco del artículo 4 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la cual se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que tendrán la siguiente redacción:  
«Cuatro. A los efectos de lo dispuesto en los subapartados 1 y 2 del párrafo primero de la letra a), en el párrafo primero de la letra b), en el párrafo primero de la letra c), en el párrafo primero de la letra d), cuando el contribuyente pertenezca a una familia numerosa o monoparental de categoría general; en el punto 2 del párrafo segundo de la letra e), en el punto 3 del párrafo segundo de la letra f), en el párrafo primero de la letra g), en el párrafo primero de la letra h), en el párrafo sexto de la letra i), en el segundo párrafo de las letras k) y l), en el punto 4º del párrafo segundo de la letra n), en el punto 3º del párrafo segundo de la letra ñ), el cuarto párrafo de la letra u, en el punto 3 del párrafo segundo de la letra v), en el párrafo segundo de la letra w), en el párrafo primero de la letra y) y en el párrafo segundo de la letra Ab del apartado uno del artículo cuarto de esta ley la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro no podrá ser superior a los 30.000 euros, en tributación individual, o a 47.000 euros, en tributación conjunta.  
A los efectos de lo dispuesto en el párrafo primero de la letra d del apartado uno del artículo cuarto de esta ley, cuando el contribuyente pertenezca a una familia numerosa o monoparental de categoría especial, la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro no podrá ser superior a 35.000 euros, en tributación individual, o a 58.000 euros, en tributación conjunta.  
Cinco. 1. En los supuestos a los que se refiere el párrafo primero del apartado cuatro de este artículo, los importes y límites de deducción se aplicarán a los contribuyentes cuya suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro sea inferior a 27.000 euros, en tributación individual, o inferior a 44.000 euros, en tributación conjunta.  
Cuando la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del contribuyente esté comprendida entre 27.000 y 30.000 euros, en tributación individual, o entre 44.000 y 47.000 euros, en tributación conjunta, los importes y límites de deducción serán los siguientes:  
a) En tributación individual, el resultado de multiplicar el importe o límite de deducción por un porcentaje obtenido de la aplicación de la siguiente fórmula: 100 × (1 - el coeficiente resultante de dividir por 3.000 la diferencia entre la suma de la base liquidable general y del ahorro del contribuyente y 27.000).  
b) En tributación conjunta, el resultado de multiplicar el importe o límite de deducción por un porcentaje obtenido de la aplicación de la siguiente fórmula: 100 × (1 - el coeficiente resultante de dividir por 3.000 la diferencia entre la suma de la base liquidable general y del ahorro del contribuyente y 44.000).  
2. En el supuesto al que se refiere el párrafo segundo del apartado cuatro de este artículo, el importe de deducción se aplicará a los contribuyentes cuya suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro sea inferior a 31.000 euros, en tributación individual, o inferior a 54.000 euros, en tributación conjunta.  
Cuando la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del contribuyente esté comprendida entre 31.000 y 35.000 euros, en tributación individual, o entre 54.000 y 58.000 euros, en tributación conjunta, los importes y límites de deducción serán los siguientes:  
a) En tributación individual, el resultado de multiplicar el importe o límite de deducción por un porcentaje obtenido de la aplicación de la siguiente fórmula: 100 × (1 - el coeficiente resultante de dividir por 4.000 la diferencia entre la suma de la base liquidable general y del ahorro del contribuyente y 31.000).  
b) En tributación conjunta, el resultado de multiplicar el importe o límite de deducción por un porcentaje obtenido de la aplicación de la siguiente fórmula: 100 × (1 - el coeficiente resultante de dividir por 4.000 la diferencia entre la suma de la base liquidable general y del ahorro del contribuyente y 54.000).»  
  
Artículo 9. Adecuación de los límites de renta en algunos incentivos del Impuesto sobre Transmisiones Patrimoniales y Actos jurídicos Documentados  
Se modifican los números 2 y 5 del apartado cuatro del artículo 13 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre:  
El número 2 del apartado cuatro del artículo 13 quedará redactado como sigue:  
«2) En las adquisiciones de viviendas que tengan que constituir la vivienda habitual de una familia numerosa o monoparental, siempre que la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas del sujeto pasivo no exceda de los límites establecidos en el apartado cuatro de artículo cuatro de esta Ley en función de la calificación de familia numerosa y del régimen de declaración empleado.»  
El número 5 del apartado cuatro del artículo 13 quedará redactado como sigue:  
«5) En la adquisición de viviendas que vayan a constituir la vivienda habitual de mujeres víctimas de violencia de género, por la parte que estas adquieran, siempre que la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas del sujeto pasivo no exceda de los límites establecidos en el párrafo primero del apartado cuatro del artículo cuatro de esta ley. La acreditación de la situación de violencia de género se hará según lo dispuesto en Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, integral contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana.»  
  
  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA  
  
Única. Deducción por cantidades invertidas en instalaciones de autoconsumo o de generación de energía eléctrica o térmica a través de fuentes renovables para los periodos impositivos terminados hasta el 31 de diciembre de 2022  
Con efectos para los periodos impositivos terminados hasta el 31 de diciembre de 2022, la letra o del artículo 4.uno de la Ley 13/1997, relativa a la deducción por cantidades invertidas en instalaciones de autoconsumo o de generación de energía eléctrica o térmica a través de fuentes renovables, tendrá la siguiente redacción:  
«o) Los contribuyentes podrán deducirse un 40 % del importe de las cantidades invertidas en instalaciones realizadas en la vivienda habitual del contribuyente o en instalaciones colectivas del edificio donde este figure, si están destinadas a alguna de las finalidades que se indican a continuación:  
a) Instalaciones de autoconsumo eléctrico, según lo establecido en el artículo 9.1 de la Ley 24/2013, de 16 de diciembre, del sector eléctrico y la normativa que la desarrolla.  
b) Instalaciones de producción de energía térmica a partir de la energía solar, de la biomasa o de la energía geotérmica para generación de agua caliente sanitaria, calefacción o climatización.  
c) Instalaciones de producción de energía eléctrica a partir de energía solar fotovoltaica o eólica, para electrificación de viviendas aisladas de la red eléctrica de distribución y cuya conexión a esta sea inviable desde el punto de vista técnico, medioambiental o económico.  
No darán derecho a practicar esta deducción aquellas instalaciones que sean de carácter obligatorio en virtud de la aplicación del Real decreto 314/2006, de 17 de marzo, por el qué se aprueba el Código técnico de la edificación (CTE).  
Esta deducción podrá aplicarse a las inversiones realizadas en las viviendas que constituyan segundas residencias, siempre que estas no se encuentren relacionadas con el ejercicio de una actividad económica, de conformidad con la normativa estatal reguladora del impuesto, si bien en este supuesto el porcentaje de deducción será del 20 %.  
A efectos de esta deducción, se tendrá que ajustar al concepto de vivienda contenida en la normativa autonómica reguladora de la vivienda.  
Las viviendas tendrán que estar situadas en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Las actuaciones objeto de deducción deberán ser realizadas por empresas instaladoras que cumplan los requisitos establecidos reglamentariamente.  
La base de esta deducción estará constituida por las cantidades efectivamente satisfechas en el ejercicio por el contribuyente, mediante los medios de pago relacionados en la disposición adicional dieciséis de esta ley. En el caso de pagos provenientes de financiación obtenida de entidad bancaria o financiera, se considerará que forma parte de la base de deducción la amortización de capital de cada ejercicio, con excepción de los intereses.  
La base máxima anual de esta deducción se establece en 8.800 euros. La base indicada tendrá igualmente la consideración de límite máximo de inversión deducible para cada vivienda y ejercicio. La parte de la inversión apoyada, en su caso, con subvenciones públicas no dará derecho a deducción.  
Las cantidades correspondientes al periodo impositivo no deducidas podrán aplicarse en las liquidaciones de los periodos impositivos que concluyan en los cuatro años inmediatos y sucesivos.  
En el caso de conjuntos de viviendas en régimen de propiedad horizontal en las que se lleven a cabo estas instalaciones de forma compartida, siempre que tengan cobertura legal, esta deducción podrá ser aplicada por cada uno de los propietarios individualmente según el coeficiente de participación que le corresponda, siempre que cumpla con el resto de requisitos establecidos.  
Para aplicar la deducción se tendrán que conservar los justificantes de gasto y de pago, los cuales tendrán que cumplir lo dispuesto en su normativa de aplicación.  
La deducción establecida en este apartado requiere el reconocimiento previo de la administración autonómica. A tales efectos, el Instituto Valenciano de Competitividad Empresarial (IVACE) expedirá la certificación acreditativa correspondiente.  
El IVACE determinará la tipología, requisitos técnicos, costes de referencia máximos y el resto de características de los equipos e instalaciones a las que les resulte aplicable la deducción establecida en este apartado. El IVACE podrá llevar a cabo las actuaciones de control y comprobación técnica sobre los equipos instalados que considere oportunas.»  
  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Deducción por cantidades invertidas en instalaciones de autoconsumo o de generación de energía eléctrica o térmica a través de fuentes renovables para los periodos impositivos terminados a partir del 1 de enero de 2023  
Con efectos para los periodos impositivos terminados a partir del 1 de enero de 2023 se modifica la letra o del artículo 4.uno de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactada como sigue:  
«o) Los contribuyentes podrán deducirse un 40 % del importe de las cantidades invertidas en instalaciones realizadas en la vivienda habitual del contribuyente o en instalaciones colectivas del edificio donde este figure, si están destinadas a alguna de las finalidades que se indican a continuación:  
a) Instalaciones de autoconsumo eléctrico conectadas a la red de transporte o distribución de energía eléctrica en cualquiera de las modalidades contempladas en el artículo 9.1 de la Ley 24/2013, de 16 de diciembre, del sector eléctrico y la normativa que la desarrolla, que hayan sido inscritas en el Registro administrativo de autoconsumo de la Comunidad Valenciana.  
b) Instalaciones de producción de energía eléctrica a partir de energía solar fotovoltaica o eólica, para electrificación de viviendas aisladas de la red eléctrica de distribución, que cuenten con el certificado de instalaciones eléctricas de baja tensión diligenciado por el organismo competente.  
c) Instalaciones de producción de energía térmica a partir de la energía solar, de la biomasa o de la energía geotérmica para generación de agua caliente sanitaria, calefacción o climatización. Cuando sea preceptivo, deberán haber sido dadas de alta en el registro del certificado de la instalación gestionado por el órgano competente de la Comunitat Valenciana.  
No darán derecho a practicar esta deducción aquellas instalaciones que sean de carácter obligatorio en virtud de la aplicación del Real decreto 314/2006, de 17 de marzo, por el que se aprueba el Código técnico de la edificación (CTE).  
Esta deducción podrá aplicarse a las inversiones realizadas en las viviendas que constituyan segundas residencias, siempre que estas no se encuentren relacionadas con el ejercicio de una actividad económica, de conformidad con la normativa estatal reguladora del impuesto, si bien en este supuesto el porcentaje de deducción será del 20 %.  
A efectos de la aplicación de esta deducción, se estará al concepto de vivienda contenido en la normativa autonómica reguladora de la vivienda.  
Las viviendas tendrán que estar situadas en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
La base de esta deducción estará constituida por las cantidades efectivamente satisfechas en el ejercicio por el contribuyente, mediante los medios de pago relacionados en la disposición adicional dieciséis de esta ley.  
La base máxima anual de esta deducción se establece en 8.800 euros por vivienda y ejercicio. La parte de la inversión apoyada, en su caso, con subvenciones públicas no dará derecho a deducción.  
Las cantidades correspondientes al periodo impositivo no deducidas por insuficiencia de cuota íntegra podrán aplicarse en las liquidaciones de los periodos impositivos que concluyan en los cuatro años inmediatos y sucesivos.  
En el caso de conjuntos de viviendas en régimen de propiedad horizontal en las que se lleven a cabo estas instalaciones de forma compartida, siempre que tengan cobertura legal, esta deducción podrá ser aplicada por cada uno de los contribuyentes individualmente según el coeficiente de participación que corresponda a la vivienda, siempre que cumpla con el resto de requisitos establecidos.  
Para aplicar la deducción se tendrán que conservar los justificantes de gasto y de pago, los cuales tendrán que cumplir lo dispuesto en su normativa de aplicación.»  
  
Segunda. Modificación de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana   
Se modifica la disposición adicional novena de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana que queda redactada del siguiente modo:  
«Disposición adicional novena. Implantación de energías renovables en actividades que disponen de instrumento de intervención administrativa ambiental  
Para aquellas actividades que dispongan de autorización ambiental integrada o licencia ambiental a que se refiere esta ley tendrá la consideración de modificación no sustancial, a los efectos de la misma, la construcción de instalaciones para el aprovechamiento de la radiación solar de cualquier potencia instalada y extensión, así como de la energía cinética del aire de hasta un máximo de 3 MW de potencia instalada, siempre que dichas instalaciones se ubiquen en el emplazamiento en el que se desarrollen las referidas actividades.  
Los proyectos de producción de gases combustibles mediante procesos de electrólisis que permitan al operador sustituir o reducir el consumo de fuentes de energía no renovables tendrán la consideración de modificación no sustancial de los instrumentos de intervención administrativa ambiental previstos en esta ley, siempre que dichas instalaciones se ubiquen en el emplazamiento en el que se desarrollen las referidas actividades y el gas producido sea consumido en el propio emplazamiento. Fuera de estos supuestos, estos proyectos podrán ser objeto de evaluación ambiental de acuerdo con lo previsto en la normativa básica estatal.»  
  
Tercera. Modificación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell  
Se añade la letra f) al apartado 4 del artículo 105 del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, con la siguiente redacción:  
«Artículo 105. Técnicas para la dotación del patrimonio público de suelo. Gestión del patrimonio público de suelo  
4. (?)  
(?)  
f) Mediante enajenación directa a organismos públicos, sociedades, entidades o empresas de capital íntegramente público, o a otras administraciones públicas, siempre que el destino de esta transmisión sea la gestión y promoción de suelo en actuaciones de iniciativa pública, o cualquier otra de las actuaciones previstas en el apartado 1 de este artículo.  
(?)»  
Cuarta. Entrada en vigor  
Este decreto ley entrará en vigor el día siguiente a su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 24 de octubre de 2022  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller de Hacienda y Modelo Económico,  
ARCADI ESPAÑA GARCÍA  
  
La consellera de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad,  
REBECA MARIOLA TORRÓ SOLER  
  
La consellera de Agricultura, Desarrolo Rural,   
Emergencia Climática y Transición Ecológica,  
MIREIA MOLLÀ HERRERA



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI