Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6240, del 07-04-2010 (2010/3033)

Bases particulars per a la programació de l'actuació integrada de la UE-J del Pla General.
------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6240

Data del DOGV
:   07-04-2010

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - B) LICITACIÓ I ADJUDICACIÓ DE CONTRACTES

Número del document
:   2010/3033

CVE


Data del document
:   04-03-2010

Organisme emissor
:   Ajuntament de Puçol

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Puçol](javascript:void(0))
    * [contracte administratiu](javascript:void(0))

Bases particulars per a la programació de l'actuació integrada de la UE-J del Pla General. [2010/3033]  
El Ple de l'Ajuntament en sessió celebrada el 22 de febrer de 2010 ha adoptat acord la part dispositiva del qual és del tenor literal següent:  
«Primer. Iniciar el procediment per a la gestió indirecta per al desenvolupament del programa d'actuació integrada corresponent a la UE-J, delimitada pel Pla de Reforma Interior que ordena la dita unitat, d'acord amb les bases generals establides en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
Segon. Aprovar les bases particulars per a la programació d'actuació integrada de la unitat d'execució UE-J del Pla General de Puçol, que consten en l'expedient i el seu annex I .  
Tercer. Ordenar la publicació del corresponent anunci del concurs per a la selecció d'agent urbanitzador, en primer lloc en el Diari Oficial de la Unió Europea; en el tauler d'anuncis municipal; i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Quart. Facultar l'alcalde per a totes les gestions que requerisca l'execució dels anteriors acords.»  
Contra el punt segon de tal acord d'aprovació de les bases particulars de programació, que és definitiu en via administrativa; de conformitat amb els articles 286.2, 447 i 448 del Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística i el que establix la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en la Llei 29/1998, de 13 de juliol, de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, podran interposar-se els recursos següents:  
a) Amb caràcter potestatiu, recurs de reposició davant de l'òrgan que va dictar l'acord recorregut, en el termini d'un mes, a comptar de l'endemà d'esta publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Si transcorreguera un mes des de l'endemà de la interposició del recurs de reposició sense que este haja sigut resolt, podrà entendre's que ha sigut desestimat i interposar recurs contenciosoadministratiu davant del Jutjat contenciós administratiu de València, en el termini de sis mesos, des d'esta desestimació presumpta.  
b) Recurs contenciós administratiu, davant del Jutjat Contenciós Administratiu de València, dins del termini de dos mesos comptats des de l'endemà d'esta publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Tot això sense perjuí que es puga exercitar qualsevol altre recurs o acció que s'estime procedent. Les presents bases particulars podran ser consultades en la pàgina web de l'Ajuntament ().  
La publicació de l'anunci de les bases particulars de programació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, produirà els efectes suspensius de l'atorgament de llicències a què es referix l'article 101.2 de la Llei Urbanística Valenciana, segons preveu l'article 289 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística. La suspensió de llicències implicarà així mateix la dels acords aprovatoris de nous programes en el mateix àmbit.   
Per la qual cosa en compliment de tal acord, a continuació es transcriu el text complet de les bases particulars aprovades i per la qual es regirà el concurs de selecció i adjudicació del programa d'actuació integrada per al desenvolupament de l'àmbit de la unitat d'execució UE-J del Pla General de Puçol.  
Puçol, 4 de març de 2010.- L'alcalde: José Vicente Martí Alpera.  
«Bases particulars reguladores del programa d'actuació integrada per al desenvolupament de la unitat execució UE-J, del Pla General d'Ordenació Urbana de Puçol (València).  
I. Objecte del contracte  
El present contracte té com a objecte el desplegament i execució del programa d'actuació integrada que s'especifica en les presents bases particulars, en les quals es regulen les condicions de caràcter tècnic, jurídic, econòmic i administratiu, per a la selecció d'una proposta de programa d'actuació integrada i d'un urbanitzador per al desenvolupament urbanístic del la unitat d'execució UE-J, del Pla General de Puçol. S'especifiquen en l'annex I, apartat A.  
II. Règim jurídic   
El present contracte té naturalesa jurídica especial, i en tot el no previst en les presents bases particulars, s'aplicaran la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana i el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell de la Generalitat (modificat per Decret 36/2007), i les bases generals de programació reguladores de la gestió indirecta de programes d'actuació integrada en el terme municipal de Puçol, són les contingudes en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística Valenciana, aprovat per Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, tal com es preveu expressament en l'article 131 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 284.3 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
Seran d'aplicació supletòria les disposicions, contingudes en el capítol II, títol III del llibre I de la Llei 30/2007, de 30 d'octubre, de Contractes del Sector, així com les normes que regulen la contractació administrativa de les entitats locals que se li apliquen.  
En cas de contradicció entre els documents contractuals abans citats, l'ordre de prelació serà el següent: bases particulars de programació, bases generals de programació i que en defecte de bases generals pròpies resulten d'aplicació en el terme municipal de Puçol les contingudes en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística Valenciana, aprovat per Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, tal com es preveu expressament en l'article 131, de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 284.3 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística i contracte per al desplegament i execució del programa d'actuació integrada.  
III. Ordenació urbanística vigent   
L'ordenació urbanística vigent en l'àmbit d'actuació està constituïda pel Pla General de Puçol homologat a la Llei reguladora de l'Activitat Urbanística, aprovat definitivament per la comissió territorial de València el 19 de setembre de 1996. I en desplegament d'aquest pel Pla de Reforma Interior de la unitat d'execució J declarat definitivament aprovat mitjançant una resolució de 16 de març de 2009 del director general d'Urbanisme. Ressenya d'este últim acord ha sigut publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 6039, de 19 de juny de 2009; i publicat junt amb les normes urbanístiques aprovades en el Butlletí Oficial de la Província de València número 106 de data 6 de maig de 2009.  
L'ordenació urbanística vigent en l'àmbit d'actuació és la que figura en l'apartat B de l'annex I  
IV. Memòria de necessitats i objectius del programa d'actuació integrada. (art. 131.2.b Llei Urbanística Valenciana)  
1. Memòria de necessitats:  
Haurà de justificar-se en la proposta de programació la necessitat d'abordar un desenvolupament urbà harmònic, sota un nou model que signifique una oferta de desenvolupament immobiliari, residencial.   
2. Objectius de la programació:  
L'àmbit de la unitat d'execució a desenvolupar comprén terrenys industrials en l'entorn de la factoria Tísvol, actualment classificats com a sòl urbà industrial, i el final del carrer Massamagrell, en sòl urbà residencial.  
La zona industrial és una illa ocupada per una factoria de remolcs per a vehicles pesats, Tísvol, que ha traslladat la seua activitat al sector 4, més allunyat del sòl residencial i més adequat per a l'ús industrial intensiu i sòls sense ús. En la nau industrial es realitzen encara alguns treballs que produïxen molèsties als veïns del sòl residencial confrontant a més de constrènyer la xarxa viària en eixe punt de la localitat. Açò unit que hi ha una rotonda projectada en l'antiga carretera de Barcelona a l'altura dels carrers de Federica Montseny i de Mercè Rodoreda i que facilitaria la unió amb la ronda de les Corts Valencianes fa necessari redefinir urbanísticament l'illa de Tísvol.  
Al mateix temps, es modifica l'ordenació detallada del final del carrer de Massamagrell per a donar solució a les zones de darrere de les edificacions que recauen a l'avinguda dels Hostalets de manera que el carrer es queda amb un ample constant en tot el tram i s'eixampla el final del carrer Comptat. Amb això, es permet una millor circulació i permet als propietaris millorar la imatge urbana.  
L'ús industrial de la zona Mas del Bombo, situada més al sud, queda separada adequadament del residencial que es crea per mitjà de la prolongació del carrer de Tierno Galván.  
En resum, els principals objectius per a la delimitació i ordenació de la unitat d'execució per a la seua posterior programació recollits en el Pla de Reforma Interior aprovat són:  
- Obtindre els terrenys necessaris per a la unió entre la ronda Oest de la població i la travessia V-3007, amb una amplària que permeta el pas fluid del trànsit (20,50 m), ampliant els 7 m previstos en el Pla General.  
- Obtindre els terrenys per a l'obertura del carrer Comptat amb una amplària d'11 m fins a la travessia V-3007, ampliant els 4 m previstos en el Pla General.  
- Obtindre els terrenys necessaris per a l'obertura del carrer de Massamagrell, actualment ocupats per antigues tanques de pedra i patis privats.  
- Eliminació d'un element pertorbador amb activitat permesa.  
Per tant, els principals objectius per a la programació de la unitat d'execució són:  
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa. En este sentit l'urbanitzador estarà obligat a:  
- Demanar, dels corresponents Registres (de la propietat i cadastre), tota la informació de les finques i titulars de drets i deures inclosos en l'actuació.  
- Fitar i delimitar les parcel·les aportades a la reparcel·lació amb caràcter previ a la redacció del projecte.  
- Efectuar un estudi fefaent de les parcel·les semiconsolidades, amb proposta de solució en els termes previstos en el capítol III, del títol I, de la Llei Urbanística Valenciana.  
Presentar per a la seua aprovació el projecte de reparcel·lació.  
Pagar als creditors nets abans que la reparcel·lació accedisca al registre de la propietat.  
- Inscriure en el registre de la propietat les noves finques resultants, especialment les destinades al domini públic.  
- Fer constar en el registre de la propietat les afeccions existents.  
- Cancel·lar les finques cadastrals aportades a la reparcel·lació i inscriure les resultants en el cadastre.  
- Qualssevol altres actuacions necessàries per a la transformació jurídica de les finques afectades.  
b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïx l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que es precisen, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa i connectar les infraestructures amb les xarxes generals de servei, per a això hauran de:  
- Presentar informes favorables per a realitzar les connexions amb les corresponents companyies subministradores (llum, aigua, gas, telefonia i altres).  
- Incloure en el projecte d'urbanització la construcció de les obres complementàries de connexió amb les xarxes municipals que siguen necessàries.  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* - Aportar informes de les administracions sectorials les competències de les quals resulten afectades per l'actuació (domini públic hidràulic per la proximitat al barranc).  
c) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació a favor de l'administració gratuïtament. A estos efectes:  
- L'urbanitzador efectuarà la seua inscripció en el registre de la propietat i traslladarà a l'administració la corresponent certificació acreditativa d'això.  
- Els lliurarà en perfectes condicions, una vegada concloses les obres d'urbanització, i s'alçarà la corresponent acta d'entrega.  
- Els transformadors d'energia elèctrica es consideraran equipament privat i es lliuraran a la companyia subministradora. Tant el cost del sòl necessari per a la seua implantació com el cost d'aquests haurà de ser assumit per tots els propietaris afectats.  
d) Ordenar el repartiment equitatiu de les càrregues i beneficis de l'actuació entre els afectats.  
e) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora, incloent un cronograma en qual s'indique expressament el termini d'edificació dels terrenys propietat de l'urbanitzador o d'altres propietaris adherits a la seua iniciativa de programa i el dels solars destinats a habitatges subjectes a algun tipus de protecció.  
f) Procedir a la descontaminació dels terrenys industrials el cost de la qual serà assumit únicament pels propietaris dels terrenys afectats.  
Tot això de conformitat amb allò que s'ha establit en apartat C de l'annex I  
V. Paràmetres urbanístics (art. 131.2.c de la Llei Urbanística Valenciana)  
Els paràmetres urbanístics són els establits en el Pla General, zona de casc nou i el PRI que ordena la unitat i el resum de la qual consta en la fitxa de gestió que figura en l'apartat D de l'annex I  
Els paràmetres urbanístics del Pla de Reforma Interior aprovat són els següents:  
  
  
L'edificabilitat dels habitatges subjectes a algun tipus de protecció se situen en les illes A i B1 tal i com es recull en el Pla de Reforma Interior.  
VI. Criteris i objectius territorials (art. 131.2.d de la Llei Urbanística Valenciana)  
Els criteris i objectius territorials han quedat exposats en la «Base IV.2. Objectius de la programació», en tant que, la unitat d'execució J compta amb un Pla de Reforma Interior definitivament aprovat. No obstant s'enumera un extracte en l'apartat E de l'annex I.  
VII. Criteris d'ordenació urbanística (art. 131.2.d de la Llei Urbanística Valenciana)  
El Pla de Reforma Interior aprovat establix l'ordenació detallada de l'àmbit pel que no es permet que les propostes que es presenten modifiquen esta ordenació.   
Tampoc es permet l'ordenació d'àrees aïllades per mitjà d'un estudi de detall.  
Els criteris d'ordenació urbanística són els que s'establixen en l'apartat F de l'annex I.  
VIII. Objectius d'edificació privada (art. 131.2.e de la Llei Urbanística Valenciana)  
1.Els objectius d'edificació privada són els establerts en l'apartat G de l'annex I.  
2. Les condicions de les parcel·les edificables, el volum i forma dels edificis, les condicions estètiques de l'edificació, així com la reserva d'aparcaments, seran els establerts en el PRI de la UE-J, en el Pla General de Puçol i en concret en a l'apartat G de l'annex I.   
A continuació es reproduïxen les normes urbanístiques del Pla General:  
Casc nou  
8.2.A. Àmbit.  
La seua delimitació exacta ve reflectida en el pla corresponent, coincidint amb aquelles zones que han suposat el desenvolupament més actual del nucli urbà de la població, fonamentalment en la seua part nord, oest i sud-oest.  
8.2.B. Usos.  
1. L'ús global o dominant d'esta zona és el de residència plurifamiliar, i s'admeten tipologies residencials unifamiliars adossades o en filera.  
1.1 En les parcel·les residencials situades dins del perímetre definit pels carrers: Miguel Hernández, Mallaeta, Alt Millars, La Costera, Palleter, i avinguda Molí de Vent, l'ús permés és el d'habitatge unifamiliar.  
2. Es prohibeixen expressament els usos següents:  
Terciaris: enclavats en zones industrials. Campaments de turisme. Activitats recreatives amb aforament superior a 700 persones.  
Industrials: Incompatibles amb l'habitatge.  
Magatzems amb superfície superior a 500m²: incompatibles amb habitatge.  
Aparcaments: en edifici exclusiu o d'ús exclusiu de vehicles col·lectius de persones o mercaderies.  
3. Es permeten qualssevol altres usos no inclosos en l'apartat 2 anterior, llevat que manifestament siguen incompatibles amb l'ús dominant residencial assignat a esta zona.  
4. El règim d'usos que s'estableix estarà subjecte a les següents condicions de compatibilitat:  
a) Magatzems compatibles amb l'habitatge.  
Només podran ubicar-se en la planta baixa i en les inferiors a la baixa. Hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos.  
b) Locals industrials compatibles amb l'habitatge.  
Només podran ubicar-se en la planta baixa i en les inferiors a la baixa. Hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos.  
c) Aparcaments d'ús públic o privat.  
Podran situar-se en qualsevol de les ubicacions següents:  
En la planta primera i inferior a la primera.  
Sota espais lliures privats o, si és el cas, prèvia concessió administrativa o mera autorització, sota espais lliures públics.  
A l'aire lliure sobre superfície lliure de parcel·la, amb una ocupació màxima del 40% de la dita superfície lliure. S'admetrà tan sols en parcel·les i/o edificis no protegits i no podran tindre el caràcter d'estacionament d'accés públic.  
d) Ús residencial comunitari.  
S'admet en edifici d'ús exclusiu, entenent com a tal aquell en què totes les plantes per damunt de la planta baixa, (plantes de pis), es destinen a este ús, (podent també ubicar-se en planta baixa). Si s'ubica en edifici d'ús mixt, les plantes destinades a este ús se situaran sempre per damunt de les destinades a usos no residencials i per sota de les destinades a habitatges.  
e) Ús residencial plurifamiliar.  
Es tracta de l'ús global o dominant assignat pel pla en estes zones. S'admet en edifici d'ús exclusiu, entenent com a tal aquell en què totes les plantes per damunt de la baixa, (plantes de pis), es destinen a habitatges, (podent també ubicar-se en planta baixa). Si s'ubica en edifici d'ús mixt, les plantes destinades a este ús se situaran sempre per damunt, tant de les destinades a usos no residencials, com de les destinades a despatxos professionals o a ús residencial comunitari.  
f) Ús comercial compatible amb l'habitatge.  
Només podran ubicar-se en planta primera i inferiors, exceptuant-se les qualificades compatibles (grau I i II); o bé en edifici d'ús exclusiu, per a un únic establiment. Si s'ubiquen en edifici d'ús mixt, els locals comercials hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos.  
g) Hotels, hostals, pensions i apartaments en règim d'explotació hotelera.  
S'admet en edifici d'ús exclusiu. Si s'ubica en edifici d'ús mixt, les plantes destinades a este ús se situaran sempre per damunt de les destinades a la resta d'usos no residencials i per sota de les destinades a usos residencials, amb accessos independents.  
h) Locals d'oficina.  
S'admeten en edifici d'ús exclusiu d'oficines, entenent com a tal aquell en què totes les plantes per damunt de la baixa, (plantes de pis), es destinen a locals d'oficina, (també es poden ubicar-se en plantes semisoterrani i baixa, però, en cap cas, en plantes de soterrani).  
Si s'ubiquen en edifici d'ús mixt, les plantes destinades a este ús se situaran en planta semisoterrani i superiors i sempre per sota de les destinades a usos hotelers i/o residencials i per damunt de les destinades a la resta d'usos no residencials. S'exceptuen els despatxos professionals i xicotetes activitats de caràcter netament artesanal (perruqueria, sastreria, etc.), amb una superfície inferior a 150 m2 amb menys de 5 treballadors.  
i) Activitats recreatives.  
S'admeten en planta baixa i planta semisoterrani, llevat que s'ubiquen peces habitables residencials en planta baixa. Hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos. Queden prohibides les discoteques en esta zona.  
j) Dotacionals.  
S'admeten en semisoterrani i plantes superiors amb les limitacions establides en el paràgraf k). S'admeten així mateix en edifici d'ús exclusiu.  
k) En edificis mixtos amb ús residencial es compliran les condicions següents:  
k.1) els locals no residencials s'ubicaran sempre en plantes inferiors a aquelles en què s'ubiquen els locals residencials, amb les precisions establides anteriorment.  
l) Les distintes agregacions dels usos terciaris descrits en els paràgrafs f), g), h) i i) podran, amb les limitacions establides, situar-se en edifici d'ús exclusiu terciari.  
8.2.C. Condicions de parcel·la.  
1. Les parcel·les edificables compliran les condicions següents:  
La superfície mínima de parcel·la edificable serà de 80 metres quadrats.  
Tots i cada un dels seus límits frontals tindran, com a mínim, 5 metres de longitud.  
La forma de la parcel·la serà tal que puga inscriure's en ella un rectangle de 5x10 metres, el costat menor del qual coincidisca amb l'alineació exterior i els seus límits laterals no formen un angle inferior a 60 graus.  
Queden excloses de les anteriors condicions aquelles parcel·les que, sense complir-les, limiten en ambdós límits laterals amb edificacions consolidades.  
Veure article 6.2.A.2  
2. Paràmetres de situació  
L'ocupació de la parcel·la edificable s'ajustarà a les alineacions definides en el pla corresponent. L'edificació podrà recular-se de l'alineació exterior. Queden permesos xicotets entrants, però en el cas que superen 1 m s'exigirà la tanca que mantinga l'alineació. No obstant, en les reculades menors a un metre, l'obligatorietat de la tanca quedarà a criteri dels serveis tècnics municipals. En qualsevol cas els paraments de mitgeres que apareguen per la reculada hauran de tindre el mateix tractament que la façana principal. Veure article 6.3.C.  
La profunditat edificable no podrà sobrepassar els 21 metres.  
La línia d'edificació podrà quedar retirada de les alineacions interiors que s'assenyalen; en este cas, el retir haurà de ser paral·lel a l'alineació.  
En les parcel·les amb longitud de façana superior a trenta-sis (36) metres i superfície superior a mil cinc-cents (1.500) metres quadrats, que no tingueren assenyalades alineacions interiors, podran ser objecte d'estudi de detall, a fi de reordenar el volum edificable. En este supòsit, podran crear-se patis oberts a façana, sempre que el seu perímetre tinga característiques de façana i edificar en altura el sòl situat a més de vint (20) metres de l'alineació exterior, sempre que es justifique un adequat tractament als espais interiors resultants en l'illa. Es podrà edificar una planta més de les assenyalades en el plànol d'alineacions i rasants sempre que no se supere el nombre de plantes de l'edifici confrontant immediat més alt.  
Patis de llums. Dimensions.  
La dimensió dels patis de llums s'ajustarà a les normes d'habitabilitat vigents HD/91.  
8.2.D. Condicions de volum i forma dels edificis.  
1. Altura de cornisa   
L'altura de cornisa màxima de l'edificació s'establix en funció del nombre de plantes grafiat en el plànol corresponent, d'acord amb la fórmula següent:  
Hc = 4,00 + 3,30 Np  
Sent Hc l'altura de cornisa màxima expressada en metres i Np el nombre de plantes a edificar sobre la baixa, (és a dir, l'assenyalat en els plànols menys un).  
De l'aplicació de la fórmula es deduïx el quadre següent:  
  
2. Enrasament de cornises.  
Quan siga necessari per raons d'adequació a l'entorn urbà, s'exigirà que l'altura de cornisa de l'edifici, encara que supere les màximes indicades, s'enrase amb la de qualssevol dels edificis confrontants, protegits o no, amb les condicions següents:  
L'enrasament es realitzarà en la franja compresa entre E metres per damunt i per sota de l'altura de cornisa màxima corresponents, on E ve definit en relació al nombre de plantes grafiat en el plànol corresponent segons la fórmula següent:  
1,10 + 0,10 Np  
On Np és el nombre de plantes a edificar sobre la baixa, (és a dir, l'assenyalat en els plànols menys un).  
L'enrasament no podrà implicar la construcció de major o menor nombre de plantes que les determinades en el plànol corresponent.  
3. Tolerància d'altures.   
El nombre mínim de plantes a edificar és d'una planta.  
4. Construccions per damunt de l'altura de cornisa de l'edifici:  
Aprofitament de l'espai sota coberta inclinada.  
La cambra haurà d'estar vinculada a l'habitatge de l'última planta, des de la qual s'accedirà, i no es podrà accedir directament des d'elements comuns.  
L'altura del carener no serà superior a 3,50 m.  
Els pendents de la coberta hauran d'estar compreses entre 15º i 22º (27% i 40%). El faldó recaient a l'alineació exterior haurà d'arribar fins a la façana, arrancarà des de l'aresta superior del forjat de l'última planta i haurà de ser continu fins al carener. En el faldó a la via pública es permetran escotadures amb les condicions següents: el buit haurà d'estar delimitat pels seus quatre costats per faldons de teula d'1 m d'amplària com a mínim, excepte en el faldó inferior l'altura del qual serà la que resulte d'aconseguir una altura de barana d'1 m [article 2.17 HD/91] amb el pendent permés; el buit tindrà un ample màxim de 6 m i representarà una superfície màxima del 40% del faldó de la coberta mesurat en vertadera magnitud. Qualsevol tancament vertical d'esta planta se situarà a un mínim de tres metres de l'alineació oficial de l'edifici.  
En el cas de construir cobertes planes, estes se situaran necessàriament a la part posterior de la coberta inclinada. El cassetó d'accés a esta coberta plana posterior haurà d'estar integrat necessàriament dins de la coberta inclinada amb la limitació d'altura anterior.  
En el cas de solars en cantonada a diversos carrers estan permeses les parets de capcer.  
Només es permetran cobertes inclinades excepte quan l'única construcció per damunt de l'altura de cornisa de l'edifici siga exclusivament el cassetó d'accés a la coberta. En este cas el cassetó podrà tindre coberta plana i es permetran rematades ornamentals de teula amb una altura màxima d'1,20 m amb els pendents assenyalats anteriorment.  
Les casetes d'ascensors, depòsits i altres instal·lacions hauran de situar-se a almenys 3 metres del plànol de la façana coincident amb l'alineació exterior. S'admetrà, no obstant, retirs menors en aquells casos que per l'exigüitat de la parcel·la o per criteris compositius de façana quede prou justificada l'excepció.  
Esta superfície de cambra comptarà als efectes del càlcul de l'edificabilitat permesa.  
En les parcel·les residencials situades dins del perímetre definit pels carrers: Miguel Hernández, Mallaeta, Alt Millars, La Costera, Palleter, i avinguda Molí de Vent, l'ús permés és el de habitatge unifamiliar permetent-se la construcció de dos plantes i àtic. Els àtics hauran de complir les condicions següents:  
La coberta no podrà sobrepassar el plànol que, contenint l'aresta superior del forjat de l'última planta, forme un pendent màxim del seixanta per cent (60%)  
La superfície útil no podrà ser superior al 40% de la superfície útil de la planta des de la qual s'accedix.  
Podrà integrar-se dins del volum definit per la coberta inclinada, però en el cas d'aparéixer paraments verticals, estos hauran de recular-se respecte de la línia de façana (alineació oficial) 4 m.  
Veure article 6.2.E  
5. Soterranis i semisoterranis.  
Es permet la construcció de soterranis i semisoterranis amb les determinacions que s'establixen en les ordenances generals.  
6. Planta baixa.  
La cara inferior de la primera volada no podrà situar-se, en cap cas, a menys de 3,25 metres sobre la cota de referència.  
Es permet la construcció d'entreplantes amb les determinacions que s'establixen en les ordenances generals.  
7. Construccions en pati d'illa.  
En patis d'illa en els quals el plànol assenyale la possibilitat d'edificar en planta baixa, l'altura màxima del plànol superior del forjat de sostre no podrà excedir 5 metres sobre la cota de referència.  
Per damunt del forjat de sostre de les plantes baixes en patis d'illa, sols s'admetran els elements següents:  
Els aiguavessos de les cobertes planes.  
Els elements de separació entre terrats, amb una altura màxima de 2,20.  
Les baranes de protecció.  
Una capa de terra de fins a 40 cm de grossària, quan es prevera un tractament enjardinat.  
Les ximeneres de ventilació o d'evacuació de fums, calefacció i condicionament d'aire amb les altures que, amb vista al seu funcionament correcte, determinen la reglamentació específica vigent o, si no n'hi ha, les normes de bona pràctica de la construcció.  
8. Cossos i elements ixents en la zona.  
Els cossos i elements ixents autoritzats sobre l'alineació exterior s'establixen en funció de l'amplària dels carrers; la dita amplària es determina com la menor existent al llarg del tram de l'illa en què se situa l'edifici. En les places o espais lliures, es considerarà l'amplària del carrer de major ample que accedisca a este. Són els següents:  
Ràfols.  
En carrers d'amplària inferior a vuit (8) metres: cinquanta (50) centímetres.  
En carrers d'amplària igual o superior a vuit (8) metres i inferior a quinze (15) metres: vuitanta (80) centímetres.  
En carrers d'amplària igual o superior a quinze (15) metres: un (1) metre.  
Impostes, motlures, pilastres, marcs, cèrcols i la resta d'elements compositius.  
En voreres d'amplària igual o inferior a 50 centímetres, els ixents, (ornamentals o no), màxims en planta baixa, seran de cinc (5) centímetres.  
En voreres d'amplària superior a 50 centímetres, els ixents màxims seran d'un deu per cent (10%) de l'ample de la vorera, sense superar els quinze (15) centímetres.  
Balcons, balconades i terrasses. El vol màxim autoritzat és:  
En carrers d'amplària inferior a vuit (8) metres: cinquanta (50) cm.  
En carrers d'amplària igual o superior a vuit (8) metres i inferior a quinze (15) metres: vuitanta (80) centímetres.  
En carrers d'amplària igual o superior a quinze (15) metres: un (1) metre.  
Es permeten elements ornamentals en balcons amb estes condicions:  
pilastres de 0'25 m. de costat màxim.  
buits entre pilastres no menors d'1'50 m.  
Sobre l'alineació de façana, (assenyalada pel pla), recaient al pati interior de l'illa, només s'autoritzaran els següents cossos i elements ixents:  
En qualsevol cas:  
Ràfols amb una longitud màxima de volada de 35 cm.  
Impostes, motlures, pilastres, marcs, cèrcols i la resta d'elements compositius amb una longitud màxima de volada de 15 cm.  
En patis d'illa en què puga inscriure's com a mínim un cercle de 10 metres de diàmetre entre alineacions de façana:  
Balcons amb una longitud màxima de volada de 60 cm.  
Balconades amb una longitud màxima de volada de 60 cm.  
Terrasses amb una longitud màxima de volada de 60 cm.  
Ràfols amb una longitud màxima de volada de 60 cm.  
Impostes, motlures, pilastres, marcs, cèrcols i la resta d'elements compositius amb una longitud màxima de volada de 15 cm.  
9. Altura de la volada  
A la zona d'eixamplament, els cossos ixents que recaiguen als carrers, places o espais lliures públics podran situar-se en planta primera i superiors, tenint una altura mínima de 3,25 m. Els que sobreïsquen de les alineacions de façana que recaiguen al pati interior de l'illa, només podran situar-se en segona planta i superiors, llevat que el pla assenyale el pati de l'illa com a espai lliure, i en este cas podran situar-se també en la primera planta.  
10. Longitud màxima de volades.  
Les volades hauran de separar-se de les mitgeres veïnes a una distància igual a la seua volada amb un mínim de 60 cm.  
Es permetran miradors amb les condicions següents:  
L'ample mínim de carrer haurà de ser de 8 m.  
La longitud màxima serà del 24% de la longitud de la façana, i en trams no superiors a 4 m.  
No obstant en obres d'elevació sobre edificis ja construïts, i per criteris compositius de façana, es permetrà la construcció de miradors amb les mateixes característiques i dimensions que els existents, i fins i tot quan no complisquen estes últimes condicions.  
Es podrà alterar lliurement el percentatge de cossos ixents en cada planta, de manera que, en el conjunt de tota la façana, no sobrepassen el referit 60% del total de les longituds de l'ample de façana i planta.  
Reserva d'aparcaments  
Quant a la reserva d'aparcaments en edificis de nova planta, en aquells casos en què, o bé per l'escassa dimensió de la parcel·la, o bé per condicions pròpies del subsòl, o bé per altres condicions justificables (econòmiques, tècniques, etc.), no siga adequada la construcció de l'aparcament, la dita reserva es podrà situar en edificis confrontants amb excés de places, sempre que se situe a una distància menor d'un radi de 250 metres respecte de l'edifici en qüestió. Veure articles 5.7 i 6.3.A  
Veure article 6.2.H Condicions estètiques  
Línia de traços de l'avinguda dels Hostalets  
En els solars i edificacions delimitades a traços a l'avinguda dels Hostalets (des de l'avinguda del Molí de Vent fins a l'avinguda d'Alfinach) es podran realitzar obres de manteniment, rehabilitació i nova planta mantenint la seua alineació actual sempre que es mantinga el volum existent. Cas d'incrementar el volum, hauran d'edificar-se a línia amb les altres construccions (línia grossa reculada de la de traços).  
No obstant, i a fi d'igualar cornises i no deixar mitgeres vistes, en el cas que existira alguna edificació flanquejada per altres alineades a la línia de traços, i que no superen les tres plantes d'altura, la primera podrà edificar-se fins a l'altura de les confrontants.  
3. En el cas de l'àrea de repartiment 1, s'establix l'obligació de simultaniejar la urbanització i l'edificació en el 50% de la corresponent a l'habitatge sotmés a algun règim de protecció promoguda per l'agent urbanitzador, percentatge mínim establit en l'apartat G de l'annex I.  
IX. Prescripcions tècniques dels documents d'ordenació i gestió (art. 131.2.f de la Llei Urbanística Valenciana).  
Els documents tècnics a presentar per l'aspirant a urbanitzador seran els següents:  
Projecte d'urbanització.  
Projecte de reparcel·lació.  
La documentació es presentarà en paper i format digital (pdf i dwg). S'hauran de presentar tres còpies del projecte de reparcel·lació i cinc del projecte d'urbanització.  
Cada un documents requerirà aprovació municipal expressa.  
Projecte de reparcel·lació.  
El projecte de reparcel·lació constarà dels documents següents:  
a) Memòria, que haurà d'expressar i justificar els punts següents:  
I) Circumstàncies o acords que motiven la reparcel·lació i peculiaritats que si és el cas concórreguen.   
II) Descripció de la unitat reparcel·lable.   
III) Criteris utilitzats per a definir i quantificar els drets dels afectats.   
IV) Criteris de valoració de les superfícies adjudicades.   
V) Criteris d'adjudicació.   
VI) Criteris de valoració dels edificis i la resta d'elements que hagen de destruir-se i de les càrregues i gastos que corresponguen als adjudicataris.  
VII) Qualsevol altra circumstància que contribuïsca a explicar els acords que es proposen.  
b) Relació de propietaris i interessats que incorporarà les seues dades identificatives de manera que siga possible la pràctica de qualssevol comunicacions dirigides a estos.   
c) Descripció de les finques o parts de finques aportades a la reparcel·lació que expressarà la naturalesa i quantia de les finques i drets aportats pels propietaris amb descripció de les finques o parts de finques aportades a la Reparcel·lació. La totalitat de la superfície inclosa en l'àrea reparcel·lable haurà de ser objecte d'identificació registral. Amb este fi, el projecte de reparcel·lació forçosa haurà de proposar la immatriculació de les finques que no tingueren inscripció, i la rectificació de la seua extensió superficial o dels seus límits o de qualsevol altra circumstància descriptiva sense necessitat d'un altre requisit. El projecte de reparcel·lació forçosa proposarà la realització de les operacions de modificació d'entitats hipotecàries que siguen necessàries per a la formació de les finques que han de ser incloses en l'àrea reparcel·lable.  
d) Proposta d'adjudicació de les finques resultants expressant l'aprofitament urbanístic que a cada una corresponga i la designació nominal dels adjudicataris. Les adjudicacions de finques de resultat i la seua descripció hauran de complir els requisits establits en la legislació hipotecària per a permetre la inscripció del projecte en el registre de la propietat.  
e) Taxació dels drets, edificacions, construccions o plantacions que hagen d'extingir-se o destruir-se per a l'execució del pla. Les valoracions dels edificis, plantacions, instal·lacions i drets que hagen d'extingir-se, destruir-se o siguen incompatibles amb el planejament urbanístic hauran de ser objecte de justificació expressa que integrarà el projecte de reparcel·lació forçosa. Amb este fi, l'urbanitzador podrà ser facultat per a accedir a les propietats privades als efectes d'efectuar les pertinents comprovacions i mesuraments sobre les finques aportades i els elements que hagen de ser objecte de valoració.  
f) Compte de liquidació provisional respecte a cada propietari. Si este resultara ser creditor net l'urbanitzador li indemnitzarà abans d'ocupar la seua finca originària.  
g) Memòria de fixació de quotes d'urbanització en els termes establits en la legislació vigent.  
h) Plànols.  
- Plànol de situació i relació amb la ciutat.   
- Plànols d'informació, que reflectisquen l'evolució històrica de la realitat física, i s'incorporaran els parcel·laris o plànols cadastrals anteriors en el temps, corresponents a la mateixa superfície.  
- Plànols de delimitació i informació, amb expressió dels límits de la unitat reparcel·lable, límits de les finques afectades, edificacions i la resta d'elements existents sobre el terreny.   
- Plànol d'ordenació, en el qual es reproduïsca, a la mateixa escala que l'anterior, el corresponent plànol del pla que s'execute.   
- Plànol de classificació i valoració de les superfícies adjudicades.   
- Plànol d'adjudicació, amb expressió dels límits de les finques resultants adjudicades.   
- Plànol superposat dels de finques aportades i adjudicació, en el qual es justificarà l'aplicació dels criteris d'adjudicació.  
Els plànols hauran de redactar-se en una escala compresa entre 1:500 i 1:2.000 i, en tot cas, amb la claredat suficient perquè puguen percebre's els límits i la resta de grafismes. La simbologia gràfica i l'enumeració de les parcel·les ha de ser uniforme i unívoca en tot el projecte. No podran utilitzar-se símbols contraris a què siguen comuns en la pràctica usual ni que conduïsquen a error o el significat de la qual no s'explique degudament.  
El projecte de reparcel·lació haurà de contindre tota la informació i documentació necessària per a la seua inscripció en el registre de la propietat de conformitat amb el que establix la normativa hipotecària.  
Els documents de gestió hauran de contemplar també el que establix l'apartat H de l'annex I.  
X. Prescripcions tècniques del projecte d'urbanització (art. 131.2.h de la Llei Urbanística Valenciana)  
El projecte d'urbanització haurà de definir els detalls tècnics amb precisió suficient perquè puga ser executat, eventualment, sota la direcció de tècnic diferent del seu redactor original, i s'haurà de complir el que establix l'article 101 de la Llei de Contractes del Sector Públic. No podrà modificar les previsions del pla que desenvolupa. En cap cas, podrà contindre determinacions sobre ordenació, règim del sòl o de l'edificació. Comprendrà tots i cada un dels documents assenyalats en l'article 156.1 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
El projecte d'urbanització establirà les obres i serveis urbanístics que constituïxen la urbanització amb un nivell de qualitat semblant al de les zones residencials recentment desenvolupades per este ajuntament i connectarà les infraestructures a les xarxes generals municipals. Les obres a incloure en el projecte són les següents:  
a) Pavimentació de calçades, aparcaments, voreres, xarxa de vianants i tractament d'espais lliures, amb mobiliari urbà i senyalització i plaques amb els noms dels carrers.  
b) Xarxes de distribució d'aigua potable, de reg, d'aigua bruta i d'hidrants contra incendis.  
c) Xarxa de clavegueram separatiu, per a aigües residuals i per a aigües pluvials.  
d) Xarxa de distribució d'energia elèctrica, incloent centres de transformació, gasificació i comunicacions.  
e) Xarxa d'enllumenat públic.  
f) Jardineria, arbratge i ornamentació en el sistema d'espais lliures.  
g) Contenidors de residus urbans.  
Els projectes d'urbanització hauran de resoldre l'enllaç i la integració de tots els serveis urbanístics i acreditar que tenen capacitat suficient per a atendre'ls. En els serveis de titularitat privada s'acreditarà la disponibilitat real de subministraments per part de les empreses titulars del servei.  
El projecte d'urbanització en cap cas modificarà l'ordenació aprovada ni podrà contindre determinacions sobre ordenació, règim del sòl o de l'edificació. Comprendrà tots i cada un dels documents assenyalats en l'article 156.1 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
El projecte d'urbanització contindrà els documents següents:  
a) Memòria descriptiva de les característiques de les obres.  
b) Plànols d'informació i de situació en relació amb el conjunt urbà. Inclouran la planta viària del planejament que s'executa i de l'entorn immediat.  
c) Plans de projecte i de detall amb el contingut següent mínim:  
I) Planta viària general a escala mínima 1:1000.  
II) Plantes de pavimentació a escala mínima 1:1000.  
III) Perfils longitudinals de tot el viari públic i planta de cotes, rasants i perfils de jardins i parcs.  
IV) Perfils transversals de tot el viari públic, cada 20 m com a mínim.  
V) Plantes de la xarxa de sanejament, depuració i pluvials i perfils longitudinals d'estes a escala mínima 1:1000.  
VI) Plantes de totes les xarxes de serveis previstes a escala mínima 1:2000.  
VII) Detalls constructius de les diferents xarxes i seccions tipus de voreres i calçades amb ubicació dels diferents serveis.  
VIII) Plantes de jardineria, a escala mínima 1:500, amb identificació d'espècies, localització de mobiliari urbà, elements de jocs infantils, enllumenat, estanys i la resta d'elements compositius.  
IX) Xarxa de reg, tant de jardins com, si és el cas, de les restants parcel·les privades quan es preveja una reutilització d'aigües depurades.  
X) Xarxa d'enllumenat públic, amb detalls de lluminàries.  
XI) Altres plànols i detalls necessaris per a una completa definició de les obres.  
d) Plec de condicions tècniques, generals i particulars.  
e) Mesuraments.  
f) Unitats d'obra.  
g) Estudi de seguretat i salut.  
h) Estudis específics (contaminació i els que puguen ser exigits per la legislació sectorial aplicable).  
El pressupost general i resum de pressupost i el quadre de preus descompostos formaran part de la proposició juridicoeconòmica.  
XI. Preu de licitació (art. 286.1.h del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
El preu de licitació, que servix exclusivament de base per al càlcul de la garantia provisional, s'estima en 1.033.676, 65?, un milió trenta-tres mil sis-cents setanta-sis euros amb seixanta-cinc cèntims d'euro, l'establit en l'apartat I de l'annex I, d'acord amb el que preveu l'article 140.1 de la Llei Urbanística Valenciana.   
XII. Terminis de desplegament i execució del programa (art. 131.2.i de la Llei Urbanística Valenciana i article 286.1.i del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).  
S'establixen, en l'apartat J de l'annex I els següents terminis màxims per a l'execució de les següents actuacions per part de l'urbanitzador:  
A) Transcorregut un mes des de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació definitiva del programa d'actuació integrada al concursant seleccionat, es formalitzarà el contracte per al desplegament i execució del programa d'actuació integrada, sota fe pública del secretari municipal. Amb anterioritat a la formalització del contracte l'urbanitzador haurà d'acreditar davant de l'administració la constitució de la garantia definitiva.  
B) Si s'escau, la presentació dels textos refosos corresponents al projecte d'urbanització haurà de tindre lloc en el període màxim de dos mesos des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació, provisional o definitiva, que impose modificacions a l'alternativa tècnica.  
C) L'inici del procediment per a la selecció de l'empresari-constructor haurà de tindre lloc el termini d'un mes des de l'aprovació del projecte de reparcel·lació. I haurà de seleccionar-se en el termini màxim de tres mesos des del seu inici.  
D) El projecte de reparcel·lació se sotmetrà a informació al públic per l'urbanitzador en el termini màxim de tres mesos a comptar de la finalització del termini per a l'opció per la modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 382 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.   
Amb tal finalitat, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant l'acreditació justificativa de la pràctica de les preceptives comunicacions regulades i exigibles.  
E) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en dos mesos com a màxim des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions a introduir en el projecte inicialment formulat.  
F) L'inici de l'execució de les obres d'urbanització deurà produir-se en el termini de tres mesos des de l'emissió del certificat de fermesa de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, acreditant-se per mitjà d'acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres, l'urbanitzador i, almenys per un responsable municipal.  
L'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de les dites quantitats en la tresoreria municipal  
G) L'execució de les obres d'urbanització haurà de concloure en el període màxim de dotze mesos des de l'emissió de l'acta de replantejament.  
La finalització de l'execució de les obres d'urbanització s'acreditarà per mitjà de l'expedició del certificat final d'obres corresponent i expedit per la direcció facultativa.   
I) Els terminis previstos en esta base només podran ser prorrogats i suspesos d'acord amb el que disposa la legislació de contractes de les administracions públiques i de conformitat amb el que establix l'article 332 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
Les propostes de programa contindran els terminis màxims per a l'execució de les següents actuacions per part de l'urbanitzador:  
a) Termini màxim per a la selecció de l'empresari-constructor de l'obra civil d'urbanització, comptat des de l'aprovació del projecte de reparcel·lació.  
b) Termini màxim per a l'execució de les obres d'urbanització comptat des de la selecció de l'empresari-constructor.  
c) Termini màxim d'edificació dels solars comptat des de la recepció de les obres d'urbanització (art. 125.6 LUV).  
d) Termini total de l'execució del programa.  
XIII. Capacitat per a ser urbanitzador  
1. Podran participar en el concurs per a la selecció i adjudicació del present programa d'actuació integrada totes les persones, naturals o jurídiques, espanyoles o estrangeres, que tinguen plena capacitat d'obrar, siguen o no propietàries dels terrenys afectats i reunisquen les condicions de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles segons les presents bases.  
2. En cap cas podran ser urbanitzadors ni promoure programes d'actuació integrada les persones en què concórrega alguna prohibició de contractar de les previstes en l'article 49 de la Llei de Contractes del Sector Públic.  
XIV. Solvència econòmica i financera (art. 131.2.m de la Llei Urbanística Valenciana).  
La justificació de la solvència econòmica i financera de l'urbanitzador s'acreditarà per un o alguns dels mitjans següents:  
a) Informe d'institucions financeres o, si procedix, justificant l'existència d'una assegurança d'indemnització per riscos professionals.  
b) Si es tractara de persones jurídiques, presentació dels comptes anuals o d'extracte d'aquestes, en el cas en què la publicació d'estes siga obligatòria en la legislació del país on l'aspirant a urbanitzador estiga establit.  
c) Declaració sobre el volum global de negocis i, si procedix, sobre el volum de negocis relacionat amb el desenvolupament i la promoció d'actuacions semblants que són objecte de concurs, corresponent com a màxim als tres últims exercicis.  
XV. Solvència tècnica i professional (art. 131.2.m de la Llei Urbanística Valenciana).  
1. La justificació de la solvència tècnica i professional de l'urbanitzador s'acreditarà per un o alguns dels mitjans següents:  
a) Presentació d'una relació dels programes d'actuació integrada, o instruments o contractes relacionats amb el planejament i la gestió urbanística semblants, promoguts i gestionats pel concursant.  
b) Indicació de l'equip tècnic, estiga o no integrat en l'estructura organitzativa de l'urbanitzador, que vaja a participar en la gestió del programa d'actuació integrada, i especialment dels responsables del control de qualitat.  
c) Titulacions acadèmiques i professionals del personal de direcció de l'urbanitzador.  
d) Declaració que indique la mitjana anual de personal, amb menció, si s'escau, del grau d'estabilitat en l'ocupació i la plantilla del personal directiu durant els tres últims anys.  
e) Declaració del material, instal·lacions i equip tècnic amb què compte l'urbanitzador per al compliment dels seus compromisos.  
f) Declaració de les mesures adoptades per a controlar la qualitat durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada, i s'inclouran els mitjans d'estudi i investigació de què es dispose.  
g) Declaració de les mesures de gestió mediambiental que el concursant està disposat a aplicar durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada.  
2. Si per raons justificades en cada cas concret l'urbanitzador no estiguera en condicions de presentar la documentació sol·licitada per l'Ajuntament, podrà acreditar la seua solvència tècnica i professional basant-se en la solvència d'altres entitats, amb independència dels vincles jurídics que tinguen establits entre ells, havent de demostrar en este cas davant de l'ajuntament que comptarà amb els mitjans necessaris per a l'execució del programa d'actuació integrada, presentant els compromisos o documents d'anàloga naturalesa que hagen subscrit entre ambdós. L'anterior s'aplicarà, en tot cas, quan concórrega a la licitació una agrupació d'interés urbanístic.  
3. La justificació de la solvència tècnica i professional de les agrupacions d'interés econòmic, unions temporals d'empreses o altres agrupacions de persones naturals o jurídiques que decidisquen concórrer conjuntament al concurs podrà basar-se en els requisits de solvència d'almenys, un dels seus membres.  
XVI. Garanties  
1. Els qui desitgen participar en el procediment de licitació d'un programa d'actuació integrada hauran de constituir en la forma i als efectes previstos en la Llei de Contractes del Sector Públic, una garantia provisional equivalent al 2% de l'estimació aproximada de les càrregues del programa, IVA no inclòs, la qual ascendix a la quantitat que s'establix en l'apartat K de l'annex I.  
2. La garantia provisional respondrà del manteniment de les propostes de programa pels licitadors fins a l'adjudicació, i de la proposta de l'adjudicatari fins a la formalització del contracte per al desplegament i execució dels programes d'actuació integrada.  
3. La garantia provisional serà confiscada a aquells licitadors que retiren injustificadament la seua proposició abans de l'adjudicació definitiva.  
4. La garantia definitiva, a constituir en la forma i als efectes previstos en la Llei de Contractes del Sector Públic, s'establix en un 10% del valor de les càrregues d'urbanització, IVA no inclòs, del programa d'actuació integrada aprovat. S'ingressarà en termini màxim de 15 dies a comptar de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del programa.  
5. Procedirà elevar la garantia definitiva al 20% en els supòsits d'aprovació de programes d'actuació integrada en els quals les càrregues urbanístiques es troben sotmeses en presumpció de temeritat calculada en els termes establits en la legislació de contractes de les administracions públiques.  
XVII. Presentació de proposicions  
1. Els qui desitgen prendre part en la licitació hauran de presentar en el termini i lloc que s'establix en l'apartat L de l'annex I, les seues proposicions, integrades per tres sobres, identificats en el seu exterior amb la indicació de la licitació a què concórreguen i firmats pel licitador o persona que el represente i indicant el nom i cognoms o raó social del proponent amb la següent documentació en idioma castellà o valencià:  
Sobre A. Alternativa tècnica, es presentarà obert.  
Sobre B. Proposició juridicoeconòmica, es presentarà en sobre tancat.  
La documentació obrant en estos sobres serà objecte de valoració als efectes d'aprovació del programa i adjudicació de la condició d'urbanitzador.  
Sobre C. Es presentarà amb el títol de «Documentació» i contindrà la documentació següent:  
A. Si concorreguera una societat mercantil, haurà de presentar escriptura de constitució inscrita en el registre mercantil. Tractant-se d'una agrupació d'interés urbanístic, es presentarà escriptura pública de constitució, així com inscripció en el registre d'agrupacions d'interés urbanístic dependent de la conselleria competent en urbanisme.  
B. Els que compareguen o firmen proposicions en nom d'un altre o en representació de societat o persona jurídica, presentaran escriptura de poder inscrita, si és el cas, en el registre mercantil o registre públic corresponent.  
C. Quan la persona que oferte actue en nom propi i siga empresa individual, haurà de presentar DNI o fotocòpia legalitzada d'aquest.  
D. Resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia provisional en els termes exigits en la base XVI.  
E. Declaració responsable de no estar sotmés en cap de les prohibicions per a contractar establides per la legislació reguladora de la contractació administrativa, incloent el trobar-se al corrent en el compliment de les obligacions tributàries i amb la seguretat social imposades per les disposicions vigents.  
F. Els documents que acrediten els requisits de solvència tècnica i professional, econòmica i financera  
G. Els concursants estrangers hauran d'adjuntar una declaració de sotmetiment exprés a la jurisdicció dels jutjats i tribunals espanyols de qualsevol ordre, per a totes les incidències que, de manera directa o indirecta, pogueren sorgir durant el procediment d'adjudicació i durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada, amb renúncia expressa, si procedix, al fur jurisdiccional estranger que poguera correspondre'ls.  
H. Declaració jurada o acta notarial acreditativa d'haver-se practicat o intentat practicar els avisos a què es referix l'article 134.4.  
En tot cas, amb caràcter previ a l'adjudicació, l'ajuntament requerirà a l'adjudicatari proposat la justificació documental íntegra de tals extrems.  
I. En cas de concórrer a la licitació diverses empreses, compromeses a la constitució d'una unió temporal, cada una d'elles haurà d'acreditar la seua personalitat jurídica i capacitat, indicant els noms i circumstàncies dels empresaris que subscriuen les proposicions, la participació de cada una d'elles, i designant la persona o entitat que, durant la vigència del contracte, ha d'ostentar la representació de la unió davant de l'administració, així com el compromís formal de constituir-se en Unió Temporal d'Empreses en cas de resultar adjudicataris.  
2. Cada concursant no podrà presentar més d'una proposició, ni formular variants. Tampoc podrà subscriure cap proposta en unió temporal amb altres si ho ha fet individualment o figurar en més d'una agrupació. L'incompliment d'estes normes donarà lloc a la no admissió de totes les propostes de programa presentades per este.  
3. Si l'últim dia del termini de presentació de proposicions coincidira amb dissabte, diumenge o festiu, el termini es prolongarà fins al següent dia hàbil.  
4. Així mateix, els licitadors hauran d'incorporar a les seues propostes de programa una acta notarial acreditativa del sotmetiment a informació pública pel termini d'un mes dels documents establits en l'article 293.1 i 307 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística. A este efecte, els concursants protocol·litzaran els documents assenyalats anteriorment per mitjà d'acta autoritzada per un notari amb competència territorial en el municipi afectat i depositarà una còpia d'estos en la seu de l'Ajuntament, i els exposarà al públic pels seus propis mitjans, inserint un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió en la localitat, només als efectes de la presentació d'al·legacions.  
Model de proposició a presentar per els aspirants  
«(Nom i cognoms) ..., amb DNI núm. ..., domiciliat per a tots els actes d'este concurs a ..., que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil ..., amb domicili social a ..., CIF n. ..., telèfon ..., correu electrònic ... i fax núm. ...,   
EXPOSA  
Que assabentat de l'anunci publicat en el ...; de les bases generals reguladores de la gestió indirecta de programes d'actuació integrada en el terme municipal de Puçol i, que són les contingudes en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística Valenciana, aprovat per Decret 67/2006, de 19 de maig; i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Puçol en la seua sessió de data ..., i publicades en el ..., per a contractar per mitjà de concurs públic obert el programa d'actuació integrada de l'àmbit de la unitat d'execució en sòl urbà J, de conformitat amb les referides bases, presenta la documentació següent:  
1. Sobre A Alternativa tècnica: projecte d'urbanització.   
2. Sobre B Proposició jurídic econòmica.  
3. Sobre C Documents específics ressenyats en l'article 133 de la Llei Urbanística Valenciana.  
Amb la presentació d'esta sol·licitud s'accepten per la meua representada els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació del present programa, i es declara que esta reunix totes i cada una de les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.  
Per la qual cosa SOL·LICITA:  
Que siga admesa a tràmit la documentació que s'adjunta.  
(Lloc, data i firma del proponent).»  
XVIII. Contingut mínim de l'alternativa tècnica  
L'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada tindrà el contingut següent:  
a) Identificació del document de planejament que regule l'ordenació detallada a desenvolupar, si el mateix estiguera ja aprovat amb anterioritat al present concurs.  
b) Àmbit de l'actuació. Es permetrà la redelimitació de l'àmbit territorial a programar per part de l'alternativa tècnica en les condicions establides en l'apartat M de l'annex I.  
c) Justificació del compliment de les condicions d'integració de l'actuació amb l'entorn.  
d) Existència o no d'agrupació d'interés urbanístic i, si és el cas, estatuts i acords socials de la mateixa.  
e) Terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació, determinant-se tant el corresponent a les obres d'urbanització com a les obres d'edificació dels solars resultants.  
f) Projecte d'urbanització.  
g) Enunciat dels objectius complementaris que es proposen conforme al que disposa la Llei Urbanística Valenciana, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal.  
h) Mesures de control de qualitat i compliment de les normes de qualitat ambiental, si és el cas.  
i) Inventari preliminar de construccions, plantacions i instal·lacions la demolició del qual, destrucció o eradicació exigisca la urbanització.  
j) Estimació preliminar i general d'aquells despeses d'urbanització variables l'import del qual, inclús sent repercutible els propietaris, no es puga determinar per la concurrència d'ofertes.  
XIX. Proposició juridicoeconòmica  
1. La proposició juridicoeconòmica haurà d'incloure necessàriament la documentació relativa als aspectes següents, de conformitat amb el que establix l'apartat N de l'annex I:  
A) Regulació de les relacions de l'urbanitzador i els propietaris i, en particular, la modalitat de retribució al promotor i informació suficient que permeta als propietaris conèixer les conseqüències econòmiques que comporta per a ells la proposta i l'elecció de cada modalitat de retribució.  
B) Expressió de les magnituds urbanístiques rellevants establides pel planejament que incidisquen en la determinació dels drets d'adjudicació.  
C) Acreditació de la titularitat i identificació gràfica i registral dels terrenys, dins de l'àmbit de l'actuació i a disposició de l'urbanitzador, siguen de la seua propietat o d'altres propietaris amb què tinga contracte suficient, que hagen de quedar afectes, amb garantia real inscrita en el registre de la propietat, al compliment de les obligacions pròpies de tal urbanitzador, amb ocasió de la firma del contracte, per a assegurar l'execució dels objectius imprescindibles o complementaris del programa. L'afecció es traslladarà a les finques de resultat que s'adjudiquen després de la reparcel·lació.  
D) Full resum de les dades econòmiques rellevants segons model que s'aprove reglamentàriament.  
E) Descripció dels següents elements economicofinancers relatius a les càrregues urbanístiques:  
a) Pressupost de licitació de l'obra d'urbanització: amb l'abast previst en l'article 168.1.a i b de la Llei Urbanística Valenciana.  
b) Cost de projectes: cost de redacció i direcció dels projectes tècnics, especificant cada projecte, a què es referix l'article 168.1.c de la Llei Urbanística Valenciana.  
c) Despeses de gestió: despeses de gestió de l'urbanitzador, calculats en un percentatge del que represente la suma de les partides corresponents a conceptes anteriors.  
d) Benefici de l'urbanitzador: benefici empresarial de l'urbanitzador, calculat en un percentatge de la suma dels conceptes expressats en els apartats anteriors, que, en cap cas, podrà superar el 10%.  
e) Càrregues d'urbanització: càrregues d'urbanització que l'urbanitzador es compromet a repercutir, com a màxim, als propietaris afectats pels conceptes anteriorment expressats.  
f) Coeficient de canvi: part alíquota de l'aprofitament objectiu, expressada en tant per u, que correspon a l'urbanitzador en concepte de retribució en sòl per les càrregues d'urbanització, aplicable respecte als propietaris acollits a la dita modalitat de retribució.  
g) Preu del sòl a efectes de canvi: preu del sòl a què, en coherència amb el coeficient de canvi, es descomptaran de les càrregues d'urbanització els terrenys d'aquells propietaris que retribuïsquen amb ells a l'urbanitzador.  
h) Finançament: condicions de finançament oferides per l'urbanitzador per al pagament de les quotes d'urbanització aquells propietaris que acollits a estes, si és el cas, recolzades per una entitat financera degudament registrada.   
F) Informació sobre la possibilitat d'optar per la modalitat de retribució en diners, i mode, condicions i termini per a l'exercici d'eixa opció de retribució.   
G) Estimació preliminar de la repercussió unitària per metre quadrat de les despeses variables i de la indemnització individualitzada que corresponga als interessats per construccions i plantacions que hagen de desaparèixer o per altres conceptes.  
2. La proposició juridicoeconòmica es presentarà degudament firmada i datada.  
3. No s'acceptaran aquelles proposicions que tinguen omissions, errors o ratllades que impedisquen conèixer clarament tot allò que l'Ajuntament estime fonamental per a la proposició juridicoeconòmica.  
XX. Admissibilitat de variants (art. 131.2.g de la Llei Urbanística Valenciana)  
1. Únicament es consideraran variants les modificacions de caràcter tècnic i mai les de caràcter econòmic, sempre que, estes últimes no alteren substancialment l'ordenació urbanística proposada.  
2. No es consideraran variants, per la qual cosa seran admissibles en tot cas, les modificacions de l'àmbit territorial que suposen mers retocs o ajustos de detall en algun punt perimetral de l'actuació o de les seues connexions viàries, o quan el terreny afegit, per la seua escassa dimensió, no siga tècnicament susceptible de programació autònoma.  
XXI. Criteris d'adjudicació (art. 286.1.j del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
Els criteris d'adjudicació són els establits en l'apartat O de l'annex I.  
XXII. Adjudicació del programa (art. 286.1.g del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).  
1. El programa d'actuació integrada s'aprovarà condicionat a l'efectiva realització de les obres assenyalades en l'apartat P de l'annex I.  
2. Amb anterioritat a la firma del contracte amb l'Ajuntament l'adjudicatari del programa d'actuació integrada haurà de presentar resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia definitiva en els termes previstos en la base XVI de les presents bases particulars i aportar certificació positiva de trobar-se al corrent de les seues obligacions tributàries i amb la Seguretat Social i resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia definitiva del cost de les indemnitzacions, preus justos i despeses de reallotjament necessaris per a realitzar l'actuació, la totalitat del cost de les obres d'urbanització complementàries i un 7% del cost de les obres d'edificació.  
XXIII. Formalització del contracte  
1. En el termini d'un mes a partir de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del programa d'actuació integrada al concursant seleccionat, es procedirà a la formalització en document administratiu del contracte per al desplegament i execució del programa d'actuació integrada. El document de formalització serà firmat per l'alcalde, l'urbanitzador i el secretari de la corporació a efectes de fedatari públic, annexant al mateix un exemplar de les bases particulars de programació.   
Amb anterioritat a la formalització del contracte l'urbanitzador haurà d'acreditar davant de l'administració la constitució de la garantia definitiva.  
2. El contracte podrà elevar-se a escriptura pública quan ho sol·licite alguna de les parts. En tot cas, les despeses derivades del seu atorgament seran assumits per l'urbanitzador.  
3.Si per causa imputable a l'urbanitzador no poguera formalitzar-se el contracte dins del termini indicat, l'Ajuntament podrà acordar la resolució d'aquest, seguint a este efecte el procediment establit en la Llei de Contractes del Sector Públic.  
XXIV. Dictamen del consell del territori i paisatge (art. 286.1.c del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
En els supòsits establits en la Llei Urbanística Valenciana haurà de demanar-se l'informe del Consell del Territori i Paisatge. No es considera.  
XXV. Compliment  
1. El contracte s'entendrà complit amb motiu de l'adequada execució de la totalitat de les prestacions incloses en este, i s'extingirà una vegada l'urbanitzador haja procedit al seu total compliment per mitjà de la recepció de les obres d'urbanització a favor de l'Ajuntament.  
2. Una vegada finalitzades les obres d'urbanització, l'urbanitzador realitzarà oferiment formal a l'Ajuntament de la recepció de les obres d'urbanització, prèvia remissió per l'urbanitzador de totes les certificacions d'obres, les factures emeses per l'empresari constructor i la documentació que justifique el pagament efectiu de les obres.  
3. Perquè puga operar la recepció definitiva de les obres, de forma tàcita o expressa, haurà d'haver-se liquidat prèvia i definitivament el programa.  
4. L'Ajuntament disposarà d'un termini de tres mesos per a inspeccionar les obres d'urbanització i, si és el cas, requerir a l'urbanitzador l'esmena d'aquelles deficiències apreciades, amb indicació del termini per al seu compliment, que es consignarà en una acta de recepció provisional. A l'acte de recepció assistiran, en tot cas, un facultatiu designat per l'Ajuntament, el facultatiu encarregat de la direcció de les obres, l'urbanitzador i el contractista, ambdós assistits, si ho estimen oportú, per un facultatiu. Una vegada esmenades les deficiències apreciades, l'Ajuntament alçarà una acta de recepció definitiva que acreditarà el compliment del contracte i la seua extinció, i llavors començarà el termini de garantia.  
5. La recepció de les obres d'urbanització s'entendrà produïda als tres mesos del seu oferiment formal a l'Ajuntament sense resposta administrativa expressa, o des que queden obertes a l'ús públic.  
6. El termini de garantia serà de dotze mesos des del moment que s'entenguen rebudes per l'Ajuntament. Durant eixe període, el contractista respondrà dels defectes constructius que es manifesten.   
Finalitzat este període, procedirà la devolució de les garanties prestades per l'adjudicatari.  
XXVI. Resolució  
1. Són causes de resolució del contracte les previstes en la Llei de Contractes del Sector Públic, així com les derivades de la incapacitat legal sobrevinguda de l'urbanitzador i les altres previstes en la legislació general aplicable a les seues relacions amb l'administració.  
2. Són també causes de resolució del contracte les següents:  
a) La mort o incapacitat sobrevinguda de l'urbanitzador o l'extinció de la seua personalitat jurídica.  
b) La declaració de fallida, de suspensió de pagaments, de concurs de creditors o d'insolvent fallit en qualsevol procediment o l'acord de quitament i espera.  
d) La no formalització del contracte en el termini.  
e) La demora injustificada en el compliment dels terminis fixats en les bases generals i particulars de programació, i la resta de terminis establits en la Llei Urbanística Valenciana i les normes que la desenvolupen.  
f) La inactivitat injustificada de l'urbanitzador durant un període de sis mesos consecutius o nou alterns en el desplegament i execució del programa d'actuació. S'entendrà produïda la inactivitat o l'abandó quan el desplegament i execució del programa d'actuació haja deixat de desenvolupar-se o no es desenvolupe amb la regularitat adequada o amb els mitjans humans o materials precisos per a la seua normal execució en termini. No obstant, quan es done este supòsit, l'Ajuntament, abans de procedir a la resolució, requerirà a l'urbanitzador perquè regularitze la situació en el termini de cinc dies a comptar del requeriment, llevat que la precisió de la seua execució exigisca un termini major.  
g) La imposició d'alguna sanció a l'urbanitzador per infraccions urbanístiques o mediambientals greus o molt greus en relació amb l'àmbit programat serà causa de resolució del contracte. A este efecte, es requerirà que la resolució del corresponent expedient sancionador haja guanyat fermesa o posat fi a la via administrativa.  
h) L'obstaculització per l'urbanitzador de l'exercici dels drets i deures urbanístics dels afectats per la programació. S'entén inclòs dins d'esta causa de resolució l'incompliment per l'urbanitzador de l'obligació de facilitar informació perquè els propietaris puguen optar per la modalitat de retribució i perquè estos puguen exercitar plenament els drets que la Llei Urbanística Valenciana els atorga.  
i) La resolució anticipada de l'adjudicació per a la seua gestió directa per causa justificada d'interès públic, sense perjuí de les compensacions econòmiques a què això done lloc i que haurà d'avaluar l'acord corresponent.  
j) La suspensió de llicències en l'àmbit programat, l'aprovació de plans o projectes incompatibles amb el desenvolupament del Programa, així com les resolucions administratives que impedisquen prosseguir-lo o paralitzen el seu desenvolupament material o econòmic per inactivitat de l'administració durant més de sis mesos i de manera rellevant, tenint dret l'urbanitzador a instar la resolució amb les compensacions procedents.  
k) La renúncia de l'urbanitzador davant d'una retaxació de càrregues fundada en causa legal que implique un increment de l'import de les càrregues previst en la proposició juridicoeconòmica superior al 20%.  
l) La realització per l'urbanitzador de pràctiques manifestament restrictives de la competència en el mercat immobiliari relacionades amb el programa d'actuació. S'entendrà per pràctiques manifestament restrictives de la competència la inobservança de les regles d'exclusió d'entitats en la selecció de l'empresari constructor, els acords de repartiment de mercat i aquelles altres que, d'alguna altra manera, defrauden o falsegen la lliure competència.  
m) El descobriment de condicions territorials no tingudes en compte a l'acordar el programa d'actuació i que facen legalment inviable la prossecució d'esta, sense perjuí de les compensacions que procedisquen, si és el cas, o de la possibilitat d'esmenar les seues previsions, si això fóra possible, sense desvirtuar substancialment les mateixes.  
n) Incórrer el contractista, durant la vigència del contracte en alguna de les prohibicions de contractar previstes en l'article 49 de la Llei de Contractes del Sector Públic.  
o) Les reiterades deficiències en l'execució del contracte.  
p) L'incompliment greu dels deures essencials de l'urbanitzador directament imposats per esta Llei.  
q) L'incompliment d'alguns dels compromisos oferits.  
r) La caducitat del programa per transcurs del termini total per a escometre-ho i, si és el cas, la pròrroga.  
s) El mutu acord entre l'Ajuntament i l'urbanitzador, sense perjuí de les indemnitzacions que, si és el cas, procedisquen en benefici dels propietaris de terrenys o altres afectats.  
t) La subcontractació total o parcial de prestacions que siguen objecte del contracte sense la amb l'autorització prèvia expressa de l'Ajuntament.  
u) La suspensió, per causa imputable a l'Ajuntament, de la iniciació del contracte per un termini superior a sis mesos a partir de la data assenyalada en el mateix per al seu començament.  
v) El desistiment o la suspensió del contracte per un termini superior a un any acordada per l'Ajuntament.  
3. Per a la resolució del contracte entre l'Ajuntament i l'urbanitzador serà preceptiva la prèvia emissió d'informe favorable pel Consell del Territori i el Paisatge.  
4. L'Ajuntament, al resoldre l'adjudicació, podrà acordar que l'urbanitzador continue l'execució del programa sota les seues condicions, durant el temps indispensable per a evitar perjuís a l'interés públic.  
5. La resolució de l'adjudicació l'acordarà l'Ajuntament, amb audiència prèvia a l'urbanitzador per un termini de 10 dies hàbils, i previ dictamen del Consell del Territori i el Paisatge, que podrà ser instat també per l'urbanitzador. Sense perjuí de les responsabilitats econòmiques que procedisquen, això determinarà la cancel·lació de la programació i la subjecció de l'àmbit de l'actuació al règim del sòl urbanitzable sense programació.  
XXVII. Prerrogatives de l'administració (art. 286.1.e del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
L'Ajuntament ostenta totes les prerrogatives que, en general, reconeix la legislació de contractes de les administracions públiques, entre estes, les d'interpretar el present contracte administratiu especial, resoldre els dubtes que oferisca el seu compliment, modificar els termes de l'adjudicació per causes imprevistes o no previstes en les presents bases i que siguen d'interés públic, acordar la seua resolució i determinar els efectes d'esta.  
XXVIII. Jurisdicció competent (art. 286.1.f del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística)  
És competent l'ordre jurisdiccional contenciosoadministratiu per a conèixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució, i execució del contracte administratiu especial entre l'administració i l'agent urbanitzador seleccionat en pública concurrència.  
ANNEX I  
A) Objecte del contracte  
  
B) Ordenació urbanística  
  
C) Memòria de necessitats i objectiu del programa d'actuació  
  
D) Fitxa de gestió  
  
E) Criteris i objectius territorials  
  
F) Criteris d'ordenació urbanística  
  
G) Objectius de l'edificació  
  
H) Prescripcions Tècniques dels documents d'ordenació i gestió  
  
I) Preu licitació  
  
J) Terminis de desplegament i execució del programa  
  
K) Garanties   
  
L) Presentació de proposicions  
  
M) Redelimitació de l'àmbit territorial  
La redelimitació de l'àmbit territorial es permetrà sempre que es produïsquen les condicions següents:  
- Per ajustos de vores  
- Per connexions de serveis  
N) Proposició Jurídic Econòmica (a omplir pel proponent).  
  
O) Criteris d'adjudicació  
  
P) Adjudicació connexa o condicionada  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*   
ANEXO I  
A) Objeto del contrato  
  
B) Ordenación urbanística  
  
C) Memoria de necesidades y objetivo del programa de actuación  
  
D) Ficha de gestión  
  
E) Criterios y objetivos territoriales  
  
F) Criterios de ordenación urbanística  
  
G) Objetivos de la edificación  
  
H) Prescripciones técnicas de los documentos de ordenación y gestión  
  
I) Precio licitación  
  
J) Plazos de desarrollo y ejecución del programa  
  
K) Garantías   
  
L) Presentación de proposiciones  
  
M) Redelimitación del ámbito territorial  
La redelimitación del ámbito territorial se permitirá siempre y cuando se produzcan las siguientes condiciones:  
- Por ajustes de bordes  
- Por conexiones de servicios  
N) Proposición jurídico económica (a rellenar por el proponente).  
  
O) Criterios de adjudicación  
  
P) Adjudicación conexa o condicionada  




Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6240, del 07-04-2010 (2010/3033)

Bases particulares para la programación de la actuación integrada de la UE-J del Plan General.
----------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6240

Fecha DOGV
:   07-04-2010

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - B) LICITACIÓN Y ADJUDICACIÓN DE CONTRATOS

Número del documento
:   2010/3033

CVE


Fecha del documento
:   04-03-2010

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Puçol

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Puçol](javascript:void(0))
    * [contrato administrativo](javascript:void(0))

Bases particulares para la programación de la actuación integrada de la UE-J del Plan General. [2010/3033]  
El Pleno del Ayuntamiento en sesión celebrada el 22 de febrero de 2010 ha adoptado acuerdo cuya parte dispositiva es del siguiente tenor literal:  
«Primero. Iniciar el procedimiento para la gestión indirecta para el desarrollo del programa de actuación integrada correspondiente a la UE-J, delimitada por el Plan de Reforma Interior que ordena dicha unidad, de acuerdo con las bases generales establecidas en el anexo II del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.  
Segundo. Aprobar las bases particulares para la programación de actuación integrada de la unidad de ejecución UE-J del Plan General de Puçol, que constan en el expediente y su anexo I.  
Tercero. Ordenar la publicación del correspondiente anuncio del concurso para la selección de agente urbanizador, en primer lugar en el Diario Oficial de la Unión Europea; en el tablón de anuncios municipal; y en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Cuarto. Facultar al alcalde para cuantas gestiones requiera la ejecución de los anteriores acuerdos.»  
Contra el punto segundo de dicho acuerdo de aprobación de las bases particulares de programación, que es definitivo en vía administrativa; de conformidad con los artículos 286.2, 447 y 448 del Decreto 67/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística y lo establecido en la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, y en la Ley 29/1998, de 13 de julio, de la Jurisdicción Contencioso-Administrativa, podrán interponerse los siguientes recursos:  
a) Con carácter potestativo, recurso de reposición ante el mismo órgano que dictó el acuerdo recurrido, en el plazo de un mes, a contar desde el día siguiente al de esta publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Si transcurriese un mes desde el día siguiente al de la interposición del recurso de reposición sin que éste haya sido resuelto, podrá entenderse que ha sido desestimado e interponer recurso contencioso-administrativo ante el Juzgado de lo Contencioso-Administrativo de Valencia, en el plazo de seis meses, desde esta desestimación presunta.  
b) Recurso contencioso-administrativo, ante el Juzgado de lo Contencioso-Administrativo de Valencia, dentro del plazo de dos meses contados desde el día siguiente al de esta publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Todo ello sin perjuicio de que se pueda ejercitar cualquier otro recurso o acción que se estime procedente. Las presentes bases particulares podrán ser consultadas en la página web del Ayuntamiento ().  
La publicación del anuncio de las bases particulares de programación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, producirá los efectos suspensivos del otorgamiento de licencias a los que se refiere el artículo 101.2 de la Ley Urbanística Valenciana, según prevé el artículo 289 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística. La suspensión de licencias implicará asimismo la de los acuerdos aprobatorios de nuevos programas en el mismo ámbito.   
Por lo que en cumplimiento de dicho acuerdo, a continuación se transcribe el texto completo de las bases particulares aprobadas y por la que se regirá el concurso de selección y adjudicación del programa de actuación integrada para el desarrollo del ámbito de la unidad de ejecución UE-J del Plan General de Puçol.  
Puçol, 4 de marzo de 2010.- El alcalde: José Vicente Martí Alpera.  
«Bases particulares reguladoras del programa de actuación integrada para el desarrollo de la unidad ejecución UE J, del Plan General de Ordenación Urbana de Puçol (Valencia).  
I. Objeto del contrato  
El presente contrato tiene por objeto el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada que se especifica en las presentes bases particulares, en las que se regulan las condiciones de carácter técnico, jurídico, económico y administrativo, para la selección de una propuesta de programa de actuación integrada y de un urbanizador para el desarrollo urbanístico del la unidad e ejecución UE-J, del Plan General de Puçol. Especificándose en el anexo I, apartado A.  
II. Régimen jurídico   
El presente contrato tiene naturaleza jurídica especial, y en todo lo no previsto en las presentes bases particulares, serán de aplicación la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana y el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado por Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell de la Generalitat (modificado por Decreto 36/2007), y las bases generales de programación reguladoras de la gestión indirecta de programas de actuación integrada en el término municipal de Puçol, son las contenidas en el anexo II del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística Valenciana, aprobado por Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell, tal y como se prevé expresamente en el artículo 131 de la Ley Urbanística Valenciana y en el artículo 284.3 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.  
Serán de aplicación supletoria las disposiciones, contenidas en el capítulo II, título III del libro I de la Ley 30/2007, de 30 de octubre, de Contratos del Sector, así como las normas que regulan la contratación administrativa de las entidades locales que le sean de aplicación.  
En caso de contradicción entre los documentos contractuales antes citados, el orden de prelación será el siguiente: bases particulares de programación, bases generales de programación y que en defecto de bases generales propias resultan de aplicación en el término municipal de Puçol las contenidas en el anexo II del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística Valenciana, aprobado por Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell, tal y como se prevé expresamente en el artículo 131 de la Ley Urbanística Valenciana y en el artículo 284.3 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística y contrato para el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada.  
III. Ordenación urbanística vigente   
La ordenación urbanística vigente en el ámbito de actuación está constituida por el Plan General de Puçol homologado a la Ley reguladora de la Actividad Urbanística, aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Valencia el 19 de septiembre de 1996. Y en desarrollo del mismo por el Plan de Reforma Interior de la unidad de ejecución J declarado definitivamente aprobado mediante resolución de 16 de marzo de 2009, del director general de Urbanismo. Reseña de este último acuerdo ha sido publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 6039, de 19 de junio de 2009; y publicado junto con las normas urbanísticas aprobadas en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 106, de fecha 6 de mayo de 2009.  
La ordenación urbanística vigente en el ámbito de actuación es la que figura en el apartado B del anexo I.  
IV. Memoria de necesidades y objetivos del programa de actuación integrada. (art. 131.2.b), Ley Urbanística Valenciana)  
1. Memoria de necesidades:  
Deberá justificarse en la propuesta de programación la necesidad de abordar un desarrollo urbano armónico, bajo un nuevo modelo que signifique una oferta de desarrollo inmobiliario, residencial.   
2. Objetivos de la programación:  
El ámbito de la unidad de ejecución a desarrollar abarca terrenos industriales en el entorno de la factoría Tísvol, actualmente clasificados como suelo urbano industrial, y el final de la calle Massamagrell, en suelo urbano residencial.  
La zona industrial es una manzana ocupada por una factoría de remolques para vehículos pesados, Tísvol, que ha trasladado su actividad al sector 4, más alejado del suelo residencial y más adecuado para el uso industrial intensivo y suelos sin uso. En la nave industrial se realizan todavía algunos trabajos que producen molestias a los vecinos del suelo residencial colindante además de constreñir la red viaria en ese punto de la localidad. Esto unido a que hay una rotonda proyectada en la antigua carretera de Barcelona a la altura de las calles Federica Montseny y Mercé Rodoreda y que facilitaría la unión con la ronda Corts Valencianes hace necesario redefinir urbanísticamente la manzana de Tísvol.  
Al mismo tiempo, se modifica la ordenación pormenorizada del final de la calle Massamagrell para dar solución a las traseras de las edificaciones que recaen a la avenida Hostalets de modo que la calle se queda con un ancho constante en todo el tramo y se ensancha el final de la calle Comptat. Con ello, se permite una mejor circulación y permite a los propietarios mejorar la imagen urbana.  
El uso industrial de la zona Mas del Bombo, situada más al sur, queda separada adecuadamente del residencial que se crea mediante la prolongación de la calle Tierno Galván.  
En resumen, los principales objetivos para la delimitación y ordenación de la unidad de ejecución para su posterior programación recogidos en el plan de reforma interior aprobado han sido:  
- Obtener los terrenos necesarios para la unión entre la ronda Oeste de la población y la travesía V-3007 con una anchura que permita el paso fluido del tráfico (20,50 m), ampliando los 7 m previstos en el Plan General.  
- Obtener los terrenos para la apertura de la calle Comptat con una anchura de 11 m hasta la travesía V-3007, ampliando los 4 m previstos en el Plan General.  
- Obtener los terrenos necesarios para la apertura de la calle Massamagrell, actualmente ocupados por antiguos vallados de piedra y patios privados.  
- Eliminación de un elemento perturbador con actividad permitida.  
Por tanto, los principales objetivos para la programación de la unidad de ejecución son:  
a) Gestionar la transformación jurídica de las fincas afectadas por el programa. En este sentido el urbanizador estará obligado a:  
- Recabar, de los correspondientes registros (de la propiedad y catastro), toda la información de las fincas y titulares de derechos y deberes incluidos en la actuación.  
- Amojonar y deslindar las parcelas aportadas a la reparcelación con carácter previo a la redacción del proyecto.  
- Efectuar un estudio fehaciente de las parcelas semiconsolidadas, con propuesta de solución en los términos previstos en el capítulo III, del título I, de la Ley Urbanística Valenciana.  
Presentar para su aprobación el proyecto de reparcelación.  
Pagar a los acreedores netos antes de que la reparcelación acceda al registro de la propiedad.  
- Inscribir en el registro de la propiedad las nuevas fincas resultantes, especialmente las destinadas al dominio público.  
- Hacer constar en el registro de la propiedad las afecciones existentes.  
- Cancelar las fincas catastrales aportadas a la reparcelación e inscribir las resultantes en el catastro.  
- Cualesquiera otras actuaciones necesarias para la transformación jurídica de las fincas afectadas.  
b) Urbanizar completamente la unidad de ejecución que constituye el objeto del programa y realizar las obras públicas adicionales que se precisen, con sujeción a las previsiones temporales y económicas del programa y conectar las infraestructuras con las redes generales de servicios, para ello deberán:  
- Presentar informes favorables para realizar las conexiones con las correspondientes compañías suministradoras (luz, agua, gas, telefonía y otras).  
- Incluir en el proyecto de urbanización la construcción de las obras complementarias de conexión con las redes municipales que fuesen necesarias.  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* - Aportar informes de las administraciones sectoriales cuyas competencias resulten afectadas por la actuación (dominio público hidráulico por la proximidad al barranco).  
c) Obtener los suelos dotacionales públicos del ámbito de la actuación a favor de la administración gratuitamente. A estos efectos:  
- El urbanizador efectuará su inscripción en el registro de la propiedad y trasladará a la administración la correspondiente certificación acreditativa de ello.  
- Los entregará en perfectas condiciones, una vez concluidas las obras de urbanización, levantando la correspondiente acta de entrega.  
- Los transformadores de energía eléctrica se considerarán equipamiento privado y se entregarán a la compañía suministradora. Tanto el coste del suelo necesario para su implantación como el coste de los mismos deberá ser asumido por todos los propietarios afectados.  
d) Ordenar el reparto equitativo de las cargas y beneficios de la actuación entre los afectados.  
e) Establecer plazos para edificar los solares resultantes de la actuación urbanizadora, incluyendo un cronograma en el que se indique expresamente el plazo de edificación de los terrenos propiedad del urbanizador o de otros propietarios adheridos a su iniciativa de programa y el de los solares destinados a viviendas sujetas a algún tipo de protección.  
f) Proceder a la descontaminación de los terrenos industriales cuyo coste será asumido únicamente por los propietarios de los terrenos afectados.  
Todo ello de conformidad con lo establecido en apartado C, del anexo I  
V. Parámetros urbanísticos (art. 131.2.c de la Ley Urbanística Valenciana)  
Los parámetros urbanísticos son los establecidos en el Plan General, zona de casco nuevo y el PRI que ordena la unidad y cuyo resumen consta en la ficha de gestión que figura en el apartado D del anexo I.  
Los parámetros urbanísticos del Plan de Reforma Interior aprobado son los siguientes:  
  
  
La edificabilidad de viviendas sujetas a algún tipo de protección se sitúan en las manzanas A y B1 tal y como se recoge en el Plan de Reforma Interior.  
VI. Criterios y objetivos territoriales (art. 131.2.d Ley Urbanística Valenciana)  
Los criterios y objetivos territoriales han quedado expuestos en la «Base IV.2. Objetivos de la programación», en tanto en cuanto, unidad de ejecución J cuenta con un Plan de Reforma Interior definitivamente aprobado. No obstante se enumera un extracto en el apartado E del anexo I.  
VII. Criterios de ordenación urbanística (art. 131.2.d de la Ley Urbanística Valenciana)  
El Plan de Reforma Interior aprobado establece la ordenación pormenorizada del ámbito por lo que no se permite que las propuestas que se presenten modifiquen esta ordenación.   
Tampoco se permite la ordenación de áreas aisladas mediante un estudio de detalle.  
Los criterios de ordenación urbanística son los que se establecen en el apartado F del anexo I.  
VIII. Objetivos de edificación privada (art. 131.2.e Ley Urbanística Valenciana)  
1. Los objetivos de edificación privada son los establecidos en el apartado G del anexo I.  
2. Las condiciones de las parcelas edificables, el volumen y forma de los edificios, las condiciones estéticas de la edificación, así como la reserva de aparcamientos, serán los establecidos en el PRI de la UE-J, en el Plan General de Puçol y en concreto en al apartado G del anexo I.   
A continuación se reproduce las normas urbanísticas del Plan General:  
Casco nuevo  
8.2.A. Ámbito.  
Su delimitación exacta viene reflejada en el plano correspondiente, coincidiendo con aquellas zonas que han supuesto el desarrollo más actual del casco urbano de la población, fundamentalmente en su parte norte, oeste y sudoeste.  
8.2.B. Usos.  
1. El uso global o dominante de esta zona es el de residencia plurifamiliar, admitiéndose tipologías residenciales unifamiliares adosadas o en hilera.  
1.1. En las parcelas residenciales situadas dentro del perímetro definido por las calles: Miguel Hernández, Mallaeta, Alt Millars, La Costera, Palleter, y avenida Molí de Vent, el uso permitido es el de vivienda unifamiliar.  
2. Se prohíben expresamente los siguientes usos:  
Terciarios: enclavados en zonas industriales. Campamentos de turismo. Actividades recreativas con aforo superior a 700 personas.  
Industriales: incompatibles con vivienda.  
Almacenes con superficie superior a 500m²: incompatibles con vivienda.  
Aparcamientos: en edificio exclusivo o de uso exclusivo de vehículos colectivos de personas o mercancías.  
3. Se permiten cualesquiera otros usos no incluidos en el apartado 2 anterior, salvo que manifiestamente sean incompatibles con el uso dominante residencial asignado a esta zona.  
4. El régimen de usos que se establece estará sujeto a las siguientes condiciones de compatibilidad:  
a) Almacenes compatibles con la vivienda.  
Sólo podrán ubicarse en planta baja e inferiores a la baja. Deberán contar con accesos desde la vía pública y núcleos de comunicación vertical independientes y diferenciados de los del resto de usos.  
b) Locales industriales compatibles con la vivienda.  
Sólo podrán ubicarse en planta baja e inferiores a la baja. Deberán contar con accesos desde la vía pública y núcleos de comunicación vertical independientes y diferenciados de los del resto de usos.  
c) Aparcamientos de uso público o privado.  
Podrán situarse en cualquiera de las ubicaciones siguientes:  
En planta primera e inferior a la primera.  
Bajo espacios libres privados o, en su caso, previa concesión administrativa o mera autorización, bajo espacios libres públicos.  
Al aire libre sobre superficie libre de parcela, con una ocupación máxima del 40% de dicha superficie libre. Se admitirá tan solo en parcelas y/o edificios no protegidos y no podrán tener el carácter de estacionamiento de acceso público.  
d) Uso residencial comunitario.  
Se admite en edificio de uso exclusivo, entendiendo como tal aquél en el que todas las plantas por encima de la baja, (plantas de piso), se destinan a este uso, (pudiendo también ubicarse en planta baja). Si se ubica en edificio de uso mixto, las plantas destinadas a este uso se situarán siempre por encima de las destinadas a usos no residenciales y por debajo de las destinadas a viviendas.  
e) Uso residencial plurifamiliar.  
Se trata del uso global o dominante asignado por el plan en estas zonas. Se admite en edificio de uso exclusivo, entendiendo como tal aquél en el que todas las plantas por encima de la baja, (plantas de piso), se destinan a viviendas, (pudiendo también ubicarse en planta baja). Si se ubica en edificio de uso mixto, las plantas destinadas a este uso se situarán siempre por encima, tanto de las destinadas a usos no residenciales, como de las destinadas a despachos profesionales o a uso residencial comunitario.  
f) Uso comercial compatible con la vivienda.  
Sólo podrán ubicarse en planta primera e inferiores, exceptuándose las calificadas compatibles (grado I y II); o bien en edificio de uso exclusivo, para un único establecimiento. Si se ubican en edificio de uso mixto, los locales comerciales deberán contar con accesos desde la vía pública y núcleos de comunicación vertical independientes y diferenciados de los del resto de usos.  
g) Hoteles, hostales, pensiones y apartamentos en régimen de explotación hotelera.  
Se admite en edificio de uso exclusivo. Si se ubica en edificio de uso mixto, las plantas destinadas a este uso se situarán siempre por encima de las destinadas al resto de usos no residenciales y por debajo de las destinadas a usos residenciales, con accesos independientes.  
h) Locales de oficina.  
Se admiten en edificio de uso exclusivo de oficinas, entendiendo como tal aquel en el que todas las plantas por encima de la baja, (plantas de piso), se destinan a locales de oficina, (pudiendo también ubicarse en plantas semisótano y baja, pero, en ningún caso, en plantas de sótano).  
Si se ubican en edificio de uso mixto, las plantas destinadas a este uso se situarán en planta semisótano y superiores y siempre por debajo de las destinadas a usos hoteleros y/o residenciales y por encima de las destinadas al resto de usos no residenciales. Se exceptúan los despachos profesionales y pequeñas actividades de carácter netamente artesanal (peluquería, sastrería, etc.), con una superficie inferior a 150 m² y con menos de 5 trabajadores.  
i) Actividades recreativas.  
Se admiten en planta baja y planta semisótano, salvo que se ubiquen piezas habitables residenciales en planta baja. Deberán contar con accesos desde la vía pública y núcleos de comunicación vertical independientes y diferenciados de los del resto de usos. Quedan prohibidas las discotecas en esta zona.  
j) Dotacionales.  
Se admiten en semisótano y plantas superiores con las limitaciones establecidas en el párrafo k). Se admiten así mismo en edificio de uso exclusivo.  
k) En edificios mixtos con uso residencial se cumplirán las siguientes condiciones:  
k.1) los locales no residenciales se ubicarán siempre en plantas inferiores a aquellas en las que se ubican los locales residenciales, con las precisiones establecidas anteriormente.  
l) Las distintas agregaciones de los usos terciarios descritos en los párrafos f), g), h) e i) podrán, con las limitaciones establecidas, situarse en edificio de uso exclusivo terciario.  
8.2.C. Condiciones de parcela.  
1. Las parcelas edificables cumplirán las siguientes condiciones:  
La superficie mínima de parcela edificable será de 80 metros cuadrados.  
Todos y cada uno de sus lindes frontales tendrán, como mínimo, 5 metros de longitud.  
La forma de la parcela será tal que pueda inscribirse en ella un rectángulo de 5x10 metros, cuyo lado menor coincida con la alineación exterior y sus lindes laterales no formen un ángulo inferior a 60 grados.  
Quedan excluidas de las anteriores condiciones aquellas parcelas que, sin cumplirlas, limiten en ambos lindes laterales con edificaciones consolidadas.  
Ver artículo 6.2.A.2  
2. Parámetros de emplazamiento.  
La ocupación de la parcela edificable se ajustará a las alineaciones definidas en el plano correspondiente. La edificación podrá retranquearse de la alineación exterior. Quedan permitidos pequeños entrantes, pero en el supuesto de que superen 1 m se exigirá vallado que mantenga la alineación. No obstante, en los retranqueos menores a un metro, la obligatoriedad del vallado quedará a criterio de los servicios técnicos municipales. En cualquier caso los paramentos de medianeras que aparezcan por el retranqueo deberán tener el mismo tratamiento que la fachada principal. Ver artículo 6.3.C.  
La profundidad edificable no podrá rebasar los 21 metros.  
La línea de edificación podrá quedar retirada de las alineaciones interiores que se señalan; en este caso, el retiro deberá ser paralelo a la alineación.  
En las parcelas con longitud de fachada superior a treinta y seis (36) metros y superficie superior a mil quinientos (1.500) metros cuadrados, que no tuvieran señaladas alineaciones interiores, podrán ser objeto de estudio de detalle, con el fin de reordenar el volumen edificable. En este supuesto, podrán crearse patios abiertos a fachada, siempre que su perímetro tenga características de fachada y edificar en altura el suelo situado a más de veinte (20) metros de la alineación exterior, siempre que se justifique un adecuado tratamiento a los espacios interiores resultantes en la manzana. Se podrá edificar una planta más de las señaladas en el plano de alineaciones y rasantes siempre y cuando no se supere el número de plantas del edificio colindante inmediato más alto.  
Patios de luces. Dimensiones.  
La dimensión de los patios de luces se ajustará a las normas de habitabilidad vigentes HD/91.  
8.2.D. Condiciones de volumen y forma de los edificios.  
1. Altura de cornisa   
La altura de cornisa máxima de la edificación se establece en función del número de plantas grafiado en el plano correspondiente, con arreglo a la siguiente fórmula:  
Hc = 4,00 + 3,30 Np  
Siendo Hc la altura de cornisa máxima expresada en metros y Np el número de plantas a edificar sobre la baja, (es decir, el señalado en los planos menos uno).  
De la aplicación de la fórmula se deduce el siguiente cuadro:  
  
2. Enrase de cornisas.  
Cuando fuere necesario por razones de adecuación al entorno urbano, se exigirá que la altura de cornisa del edificio, aún superando las máximas indicadas, se enrase con la de cualesquiera de los edificios colindantes, protegidos o no, con las siguientes condiciones:  
El enrase se realizará en la franja comprendida entre E metros por encima y por debajo de la altura de cornisa máxima correspondientes, donde E viene definido en relación al número de plantas grafiado en el plano correspondiente según la siguiente fórmula:  
1,10 + 0,10 Np  
Donde Np es el número de plantas a edificar sobre la baja, (es decir, el señalado en los planos menos uno).  
El enrase no podrá implicar la construcción de mayor o menor número de plantas que las determinadas en el plano correspondiente.  
3. Tolerancia de alturas.   
El número mínimo de plantas a edificar es de una planta.  
4. Construcciones por encima de la altura de cornisa del edificio:  
Aprovechamiento del espacio bajo cubierta inclinada.  
La buhardilla deberá estar vinculada a la vivienda de la última planta, desde la que se accederá, no pudiendo accederse a ésta directamente desde elementos comunes.  
La altura de la cumbrera no será superior a 3,50 m.  
Las pendientes de la cubierta deberán estar comprendidas entre 15º y 22º (27% y 40%). El faldón recayente a la alineación exterior deberá llegar hasta la fachada, arrancará desde la arista superior del forjado de la última planta y deberá ser continuo hasta la cumbrera. En el faldón a la vía pública se permitirán escotaduras con las siguientes condiciones: el hueco deberá estar delimitado por sus cuatro lados por faldones de teja de 1 m de anchura como mínimo, excepto en el faldón inferior cuya altura será la que resulte de conseguir una altura de antepecho de 1 m [artículo 2.17 HD/91] con la pendiente permitida; el hueco tendrá un ancho máximo de 6 m y representará una superficie máxima del 40% del faldón de la cubierta medido en verdadera magnitud. Cualquier cerramiento vertical de esta planta se situará a un mínimo de tres metros de la alineación oficial del edificio.  
En el caso de construir cubiertas planas, éstas se situarán necesariamente a la parte posterior de la cubierta inclinada. El casetón de acceso a esta cubierta plana posterior deberá estar integrado necesariamente dentro de la cubierta inclinada con la limitación de altura anterior.  
En el caso de solares en esquina a varias calles están permitidos los muros piñones.  
Solo se permitirán cubiertas inclinadas excepto cuando la única construcción por encima de la altura de cornisa del edificio sea exclusivamente el casetón de acceso a la cubierta. En este caso el casetón podrá tener cubierta plana y se permitirán remates ornamentales de teja con una altura máxima de 1,20 m con las pendientes señaladas anteriormente.  
Las casetas de ascensores, depósitos y otras instalaciones deberán situarse a no menos de 3 metros del plano de fachada coincidente con la alineación exterior. Se admitirá, no obstante, retiros menores en aquellos casos que por la exigüidad de la parcela o por criterios compositivos de fachada quede suficientemente justificada la excepción.  
Esta superficie de buhardilla contará a los efectos del cálculo de la edificabilidad permitida.  
En las parcelas residenciales situadas dentro del perímetro definido por las calles: Miguel Hernández, Mallaeta, Alt Millars, La Costera, Palleter, y avinguda Molí de Vent, el uso permitido es el de vivienda unifamiliar permitiéndose la construcción de dos plantas y ático. Los áticos deberán cumplir las siguientes condiciones:  
La cubierta no podrá sobrepasar el plano que, conteniendo la arista superior del forjado de la última planta, forme una pendiente máxima del sesenta por ciento (60%)  
La superficie útil no podrá ser superior al 40% de la superficie útil de la planta desde la que se accede.  
Podrá integrarse dentro del volumen definido por la cubierta inclinada, pero en el caso de aparecer paramentos verticales, éstos deberán retranquearse respecto de la línea de fachada (alineación oficial) 4 m.  
Ver artículo 6.2.E  
5. Sótanos y semisótanos.  
Se permite la construcción de sótanos y semisótanos con las determinaciones que se establecen en las ordenanzas generales.  
6. Planta baja.  
La cara inferior del primer voladizo no podrá situarse, en ningún caso, a menos de 3,25 metros sobre la cota de referencia.  
Se permite la construcción de entreplantas con las determinaciones que se establecen en las ordenanzas generales.  
7. Construcciones en patio de manzana.  
En patios de manzana en los que el plano señale la posibilidad de edificar en planta baja, la altura máxima del plano superior del forjado de techo no podrá exceder de 5 metros sobre la cota de referencia.  
Por encima del forjado de techo de las plantas bajas en patios de manzana, tan solo se admitirán los siguientes elementos:  
Los faldones de las cubiertas planas.  
Los elementos de separación entre terrados, con una altura máxima de 2,20.  
Las barandillas de protección.  
Una capa de tierra de hasta 40 cm. de espesor, cuando se previese un tratamiento ajardinado.  
Las chimeneas de ventilación o de evacuación de humos, calefacción y acondicionamiento de aire con las alturas que, en orden a su correcto funcionamiento, determinen la reglamentación específica vigente o, en su defecto, las normas de buena práctica de la construcción.  
8. Cuerpos y elementos salientes en la zona.  
Los cuerpos y elementos salientes autorizados sobre la alineación exterior se establecen en función de la anchura de las calles; dicha anchura se determina como la menor existente a lo largo del tramo de la manzana en que se sitúa el edificio. En las plazas o espacios libres, se considerará la anchura de la calle de mayor ancho que acceda al mismo. Son los siguientes:  
Aleros.  
En calles de anchura inferior a ocho (8) metros: cincuenta (50) centímetros.  
En calles de anchura igual o superior a ocho (8) metros e inferior a quince (15) metros: ochenta (80) centímetros.  
En calles de anchura igual o superior a quince (15) metros: un (1) metro.  
Impostas, molduras, pilastras, recercados, cinchos y demás elementos compositivos.  
En aceras de anchura igual o inferior a 50 centímetros, los salientes, (ornamentales o no), máximos en planta baja, serán de cinco (5) centímetros.  
En aceras de anchura superior a 50 centímetros, los salientes máximos serán de un diez por ciento (10%) del ancho de la acera, sin superar los quince (15) centímetros.  
Balcones, balconadas y terrazas. El vuelo máximo autorizado es:  
En calles de anchura inferior a ocho (8) metros: cincuenta (50) cm.  
En calles de anchura igual o superior a ocho (8) metros e inferior a quince (15) metros: ochenta (80) centímetros.  
En calles de anchura igual o superior a quince (15) metros: un (1) metro.  
Se permiten elementos ornamentales en balcones con estas condiciones:  
Pilastras de 0,25 m. de lado máximo.  
Huecos entre pilastras no menores de 1,50 m.  
Sobre la alineación de fachada, (señalada por el plan), recayente a patio interior de manzana, sólo se autorizarán los siguientes cuerpos y elementos salientes:  
En cualquier caso:  
Aleros con una longitud máxima de vuelo de 35 cm.  
Impostas, molduras, pilastras, recercados, cinchos y demás elementos compositivos con una longitud máxima de vuelo de 15 cm.  
En patios de manzana en los que pueda inscribirse como mínimo un círculo de 10 metros de diámetro entre alineaciones de fachada:  
Balcones con una longitud máxima de vuelo de 60 cm.  
Balconadas con una longitud máxima de vuelo de 60 cm.  
Terrazas con una longitud máxima de vuelo de 60 cm.  
Aleros con una longitud máxima de vuelo de 60 cm.  
Impostas, molduras, pilastras, recercados, cinchos y demás elementos compositivos con una longitud máxima de vuelo de 15 cm.  
9. Altura del voladizo  
En la zona de ensanche, los cuerpos salientes recayentes a calles, plazas o espacios libres públicos podrán situarse en planta primera y superiores, teniendo una altura mínima de 3,25 m. Los que sobresalgan de las alineaciones de fachada recayentes a patio interior de manzana, solo podrán situarse en segunda planta y superiores, salvo que el plan señale el patio de manzana como espacio libre, en cuyo caso podrán situarse también en primera planta.  
10. Longitud máxima de voladizos.  
Los voladizos deberán separarse de las medianeras vecinas una distancia igual a su vuelo con un mínimo de 60 cm.  
Se permitirán miradores con las siguientes condiciones:  
El ancho mínimo de calle deberá ser de 8 m.  
La longitud máxima será del 24% de la longitud de la fachada, y en tramos no superiores a 4 m.  
No obstante en obras de elevación sobre edificios ya construidos, y por criterios compositivos de fachada, se permitirá la construcción de miradores con las mismas características y dimensiones que los existentes, aún cuando no cumplan estas últimas condiciones.  
Se podrá alterar libremente el porcentaje de cuerpos salientes en cada planta, de manera que, en el conjunto de toda la fachada, no sobrepasen el referido 60% del total de las longitudes del ancho de fachada y planta.  
Reserva de aparcamientos  
En cuanto a la reserva de aparcamientos en edificios de nueva planta, en aquellos casos en los que, o bien por la escasa dimensión de la parcela, o bien por condiciones propias del subsuelo, o bien por otras condiciones justificables (económicas, técnicas, etc.), no sea adecuada la construcción del aparcamiento, dicha reserva se podrá situar en edificios colindantes con exceso de plazas, siempre que se sitúe a una distancia menor de un radio de 250 metros respecto del edificio en cuestión. Ver artículos 5.7 y 6.3.A  
Ver artículo 6.2.H Condiciones estéticas  
Línea a trazos avenida de Hostalets  
En los solares y edificaciones delimitadas a trazos en la avenida de Hostalets (desde la avenida Molí de Vent hasta la avenida de Alfinach) se podrán realizar obras de mantenimiento, rehabilitación y nueva planta manteniendo su alineación actual siempre y cuando se mantenga el volumen existente. Caso de incrementar el volumen, deberán edificarse a línea con las otras construcciones (línea gruesa retranqueada de la de trazos).  
No obstante, y con el fin de igualar cornisas y no dejar medianeras vistas, en caso de que existiera alguna edificación flanqueada por otras alineadas a la línea de trazos, y que no superen las tres plantas de altura, la primera podrá edificarse hasta la altura de las colindantes.  
3. En el caso del área de reparto 1, se establece la obligación de simultanear la urbanización y la edificación en el 50% de la correspondiente a la vivienda sometida a algún régimen de protección promovida por el agente urbanizador, porcentaje mínimo establecido en el apartado G del anexo I.  
IX. Prescripciones técnicas de los documentos de ordenación y gestión (art. 131.2.f de la Ley Urbanística Valenciana)  
Los documentos técnicos a presentar por el aspirante a urbanizador serán los siguientes:  
Proyecto de urbanización.  
Proyecto de reparcelación.  
La documentación se presentará en papel y formato digital (pdf y dwg). Se deberán presentar tres copias del proyecto de reparcelación y cinco del proyecto de urbanización.  
Cada uno documentos requerirá aprobación municipal expresa.  
Proyecto de reparcelación.  
El proyecto de reparcelación constará de los siguientes documentos:  
a) Memoria, que deberá expresar y justificar los siguientes extremos:  
I) Circunstancias o acuerdos que motiven la reparcelación y peculiaridades que en su caso concurran.   
II) Descripción de la unidad reparcelable.   
III) Criterios utilizados para definir y cuantificar los derechos de los afectados.   
IV) Criterios de valoración de las superficies adjudicadas.   
V) Criterios de adjudicación.   
VI) Criterios de valoración de los edificios y demás elementos que deban destruirse y de las cargas y gastos que correspondan a los adjudicatarios.  
VII) Cualquier otra circunstancia que contribuya a explicar los acuerdos que se propongan.  
b) Relación de propietarios e interesados que incorporará sus datos identificativos de modo que sea posible la práctica de cualesquiera comunicaciones dirigidas a los mismos.   
c) Descripción de las fincas o partes de fincas aportadas a la reparcelación que expresará la naturaleza y cuantía de las fincas y derechos aportados por los propietarios con descripción de las fincas o partes de fincas aportadas a la reparcelación. La totalidad de la superficie incluida en el área reparcelable deberá ser objeto de identificación registral. A tal fin, el proyecto de reparcelación forzosa deberá proponer la inmatriculación de las fincas que carecieren de inscripción, y la rectificación de su extensión superficial o de sus linderos o de cualquier otra circunstancia descriptiva sin necesidad de otro requisito. El proyecto de reparcelación forzosa propondrá la realización de las operaciones de modificación de entidades hipotecarias que sean precisas para la formación de las fincas que han de ser incluidas en el área reparcelable.  
d) Propuesta de adjudicación de las fincas resultantes expresando el aprovechamiento urbanístico que a cada una corresponda y la designación nominal de los adjudicatarios. Las adjudicaciones de fincas de resultado y su descripción deberán cumplir los requisitos establecidos en la legislación hipotecaria para permitir la inscripción del proyecto en el registro de la propiedad.  
e) Tasación de los derechos, edificaciones, construcciones o plantaciones que deban extinguirse o destruirse para la ejecución del plan. Las valoraciones de los edificios, plantaciones, instalaciones y derechos que deban extinguirse, destruirse o sean incompatibles con el planeamiento urbanístico deberán ser objeto de justificación expresa que integrará el proyecto de reparcelación forzosa. A tal fin, el urbanizador podrá ser facultado para acceder a las propiedades privadas a los efectos de efectuar las pertinentes comprobaciones y mediciones sobre las fincas aportadas y los elementos que deban ser objeto de valoración.  
f) Cuenta de liquidación provisional respecto a cada propietario. Si éste resultara ser acreedor neto el urbanizador le indemnizará antes de ocupar su finca originaria.  
g) Memoria de fijación de cuotas de urbanización en los términos establecidos en la legislación vigente.  
h) Planos.  
- Plano de situación y relación con la ciudad.   
- Planos de información, que reflejen la evolución histórica de la realidad física, incorporando los parcelarios o planos catastrales anteriores en el tiempo, correspondientes a la misma superficie.  
- Planos de delimitación e información, con expresión de los límites de la unidad reparcelable, linderos de las fincas afectadas, edificaciones y demás elementos existentes sobre el terreno.   
- Plano de ordenación, en el que se reproduzca, a la misma escala que el anterior, el correspondiente plano del plan que se ejecute.   
- Plano de clasificación y valoración de las superficies adjudicadas.   
- Plano de adjudicación, con expresión de los linderos de las fincas resultantes adjudicadas.   
- Plano superpuesto de los de fincas aportadas y adjudicación, en el que se justificará la aplicación de los criterios de adjudicación.  
Los planos deberán redactarse en una escala comprendida entre 1:500 y 1:2.000 y, en todo caso, con la claridad suficiente para que puedan percibirse los linderos y demás grafismos. La simbología gráfica y la enumeración de las parcelas debe ser uniforme y unívoca en todo el proyecto. No podrán utilizarse símbolos contrarios a los que sean comunes en la práctica usual ni que conduzcan a error o cuyo significado no se explique en debida forma.  
El proyecto de reparcelación deberá contener toda la información y documentación necesaria para su inscripción en el registro de la propiedad de conformidad con lo establecido en la normativa hipotecaria.  
Los documentos de gestión deberán de contemplar también lo establecido en el apartado H del anexo I.  
X. Prescripciones técnicas del proyecto de urbanización (art. 131.2.h de la Ley Urbanística Valenciana)  
El proyecto de urbanización deberá definir los detalles técnicos con precisión suficiente para que pueda ser ejecutado, eventualmente, bajo la dirección de técnico distinto a su redactor original, debiendo cumplir lo establecido en el artículo 101 de la Ley de Contratos del Sector Público. No podrá modificar las previsiones del plan que desarrolla. En ningún caso, podrá contener determinaciones sobre ordenación, régimen del suelo o de la edificación. Comprenderá todos y cada uno de los documentos señalados en el artículo 156.1 de la Ley Urbanística Valenciana y en el artículo 350 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.  
El proyecto de urbanización establecerá las obras y servicios urbanísticos que constituyen la urbanización con un nivel de calidad similar al de las zonas residenciales recientemente desarrolladas por este ayuntamiento y conectará las infraestructuras a las redes generales municipales. Las obras a incluir en el proyecto son las siguientes:  
a) Pavimentación de calzadas, aparcamientos, aceras, red peatonal y tratamiento de espacios libres, con mobiliario urbano y señalización y placas con los nombres de las calles.  
b) Redes de distribución de agua potable, de riego, de agua bruta y de hidrantes contra incendios.  
c) Red de alcantarillado separativo, para aguas residuales y para aguas pluviales.  
d) Red de distribución de energía eléctrica, incluyendo centros de transformación, gasificación y comunicaciones.  
e) Red de alumbrado público.  
f) Jardinería, arbolado y ornamentación en el sistema de espacios libres.  
g) Contenedores de residuos urbanos.  
Los proyectos de urbanización deberán resolver el enlace y la integración de todos los servicios urbanísticos y acreditar que tienen capacidad suficiente para atenderlos. En los servicios de titularidad privada se acreditará la disponibilidad real de suministros por parte de las empresas titulares del servicio.  
El proyecto de urbanización en ningún caso modificará la ordenación aprobada ni podrá contener determinaciones sobre ordenación, régimen del suelo o de la edificación. Comprenderá todos y cada uno de los documentos señalados en el artículo 156.1 de la Ley Urbanística Valenciana y en el artículo 350 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.  
El proyecto de urbanización contendrá los siguientes documentos:  
a) Memoria descriptiva de las características de las obras.  
b) Planos de información y de situación en relación con el conjunto urbano. Incluirán la planta viaria del planeamiento que se ejecuta y del entorno inmediato.  
c) Planos de proyecto y de detalle con el siguiente contenido mínimo:  
I) Planta viaria general a escala mínima 1:1000.  
II) Plantas de pavimentación a escala mínima 1:1000.  
III) Perfiles Longitudinales de todo el viario público y planta de cotas, rasantes y perfiles de jardines y parques.  
IV) Perfiles transversales de todo el viario público, cada 20 m como mínimo.  
V) Plantas de la red de saneamiento, depuración y pluviales y perfiles longitudinales de las mismas a escala mínima 1:1000.  
VI) Plantas de todas las redes de servicios previstas a escala mínima 1:2000.  
VII) Detalles constructivos de las diferentes redes y secciones tipo de aceras y calzadas con ubicación de los diferentes servicios.  
VIII) Plantas de jardinería, a escala mínima 1:500, con identificación de especies, localización de mobiliario urbano, elementos de juegos infantiles, alumbrado, estanques y demás elementos compositivos.  
IX) Red de riego, tanto de jardines como, en su caso, de las restantes parcelas privadas cuando se prevea una reutilización de aguas depuradas.  
X) Red de alumbrado público, con detalles de luminarias.  
XI) Otros planos y detalles necesarios para una completa definición de las obras.  
d) Pliego de condiciones técnicas, generales y particulares.  
e) Mediciones.  
f) Unidades de obra.  
g) Estudio de seguridad y salud.  
h) Estudios específicos (contaminación y los que puedan ser exigidos por la legislación sectorial aplicable).  
El presupuesto general y resumen de presupuesto y el cuadro de precios descompuestos formarán parte de la proposición jurídico-económica.  
XI. Precio de licitación (art. 286.1.h del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística)  
El precio de licitación, que sirve exclusivamente de base para el cálculo de la garantía provisional, se estima en 1033.676, 65?, un millón treinta y tres mil seiscientos setenta y seis euros con sesenta y cinco céntimos de euro, el establecido en el apartado I del anexo I, de acuerdo con lo previsto en el artículo 140.1 de la Ley Urbanística Valenciana.   
XII. Plazos de desarrollo y ejecución del programa (art. 131.2.i de la Ley Urbanística Valenciana y art. 286.1.i del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística)  
Se establecen, en el apartado J del anexo I los siguientes plazos máximos para la ejecución de las siguientes actuaciones por parte del urbanizador:  
A) Transcurrido un mes desde la notificación del acuerdo de aprobación y adjudicación definitiva del programa de actuación Integrada al concursante seleccionado, se formalizará el contrato para el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada, bajo fe pública del secretario municipal. Con anterioridad a la formalización del contrato el urbanizador tendrá que acreditar ante la administración la constitución de la garantía definitiva.  
B) En su caso, la presentación de los textos refundidos correspondientes al proyecto de urbanización habrá de tener lugar en el periodo máximo de dos meses desde que tenga lugar la notificación al urbanizador de la aprobación, provisional o definitiva, que imponga modificaciones a la alternativa técnica.  
C) El inicio del procedimiento para la selección del empresario-constructor deberá tener lugar el plazo de un mes desde la aprobación del proyecto de reparcelación. Y deberá seleccionarse en el plazo máximo de tres meses desde su inicio.  
D) El proyecto de reparcelación se someterá a información al público por el urbanizador en el plazo máximo de tres meses a contar desde la finalización del plazo para la opción por la modalidad de retribución previsto en el artículo 166 de la Llei Urbanística Valenciana y en el artículo 382 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.   
Con tal finalidad, el urbanizador deberá presentar ante la administración actuante la acreditación justificativa de la práctica de las preceptivas comunicaciones reguladas y exigibles.  
E) La presentación de los textos refundidos correspondientes al proyecto de reparcelación tendrá que producirse en dos meses como máximo desde que tenga lugar la notificación al Urbanizador de las modificaciones a introducir en el Proyecto inicialmente formulado.  
F) El inicio de la ejecución de las obras de urbanización deberá de producirse en el plazo de tres meses desde la emisión del certificado de firmeza de la aprobación definitiva del proyecto de reparcelación, acreditándose mediante acta de replanteo suscrita por la dirección de las obras, el urbanizador y, al menos por un responsable municipal.  
El urbanizador deberá acreditar, en el acta de replanteo, el pago a los acreedores netos de la cuenta de liquidación o bien la consignación de dichas cantidades en la tesorería municipal.  
G) La ejecución de las obras de urbanización deberá de concluir en el periodo máximo de doce meses desde la emisión del acta de replanteo.  
La finalización de la ejecución de las obras de urbanización se acreditará mediante la expedición del certificado final de obras correspondiente y expedido por la dirección facultativa.   
I) Los plazos previstos en esta base solamente podrán ser prorrogados y suspendidos de acuerdo con lo dispuesto en la legislación de contratos de las administraciones públicas y de conformidad con lo establecido en el artículo 332 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.  
Las propuestas de programa contendrán los plazos máximos para la ejecución de las siguientes actuaciones por parte del urbanizador:  
a) Plazo máximo para la selección del empresario-constructor de la obra civil de urbanización, contado desde la aprobación del proyecto de reparcelación.  
b) Plazo máximo para la ejecución de las obras de urbanización contado desde la selección del empresario-constructor.  
c) Plazo máximo de edificación de los solares contado desde la recepción de las obras de urbanización (art 125.6 LUV).  
d) Plazo total de la ejecución del programa.  
XIII. Capacidad para ser urbanizador  
1. Podrán participar en el concurso para la selección y adjudicación del presente programa de actuación integrada todas las personas, naturales o jurídicas, españolas o extranjeras, que tengan plena capacidad de obrar, sean o no propietarias de los terrenos afectados y reúnan las condiciones de solvencia económica y financiera, técnica y profesional exigibles según las presentes bases.  
2. En ningún caso podrán ser urbanizadores ni promover programas de actuación integrada las personas en las que concurra alguna prohibición de contratar de las previstas en el artículo 49 de la Ley de Contratos del Sector Público.  
XIV. Solvencia económica y financiera (art. 131.2.m de la Ley Urbanística Valenciana)  
La justificación de la solvencia económica y financiera del urbanizador se acreditará por uno o algunos de los medios siguientes:  
a) Informe de instituciones financieras o, si procede, justificando la existencia de un seguro de indemnización por riesgos profesionales.  
b) Si se tratara de personas jurídicas, presentación de las cuentas anuales o de extracto de las mismas, en el caso en que la publicación de estas sea obligatoria en la legislación del país donde el aspirante a urbanizador esté establecido.  
c) Declaración sobre el volumen global de negocios y, si procede, sobre el volumen de negocios relacionado con el desarrollo y la promoción de actuaciones parecidas que son objeto de concurso, correspondiendo como máximo a los tres últimos ejercicios.  
XV. Solvencia técnica y profesional (art. 131.2.m de la Ley Urbanística Valenciana)  
1. La justificación de la solvencia técnica y profesional del urbanizador se acreditará por uno o varios de los medios siguientes:  
a) Presentación de una relación de los programas de actuación integrada, o instrumentos o contratos relacionados con el planeamiento y la gestión urbanística similares, promovidos y gestionados por el concursante.  
b) Indicación del equipo técnico, esté o no integrado en la estructura organizativa del urbanizador, que vaya a participar en la gestión del programa de actuación integrada, y especialmente de los responsables del control de calidad.  
c) Titulaciones académicas y profesionales del personal de dirección del urbanizador.  
d) Declaración que indique la media anual de personal, con mención, en su caso, del grado de estabilidad en el empleo y la plantilla del personal directivo durante los tres últimos años.  
e) Declaración del material, instalaciones y equipo técnico con el que cuente el urbanizador para el cumplimiento de sus compromisos.  
f) Declaración de las medidas adoptadas para controlar la calidad durante el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada, incluyendo los medios de estudio e investigación de los que se disponga.  
g) Declaración de las medidas de gestión medioambiental que el concursante está dispuesto a aplicar durante el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada.  
2. Si por razones justificadas en cada caso concreto el urbanizador no estuviera en condiciones de presentar la documentación solicitada por el Ayuntamiento, podrá acreditar su solvencia técnica y profesional basándose en la solvencia de otras entidades, con independencia de los vínculos jurídicos que tengan establecidos entre ellos, debiendo demostrar en este caso ante el ayuntamiento que contará con los medios necesarios para la ejecución del programa de actuación integrada, presentando los compromisos o documentos de análoga naturaleza que hayan suscrito entre ambos. Lo anterior se aplicará, en todo caso, cuando concurra a la licitación una agrupación de interés urbanístico.  
3. La justificación de la solvencia técnica y profesional de las agrupaciones de interés económico, uniones temporales de empresas u otras agrupaciones de personas naturales o jurídicas que decidan concurrir conjuntamente al concurso podrá basarse en los requisitos de solvencia de, al menos, uno de sus miembros.  
XVI. Garantías  
1. Quienes deseen participar en el procedimiento de licitación de un programa de actuación integrada tendrán que constituir en la forma y a los efectos previstos en la Ley de Contratos del Sector Público, una garantía provisional equivalente al 2% de la estimación aproximada de las cargas del programa, IVA no incluido, la cual asciende a la cantidad que se establece en el apartado K del anexo I.  
2. La garantía provisional responderá del mantenimiento de las propuestas de programa por los licitadores hasta la adjudicación, y de la propuesta del adjudicatario hasta la formalización del contrato para el despliegue y ejecución de los programas de actuación integrada.  
3. La garantía provisional será incautada a aquellos licitadores que retiren injustificadamente su proposición antes de la adjudicación definitiva.  
4. La garantía definitiva, a constituir en la forma y a los efectos previstos en la Ley de Contratos del Sector Público, se establece en un 10% del valor de las cargas de urbanización, IVA no incluido, del programa de actuación integrada aprobado. Se ingresará en plazo máximo de 15 días a contar desde la notificación del acuerdo de aprobación y adjudicación del programa.  
5. Procederá elevar la garantía definitiva al 20% en los supuestos de aprobación de programas de actuación integrada en los que las cargas urbanísticas se encuentren incursas en presunción de temeridad calculada en los términos establecidos en la legislación de contratos de las administraciones públicas.  
XVII. Presentación de proposiciones  
1. Quienes deseen tomar parte en la licitación deberán presentar en el plazo y lugar que se establece en el apartado L, del anexo I, sus proposiciones, integradas por tres sobres, identificados en su exterior con la indicación de la licitación a la que concurran y firmados por el licitador o persona que lo represente e indicando el nombre y apellidos o razón social del proponente con la siguiente documentación en idioma castellano o valenciano:  
Sobre A. Alternativa técnica, se presentará abierto.  
Sobre B. Proposición jurídico-económica, se presentará en sobre cerrado.  
La documentación obrante en estos sobres será objeto de valoración a los efectos de aprobación del programa y adjudicación de la condición de urbanizador.  
Sobre C. Se presentará con el título de «Documentación» y contendrá la siguiente documentación:  
A. Si concurriese una sociedad mercantil, deberá presentar escritura de constitución inscrita en el Registro Mercantil. Tratándose de una agrupación de interés urbanístico, se presentará escritura pública de constitución, así como inscripción en el registro de agrupaciones de interés urbanístico dependiente de la conselleria competente en urbanismo.  
B. Los que comparezcan o firmen proposiciones en nombre de otro o en representación de sociedad o persona jurídica, presentarán escritura de poder inscrita, en su caso, en el registro mercantil o registro público correspondiente.  
C. Cuando el ofertante actúe en nombre propio y sea empresa individual, deberá presentar DNI o fotocopia legalizada del mismo.  
D. Resguardo acreditativo de haber constituido la garantía provisional en los términos exigidos en la base XVI.  
E. Declaración responsable de no estar incurso en ninguna de las prohibiciones para contratar establecidas por la legislación reguladora de la contratación administrativa, incluyendo el hallarse al corriente en el cumplimiento de las obligaciones tributarias y con la seguridad social impuestas por las disposiciones vigentes.  
F. Los documentos que acrediten los requisitos de solvencia técnica y profesional, económica y financiera  
G. Los concursantes extranjeros tendrán que adjuntar una declaración de sometimiento expreso a la jurisdicción de los juzgados y tribunales españoles de cualquier orden, para todas las incidencias que, de manera directa o indirecta, pudieran surgir durante el procedimiento de adjudicación y durante el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada, con renuncia expresa, si procede, al fuero jurisdiccional extranjero que pudiera corresponderles.  
H. Declaración jurada o acta notarial acreditativa de haberse practicado o intentado practicar los avisos a que se refiere el artículo 134.4.  
En todo caso, con carácter previo a la adjudicación, el ayuntamiento requerirá al adjudicatario propuesto la justificación documental íntegra de tales extremos.  
I. En caso de concurrir a la licitación varias empresas, comprometidas a la constitución de una unión temporal, cada una de ellas deberá acreditar su personalidad jurídica y capacidad, indicando los nombres y circunstancias de los empresarios que suscriben las proposiciones, la participación de cada una de ellas, y designando la persona o entidad que, durante la vigencia del contrato, ha de ostentar la representación de la unión ante la administración, así como el compromiso formal de constituirse en Unión Temporal de Empresas en caso de resultar adjudicatarios.  
2. Cada concursante no podrá presentar más de una proposición, ni formular variantes. Tampoco podrá suscribir ninguna propuesta en unión temporal con otras si lo ha hecho individualmente o figurar en más de una agrupación. El incumplimiento de estas normas dará lugar a la no admisión de todas las propuestas de programa presentadas por éste.  
3. Si el último día del plazo de presentación de proposiciones coincidiera con sábado, domingo o festivo, el plazo se prolongará hasta el siguiente día hábil.  
4. Asimismo, los licitadores tendrán que incorporar a sus propuestas de programa un acta notarial acreditativa del sometimiento a información pública por el plazo de un mes de los documentos establecidos en el artículo 293.1 y 307 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística. A este efecto, los concursantes protocolizarán los documentos señalados anteriormente por medio de acta autorizada por un notario con competencia territorial en el municipio afectado y depositará una copia de los mismos en la sede del Ayuntamiento, exponiéndolos al público por sus propios medios, insertando un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y en un diario no oficial de amplia difusión en la localidad, sólo a los efectos de la presentación de alegaciones.  
Modelo de proposición a presentar por lo aspirantes  
«(Nombre y apellidos) ..., con DNI núm. ?, domiciliado para todos los actos de este concurso en ..., que interviene en nombre y representación de la entidad mercantil ..., con domicilio social en ..., CIF núm. ..., teléfono ..., correo electrónico ... y fax núm. ...,   
EXPONE  
Que enterado del anuncio publicado en el ...; de las bases generales reguladoras de la gestión indirecta de programas de actuación integrada en el término municipal de Puçol y, que son las contenidas en el anexo II del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística Valenciana, aprobado por Decreto 67/2006, de 19 de mayo; y de las bases particulares de condiciones aprobado por la corporación municipal de Puçol en su sesión de fecha ..., y publicadas en el ..., para contratar mediante concurso público abierto el programa de actuación integrada del ámbito de la unidad de ejecución en suelo urbano J, de conformidad con las referidas bases, presenta la siguiente documentación:  
1. Sobre A, alternativa técnica: proyecto de urbanización.   
2. Sobre B, proposición jurídico económica.  
3. Sobre C, documentos específicos reseñados en el artículo 133 de la Ley Urbanística Valenciana.  
Con la presentación de esta solicitud se aceptan por mi representada los términos de las bases generales y particulares de programación que regulan la adjudicación del presente programa, y se declara que la misma reúne todas y cada una de las condiciones exigidas para resultar adjudicataria del programa.  
Por lo que SOLICITA:  
Que sea admitida a trámite la documentación que se adjunta.  
(Lugar, fecha y firma del proponente).»  
XVIII. Contenido mínimo de la alternativa técnica  
La alternativa técnica del programa de actuación integrada tendrá el contenido siguiente:  
a) Identificación del documento de planeamiento que regule la ordenación pormenorizada a desarrollar, si el mismo estuviera ya aprobado con anterioridad al presente concurso.  
b) Ámbito de la actuación. Se permitirá la redelimitación del ámbito territorial a programar por parte de la alternativa técnica en las condiciones establecidas en el apartado M del anexo I.  
c) Justificación del cumplimiento de las condiciones de integración de la actuación con el entorno.  
d) Existencia o no de agrupación de interés urbanístico y, en su caso, estatutos y acuerdos sociales de la misma.  
e) Plazos que se proponen para el desarrollo de la actuación, determinándose tanto el correspondiente a las obras de urbanización como a las obras de edificación de los solares resultantes.  
f) Proyecto de urbanización.  
g) Enunciado de los objetivos complementarios que se proponen conforme a lo dispuesto en la Ley Urbanística Valenciana, con indicación expresa, en su caso, de los compromisos de edificación simultánea a la urbanización que esté dispuesto a asumir por encima del mínimo legal.  
h) Medidas de control de calidad y cumplimiento de las normas de calidad ambiental, en su caso.  
i) Inventario preliminar de construcciones, plantaciones e instalaciones cuya demolición, destrucción o erradicación exija la urbanización.  
j) Estimación preliminar y general de aquellos gastos de urbanización variables cuyo importe, aun siendo repercutible a los propietarios, no se pueda determinar por la concurrencia de ofertas.  
XIX. Proposición jurídico-económica  
1. La proposición jurídico-económica deberá incluir necesariamente la documentación relativa a los siguientes aspectos, de conformidad con lo establecido en el apartado N del anexo I:  
A) Regulación de las relaciones del urbanizador y los propietarios y, en particular, la modalidad de retribución al promotor e información suficiente que permita a los propietarios conocer las consecuencias económicas que comporte para ellos la propuesta y la elección de cada modalidad de retribución.  
B) Expresión de las magnitudes urbanísticas relevantes establecidas por el planeamiento que incidan en la determinación de los derechos de adjudicación.  
C) Acreditación de la titularidad e identificación gráfica y registral de los terrenos, dentro del ámbito de la actuación y a disposición del urbanizador, sean de su propiedad o de otros propietarios con los que tenga contrato suficiente, que hayan de quedar afectos, con garantía real inscrita en el registro de la propiedad, al cumplimiento de las obligaciones propias de dicho urbanizador, con ocasión de la firma del contrato, para asegurar la ejecución de los objetivos imprescindibles o complementarios del programa. La afección se trasladará a las fincas de resultado que se adjudiquen tras la reparcelación.  
D) Hoja resumen de los datos económicos relevantes según modelo que se apruebe reglamentariamente.  
E) Descripción de los siguientes elementos económico-financieros relativos a las cargas urbanísticas:   
a) Presupuesto de licitación de la obra de urbanización: con el alcance previsto en el artículo 168.1.a y b de la Ley Urbanística Valenciana.   
b) Coste de proyectos: coste de redacción y dirección de los proyectos técnicos, especificando cada proyecto, a que se refiere el artículo 168.1.c de la Ley Urbanística Valenciana.  
c) Gastos de gestión: gastos de gestión del urbanizador, calculados en un porcentaje de lo que represente la suma de las partidas correspondientes a conceptos anteriores.  
d) Beneficio del urbanizador: beneficio empresarial del urbanizador, calculado en un porcentaje de la suma de los conceptos expresados en los apartados anteriores, que, en ningún caso, podrá superar el 10%.  
e) Cargas de urbanización: cargas de urbanización que el urbanizador se compromete a repercutir, como máximo, a los propietarios afectados por los conceptos anteriormente expresados.  
f) Coeficiente de canje: parte alícuota del aprovechamiento objetivo, expresada en tanto por uno, que corresponde al urbanizador en concepto de retribución en suelo por las cargas de urbanización, aplicable respecto a los propietarios acogidos a dicha modalidad de retribución.  
g) Precio del suelo a efectos de canje: precio del suelo al que, en coherencia con el coeficiente de canje, se descontarán de las cargas de urbanización los terrenos de aquellos propietarios que retribuyan con ellos al urbanizador.  
h) Financiación: condiciones de financiación ofrecidas por el urbanizador para el pago de las cuotas de urbanización aquellos propietarios que acogidos a ellas, en su caso, apoyadas por una entidad financiera debidamente registrada.  
F) Información sobre la posibilidad de optar por la modalidad de retribución en dinero, y modo, condiciones y plazo para el ejercicio de esa opción de retribución.  
G) Estimación preliminar de la repercusión unitaria por metro cuadrado de los gastos variables y de la indemnización individualizada que corresponda a los interesados por construcciones y plantaciones que deban desaparecer o por otros conceptos.  
2. La proposición jurídico-económica se presentará debidamente firmada y fechada.  
3. No se aceptarán aquellas proposiciones que tengan omisiones, errores o tachaduras que impidan conocer claramente todo aquello que el Ayuntamiento estime fundamental para la proposición jurídico-económica.  
XX. Admisibilidad de variantes (art. 131.2.g de la Ley Urbanística Valenciana)  
1. Únicamente se considerarán variantes las modificaciones de carácter técnico y nunca las de carácter económico, siempre y cuando, estas últimas no alteren sustancialmente la ordenación urbanística propuesta.  
2. No se considerarán variantes, por lo que serán admisibles en todo caso, las modificaciones del ámbito territorial que supongan meros retoques o ajustes de detalle en algún punto perimetral de la actuación o de sus conexiones viarias, o cuando el terreno añadido, por su escasa dimensión, no sea técnicamente susceptible de programación autónoma.  
XXI. Criterios de adjudicación (art. 286.1.j del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística)  
Los criterios de adjudicación son los establecidos en el apartado O del anexo I.  
XXII. Adjudicación del programa (art. 286.1.g del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística)  
1. El programa de actuación integrada se aprobará condicionado a la efectiva realización de las obras señaladas en el apartado P del anexo I.  
2. Con anterioridad a la firma del contrato con el Ayuntamiento el adjudicatario del programa de actuación integrada deberá presentar resguardo acreditativo de haber constituido la garantía definitiva en los términos previstos en la base XVI de las presentes bases particulares y aportar certificación positiva de hallarse al corriente de sus obligaciones tributarias y con la Seguridad Social y resguardo acreditativo de haber constituido la garantía definitiva del coste de las indemnizaciones, justiprecios y gastos de realojo necesarios para realizar la actuación, la totalidad del coste de las obras de urbanización complementarias y un 7% del coste de las obras de edificación.  
XXIII. Formalización del contrato  
1. En el plazo de un mes a partir de la notificación del acuerdo de aprobación y adjudicación del programa de actuación integrada al concursante seleccionado, se procederá a la formalización en documento administrativo del contrato para el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada. El documento de formalización será firmado por el alcalde, el urbanizador y el secretario de la corporación a efectos de fedatario público, anexando al mismo un ejemplar de las bases particulares de programación.   
Con anterioridad a la formalización del contrato el urbanizador tendrá que acreditar ante la administración la constitución de la garantía definitiva.  
2. El contrato podrá elevarse a escritura pública cuando lo solicite alguna de las partes. En todo caso, los gastos derivados de su otorgamiento serán asumidos por el urbanizador.  
3. Si por causa imputable al urbanizador no pudiera formalizarse el contrato dentro del plazo indicado, el Ayuntamiento podrá acordar la resolución del mismo, siguiendo a tal efecto el procedimiento establecido en la Ley de Contratos del Sector Público.  
XXIV. Dictamen del Consejo del Territorio y Paisaje (art. 286.1.c del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística)  
En los supuestos establecidos en la Ley Urbanística Valenciana deberá recabarse el informe del Consejo del Territorio y Paisaje. No se considera.  
XXV. Cumplimiento  
1. El contrato se entenderá cumplido con motivo de la adecuada ejecución de la totalidad de las prestaciones incluidas en el mismo, extinguiéndose una vez el urbanizador haya procedido a su total cumplimiento mediante la recepción de las obras de urbanización a favor del Ayuntamiento.  
2. Una vez finalizadas las obras de urbanización, el urbanizador realizará ofrecimiento formal al Ayuntamiento de la recepción de las obras de urbanización, previa remisión por el urbanizador de todas las certificaciones de obras, las facturas emitidas por el empresario constructor y la documentación que justifique el pago efectivo de las obras.  
3. Para que pueda operar la recepción definitiva de las obras, de forma tácita o expresa, deberá haberse liquidado previa y definitivamente el programa.  
4. El Ayuntamiento dispondrá de un plazo de tres meses para inspeccionar las obras de urbanización y, en su caso, requerir al urbanizador la subsanación de aquéllas deficiencias apreciadas, con indicación del plazo para su cumplimiento, que se consignará en un acta de recepción provisional. Al acto de recepción asistirán, en todo caso, un facultativo designado por el Ayuntamiento, el facultativo encargado de la dirección de las obras, el urbanizador y el contratista, ambos asistidos, si lo estiman oportuno, por un facultativo. Una vez subsanadas las deficiencias apreciadas, el Ayuntamiento levantará un acta de recepción definitiva que acreditará el cumplimiento del contrato y su extinción, comenzando entonces el plazo de garantía.  
5. La recepción de las obras de urbanización se entenderá producida a los tres meses de su ofrecimiento formal al Ayuntamiento sin respuesta administrativa expresa, o desde que queden abiertas al uso público.  
6. El plazo de garantía será de doce meses desde el momento en que se entiendan recibidas por el Ayuntamiento. Durante ese periodo, el contratista responderá de los defectos constructivos que se manifiesten.   
Finalizado este período, procederá la devolución de las garantías prestadas por el adjudicatario.  
XXVI. Resolución  
1. Son causas de resolución del contrato las previstas en la Ley de Contratos del Sector Público, así como las derivadas de la incapacidad legal sobrevenida del urbanizador y las demás previstas en la legislación general aplicable a sus relaciones con la administración.  
2. Son también causas de resolución del contrato las siguientes:  
a) La muerte o incapacidad sobrevenida del urbanizador o la extinción de su personalidad jurídica.  
b) La declaración de quiebra, de suspensión de pagos, de concurso de acreedores o de insolvente fallido en cualquier procedimiento o el acuerdo de quita y espera.  
d) La no formalización del contrato en plazo.  
e) La demora injustificada en el cumplimiento de los plazos fijados en las bases generales y particulares de programación, y demás plazos establecidos en la Ley Urbanística Valenciana y las normas que la desarrollen.  
f) La inactividad injustificada del urbanizador durante un período de seis meses consecutivos o nueve alternos en el desarrollo y ejecución del programa de actuación. Se entenderá producida la inactividad o el abandono cuando el desarrollo y ejecución del programa de actuación haya dejado de desarrollarse o no se desarrolle con la regularidad adecuada o con los medios humanos o materiales precisos para su normal ejecución en plazo. No obstante, cuando se dé este supuesto, el Ayuntamiento, antes de proceder a la resolución, requerirá al urbanizador para que regularice la situación en el plazo de cinco días a contar desde el requerimiento, salvo que la precisión de su ejecución exija un plazo mayor.  
g) La imposición de alguna sanción al urbanizador por infracciones urbanísticas o medioambientales graves o muy graves en relación con el ámbito programado será causa de resolución del contrato. A tal efecto, se requerirá que la resolución del correspondiente expediente sancionador haya ganado firmeza o puesto fin a la vía administrativa.  
h) La obstaculización por el urbanizador del ejercicio de los derechos y deberes urbanísticos de los afectados por la programación. Se entiende incluido dentro de esta causa de resolución el incumplimiento por el urbanizador de la obligación de facilitar información para que los propietarios puedan optar por la modalidad de retribución y para que éstos puedan ejercitar plenamente los derechos que la Ley Urbanística Valenciana les otorga.  
i) La resolución anticipada de la adjudicación para su gestión directa por causa justificada de interés público, sin perjuicio de las compensaciones económicas a que ello dé lugar y que deberá evaluar el acuerdo correspondiente.  
j) La suspensión de licencias en el ámbito programado, la aprobación de planes o proyectos incompatibles con el desarrollo del programa, así como las resoluciones administrativas que impidan proseguirlo o paralicen su desarrollo material o económico por inactividad de la administración durante más de seis meses y de modo relevante, teniendo derecho el Urbanizador a instar la resolución con las compensaciones procedentes.  
k) La renuncia del urbanizador ante una retasación de cargas fundada en causa legal que implique un incremento del importe de las cargas previsto en la proposición jurídico-económica superior al 20%.  
l) La realización por el urbanizador de prácticas manifiestamente restrictivas de la competencia en el mercado inmobiliario relacionadas con el programa de actuación. Se entenderá por prácticas manifiestamente restrictivas de la competencia la inobservancia de las reglas de exclusión de entidades en la selección del empresario constructor, los acuerdos de reparto de mercado y aquellas otras que, de alguna otra manera, defrauden o falseen la libre competencia.  
m) El descubrimiento de condiciones territoriales no tenidas en cuenta al acordar el programa de actuación y que hagan legalmente inviable la prosecución de ésta, sin perjuicio de las compensaciones que procedan, en su caso, o de la posibilidad de subsanar sus previsiones, si ello fuera posible, sin desvirtuar sustancialmente las mismas.  
n) Incurrir el contratista, durante la vigencia del contrato en alguna de las prohibiciones de contratar previstas en el artículo 49 de la Ley de Contratos del Sector Público.  
o) Las reiteradas deficiencias en la ejecución del contrato.  
p) El incumplimiento grave de los deberes esenciales del urbanizador directamente impuestos por esta Ley.  
q) El incumplimiento de algunos de los compromisos ofertados.  
r) La caducidad del programa por transcurso del plazo total para acometerlo y, en su caso, la prórroga.  
s) El mutuo acuerdo entre el Ayuntamiento y el urbanizador, sin perjuicio de las indemnizaciones que, en su caso, procedan en beneficio de los propietarios de terrenos u otros afectados.  
t) La subcontratación total o parcial de prestaciones que sean objeto del contrato sin la previa autorización expresa del Ayuntamiento.  
u) La suspensión, por causa imputable al Ayuntamiento, de la iniciación del contrato por plazo superior a seis meses a partir de la fecha señalada en el mismo para su comienzo.  
v) El desistimiento o la suspensión del contrato por plazo superior a un año acordada por el Ayuntamiento.  
3. Para la resolución del Contrato entre el Ayuntamiento y el urbanizador será preceptiva la previa emisión de informe favorable por el Consejo del Territorio y el Paisaje.  
4. El Ayuntamiento, al resolver la adjudicación, podrá acordar que el urbanizador continúe la ejecución del programa bajo sus mismas condiciones, durante el tiempo indispensable para evitar perjuicios al interés público.  
5. La resolución de la adjudicación se acordará por el Ayuntamiento, previa audiencia al urbanizador por plazo de 10 días hábiles, y previo dictamen del Consejo del Territorio y el Paisaje, que podrá ser instado también por el Urbanizador. Sin perjuicio de las responsabilidades económicas que procedan, ello determinará la cancelación de la programación y la sujeción del ámbito de la actuación al régimen del suelo urbanizable sin programación.  
XXVII. Prerrogativas de la administración (art. 286.1.e del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística).  
El Ayuntamiento ostenta todas las prerrogativas que, en general, reconoce la legislación de contratos de las administraciones públicas, entre ellas, las de interpretar el presente contrato administrativo especial, resolver las dudas que ofrezca su cumplimiento, modificar los términos de la adjudicación por causas imprevistas o no contempladas en las presentes bases y que sean de interés público, acordar su resolución y determinar los efectos de esta.  
XXVIII. Jurisdicción competente (art. 286.1.f del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística)  
Es competente el orden jurisdiccional contencioso-administrativo para conocer de las cuestiones que puedan suscitarse en la preparación, resolución, y ejecución del contrato administrativo especial entre la administración y el agente urbanizador seleccionado en pública concurrencia.  
ANNEX I  
A) Objecte del contracte  
  
B) Ordenació urbanística  
  
C) Memòria de necessitats i objectiu del programa d'actuació  
  
D) Fitxa de gestió  
  
E) Criteris i objectius territorials  
  
F) Criteris d'ordenació urbanística  
  
G) Objectius de l'edificació  
  
H) Prescripcions Tècniques dels documents d'ordenació i gestió  
  
I) Preu licitació  
  
J) Terminis de desplegament i execució del programa  
  
K) Garanties   
  
L) Presentació de proposicions  
  
M) Redelimitació de l'àmbit territorial  
La redelimitació de l'àmbit territorial es permetrà sempre que es produïsquen les condicions següents:  
- Per ajustos de vores  
- Per connexions de serveis  
N) Proposició Jurídic Econòmica (a omplir pel proponent).  
  
O) Criteris d'adjudicació  
  
P) Adjudicació connexa o condicionada  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*   
ANEXO I  
A) Objeto del contrato  
  
B) Ordenación urbanística  
  
C) Memoria de necesidades y objetivo del programa de actuación  
  
D) Ficha de gestión  
  
E) Criterios y objetivos territoriales  
  
F) Criterios de ordenación urbanística  
  
G) Objetivos de la edificación  
  
H) Prescripciones técnicas de los documentos de ordenación y gestión  
  
I) Precio licitación  
  
J) Plazos de desarrollo y ejecución del programa  
  
K) Garantías   
  
L) Presentación de proposiciones  
  
M) Redelimitación del ámbito territorial  
La redelimitación del ámbito territorial se permitirá siempre y cuando se produzcan las siguientes condiciones:  
- Por ajustes de bordes  
- Por conexiones de servicios  
N) Proposición jurídico económica (a rellenar por el proponente).  
  
O) Criterios de adjudicación  
  
P) Adjudicación conexa o condicionada  




Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML