Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9496, del 23-12-2022 (2022/11923)

RESOLUCIÓ de 20 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'ampliació de l'explotació minera de recursos de la secció A, denominada Capa Blava núm. 1159, en la parcel·la 127, polígon 49, del terme municipal de Llíria (Valencia). Expedient: (1858100) 140/2011/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9496

Data del DOGV
:   23-12-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/11923

CVE


Data del document
:   20-09-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'ampliació de l'explotació minera de recursos de la secció A, denominada Capa Blava núm. 1159, en la parcel·la 127, polígon 49, del terme municipal de Llíria (Valencia). Expedient: (1858100) 140/2011/AIA. [2022/11923]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1858100) 140/2011-AIA.  
Títol: Sol·licitud d'autorització per a ampliació de l'explotació minera de recursos de la secció A, denominada Capa Blava núm. 1159.  
  
Promotor: Gadea Hermanos, SL, amb canvi de titularitat en favor d'Áridos Casinos, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2010/9/46.  
Localització: parcel·la 127 del polígon 49 del terme municipal de Llíria (València).  
  
Antecedents  
En data 3 de juliol de 1992, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València atorga autorització per a l'explotació minera denominada Capa Blava, núm. 1159, a l'empresa Áridos Casinos, SL, dins de les parcel·les 104, 123, 125 i 126 del polígon 49 del terme municipal de Llíria. Segons l'actual cadastre de rústica, estes parcel·les es corresponen amb part de la parcel·la 102 del polígon 49. L'esmentada explotació compta amb la corresponent declaració d'impacte ambiental favorable, emesa l'any 1992 en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental amb referència 257/91-EIA (DOGV 2142, d'11.11.1993).  
  
En data 3 de novembre de 2010, l'empresa Gadea Hermanos, SL, presenta una sol·licitud d'autorització d'explotació de la secció A, anomenada Capa Blava, sobre les parcel·les cadastrals 66 i 127 del polígon 49 del terme municipal de Llíria, i que es tramita esta sol·licitud amb el número d'expedient de referència MIEXPA/2010/9/46 en el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València. Aqueix servei, com a autoritat substantiva, remet en data 8 de novembre de 2011 la documentació necessària per a l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental a l'àrea d'avaluació ambiental, on s'inicia l'expedient amb referència 140/2011-AIA.  
El 2 de juny de 2015, el Servei d'Ordenació i Seguretat Minera de la Direcció General d'Energia de València remet el canvi de titularitat de l'explotació en favor d'Áridos Casinos, SL, empresa titular de la pedrera Capa Blava, núm. 1159.  
Durant la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 140/2011-AIA, el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe on es determina que les dues terceres parts de la parcel·la 66 estan afectades per risc d'inundació. En conseqüència, el promotor descarta l'explotació d'aquesta parcel·la, i la sol·licitud d'explotació queda reduïda a una part de la parcel·la cadastral 127 del polígon 49.  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la sol·licitud d'autorització per a l'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada Capa Blava núm. 1159, en la partida Capa Blava del terme municipal de Llíria (València).  
Segons es descriu en l'addenda justificativa de l'estudi d'impacte ambiental (abril 2020), fins hui, l'explotació minera s'ha desenvolupat sobre la superfície d'explotació autoritzada, afectant part de la parcel·la cadastral 102 del polígon 49, sobre la base dels corresponents plans de labors redactats des de la data d'autorització: anys 1992-2019. En data de hui, no queden parcel·les pendents d'explotació, sent la situació actual de l'explotació la següent: existeixen dues basses d'emmagatzematge dels llots procedents del rentatge d'àrids, que ocupen una superfície de 6.125 m² i 9.420 m², respectivament. La més menuda de les dues romandrà en el temps que dure l'activitat industrial de l'establiment de benefici, mentre que la bassa de major superfície està pràcticament plena. En la zona nord hi ha una bassa d'aigua neta, amb una superfície aproximada de 2.800 m², que també quedarà en ús mentre estiga en actiu l'explotació minera. D'altra banda, en una superfície de 28.000 m² s'han emplenat els buits miners íntegrament fins a aconseguir la cota de les finques confrontants i estan pendents de plantació amb ametlers. Finalment, existeix una zona natural sense afectar que ocupa una superfície de 5.955 m² i una superfície de 26.630 m² ocupada per les instal·lacions de benefici i els apilaments de material.  
  
L'ampliació consistirà en l'extracció a cel obert del material existent en la parcel·la 127 del polígon 49 del municipi de Llíria (graves, arenes, llims i argiles) per a l'obtenció d'àrids en l'establiment de benefici corresponent a una planta de rentatge, triturat i classificat d'àrids situada en la parcel·la 102 del mateix polígon.  
L'explotació es durà a terme simultaniejant les labors d'extracció mineral i la restauració de la zona de projecte, la qual cosa permetrà disminuir en temps i en espai la superfície afectada. La restauració consistirà en el rebliment del buit generat per l'extracció mineral amb els propis estèrils de mina, amb llots secs procedents de les seues instal·lacions de rentatge i tractament d'àrids, i també terres i pedres de pedrera i amb residus inerts adequats (d'ara endavant, RIA) subministrats per altres empreses amb les quals s'ha signat el corresponent contracte de subministrament. El reble es realitzarà en tongades mitjançant estesa i compactat amb pala i buldòzer. En la fase final de la restauració s'estendrà terra vegetal i es plantaran espècies de port arbori en els talussos i se sembraran espècies herbàcies en la plataforma central.  
  
Situació geogràfica i accessos: l'ampliació de l'explotació s'emplaça dins del terme municipal de Llíria, a la província de València, al nord-oest d'aquesta localitat, al costat del límit de terme amb el municipi de Casinos, a la comarca de Camp de Túria. L'accés a la zona d'explotació es realitza des de la carretera de la xarxa autonòmica CV-35 (autovia d'Ademús), passat el PK 37, per l'eixida 37 direcció Casinos. En arribar a la rotonda, per la tercera eixida, un camí asfaltat dona accés directe a la parcel·la 127.  
Superfície afectada: l'ampliació de l'explotació es desenvoluparà dins de la parcel·la cadastral 127 del polígon 49, propietat de la mercantil sol·licitant, sobre una superfície total d'explotació de 49.829 m². La superfície total de la parcel·la és de 67.008 m².  
  
Llista de coordenades UTM (fus 30. Dàtum ETRS89) del perímetre d'ampliació:  
  
Vèrtex Coordenada X Coordenada Y  
1 697.233 4.395.206  
2 697.377 4.395.316  
3 697.406 4.395.291  
4 697.406 4.395.284  
5 697.409 4.395.278  
6 697.546 4.395.153  
7 697.487 4.395.092  
8 697.470 4.395.104  
9 697.373 4.395.024  
10 697.336 4.395.043  
11 697.323 4.395.043  
12 697.282 4.395.058  
13 697.271 4.395.087  
14 697.286 4.395.100  
15 697.274 4.395.141  
16 697.247 4.395.189  
17 697.232 4.395.197  
18=1 697.233 4.395.206  
  
Avaluació de reserves: el recurs mineral a explotar està constituït per graves de cants calcaris, intercalats entre arenes, llims i argiles pertanyents al Quaternari, que formen una estructura fàcil d'arrancar per mitjans mecànics (ripatge) i constitueixen el material base per a l'obtenció d'àrids. El volum total de l'explotació s'estima en 421.422 m³, dels quals uns 42.142 m³ corresponen a material estèril, sent per tant el volum explotable d'àrids de 379.280 m³, la qual cosa es tradueix en 758.560 tones (suposant una densitat mitjana del material de 2 t/m³).  
  
Duració estimada de l'explotació: segons s'indica en l'addenda justificativa de l'estudi d'impacte ambiental (abril de 2020), tenint en compte unes reserves netes mesures d'àrids de 758.560 tones i el ritme de producció previst (56.000 t/any), s'estableix un horitzó d'activitat de 14 anys.  
Disseny de l'explotació: no es realitzaran operacions prèvies de desmunt. L'explotació del jaciment es durà a terme mitjançant tècniques mineres de cel obert en bancs descendents. El procés d'arrancada serà mecànic, sense la necessitat de l'ús d'explosius. Com a mitjà d'arrancada s'utilitzaran excavadores hidràuliques de torreta giratòria (retroexcavadora d'erugues). Se seguirà l'esquema tradicional d'escalonament en feixes amb les pistes de transport situades dins del buit excavat, a fi de minimitzar els impactes que es pogueren produir quan es col·loquen vorejant exteriorment l'explotació.  
- Paràmetres geomètrics d'explotació:  
Cota màxima en coronació = 271 metres.  
Cota fonda d'explotació = 258 metres.  
Altura màxima de banc de treball = 7 metres.  
Talús de banc de treball = 72°.  
Talús general de treball = 55°.  
Nombre total de bancs generats en l'explotació = 2 bancs.  
Amplària de plataforma de treball = 5 metres.  
Talús general de restauració = 20°.  
El material beneficiable serà carregat directament en els camions dúmper mitjançant la pala retroexcavadora i conduït fins a les instal·lacions que l'empresa promotora té autoritzades a uns 700 metres del punt d'extracció, on es realitzarà el seu infringit i calibrat. Per al material estèril generat no es projecta la formació de cap runar ja que tot serà utilitzat per a la restauració del buit miner.  
  
Les labors extractives no descendiran per davall de la cota que permeta el desguàs natural. Es dotarà a la base del buit d'un pendent de caiguda d'aigües de l'1-2 per cent a la zona de plaça de pedrera, per a permetre el drenatge natural d'aquestes. Així mateix, per a evitar en la mesura del possible els processos d'erosió causats per l'escolament superficial es projecta un sistema de drenatge de les aigües superficials mitjançant cunetes a peu de talús, que canalitzaran els fluxos per l'interior de l'explotació, abocant finalment a una bassa que es construirà a l'est de la pedrera. El llit de la rambla d'Artaj que passa per l'oest de la zona de labors no es veurà afectat ja que es mantindrà en tot moment un perímetre de protecció de 20 metres d'amplària. Es preservarà el seu llit amb una mota de 2 metres per a protegir l'activitat extractiva de les avingudes de la rambla.  
Maquinària: s'ha previst el parc de maquinària següent:  
- Una pala retroexcavadora hidràulica marca Caterpillar, model 330. Potència: 165 kW.  
- Una pala retroexcavadora hidràulica marca Komatsu, model PC 450 LC. Potència: 246 kW.  
- Una pala carregadora de rodes marca Caterpillar, model 966H. Potència: 213 kW.  
- Un camió de bolquet marca Volvo, model A25D. Potència: 234 kW. Capacitat de càrrega de caixa plena: 15,0 m³.  
- Un camió de bolquet marca Volvo, model A35D. Potència: 264 kW. Capacitat de càrrega de caixa plena: 17,5 m³.  
Infraestructures, mitjans i instal·lacions: l'explotació, a causa de la seua entitat i al personal en pedrera, no disposarà d'edificacions, ja que estes se situen a escassa distància, en la parcel·la 102 confrontant a la del projecte. Allí es disposa d'oficines, menjador i lavabos amb vestuaris per als treballadors i visitants eventuals. Les instal·lacions per a processar el material beneficiable també queden emplaçades en la parcel·la 102.  
En l'ampliació de l'explotació no és necessari el subministrament d'energia elèctrica.  
S'estima un consum anual de 18.439 m³ d'aigua, necessària per al reg de pistes, vials i plataformes, per a evitar la formació i l'alçament de pols i per al reg de les plantes durant la restauració vegetal. S'obtindrà del pou existent en la parcel·la 102, autoritzat i inscrit en l'organisme de conca de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb número d'expedient 1997-CP-0088.  
El manteniment i les reparacions dels equips de treball seran executats pels mateixos fabricadors o per empreses especialitzades en tallers homologats.  
Residus: els residus generats seran de dos tipus, residus sòlids urbans o assimilables, que seran emmagatzemats en contenidors adequats i presentats diàriament a l'Ajuntament de Llíria perquè procedisca al seu tractament, i residus perillosos, procedents de greixos, lubrificants i envasos que els hagen continguts, que seran emmagatzemats en recipients adequats a les característiques dels residus, que seran retirats i gestionats per gestors autoritzats. L'emmagatzematge dels residus en cap cas serà superior als sis mesos.  
  
Pla de restauració  
La restauració geomorfològica consistirà a emplenar el buit generat fins a aconseguir el desguàs natural dels escolaments mitjançant una plataforma amb pendent de l'1-2 per cent i talussos en el trànsit amb els terrenys confrontants de 2 metres d'altura màxima i 20° d'inclinació amb l'horitzontal.  
El reble es realitzarà amb els estèrils de mina obtinguts, amb llots secs procedents de la planta de rentatge i tractament d'àrids i amb RIA subministrats per empreses pròximes a l'àmbit de projecte. Es realitzarà per tongades compactades de 0,5 m de grossària. El volum d'estèrils generat per la mateixa explotació s'estima en uns 42.142 m³. El volum de llots, una vegada secs, generats per la planta de rentatge i tractament d'àrids serà de l'ordre de 130.095 m³. La resta de la restauració es realitzarà amb els residus inerts adequats subministrats per les empreses Femorganic, SA, i Gadea Hermanos. S'hi aporta còpia dels contractes de subministrament formalitzats pel promotor amb estes empreses.  
  
La restauració geomorfològica es realitzarà en 14 fases, de manera progressiva, avançant conforme a l'explotació, és a dir d'est a oest (vegeu annex I). Els treballs de restauració aniran orientats a obtindre una topografia final el més naturalitzada possible, de manera que les arestes dels talussos tant en planta com en alçat se suavitzen. Amb això s'aconseguirà un aspecte fisiogràfic concordant amb els camps de cultiu de l'entorn.  
Una vegada es dispose d'una morfologia estable amb un sistema de drenatge adequat, s'iniciarà la reconstitució dels sòls sobre les superfícies de restauració programades en cada fase. Sobre la plataforma central resultant s'estendrà una capa de sòl de 0,50 m de grossària i en els talussos perimetrals es projecta l'aportació puntual de 0,3 m³ de terra vegetal en cadascun dels clots de plantació d'oliveres.  
La restauració vegetal es durà a terme mitjançant la sembra de la plataforma central amb una mescla d'espècies herbàcies que suposen una primera fixació del sòl i una protecció enfront de l'erosió, a més de conferir una cobertura verda que minimitze l'impacte visual. Les espècies que s'utilitzaran seran: Anthyllis citysoides (20 %), Coronilla juncea (20 %), Brachypodium retusum (30 %) i Stipa tenacissima (30 %). D'altra banda, es plantarà d'oliveres tot el talús perimetral a restaurar (amb una superfície de 12.197 m²), amb una densitat de plantació de 204 peus/ha.  
Es realitzarà un reg d'implantació i posteriorment regs de manteniment mentre duren els treballs d'explotació i restauració. Posteriorment, l'ús agrícola serà retornat i el reg serà a càrrec del propietari dels terrenys.  
La planificació de l'explotació-restauració està descrita en l'addenda justificativa de l'EIA (abril 2020). L'explotació de la parcel·la 127 es durà a terme en catorze fases (E), amb les corresponents fases de restauració (R), que es desenvoluparan en el temps com es descriu en els annexos I i II d'aquesta resolució.  
  
Pla de gestió de residus miners  
D'acord amb la classificació donada per la Decisió del Consell 2000/532/CE, de 3 de maig de 2002, els residus miners que es generaran en l'ampliació de l'explotació seran els següents:  
- 01 01 02 Residus de l'extracció de minerals no metàl·lics.  
- 01 04 08 Residus de grava i roques triturades diferents dels esmentats en el codi 01 04 07.  
- 01 04 09 Residus d'arena i argiles.  
La quantitat total estimada d'aquests residus miners ascendeix a un total de 42.142 m³.  
Estos materials seran reintroduïts en el buit creat per l'explotació, de conformitat amb el pla de restauració proposat.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia el 8 de novembre de 2011, amb la remissió, pel Servei Territorial d'Energia de València, de la còpia dels informes sectorials i del resultat del tràmit d'informació pública referents al Projecte de sol·licitud d'autorització de l'explotació minera de recursos de la secció A, anomenada Capa Blava, en el terme municipal de Llíria (València), promogut per Gadea Hermanos, SL, a fi d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data 14 de novembre de 2011, el Servei Territorial d'Energia de València remet de nou el resultat de la informació pública i la documentació tècnica referida a la secció A Capa Blava que es relaciona a continuació: tom I. Projecte d'explotació (juliol 2010), tom II. Pla de restauració (juliol 2010), tom III. Memòria sobre disponibilitat de recursos hídrics (juliol 2010), tom IV. Memòria sobre afecció del projecte al patrimoni cultural valencià (juliol 2010), tom V. Estudi d'impacte ambiental (juliol 2010), tom V-bis. Document de síntesi de l'EIA (juliol 2010), tom VI. Estudi d'integració paisatgística (juliol 2010), tom VII. Document de seguretat i salut (juliol 2010), tom VIII. Memòria de contaminació atmosfèrica (juliol 2010) i tom IX. Estudi acústic predictiu (juliol 2010).  
El 13 de gener de 2014, el Servei Territorial d'Energia de València reitera la sol·licitud d'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
  
El 27 d'abril de 2015 es realitza consulta al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i al Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, en relació amb els assumptes de les seues respectives competències.  
  
El 7 de maig de 2015, el Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació remet informe.  
El 19 de maig de 2015, el Servei Territorial d'Energia de València reitera la sol·licitud d'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
El 2 de juny de 2015, la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques remet informe del Servei d'Ordenació del Territori. En esta mateixa data, el Servei d'Ordenació i Seguretat Minera de la Direcció General d'Energia de València remet el canvi de titularitat de l'explotació en favor d'Áridos Casinos, SL.  
  
El 3 de novembre de 2015, la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge remet informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
El 10 de febrer de 2016 se sol·licita informe a l'Ajuntament de Llíria.  
El 27 d'abril de 2016 es realitza un requeriment de documentació tant a l'òrgan substantiu com al promotor a través d'aquell.  
El 19 de juliol de 2017, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València informa sobre la situació de l'expedient, i remet documentació tècnica aportada pel promotor en resposta al requeriment realitzat per este servei. S'hi aporta el text actualitzat i refós dels documents següents: projecte d'explotació (agost de 2016), projecte de restauració (agost de 2016) i estudi d'impacte ambiental (agost de 2016).  
  
El 17 de desembre de 2019 es realitza un nou requeriment a l'òrgan substantiu amb remissió de còpia al promotor dels punts no resolts en els textos actualitzats i refosos remesos en data 19 de juliol de 2017. El promotor accedeix a la notificació del requeriment en data 27 de desembre de 2019.  
El 22 de febrer de 2021 es notifica tant a l'òrgan substantiu com al promotor la resolució de terminació de l'expedient i l'arxivament de les actuacions, a causa de la falta de presentació de la documentació requerida per a poder prosseguir la tramitació. El promotor accedeix a la notificació en data 23 de febrer de 2021.  
L'11 de març de 2021, el promotor remet el recurs d'alçada interposat contra la Resolució de terminació de 19 de febrer de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental.  
El 14 de maig de 2021, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València remet la documentació requerida al promotor.  
El 10 de desembre de 2021 es reobri l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental per estimació del recurs d'alçada interposat pel promotor contra la resolució de terminació.  
El 20 de desembre de 2021 es notifica la resolució de recurs d'alçada al promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia de València va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 6476, de 9 de març de 2011.  
El cap del Servei Territorial d'Energia de València, en data 2 de novembre de 2011, certifica que durant el termini concedit no s'hi van presentar al·legacions.  
  
Consultes a administracions públiques afectades i informes rebuts  
  
En l'expedient s'han considerat els informes i autoritzacions següents, que formen part de l'expedient remés pel Servei Territorial d'Energia de València:  
- Informe de compatibilitat urbanística (3.02.2011).  
El certificat conclou que l'ús d'extracció d'àrids és considerat compatible en la parcel·la a què es fa referència i que la compatibilitat urbanística queda condicionada a:  
a) L'autorització de la conselleria competent en matèria de carreteres, atés que segons la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, i el Pla general d'ordenació urbana, no poden realitzar-se obres estant únicament permesos els usos que siguen compatibles amb la seguretat viària.  
b) L'autorització de l'òrgan de conca, per estar l'àmbit sol·licitat afectat per la zona de protecció del domini públic hidràulic.  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (15.06.2011).  
L'informe indica que el projecte no té afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions, encara que s'hagen localitzat alguns marges de pedra en sec i una caseta de ferramentes contemporània; per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la memòria de la prospecció arqueològica del projecte d'explotació pedrera de la secció A, Capa Blava, en les parcel·les 66 i 127 del polígon 49 de Llíria.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (8.10.2010).  
L'organisme de conca informa favorablement l'actuació amb les observacions i condicions següents:  
Afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia. L'actuació suposa l'ocupació de zona de policia de la rambla d'Artaj, respectant la zona de servitud per a ús públic a l'efecte dels fins previstos en l'article 7 del Reglament del domini públic hidràulic. Referent a això, este organisme recorda que l'esmentada zona de servitud s'ha de mantindre expedita per a ús públic, quedant supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca.  
L'actuació no generarà aigües residuals. Queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte prèviament amb l'autorització administrativa.  
Les aigües pluvials seran recollides a través d'una xarxa de drenatge, i el destí final serà el domini públic hidràulic. Referent a això es recorda que prèviament a l'abocament s'haurà de comptar amb l'autorització de l'organisme de conca. Així mateix, s'adoptaran les mesures necessàries per a garantir la correcta recollida de les aigües d'escolament i es disposarà dels dispositius necessaris com a basses de decantació per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. També es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, afavorint d'aquesta manera la infiltració de l'aigua i reduint la seua velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
Incidència en el règim de corrents: per les característiques de l'actuació, per la morfologia dels terrenys en els quals es pretén desenvolupar, i atés que segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (d'ara endavant, PATRICOVA) la zona on se situa l'explotació no presenta risc d'inundació, es considera que esta no suposa incidència en el règim de corrents.  
  
Disponibilitat de recursos hídrics: es considera una demanda anual prevista de 6.328 m³ destinats a la realització de regs en les zones d'explotació per al control de la pols. El subministrament es realitzarà mitjançant camions cisterna. L'organisme de conca determina que l'increment de demanda previst pot ser atés des de l'origen proposat, però adverteix que el subministrament s'haurà de realitzar des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües ja que, en cas contrari, es produiria una infracció administrativa amb la consegüent obertura d'expedient sancionador al subministrador.  
- Autorització d'extracció d'àrids en zona de policia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (25.07.2011).  
S'autoritza a Gadea Hermanos, SL, pel termini de dos anys i amb una sèrie de condicionants, l'extracció d'àrids en finca situada en les parcel·les 127 i 66 del polígon 49 en terme municipal de Llíria (València), situada en zona de policia de la rambla d'Artaj.  
Així mateix, en atenció a les possibles afeccions detectades, des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'ha sol·licitat informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, en relació amb els assumptes de les seues respectives competències.  
- Informe del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació (6.05.2015).  
El Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació informa favorablement l'actuació amb les consideracions següents:  
En matèria de contaminació acústica: es determina que l'estudi acústic presentat s'ajusta a les directrius establides en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, sent responsabilitat del tècnic que el signa la veracitat del seu contingut i de l'òrgan promotor la seua execució.  
En matèria de contaminació atmosfèrica: l'activitat que es pretén desenvolupar en este projecte es cataloga segons el Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació, com a pertanyent al grup B o C, depenent del volum anual que es vaja a extraure. En aplicació de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, les instal·lacions que desenvolupen alguna activitat del grup B estaran sotmeses a l'autorització administrativa, mentre que les activitats del grup C hauran de ser notificades a l'òrgan competent. S'indica que els titulars de les instal·lacions minimitzaran les emissions a l'atmosfera aplicant, en la mesura que siga possible, les millors tècniques disponibles i els procediments més adequats que minimitzen el seu impacte en la qualitat de l'aire en la seua zona d'influència.  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori (28.05.2015).  
El Servei d'Ordenació del Territori per a la valoració del risc d'inundació utilitza les cartografies d'inundabilitat següents: cartografia del PATRICOVA; cartografia de la revisió del PATRICOVA; cartografia del Sistema nacional de cartografia de zones inundables (d'ara endavant, SNCZI).  
  
Sobre la base de la cartografia del SNCZI, que en este cas representa la informació de major detall i rigorositat, es determina un nivell 3 de risc per a la parcel·la 127 (en la part afectada d'aquesta) i nivell 1 i 2 de risc per a la parcel·la 66 (en les 2/3 parts afectades).  
Vistes les afeccions d'inundabilitat, es determinen les consideracions següents:  
- Les zones de les parcel·les afectades per flux preferent no han de ser objecte de l'explotació minera. Concretament les 2/3 parts situades al nord-est de la parcel·la 66 i la vora sud-oest de la parcel·la 127.  
- La resta de la parcel·la 66 que queda fora de l'afecció d'inundabilitat és apta per a l'explotació minera, encara que s'haurà de realitzar de manera independent a la part afectada.  
- La parcel·la 127, haurà de tindre en compte, per a realitzar l'activitat, les condicions següents:  
a) La preservació d'una vora topogràfica, a l'oest de la parcel·la, en contacte amb el barranc de Tarragon com una mota, almenys, d'1,5 metres d'altura, que protegisca l'activitat a desenvolupar en la resta de la parcel·la de les avingudes del barranc.  
b) Atés l'article 36 del PATRICOVA, s'implantarà un pla d'emergència que garantisca la seguretat de tots els empleats en el desenvolupament de l'activitat que es pretén implantar. A més de l'obligatorietat d'una assegurança que cobrisca els efectes del risc d'inundació determinats en la parcel·la.  
c) Vistos els trajectes d'accessos i mobilitat dels vehicles que desenvoluparan els transports de l'explotació minera proposada, es determina l'afecció del que es realitza pel llit del barranc del Tarragon des de la seua confluència amb la rambla Castellarda i l'altra via prevista pel camí de servei de la CV-35. S'haurà de tindre especial atenció en el pla d'emergència que s'exigeix.  
En conclusió, el Servei d'Ordenació del Territori determina que no es podrà desenvolupar l'activitat de l'explotació de recursos en la zona inundable de la parcel·la 66, mentre l'activitat es considera compatible en la parcel·la 127 retirant-se del límit amb el barranc i de la zona sud-oest de la parcel·la afectada, i també amb el compliment de les condicions anteriorment exposades.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (13.10.2015).  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet informe favorable condicionat al compliment de les mesures d'integració paisatgística fixades en l'estudi d'integració paisatgística que acompanya al projecte, i també les requerides en els punts 3 i 4 d'aquest informe, per al qual hauran d'incloure's de manera específica en el projecte d'explotació, i el pla de restauració (plans i pressupostos). Es descriuen a continuació les mesures requerides en l'informe:  
«[...] 3. Sense perjudici que es valore el manteniment de la vegetació existent en les zones de protecció cap a parcel·les confrontants i cap a la rambla d'Artaj, i atés que es desconeixen les característiques i el potencial d'integració d'aquesta vegetació, es considera necessari realitzar plantacions específiques d'arbratge similar al de l'entorn (cultiu de secà) en aqueixes zones de protecció, ampliant al seu torn la franja que dona a l'autovia CV-35 (parcel·la 127), donada la seua proximitat.  
  
4. Així mateix, ha d'assenyalar-se el caràcter vinculant de les mesures d'integració paisatgística establides, conforme als articles 48.2 i 58.3 del RPJECV, per la qual cosa s'haurà d'afegir en el pla de restauració, al perfil de vegetació tipus després de la restauració, la incorporació d'espècies de port arbori i caràcter agrícola, donat l'entorn en el qual se situen les parcel·les i la proposta realitzada en l'estudi d'integració paisatgística.»  
  
Afeccions legals  
La totalitat dels terrenys a explotar pertanyen al terme municipal de Llíria i es troben qualificats, segons el Pla general d'ordenació urbana, com a sòl no urbanitzable comú. S'hi aporta certificat de compatibilitat urbanística, de data 3 de febrer de 2011, que es condiciona a:  
a) L'autorització de la conselleria competent en matèria de carreteres, atés que segons la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, i el Pla general d'ordenació urbana, no poden realitzar-se obres estant únicament permesos els usos que siguen compatibles amb la seguretat viària.  
b) L'autorització de l'òrgan de conca, per estar l'àmbit sol·licitat afectat per la zona de protecció del domini públic hidràulic.  
Segons mostra el visor cartogràfic de la Generalitat, existeix un habitatge aïllat sobre sòl no urbanitzable, a una distància, mesura en línia recta, de 100 metres respecte al punt més pròxim de l'ampliació de l'explotació minera. En l'addenda justificativa de l??EIA es recull l'estimació dels impactes que pot produir l'activitat sobre este habitatge, i també les mesures correctores que s'adoptaran a fi de minimitzar estos impactes.  
Quant al domini públic hidràulic, l'ampliació prevista s'endinsa uns 80 metres en la zona de policia de la rambla d'Artaj, encara que de manera localitzada en una superfície aproximada de 13.769 m², sense afectar els 5 metres que constitueixen la zona de servitud d'aquest llit.  
La zona on s'emplaça la pedrera Capa Blava, núm. 1159, i l'ampliació sol·licitada no afecta a cap espai natural protegit i no existeixen espais inclosos en la Xarxa Natura 2000. Segons el Banc de dades de biodiversitat, en l'entorn pròxim de l'activitat no consta la presència d'espècies prioritàries.  
Dins del perímetre de l'ampliació (parcel·la 127) no hi ha línies elèctriques, ni cap altra infraestructura que puga veure's afectada, ja que la xarxa de camins agrícoles que donen accés a les finques de l'entorn no es veurà afectada per l'ampliació projectada. Tampoc existeixen vies pecuàries que puguen veure's afectades.  
Una xicoteta franja en l'extrem sud de la parcel·la 127 és sòl forestal, segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), però no es veurà afectada per l'explotació. El llit del barranc d'Artaj també es troba catalogat com a sòl forestal però no es tracta de forest d'utilitat pública. Esta zona no s'afectarà, ja que es deixarà una zona de protecció de 20 metres.  
Segons l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, sobre la base de la cartografia del SNCZI, que en este cas representa la informació de major detall i rigorositat, es determina un nivell 3 de risc d'inundabilitat per a la part afectada de la parcel·la 127 (vora sud-oest d'aquesta). L'activitat es considera compatible en la parcel·la 127, retirant-se del límit amb el barranc i de la zona sud-oest de la parcel·la afectada, i complint les condicions següents:  
a) La preservació d'una vora topogràfica, a l'oest de la parcel·la, en contacte amb el barranc de Tarragon com una mota, d'almenys 1,5 metres d'altura, que protegisca l'activitat a desenvolupar en la resta de la parcel·la de les avingudes del barranc.  
b) Atés l'article 36 del PATRICOVA s'implantarà un pla d'emergència que garantisca la seguretat de tots els empleats en el desenvolupament de l'activitat que es pretén implantar. A més de l'obligatorietat d'una assegurança que cobrisca els efectes del risc d'inundació determinats en la parcel·la.  
c) Vistos els trajectes d'accessos i mobilitat dels vehicles que desenvoluparan els transports de l'explotació minera proposada es determina l'afecció del que es realitza pel llit del barranc del Tarragó des de la seua confluència amb la rambla Castellarda i l'altra via prevista pel camí de servei de la CV-35. S'haurà de tindre especial atenció en el pla d'emergència que s'exigeix.  
Respecte a les afeccions a infraestructures, a uns 30 metres del límit est de la parcel·la 127, i amb direcció paral·lela a la CV-35, discorre una línia de mitjana tensió, la qual no es veurà afectada per l'activitat proposada. D'altra banda, la via de comunicació més important que travessa la zona és la carretera CV-35 de Llíria a Casinos, que discorre a uns 150 metres al nord-est de la parcel·la 127. No existeixen infraestructures ni dotacions que puguen veure's afectades per les obres projectades; únicament els camins de servei que constituiran l'accés a la pedrera que experimentaran un increment en el trànsit rodat durant la vida de l'activitat. En l'ampliació de l'explotació minera projectada no es veurà afectat cap canal de reg.  
  
Consideracions ambientals  
En l'EIA es justifica l'elecció de la ubicació de l'explotació sobre la base de l'existència del recurs mineral, sense que es plantegen altres alternatives. No obstant això, s'indica que la parcel·la triada ja es troba alterada i desproveïda de vegetació i situada en una zona d'extracció minera, per la qual cosa els impactes seran menys importants. D'altra banda, la localització triada, allunyada d'àrees habitades, i també l'explotació per davall de la cota dels terrenys adjacents, minimitzarà l'afecció visual de l'activitat. Finalment, s'indica que el desenvolupament de l'activitat en la ubicació proposada no suposarà la destrucció de valors irrecuperables, al no afectar hàbitats, espècies i, en general, a espais naturals protegits i llocs inclosos o proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000, cursos d'aigua, vies pecuàries o jaciments arqueològics, sinó que estos valors seran reposats mitjançant les labors de restauració de la zona, preservant la zona de domini públic hidràulic corresponent al llit de la rambla d'Artaj situada a l'oest de l'àrea extractiva.  
Amb la manera d'explotació triada s'aconsegueix una morfologia basada en un buit a cota inferior a les parcel·les confrontants, la qual cosa permet l'ocultació de vistes i minimització de l'impacte paisatgístic, la retenció en l'àmbit de l'explotació de la pols produïda, l'efecte pantalla quant a la producció de sorolls i la retenció de les aigües d'escolament produïdes, per al control de la seua eixida cap a llits naturals en condicions acceptables (sense càrrega de sòlids i amb energies no erosives).  
El pla de restauració progressiu proposat, dividit en fases intermèdies, permet que l'explotació es condicione a la restauració de la fase prèvia d'afecció, amb el que es minimitza la superfície alterada a cada moment, la qual cosa suposa un impacte menor que si la restauració es realitzara una vegada finalitzada tota l'explotació.  
En l'EIA s'identifiquen com a principals impactes que pot produir l'activitat, els següents:  
- Impactes sobre l'atmosfera. Es produirà un augment de pols generada per la circulació de maquinària i per l'erosió de superfícies sense vegetació, la generació d'emissions gasoses pels motors de combustió i la generació de sorolls i vibracions pel funcionament de la maquinària i camions de transport.  
- Impactes sobre les aigües superficials i subterrànies. Es produirà una alteració del drenatge superficial a causa dels desmunts que es duran a terme durant l'explotació, existeix la possibilitat de contaminació de les aigües subterrànies per lixiviació de lubrificants o combustibles utilitzats per al normal funcionament de la maquinària i es pot produir un augment de la càrrega sòlida de les aigües superficials per la incorporació de les partícules sòlides derivades de les labors de preparació del terreny i construcció de vials, extracció, càrrega, transport i descàrrega del material, i trànsit de maquinària pesant.  
- Impacte sobre el sòl. En l'àrea d'explotació sol·licitada no existeix sòl edàfic, ja que va ser eliminat en èpoques anteriors. Es pot produir la contaminació per abocaments ocasionals d'olis i combustibles per part de la maquinària.  
- Potenciació de riscos geològics. Els processos i riscos geològics derivats de les labors d'explotació són l'augment de riscos de lliscaments en el buit creat per acció gravitatòria, l'augment de l'erosió i l'augment del risc de sedimentació aigües avall.  
- Impacte sobre la flora i la vegetació. La parcel·la manca de vegetació, per la qual cosa la regularització topogràfica, l'aportació d'una capa edàfica i la revegetació que es durà a terme durant les labors de restauració suposarà un impacte positiu respecte a la situació actual. A l'entorn de l'activitat, els principals impactes sobre la vegetació seran conseqüència de la pols produïda per les labors d'arrancada, càrrega i transport.  
- Impacte sobre la fauna. La fauna es veurà afectada per l'eliminació o alteració d'hàbitats vegetals terrestres, i també pels desplaçaments o concentracions d'espècies o individus, motivats per les operacions d'explotació.  
- Impacte sobre el paisatge. La zona d'estudi, confrontant amb la rambla d'Artaj, es troba bastant alterada i trobem un nombre important d'explotacions mineres. Les actuacions que repercuteixen directament sobre el paisatge són l'eliminació de vegetació, l'eliminació del sòl, creació de buits i pistes i la modificació de la topografia en general.  
  
- Afecció al patrimoni natural. La zona d'explotació es troba fora de la zona de servitud de la rambla d'Artaj, però si que afecta la zona de policia, per la qual cosa s'estan tramitant els preceptius permisos de l'organisme de conca.  
- Afecció al patrimoni cultural. Fets els treballs de prospecció arqueològica sobre la parcel·la objecte de projecte, es va concloure que no existeix risc d'afecció sobre el patrimoni arqueològic, arquitectònic i etnològic derivat de l'ampliació de l'explotació minera Capa Blava, núm. 1159, quedant confirmat en l'informe favorable vinculant emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en data 15 de juny de 2011.  
En l'EIA s'estableixen mesures preventives i correctores per a minimitzar els possibles impactes. Per a pal·liar l'impacte ambiental produït per l'emissió de pols, es prendran una sèrie de mesures de caràcter preventiu que actuaran directament sobre la font emissora: labors periòdiques de manteniment i neteja tant en la plaça com en els accessos a la pedrera, restricció de la velocitat de conducció dels vehicles, paralització immediata dels treballs quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, regs periòdics dels camins d'accés, plaça de pedrera, fronts actius i materials apilats abans de la seua càrrega sobre els camions, maquinària de càrrega i transport equipada amb aire condicionat el que permetrà treballar amb cabina tancada, lona per a cobrir la càrrega dels camions amb caixa oberta.  
En iniciar-se l'activitat i, al llarg d'aquesta, s'observaran les previsions que assenyalen l'Ordre ITC/2585/2007, de 30 d'agost, per la qual s'aprova la instrucció tècnica complementària 2.0.02 (protecció dels treballadors contra la pols, en relació amb la silicosi, en les indústries extractives) i la ITC 07.1.03 (desenvolupament de labors 5-maquinària).  
Per a la reducció del soroll s'adoptaran les mesures següents: la maquinària impulsada amb motors de combustió interna anirà equipada amb els corresponents silenciadors, la maquinària tindrà un manteniment periòdic i adequat, per a evitar sorolls innecessaris i perquè els motors funcionen en òptimes condicions, els treballadors aniran protegits de manera convenient utilitzant els seus equips de protecció individual, complint la normativa exigida en estes instal·lacions per a evitar lesions auditives, l'horari de funcionament de les diferents activitats serà diürn, i no es produiran sorolls en les hores de descans, s'aplicarà la legislació vigent sobre prevenció de la contaminació atmosfèrica i de contaminació acústica, es realitzaran les operacions de control del bon funcionament de la maquinària amb l'assiduïtat necessària per a complir amb els nivells d'emissió marcats per la legislació vigent.  
  
Per a pal·liar l'impacte ambiental produït per les emissions gasoses a l'atmosfera es prendran les mesures de caràcter preventiu següents: els motors de combustió interna es revisaran perquè complisquen els límits d'emissió de contaminants previstos en la normativa vigent; es revisaran periòdicament les emissions de gasos, vapors, fums i partícules a l'atmosfera, perquè es complisquen els valors d'immissió establits en la normativa vigent; els combustibles emprats en motors s'ajustaran a les característiques previstes en la normativa vigent que regule el contingut de contaminants; es constatarà documentalment que la maquinària disposa dels certificats de la inspecció tècnica de vehicles (ITV), en cas que així ho requerisquen per les seues característiques, i es constatarà documentalment que la maquinària (no sotmesa a ITV) presenta actualitzats els plans de manteniment recomanats pel fabricant o proveïdor i, segons els casos, que compleixen els requisits legals quant a les seues emissions i el control d'aquestes.  
  
Per a la protecció de les aigües s'adoptaran les mesures següents: la maquinària serà revisada i reparada en taller, fora de l'explotació, per a evitar la manipulació de combustible i lubrificants dins de l'explotació; en cas de vessaments o fuites accidentals es retirarà l'arena i argila contaminades, gestionant-se com un residu perillós i es posarà arena i argila nova; es mantindrà un marge de protecció de 20 metres en el límit amb la rambla d'Artaj; les labors extractives no descendiran per sota de la cota del barranc en els primers 100 metres de distància de policia de llit, i es constituirà un sistema de drenatge que conduïsca les aigües d'escolament sense produir processos d'erosió ni sedimentació. S'ha previst una bassa temporal de sedimentació, la funció de la qual serà decantar els sòlids que arrosseguen en suspensió els elements del sistema de drenatge i es realitzarà el manteniment i neteja de les superfícies, canals i cunetes de drenatge.  
Per a previndre els riscos geològics s'adoptaran les mesures següents: disseny de l'explotació en bancs de poca altura, de 7 metres i inclinació de 72°, que segons l'estudi d'estabilitat de talussos realitzat garanteixen l'adequada estabilitat d'aquests; creació d'un sistema de drenatge que mitjançant una xarxa de canals reculla l'aigua d'escolament i la reconduïsca a velocitats no erosives; restitució topogràfica del buit mitjançant terraplenament, de manera que es regularitze el terreny que permeta el desguàs natural de les aigües d'escolament; revegetació de totes les superfícies restaurades, que conferisca una cobertura que protegisca la superfície del sòl de l'erosió hídrica i eòlica, a més de desenvolupar un sistema radicular que retinga la capa edàfica enfront de fenòmens d'arrossegament i manteniment i neteja de les superfícies, cunetes i tubs de drenatge. La correcció de l'impacte sobre el sòl es realitzarà mitjançant l'aportació de terra vegetal i esmenes orgàniques i inorgàniques i el posterior reg i sembra.  
Les mesures que s'adoptaran per a la correcció de l'impacte sobre la vegetació i la fauna es limitaran a reduir les emissions de pols i a la restauració simultània a l'explotació amb la finalitat de reduir el temps en què els terrenys romandran alterats. Mitjançant la restauració de l'espai afectat per l'extracció es regenera l'ecosistema agrícola de la zona, recuperant el biòtop original per a la fauna de la zona. Per a la correcció de l'impacte sobre el paisatge es realitzarà l'explotació i restauració simultània, de manera que es reduïsca en el temps i en l'espai l'àrea afectada per la pedrera a cada moment, corregint-se al més prompte possible l'impacte negatiu que suposa l'existència del buit, tant des del punt de vista paisatgístic com de la seguretat.  
  
Respecte a la protecció del patrimoni cultural, si bé en principi, l'actuació projectada no suposarà un impacte sobre el patrimoni arqueològic, etnològic o paleontològic, l'aparició de restes en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat, a l'efecte que determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que es preveu en la Llei de patrimoni cultural valencià.  
S'adoptaran les mesures protectores de la població i infraestructures següents: en tot el perímetre d'explotació, l'extracció es durà a terme sempre respectant un marge de protecció de 5 metres a parcel·les confrontants, i de 20 metres de protecció a la rambla d'Artaj, tot el perímetre accessible de la zona d'explotació es voltarà mitjançant un clos de tancament metàl·lic, permetent únicament l'accés a persones i vehicles autoritzats; el flux de camions en un sentit o en un altre serà controlat per a evitar aglomeracions innecessàries en els camins locals i es tindrà en compte que este trànsit no es concentre en les hores de màxima ocupació de la carretera més pròxima; la velocitat de circulació de camions pels camins d'accés es restringirà a 20 km/h per a evitar molèsties i emissions de pols, i es col·locaran senyals preceptius per al bon funcionament del trànsit de camions i evitar riscos d'accident; es procedirà a la reparació immediata i eficaç del ferm dels camins en aquells trams que pogueren veure's afectats directament per la circulació dels vehicles de la pedrera, i els vehicles es limitaran al trajecte de l'accés proposat i aprovat per les administracions locals i competents en matèria de carreteres i mediambientals, sense utilitzar cap altre camí alternatiu que no haja sigut previst o acceptat per estes.  
  
La gestió dels residus es durà a terme d'acord amb la legislació vigent per un gestor autoritzat, estant l'empresa inscrita en el registre de xicotets productors de residus perillosos. A més, esta empresa comptarà amb un sistema de gestió integrat de qualitat, medi ambient i prevenció que assegura la gestió completa i correcta en estes matèries.  
  
Respecte al control i prevenció d'incendis, en el conjunt de l'àrea d'explotació s'adoptaran les mesures necessàries per a previndre la declaració i propagació d'incendis durant la fase d'operació i fins conclosa tota activitat en la zona. D'acord amb el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, s'aplicaran les mesures específiques següents: es mantindran els accessos i pistes lliures d'obstacles que impedisquen el pas i la maniobra de vehicles, i nets de residus i/o desaprofitaments; en cap cas es transitarà o estacionaran vehicles mancats de sistema de protecció en el sistema de fuita i catalitzador, i en zones de pastura seca o restoll donat el risc d'incendi per contacte, es complirà la normativa quant a la utilització d'eines, maquinària i equips fixos elèctrics o d'explosió, transformadors elèctrics, etc.  
  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el corresponent programa de vigilància ambiental, que s'ha estructurat en els apartats següents:  
  
- Vigilància del pla d'explotació.  
- Qualitat de l'aigua superficial.  
- Qualitat atmosfèrica.  
- Control dels efectes sobre el medi biòtic i els processos i riscos.  
  
- Seguiment i avaluació de les labors de restauració.  
Per a cadascun dels apartats s'estableixen els objectius perseguits, les actuacions a realitzar, el lloc d'inspecció, els paràmetres de control i llindars, el calendari i periodicitat de la inspecció, el seguiment i les mesures de correcció en cas d'incompliment dels paràmetres i llindars.  
  
Finalment, s'indica que l'empresa peticionària es compromet a la presentació davant l'Administració d'un informe anual donant compte del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el desenvolupament d'aquesta. Estos informes es presentaran en el termini de 2 mesos a comptar des de la finalització de l'exercici al qual es referisquen.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat, està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I (grup 2).  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció primera del capítol II del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència en matèria d'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc,  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'ampliació de l'explotació minera de recursos de la secció A, denominada Capa Blava núm. 1159, en la parcel·la 127 del polígon 49, del terme municipal de Llíria (València), promogut per Áridos Casinos, SL, sempre que este es desenvolupe d'acord amb les previsions dels textos actualitzats i refosos del projecte d'explotació (agost de 2016), del projecte de restauració (agost de 2016) i de l'estudi d'impacte ambiental (agost de 2016), i també amb l'addenda justificativa de l'estudi d'impacte ambiental (abril de 2020), i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
  
1. El contingut íntegre de l'addenda justificativa de l'estudi d'impacte ambiental (abril de 2020) s'incorporarà tant al projecte d'explotació com al pla de restauració, amb caràcter previ a la seua autorització per l'òrgan substantiu. L'explotació-restauració es realitzarà seguint les fases i el cronograma especificats en este document i que es recullen en els annexos I i II d'aquesta resolució.  
2. Durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
3. El promotor serà responsable de mantindre en bon estat els camins per on circule la seua maquinària.  
4. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç de les labors mineres, per la seua condició d'espais naturals protegits, serà comunicat immediatament a la Direcció General del Medi Natural, a fi que siguen inspeccionades, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
5. El descobriment de restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres es comunicarà immediatament a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i es complirà amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
6. Es preservarà una vora topogràfica, a l'oest de la parcel·la, en contacte amb el barranc de Tarragon com una mota, almenys, d'1,5 metres d'altura, que protegisca l'activitat a desenvolupar en la resta de la parcel·la de les avingudes del barranc.  
7. Atés l'article 36 del PATRICOVA, s'implantarà un pla d'emergència que garantisca la seguretat de tots els empleats en el desenvolupament de l'activitat que es pretén implantar. A més de l'obligatorietat d'una assegurança que cobrisca els efectes del risc d'inundació determinats en la parcel·la.  
8. En el pla d'emergència que s'exigeix s'haurà de tindre especial atenció a les vies per les quals es desenvoluparan els transports de l'explotació (camí que discorre pel llit del barranc del Tarragon des de la seua confluència amb la rambla Castellarda i l'altra via prevista pel camí de servei de la CV-35).  
9. En aplicació de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, se sol·licitarà autorització administrativa o es realitzarà notificació a l'òrgan competent, segons si l'activitat es catalogue en el grup B o C del Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
10. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
12. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Esta declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i també en la seu electrònica.  
  
b) Esta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 20 de setembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
  
  
ANNEX I  
Planificació de l'explotació-restauració  
  
1a. Fase E (duració d'1 any): en esta primera fase es té previst afectar i explotar una superfície de 4.612 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents, expressats en coordenades UTM referides al fus 30, dàtum ETRS89:  
  
1a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 697.546 4.395.153  
2 697.514 4.395.182  
3 697.434 4.395.110  
4 697.452 4.395.090  
5 697.470 4.395.104  
6 697.487 4.395.092  
  
  
  
2a. Fase E (duració d'1 any) 1a. Fase R (duració de 16 mesos): en la 2a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.446 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
  
1a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 697546 4395153  
2 697514 4395182  
3 697434 4395110  
4 697452 4395090  
  
  
Es procedirà a iniciar la 1a fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 1a. Fase d'explotació.  
  
3a. Fase E (duració d'1 any) 2a. Fase R (duració de 16 mesos): en la 3a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.367 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
  
3a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 697.490 4.395.204  
2 697.466 4.395.226  
3 697.389 4.395.158  
4 697.412 4.395.134  
  
  
S'iniciarà la 2a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 2a. Fase d'explotació.  
  
4a. Fase E (duració d'1 any) - 3a. Fase R (duració de 16 mesos): en la 4a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.287 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
  
4a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 697.466 4.395.226  
2 697.443 4.395.248  
3 697.367 4.395.181  
4 697.389 4.395.158  
  
  
S'iniciarà la 3a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 3a. Fase d'explotació.  
  
5a. Fase E (duració d'1 any) - 4a. Fase R (duració de 16 mesos): en la 5a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.207 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
  
5a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 697.443 4.395.248  
2 697.419 4.395.270  
3 697.345 4.395.205  
4 697.367 4.395.181  
  
  
S'iniciarà la 4a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 4a. Fase d'explotació.  
  
  
  
6a. Fase E (amb una duració d'1 any) 5a. Fase R (amb una duració de 16 mesos):  
En la 6a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.211 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
6a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 697.419 4.395.270  
2 697.409 4.395.278  
3 697.406 4.395.284  
4 697.406 4.395.291  
5 697.400 4.395.296  
6 697.323 4.395.229  
7 697.345 4.395.205  
  
  
S'iniciarà la 5a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 5a. Fase d'explotació.  
  
7a. Fase E (amb una duració d'1 any) 6a. Fase R (amb una duració de 16 mesos): en la 7a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.381 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
7a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 697.400 4.395.296  
2 697.377 4.395.316  
3 697.298 4.395.256  
4 697.323 4.395.229  
  
  
S'iniciarà la 6a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 6a. Fase d'explotació.  
  
8a. Fase E (amb una duració d'1 any) 7a. Fase R (amb una duració de 16 mesos): en la 8a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.475 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
8a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 697.323 4.395.229  
2 697.298 4.395.256  
3 697.233 4.395.206  
4 697.232 4.395.197  
5 697.247 4.395.189  
6 697.258 4.395.170  
  
  
S'iniciarà la 7a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 7a. Fase d'explotació.  
  
9a. Fase E (amb una duració d'1 any) 8a. Fase R (amb una duració de 16 mesos):  
En la 9a. Fase es té previst afectar i explotar una superfície de 2.968 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
9a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 697.345 4.395.205  
2 697.323 4.395.229  
3 697.258 4.395.170  
4 697.274 4.395.141  
  
  
S'iniciarà la 8a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 8a. Fase d'explotació.  
  
10a. Fase E (amb una duració d'1 any) 9a. Fase R (amb una duració de 16 mesos): en la 10a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 3.353 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
10a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 697.367 4.395.181  
2 697.345 4.395.205  
3 697.274 4.395.141  
4 697.284 4.395.107  
  
  
S'iniciarà la 9a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 9a. Fase d'explotació.  
  
11a. Fase E (amb una duració d'1 any) 10a. Fase R (amb una duració de 16 mesos):  
En la 11a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 4.353 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
11a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 697.389 4.395.158  
2 697.367 4.395.181  
3 697.284 4.395.107  
4 697.286 4.395.100  
5 697.271 4.395.087  
6 697.281 4.395.061  
  
  
S'iniciarà la 10a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 10a. Fase d'explotació.  
  
12a. Fase E (amb una duració d'1 any) - 11a. Fase R (amb una duració de 16 mesos):  
En la 12a. Fase es té previst afectar i explotar una superfície de 4.512 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
12a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 697.412 4.395.134  
2 697.389 4.395.158  
3 697.281 4.395.061  
4 697.282 4.395.058  
5 697.313 4.395.047  
  
  
S'iniciarà la 11a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 11a. Fase d'explotació.  
   
13a. Fase E (amb una duració d'1 any) 12a. Fase R (amb una duració de 16 mesos): en la 13a. Fase es té previst afectar i explotar una superfície de 3.891 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
13a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 697.434 4.395.110  
2 697.412 4.395.134  
3 697.313 4.395.047  
4 697.323 4.395.043  
5 697.336 4.395.043  
6 697.350 4.395.036  
  
  
S'iniciarà la 12a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 12a. Fase d'explotació.  
  
14a. Fase E (amb una duració d'1 any) 13a. Fase R (amb una duració de 16 mesos):  
En la 14a. Fase E es té previst afectar i explotar una superfície de 2.767 m², i el perímetre de l'explotació quedarà delimitat pels vèrtexs següents:  
  
14a. Fase E  
Vèrtex X Y  
1 697.452 4.395.090  
2 697.434 4.395.110  
3 697.350 4.395.036  
4 697.373 4.395.024  
  
  
S'iniciarà la 13a. Fase de restauració, i la superfície a restaurar serà la corresponent a la 13a. Fase d'explotació.  
  
14a. Fase R (amb una duració de 16 mesos): en la 14a. Fase de restauració es té previst restaurar l'última fase d'explotació sobre una superfície de 2.767 m², i quedarà totalment restaurada tota la superfície afectada per l'ampliació de l'explotació minera Capa Blava.  
  
  
En tota la superfície d'explotació està previst el conreu sobre dos bancs d'explotació amb una altura màxima de 6 i 7 metres respectivament; desenvolupats entre la cota 271 m i la cota 258 m.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9496, del 23-12-2022 (2022/11923)

RESOLUCIÓN de 20 de septiembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de ampliación de la explotación minera de recursos de la sección A), denominada Capa Blava núm. 1.159, en la parcela 127, polígono 49, del término municipal de Llíria (Valencia). Expediente: (1858100) 140/2011/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9496

Fecha DOGV
:   23-12-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/11923

CVE


Fecha del documento
:   20-09-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de septiembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de ampliación de la explotación minera de recursos de la sección A), denominada Capa Blava núm. 1.159, en la parcela 127, polígono 49, del término municipal de Llíria (Valencia). Expediente: (1858100) 140/2011/AIA.  
 [2022/11923]  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1858100) 140/2011-AIA.  
Título: Solicitud de autorización para ampliación de la explotación minera de recursos de la sección A), denominada Capa Blava núm. 1.159.  
Promotor: Gadea Hermanos, SL, con cambio de titularidad en favor de Áridos Casinos, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia.  
Ref. Órgano sustantivo: MIEXPA/2010/9/46.  
Localización: Parcela 127, polígono 49, del término municipal de Llíria (Valencia).  
  
Antecedentes  
En fecha 3 de julio de 1992, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia otorga autorización para la explotación minera denominada Capa Blava, núm. 1.159, a la empresa Áridos Casinos, SL, dentro de las parcelas 104, 123, 125 y 126, del polígono 49, del término municipal de Llíria. Según el actual catastro de rústica, dichas parcelas se corresponden con parte de la parcela 102 del polígono 49. La citada explotación cuenta con la correspondiente declaración de impacto ambiental favorable, emitida en el año 1992 en el expediente de evaluación de impacto ambiental con referencia 257/91-EIA (DOGV 2142 de fecha 11.11.1993).  
En fecha 3 de noviembre de 2010, la empresa Gadea Hermanos, SL, presenta solicitud de autorización de explotación de la sección A), nombrada Capa Blava, sobre las parcelas catastrales 66 y 127, del polígono 49, del término municipal de Llíria, tramitándose esta solicitud con número de expediente de referencia MIEXPA/2010/9/46 en el Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia. Ese servicio, como autoridad sustantiva, remite en fecha 8 de noviembre de 2011 la documentación necesaria para el inicio del procedimiento de evaluación de impacto ambiental al área de evaluación ambiental, donde se inicia el expediente con referencia 140/2011-AIA.  
El 2 de junio de 2015 el Servicio de Ordenación y Seguridad Minera de la Dirección General de Energía de Valencia remite el cambio de titularidad de la explotación en favor de Áridos Casinos, SL, empresa titular de la cantera Capa Blava, núm. 1.159.  
Durante la tramitación del expediente de evaluación de impacto ambiental 140/2011-AIA, el Servicio de Ordenación del Territorio emite un informe donde se determina que las dos terceras partes de la parcela 66 están afectadas por riesgo de inundación. En consecuencia, el promotor descarta la explotación de dicha parcela, quedando la solicitud de explotación reducida a una parte de la parcela catastral 127 del polígono 49.  
  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la solicitud de autorización para la ampliación de la explotación de recursos de la sección A), denominada Capa Blava núm. 1.159, en la partida Capa Blava, del término municipal de Llíria (Valencia).  
Según se describe en la adenda justificativa del estudio de impacto ambiental (abril 2020), hasta la fecha, la explotación minera se ha desarrollado sobre la superficie de explotación autorizada, afectando a parte de la parcela catastral 102 del polígono 49, en base a los correspondientes planes de labores redactados desde la fecha de autorización: años 1992-2019. A fecha de hoy no quedan parcelas pendientes de explotación, siendo la situación actual de la explotación la siguiente: existen dos balsas de almacenamiento de los lodos procedentes del lavado de áridos, que ocupan una superficie de 6.125 m² y 9.420 m² respectivamente. La más pequeña de las dos, permanecerá en el tiempo que dure la actividad industrial del establecimiento de beneficio, mientras que la balsa de mayor superficie está prácticamente llena. En la zona norte hay una balsa de agua limpia, con una superficie aproximada de 2.800 m², que también quedará en uso mientras esté en activo la explotación minera. Por otra parte, en una superficie de 28.000 m² se han rellenado los huecos mineros en su totalidad hasta alcanzar la cota de las fincas colindantes y están pendientes de plantación con almendros. Finalmente existe una zona natural sin afectar que ocupa una superficie de 5.955 m² y una superficie de 26.630 m² ocupada por las instalaciones de beneficio y los acopios de material.  
La ampliación consistirá en la extracción a cielo abierto del material existente en la parcela 127 del polígono 49 del municipio de Llíria (gravas, arenas, limos y arcillas) para la obtención de áridos en el establecimiento de beneficio correspondiente a una planta de lavado, triturado y clasificado de áridos ubicada en la parcela 102 del mismo polígono.  
La explotación se llevará a cabo simultaneando las labores de extracción mineral y la restauración de la zona de proyecto, lo cual permitirá disminuir en tiempo y en espacio la superficie afectada. La restauración consistirá en el relleno del hueco generado por la extracción mineral con los propios estériles de mina, con lodos secos procedentes de sus instalaciones de lavado y tratamiento de áridos, así como tierras y piedras de cantera y con residuos inertes adecuados (en adelante RIA) suministrados por otras empresas con las que se ha firmado el correspondiente contrato de suministro. El relleno se realizará en tongadas mediante extendido y compactado con pala y bulldozer. En la fase final de la restauración se extenderá tierra vegetal y se plantarán especies de porte arbóreo en los taludes y se sembrarán especies herbáceas en la plataforma central.  
Situación geográfica y accesos: La ampliación de la explotación se emplaza dentro del término municipal de Llíria, en la provincia de Valencia, al noroeste de esta localidad, junto al límite de término con el municipio de Casinos, en la comarca de Camp de Túria. El acceso a la zona de explotación se realiza desde la carretera de la red autonómica CV-35 (autovía de Ademuz), pasado el PK 37, por la salida 37 dirección Casinos. Al llegar a la rotonda, por la tercera salida, un camino asfaltado da acceso directo a la parcela 127.  
Superficie afectada: La ampliación de la explotación se desarrollará dentro de la parcela catastral 127 del polígono 49, propiedad de la mercantil solicitante, sobre una superficie total de explotación de 49.829 m². La superficie total de la parcela es de 67.008 m².  
  
Listado de coordenadas UTM (Huso 30. Datum ETRS89) del perímetro de ampliación:  
  
Vértice Coordenada X Coordenada Y  
1 697.233 4.395.206  
2 697.377 4.395.316  
3 697.406 4.395.291  
4 697.406 4.395.284  
5 697.409 4.395.278  
6 697.546 4.395.153  
7 697.487 4.395.092  
8 697.470 4.395.104  
9 697.373 4.395.024  
10 697.336 4.395.043  
11 697.323 4.395.043  
12 697.282 4.395.058  
13 697.271 4.395.087  
14 697.286 4.395.100  
15 697.274 4.395.141  
16 697.247 4.395.189  
17 697.232 4.395.197  
18=1 697.233 4.395.206  
  
Evaluación de reservas: El recurso mineral a explotar está constituido por gravas de cantos calcáreos, intercalados entre arenas, limos y arcillas pertenecientes al Cuaternario, que forman una estructura fácil de arrancar por medios mecánicos (ripado) y constituyen el material base para la obtención de áridos. El volumen total de la explotación se estima en 421.422 m³, de los cuales unos 42.142 m³ corresponden a material estéril, siendo por tanto el volumen explotable de áridos de 379.280 m³, lo que se traduce en 758.560 toneladas (suponiendo una densidad media del material de 2,0 t/m³).  
Duración estimada de la explotación: Según se indica en la adenda justificativa del estudio de impacto ambiental (abril de 2020), teniendo en cuenta unas reservas netas medidas de áridos de 758.560 toneladas y el ritmo de producción previsto (56.000 t/año), se establece un horizonte de actividad de 14 años.  
Diseño de la explotación: No se realizarán operaciones previas de desmonte. La explotación del yacimiento se llevará a cabo mediante técnicas mineras de cielo abierto en bancos descendentes. El proceso de arranque será mecánico, sin la necesidad del uso de explosivos. Como medio de arranque se utilizarán excavadoras hidráulicas de torreta giratoria (retroexcavadora de orugas). Se seguirá el esquema tradicional de banqueo con las pistas de transporte situadas dentro del hueco excavado, a fin de minimizar los impactos que se pudieran producir cuando se colocan bordeando exteriormente la explotación.  
- Parámetros geométricos de explotación:  
Cota máxima en coronación = 271 metros.  
Cota fonde de explotación = 258 metros.  
Altura máxima de banco de trabajo = 7 metros.  
Talud de banco de trabajo = 72º.  
Talud general de trabajo = 55º.  
Núm. total de bancos generados en la explotación = 2 bancos.  
Anchura de plataforma de trabajo = 5 metros.  
Talud general de restauración = 20º.  
El material beneficiable será cargado directamente en los camiones dumper mediante la pala retroexcavadora y conducido hasta las instalaciones que la empresa promotora tiene autorizadas a unos 700 metros del punto de extracción, donde se realizará el quebrantado y calibrado de este. Para el material estéril generado no se proyecta la formación de ninguna escombrera ya que todo será utilizado para la restauración del hueco minero.  
Las labores extractivas no descenderán por debajo de la cota que permita el desagüe natural. Se dotará a la base del hueco de una pendiente de caída de aguas del 1-2 % a la zona de plaza de cantera, para permitir el drenaje natural de las mismas. Asimismo, para evitar en lo posible los procesos de erosión causados por la escorrentía superficial se proyecta un sistema de drenaje de las aguas superficiales mediante cunetas a pie de talud, que canalizarán los flujos por el interior de la explotación, vertiendo finalmente a una balsa que se construirá al este de la cantera. El cauce de la rambla de Artaj que pasa por el oeste de la zona de labores no se verá afectado ya que se mantendrá en todo momento un perímetro de protección de 20 metros de anchura. Se preservará su cauce con una mota de 2 metros para proteger la actividad extractiva de las avenidas de la rambla.  
Maquinaria: Se ha previsto el siguiente parque de maquinaria:  
- Una pala retroexcavadora hidráulica marca Caterpillar, modelo 330. Potencia: 165 kW.  
- Una pala retroexcavadora hidráulica marca Komatsu, modelo PC 450 LC. Potencia: 246 kW.  
- Una pala cargadora de ruedas marca Caterpillar, modelo 966H. Potencia: 213 kW.  
- Un camión volquete marca Volvo, modelo A25D. Potencia: 234 kW. Capacidad de carga de caja colmada: 15,0 m³.  
- Un camión volquete marca Volvo, modelo A35D. Potencia: 264 kW. Capacidad de carga de caja colmada: 17,5 m³.  
Infraestructuras, medios e instalaciones: La explotación, debido a su entidad y al personal en cantera, no dispondrá de edificaciones, ya que estas se ubican a escasa distancia, en la parcela 102 colindante a la del proyecto. Allí se dispone de oficinas, comedor y aseos con vestuarios para los trabajadores y visitantes eventuales. Las instalaciones para procesar el material beneficiable también quedan emplazadas en la parcela 102.  
En la ampliación de la explotación no es necesario el suministro de energía eléctrica.  
Se estima un consumo anual de 18.439 m³ de agua, necesaria para el riego de pistas, viales y plataformas, para evitar la formación y el levantamiento de polvo y para el riego de las plantas durante la restauración vegetal. Se obtendrá del pozo existente en la parcela 102, autorizado e inscrito en el organismo de cuenca de la Confederación Hidrográfica del Júcar con número de expediente 1997-CP-0088.  
El mantenimiento y las reparaciones de los equipos de trabajo serán ejecutados por los propios fabricantes o por empresas especializadas en talleres homologados.  
Residuos: Los residuos generados serán de dos tipos, residuos sólidos urbanos o asimilables, que serán almacenados en contenedores adecuados y presentados diariamente al Ayuntamiento de Llíria para que proceda a su tratamiento, y residuos peligrosos, procedentes de grasas, lubricantes y envases que los hayan contenido, que serán almacenados en recipientes adecuados a las características de los residuos, siendo retirados y gestionados por gestores autorizados. El almacenamiento de los residuos en ningún caso será superior a los seis meses.  
  
Plan de restauración  
La restauración geomorfológica consistirá en rellenar el hueco generado hasta lograr el desagüe natural de las escorrentías mediante una plataforma con pendiente del 1-2 % y taludes en el tránsito con los terrenos colindantes de 2 metros de altura máxima y 20º de inclinación con la horizontal.  
El relleno se realizará con los estériles de mina obtenidos, con lodos secos procedentes de la planta de lavado y tratamiento de áridos y con RIA suministrados por empresas cercanas al ámbito de proyecto. Se realizará por tongadas compactadas de 0,5 m de espesor. El volumen de estériles generado por la propia explotación se estima en unos 42.142 m³. El volumen de lodos, una vez secos, generados por la planta de lavado y tratamiento de áridos será del orden de 130.095 m³. El resto de la restauración se realizará con los residuos inertes adecuados suministrados por las empresas Femorganic, SA, y Gadea Hermanos. Se aporta copia de los contratos de suministro formalizados por el promotor con estas empresas.  
La restauración geomorfológica se realizará en 14 fases, de forma progresiva, avanzando conforme a la explotación; es decir de este a oeste (ver anexo I). Los trabajos de restauración irán orientados a obtener una topografía final lo más naturalizada posible, de modo que las aristas de los taludes tanto en planta como en alzado se suavicen. Con ello se conseguirá un aspecto fisiográfico concordante con los campos de cultivo del entorno.  
Una vez se disponga de una morfología estable con un sistema de drenaje adecuado, se iniciará la reconstitución de los suelos sobre las superficies de restauración programadas en cada fase. Sobre la plataforma central resultante se extenderá una capa de suelo de 0,50 m de espesor y en los taludes perimetrales se proyecta el aporte puntual de 0,3 m³ de tierra vegetal en cada uno de los hoyos de plantación de olivos.  
La restauración vegetal se llevará a cabo mediante la siembra de la plataforma central con una mezcla de especies herbáceas que supongan una primera fijación del suelo y una protección frente a la erosión, además de conferir una cobertura verde que minimice el impacto visual. Las especies que se utilizarán serán: Anthyllis citysoides (20 %), Coronilla juncea (20 %), Brachypodium retusum (30 %) y Stipa tenacisima (30 %). Por otro lado, se plantará de olivos todo el talud perimetral a restaurar (con una superficie de 12.197 m²), con una densidad de plantación de 204 pies/ha.  
Se realizará un riego de implantación y posteriormente riegos de mantenimiento mientras duren los trabajos de explotación y restauración. Posteriormente, el uso agrícola será devuelto y el riego correrá a cargo del propietario de los terrenos.  
La planificación de la explotación-restauración viene descrita en la adenda justificativa del EIA (abril 2020). La explotación de la parcela 127 se llevará a cabo en catorce fases (E), con las correspondientes fases de restauración (R), que se desarrollarán en el tiempo como se describe en los anexos I y II de la presente resolución.  
  
Plan de gestión de residuos mineros  
De acuerdo con la clasificación dada por la Decisión del Consejo 2000/532/CE de 3 de mayo de 2002, los residuos mineros que se generarán en la ampliación de la explotación, serán los siguientes:  
- 01 01 02 Residuos de la extracción de minerales no metálicos.  
- 01 04 08 Residuos de grava y rocas trituradas distintos de los mencionados en el código 01 04 07.  
- 01 04 09 Residuos de arena y arcillas.  
La cantidad total estimada de estos residuos mineros asciende a un total de 42.142 m³.  
Dichos materiales serán reintroducidos en el hueco creado por la explotación de conformidad con el plan de restauración propuesto.  
  
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia el 8 de noviembre de 2011, con la remisión, por el Servicio Territorial de Energía de Valencia, de copia de los informes sectoriales y del resultado del trámite de información pública referentes al Proyecto de solicitud de autorización de la explotación minera de recursos de la sección A), nombrada Capa Blava en el término municipal de Llíria (Valencia) promovido por Gadea Hermanos, SL, con el objeto de iniciar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Con fecha 14 de noviembre de 2011 el Servicio Territorial de Energía de Valencia remite de nuevo el resultado de la información pública y la documentación técnica referida a la sección A) Capa Blava que se relaciona a continuación: Tomo I. Proyecto de explotación (julio 2010), tomo II. Plan de restauración (julio 2010), tomo III. Memoria sobre disponibilidad de recursos hídricos (julio 2010), tomo IV. Memoria sobre afección del proyecto al patrimonio cultural valenciano (julio 2010), tomo V. Estudio de impacto ambiental (julio 2010), tomo V-bis. Documento de síntesis del EIA (julio 2010), tomo VI. Estudio de integración paisajística (julio 2010), tomo VII. Documento de seguridad y salud (julio 2010), tomo VIII. Memoria de contaminación atmosférica (julio 2010) y tomo IX. Estudio acústico predictivo (julio 2010).  
El 13 de enero de 2014, el Servicio Territorial de Energía de Valencia reitera la solicitud de emisión de la declaración de impacto ambiental.  
El 27 de abril de 2015 se realiza consulta al Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje y al Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, en relación con los asuntos de sus respectivas competencias.  
El 7 de mayo de 2015 el Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación remite informe.  
El 19 de mayo de 2015 el Servicio Territorial de Energía de Valencia reitera la solicitud de emisión de la declaración de impacto ambiental.  
El 2 de junio de 2015 la Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas remite informe del Servicio de Ordenación del Territorio. En esta misma fecha, el Servicio de Ordenación y Seguridad Minera de la Dirección General de Energía de Valencia remite el cambio de titularidad de la explotación en favor de Áridos Casinos, SL.  
El 3 de noviembre de 2015 la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje remite informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
El 10 de febrero de 2016 se solicita informe al Ayuntamiento de Llíria.  
El 27 de abril de 2016 se realiza un requerimiento de documentación tanto al órgano sustantivo como al promotor a través de aquel.  
El 19 de julio de 2017 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia informa sobre la situación del expediente, y remite documentación técnica aportada por el promotor en respuesta al requerimiento realizado por este servicio. Se aporta el texto actualizado y refundido de los siguientes documentos: Proyecto de explotación (agosto de 2016), proyecto de restauración (agosto de 2016), estudio de impacto ambiental (agosto de 2016).  
El 17 de diciembre de 2019 se realiza un nuevo requerimiento al órgano sustantivo con remisión de copia al promotor, de aquellos puntos no resueltos en los textos actualizados y refundidos remitidos en fecha 19 de julio de 2017. El promotor accede a la notificación del requerimiento en fecha 27 de diciembre de 2019.  
El 22 de febrero de 2021 se notifica tanto al órgano sustantivo como al promotor la resolución de terminación del expediente y el archivo de las actuaciones, debido a la falta de presentación de la documentación requerida para poder proseguir la tramitación. El promotor accede a la notificación en fecha 23 de febrero de 2021.  
El 11 de marzo de 2021 el promotor remite el recurso de alzada interpuesto contra la resolución de terminación dictada el 19 de febrero de 2021 por el director general de Calidad y Educación Ambiental.  
El 14 de mayo de 2021 el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia remite la documentación requerida al promotor.  
El 10 de diciembre de 2021 se reabre el expediente de evaluación de impacto ambiental por estimación del recurso de alzada interpuesto por el promotor contra la resolución de terminación.  
El 20 de diciembre de 2021 se notifica la resolución de recurso de alzada al promotor y al órgano sustantivo.  
  
Información pública  
El Servicio Territorial de Energía de Valencia sometió el expediente a información pública durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 6476, de 9 de marzo de 2011.  
El jefe del Servicio Territorial de Energía de Valencia, en fecha 2 de noviembre de 2011, certifica que durante el plazo concedido no se presentaron alegaciones.  
  
Consultas a administraciones públicas afectadas e informes recibidos  
En el expediente se han considerado los siguientes informes y autorizaciones que forman parte del expediente remitido por el Servicio Territorial de Energía de Valencia:  
- Informe de compatibilidad urbanística (3.02.2011).  
El certificado concluye que el uso de extracción de áridos está considerado compatible en la parcela referenciada y que la compatibilidad urbanística queda condicionada a:  
a) La autorización de la Conselleria competente en materia de carreteras ya que según la Ley 6/1991 de carreteras y PGOU, no pueden realizarse obras estando únicamente permitidos los usos que sean compatibles con la seguridad vial.  
b) La autorización del órgano de cuenca, por estar el ámbito solicitado afectado por la zona de protección del dominio público hidráulico.  
- Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano (15.06.2011).  
El informe indica que el proyecto no tiene afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones, aunque se hayan localizado algunos márgenes de piedra en seco y una caseta de aperos contemporánea, por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, la memoria de la prospección arqueológica del Proyecto de explotación cantera sección A) Capa Blava en parcelas 66 y 127, del polígono 49 de Llíria.  
- Informe de Confederación Hidrográfica del Júcar (8.10.2010).  
El organismo de cuenca informa favorablemente la actuación con las siguientes observaciones y condiciones:  
Afección a domino público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía: La actuación supone la ocupación de zona de policía de la rambla de Artaj, respetando la zona de servidumbre para uso público a efectos de los fines previstos en el artículo 7 del Reglamento del dominio público hidráulico. A este respecto, dicho organismo recuerda que la mencionada zona de servidumbre se debe mantener expedita para uso público, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca.  
La actuación no generará aguas residuales. Queda prohibido, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del DPH, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa.  
Las aguas pluviales serán recogidas a través de una red de drenaje, siendo el destino final el dominio público hidráulico. A este respecto se recuerda que previamente al vertido se deberá contar con la autorización del organismo de cuenca. Asimismo, se adoptarán las medidas necesarias para garantizar la correcta recogida de las aguas de escorrentía y se dispondrá de los dispositivos necesarios como balsas de decantación para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas. También se limitarán las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, favoreciendo de esta forma la infiltración del agua y reduciendo su velocidad para disminuir la pérdida de suelo.  
Incidencia en el régimen de corrientes: Por las características de la actuación, por la morfología de los terrenos en los que se pretende desarrollar, y siendo que según el Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la zona donde se ubica la explotación no presenta riesgo de inundación, se considera que la misma no supone incidencia en el régimen de corrientes.  
Disponibilidad de recursos hídricos: Se considera una demanda anual prevista de 6.328 m³ destinados a la realización de riegos en las zonas de explotación para el control del polvo. El suministro se realizará mediante camiones cisterna. El organismo de cuenca determina que el incremento de demanda previsto puede ser atendido desde el origen propuesto, pero advierte que el suministro se deberá realizar desde un origen amparado por un derecho al uso privativo de las aguas ya que, en caso contrario, se produciría una infracción administrativa con la consiguiente apertura de expediente sancionador al suministrador.  
- Autorización de extracción de áridos en zona de policía de la Confederación Hidrográfica del Júcar (25.07.2011).  
Se autoriza a Gadea Hermanos, SL, por el plazo de dos años y con una serie de condicionantes, la extracción de áridos en finca sita en las parcelas 127 y 66 del polígono 49, en término municipal de Llíria (Valencia), ubicada en zona de policía de la rambla de Artaj.  
Asimismo, en atención a las posibles afecciones detectadas, desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se ha solicitado informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje y del Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, en relación con los asuntos de sus respectivas competencias.  
- Informe del Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación (6.05.2015).  
El Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación informa favorablemente la actuación con las siguientes consideraciones:  
En materia de contaminación acústica: Se determina que el estudio acústico presentado se ajusta a las directrices establecidas en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, siendo responsabilidad del técnico que lo firma la veracidad de su contenido y del órgano promotor la ejecución del mismo.  
En materia de contaminación atmosférica: La actividad que se pretende desarrollar en este proyecto, se cataloga según el RD 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación, como perteneciente al grupo B o C, dependiendo del volumen anual que se vaya a extraer. En aplicación de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, las instalaciones que desarrollen alguna actividad del grupo B estarán sometidas a la autorización administrativa, mientras que las actividades del grupo C deberán ser notificadas al órgano competente. Se indica que los titulares de las instalaciones minimizarán las emisiones a la atmósfera aplicando, en la medida de lo posible, las mejores técnicas disponibles y los procedimientos más adecuados que minimicen su impacto en la calidad del aire en su zona de influencia.  
- Informe del Servicio de Ordenación del Territorio (28.05.2015).  
El Servicio de Ordenación del Territorio para la valoración del riesgo de inundación utiliza las siguientes cartografías de inundabilidad: cartografía del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (en adelante, PATRICOVA); cartografía de la revisión del Sistema nacional de cartografía de zonas inundables (en adelante SNCZI).  
En base a la cartografía del SNCZI, que en este caso representa la información de mayor detalle y rigurosidad, se determina un nivel 3 de riesgo para la parcela 127 (en la parte afectada de la misma) y nivel 1 y 2 de riesgo para la parcela 66 (en las 2/3 partes afectadas).  
Vistas las afecciones de inundabilidad, se determinan las siguientes consideraciones:  
- Las zonas de las parcelas afectadas por flujo preferente no deben ser objeto de la explotación minera. Concretamente las 2/3 partes situadas al NE de la parcela 66 y el borde SW de la parcela 127.  
- El resto de la parcela 66 que queda fuera de la afección de inundabilidad es apta para la explotación minera, aunque se deberá realizar de forma independiente a la parte afectada.  
- La parcela 127 deberá, para realizar la actividad, tener en cuenta las siguientes condiciones:  
a) La preservación de un borde topográfico, al W de la parcela, en contacto con el barranco de Tarragón como una mota, de al menos 1,5 metros de altura, que proteja la actividad a desarrollar en el resto de la parcela de las avenidas del barranco.  
b) Atendiendo al artículo 36 del PATRICOVA se implantará un plan de emergencia que garantice la seguridad de todos los empleados en el desarrollo de la actividad que se pretende implantar. Además de la obligatoriedad de un seguro que cubra los efectos del riesgo de inundación determinados en la parcela.  
c) Vistos los trayectos de accesos y movilidad de los vehículos que desarrollarán los transportes de la explotación minera propuesta se determina la afección del que se realiza por el lecho del barranco del Tarragón desde su confluencia con la rambla Castellarda y la otra vía prevista por el camino de servicio de la CV-35. Se deberá tener especial atención en el plan de emergencia que se exige.  
En conclusión, el Servicio de Ordenación del Territorio determina que no se podrá desarrollar la actividad de la explotación de recursos en la zona inundable de la parcela 66, mientras la actividad se considera compatible en la parcela 127 retirándose del límite con el barranco y de la zona SW de la parcela afectada, así como con el cumplimiento de las condiciones anteriormente expuestas.  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (13.10.2015).  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje emite informe favorable condicionado al cumplimiento de las medidas de integración paisajística fijadas en el estudio de integración paisajística que acompaña al proyecto, así como las requeridas en los puntos 3 y 4 de dicho informe, para lo que deberán incluirse de manera específica en el proyecto de explotación y el plan de restauración (planos y presupuestos). Se describen a continuación las medidas requeridas en el informe:  
«...3. Sin perjuicio de que se valore el mantenimiento de la vegetación existente en las zonas de protección hacia parcelas colindantes y hacia la rambla de Artaj, y dado que se desconocen las características y potencial de integración de dicha vegetación, se considera necesario realizar plantaciones específicas de arbolado similar al del entorno (cultivo de secano) en esas zonas de protección, ampliando a su vez la franja recayente a la autovía CV-35 (parcela 127), dada la cercanía de la misma.  
4. Asimismo, debe señalarse el carácter vinculante de las medidas de integración paisajística establecidas, conforme a los artículos 48.2 y 58.3 del RPJECV, por lo que se deberá añadir en el plan de restauración, al perfil de vegetación tipo tras la restauración, la incorporación de especies de porte arbóreo y carácter agrícola, dado el entorno en el que se sitúan las parcelas y la propuesta realizada en el estudio de integración paisajística».  
  
Afecciones legales  
La totalidad de los terrenos a explotar pertenecen al término municipal de Llíria, y se encuentran calificados, según el Plan general de ordenación urbana, como suelo no urbanizable común. Se aporta certificado de compatibilidad urbanística, de fecha 3 de febrero de 2011, que se condiciona a:  
a) La autorización de la Conselleria competente en materia de carreteras ya que según la Ley 6/1991 de carreteras y PGOU, no pueden realizarse obras estando únicamente permitidos los usos que sean compatibles con la seguridad vial.  
b) La autorización del órgano de cuenca, por estar el ámbito solicitado afectado por la zona de protección del dominio público hidráulico.  
Según muestra el visor cartográfico de la Generalitat existe una vivienda aislada sobre suelo no urbanizable, a una distancia, medida en línea recta, de 100 metros con respecto al punto más cercano de la ampliación de la explotación minera. En la adenda justificativa del EIA se recoge la estimación de los impactos que puede producir la actividad sobre esta vivienda, así como las medidas correctoras que se van a adoptar al objeto de minimizar estos impactos.  
En cuanto al dominio público hidráulico, la ampliación prevista se adentra unos 80 metros en la zona de policía de la rambla de Artaj, aunque de manera localizada en una superficie aproximada de 13.769 m², sin afectar los 5 metros que constituyen la zona de servidumbre de este cauce.  
La zona donde se emplaza la cantera Capa Blava, núm. 1.159 y la ampliación solicitada no afecta a ningún espacio natural protegido y no existen espacios incluidos en la Red Natura 2000. Según el Banco de datos de biodiversidad, en el entorno próximo de la actividad no consta la presencia de especies prioritarias.  
Dentro del perímetro de la ampliación (parcela 127) no hay tendidos eléctricos, ni ninguna otra infraestructura que pueda verse afectada, ya que la red de caminos agrícolas que dan acceso a las fincas del entorno no se verá afectada por la ampliación proyectada. Tampoco existen vías pecuarias que puedan verse afectadas.  
Una pequeña franja en el extremo sur de la parcela 127 es suelo forestal según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), pero no se verá afectada por la explotación. El cauce del barranco de Artaj también se encuentra catalogado como suelo forestal pero no se trata de monte de utilidad pública. Esta zona no se afectará ya que se dejará una zona de protección de 20 metros.  
Según el informe del Servicio de Ordenación del Territorio, en base a la cartografía del SNCZI, que en este caso representa la información de mayor detalle y rigurosidad, se determina un nivel 3 de riesgo de inundabilidad para la parte afectada de la parcela 127 (borde SW de esta). La actividad se considera compatible en la parcela 127 retirándose del límite con el barranco y de la zona SW de la parcela afectada, y cumpliendo las siguientes condiciones:  
a) La preservación de un borde topográfico, al W de la parcela, en contacto con el barranco de Tarragón como una mota, de al menos 1,5 metros de altura, que proteja la actividad a desarrollar en el resto de la parcela de las avenidas del barranco.  
b) Atendiendo al artículo 36 del PATRICOVA se implantará un plan de emergencia que garantice la seguridad de todos los empleados en el desarrollo de la actividad que se pretende implantar. Además de la obligatoriedad de un seguro que cubra los efectos del riesgo de inundación determinados en la parcela.  
c) Vistos los trayectos de accesos y movilidad de los vehículos que desarrollarán los transportes de la explotación minera propuesta se determina la afección del que se realiza por el lecho del barranco del Tarragón desde su confluencia con la rambla Castellarda y la otra vía prevista por el camino de servicio de la CV-35. Se deberá tener especial atención en el plan de emergencia que se exige.  
Respecto a las afecciones a infraestructuras, a unos 30 metros del límite este de la parcela 127, y con dirección paralela a la CV-35, discurre una línea de media tensión, la cual no se va a ver afectada por la actividad propuesta. Por otra parte, la vía de comunicación más importante que atraviesa la zona es la carretera CV-35 de Llíria a Casinos, que discurre a unos 150 metros al noreste de la parcela 127. No existen infraestructuras ni dotaciones que puedan verse afectadas por las obras proyectadas; únicamente los caminos de servicio que constituirán el acceso a la cantera que experimentarán un incremento en el tráfico rodado durante la vida de la actividad. En la ampliación de la explotación minera proyectada no se va a ver afectado ningún canal de riego.  
  
Consideraciones Ambientales  
En el EIA se justifica la elección de la ubicación de la explotación en base a la existencia del recurso mineral, sin que se planteen otras alternativas. No obstante, se indica que la parcela elegida ya se encuentra alterada y desprovista de vegetación y ubicada en una zona de extracción minera, por lo que los impactos serán menos importantes. Por otra parte, la localización elegida, alejada de áreas habitadas, así como la explotación por debajo de la cota de los terrenos adyacentes minimizará la afección visual de la actividad. Finalmente, se indica que el desarrollo de la actividad en la ubicación propuesta no supondrá la destrucción de valores irrecuperables, al no afectar a hábitats, especies y, en general, a espacios naturales protegidos y lugares incluidos o propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, cursos de agua, vías pecuarias o yacimientos arqueológicos, sino que estos valores serán repuestos mediante las labores de restauración de la zona, preservando la zona de dominio público hidráulico correspondiente al cauce de la rambla de Artaj situada al oeste del área extractiva.  
Con el modo de explotación elegido se consigue una morfología basada en un hueco a cota inferior a las parcelas colindantes, lo que permite la ocultación de vistas y minimización del impacto paisajístico, la retención en el ámbito de la explotación del polvo producido, el efecto pantalla en cuanto a la producción de ruidos y la retención de las aguas de escorrentía producidas, para el control de su salida hacia cauces naturales en condiciones aceptables (sin carga de sólidos y con energías no erosivas).  
El plan de restauración progresivo propuesto, dividido en fases intermedias, permite que la explotación se condicione a la restauración de la fase previa de afección, con lo que se minimiza la superficie alterada en cada momento, lo que supone un impacto menor que si la restauración se realizara una vez finalizada toda la explotación.  
En el EIA se identifican como principales impactos que puede producir la actividad los siguientes:  
- Impactos sobre la atmósfera. Se producirá un aumento de polvo generado por la circulación de maquinaria y por la erosión de superficies sin vegetación, la generación de emisiones gaseosas por los motores de combustión y la generación de ruidos y vibraciones por el funcionamiento de la maquinaria y camiones de transporte.  
- Impactos sobre las aguas superficiales y subterráneas. Se producirá una alteración del drenaje superficial debido a los desmontes que se llevarán a cabo durante la explotación, existe la posibilidad de contaminación de las aguas subterráneas por lixiviación de lubricantes o combustibles utilizados para el normal funcionamiento de la maquinaria y se puede producir un aumento de la carga sólida de las aguas superficiales por la incorporación de las partículas sólidas derivadas de las labores de preparación del terreno y construcción de viales, extracción, carga, transporte y descarga del material, y tráfico de maquinaria pesada.  
- Impacto sobre el suelo. En el área de explotación solicitada no existe suelo edáfico ya que fue eliminado en épocas anteriores. Se puede producir la contaminación por vertidos ocasionales de aceites y combustibles por parte de la maquinaria.  
- Potenciación de riesgos geológicos. Los procesos y riesgos geológicos derivados de las labores de explotación son el aumento de riesgos de deslizamientos en el hueco creado por acción gravitatoria, el aumento de la erosión y el aumento del riesgo de sedimentación aguas abajo.  
- Impacto sobre la flora y la vegetación. La parcela carece de vegetación por lo que la regularización topográfica, el aporte de una capa edáfica y la revegetación que se llevará a cabo durante las labores de restauración supondrá un impacto positivo respecto a la situación actual. En el entorno de la actividad, los principales impactos sobre la vegetación serán consecuencia del polvo producido por las labores de arranque, carga y transporte.  
- Impacto sobre la fauna. La fauna se verá afectada por la eliminación o alteración de hábitats vegetales terrestres, así como por los desplazamientos o concentraciones de especies o individuos, motivados por las operaciones de explotación.  
- Impacto sobre el paisaje. La zona de estudio, colindante con la rambla de Artaj, se encuentra bastante alterada y encontramos un número importante de explotaciones mineras. Las actuaciones que repercuten directamente sobre el paisaje son la eliminación de vegetación, la eliminación del suelo, creación de huecos y pistas y la modificación de la topografía en general.  
- Afección al patrimonio natural. La zona de explotación se encuentra fuera de la zona de servidumbre de la rambla de Artaj, pero sí que afecta la zona de policía, por lo que se están tramitando los preceptivos permisos del organismo de cuenca.  
- Afección al patrimonio cultural. Realizados los trabajos de prospección arqueológica sobre la parcela objeto de proyecto, se concluyó que no existe riesgo de afección sobre el patrimonio arqueológico, arquitectónico y etnológico derivado de la ampliación de la explotación minera Capa Blava, núm. 1.159, quedando refrendado en el informe favorable vinculante emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano en fecha 15 de junio de 2011.  
En el EIA se establecen medidas preventivas y correctoras para minimizar los posibles impactos. Para paliar el impacto ambiental producido por la emisión de polvo, se tomarán una serie de medidas de carácter preventivo que actuarán directamente sobre la fuente emisora: labores periódicas de mantenimiento y limpieza tanto en la plaza como en los accesos a la cantera, restricción de la velocidad de conducción de los vehículos, paralización inmediata de los trabajos cuando las condiciones climáticas sean desfavorables, como por ejemplo fuertes rachas de viento, riegos periódicos de los caminos de acceso, plaza de cantera, frentes activos y materiales acopiados antes de su carga sobre los camiones, maquinaria de carga y transporte equipada con aire acondicionado lo que permitirá trabajar con cabina cerrada, lona para cubrir la carga de los camiones con caja abierta. Al iniciarse la actividad y, a lo largo de esta, se observarán las previsiones que señalan la Orden ITC/2585/2007, de 30 de agosto, por la que se aprueba la instrucción técnica complementaria 2.0.02 (protección de los trabajadores contra el polvo, en relación con la silicosis, en las industrias extractivas) y la ITC 07.1.03 (desarrollo de labores 5-maquinaria). Para la reducción del ruido se adoptarán las siguientes medidas: la maquinaria impulsada con motores de combustión interna irá equipada con los correspondientes silenciadores, la maquinaria tendrá un mantenimiento periódico y adecuado, para evitar ruidos innecesarios y para que los motores funcionen en óptimas condiciones, los trabajadores irán protegidos de manera conveniente utilizando sus equipos de protección individual, cumpliendo la normativa exigida en dichas instalaciones para evitar lesiones auditivas, el horario de funcionamiento de las diferentes actividades será diurno, no produciéndose ruidos en las horas de descanso, se aplicará la legislación vigente sobre prevención de la contaminación atmosférica y de contaminación acústica, se realizarán las operaciones de control del buen funcionamiento de la maquinaria con la asiduidad necesaria para cumplir con los niveles de emisión marcados por la legislación vigente.   
Para paliar el impacto ambiental producido por las emisiones gaseosas a la atmósfera se tomarán las siguientes medidas de carácter preventivo: los motores de combustión interna se revisarán para que cumplan los límites de emisión de contaminantes previstos en la normativa vigente, se revisarán periódicamente las emisiones de gases, vapores, humos y partículas a la atmósfera, para que se cumplan los valores de inmisión establecidos en la normativa vigente, los combustibles empleados en motores se ajustarán a las características previstas en la normativa vigente que regule el contenido de contaminantes, se constatará documentalmente que la maquinaria dispone de los certificados de la inspección técnica de vehículos (ITV), en caso de que así lo requieran por sus características y se constatará documentalmente que la maquinaria (no sometida a ITV) presenta actualizados los planes de mantenimiento recomendados por el fabricante o proveedor y, según los casos, que cumplen los requisitos legales en cuanto a sus emisiones y el control de las mismas.   
Para la protección de las aguas se adoptarán las siguientes medidas: la maquinaria será revisada y reparada en taller, fuera de la explotación, para evitar la manipulación de combustible y lubricantes dentro de la explotación, en caso de derrames o fugas accidentales se retirará la arena y arcilla contaminadas gestionándose como un residuo peligroso y se pondrá arena y arcilla nueva, se mantendrá un margen de protección de 20 metros en el límite con la rambla de Artaj, las labores extractivas no descenderán por debajo de la cota del barranco en los primeros 100 metros de distancia de policía de cauce y se constituirá un sistema de drenaje que conduzca las aguas de escorrentía sin producir procesos de erosión ni sedimentación, se ha previsto una balsa temporal de sedimentación, cuya función será el decantar los sólidos que arrastran en suspensión los elementos del sistema de drenaje y se realizará el mantenimiento y limpieza de las superficies, canales y cunetas de drenaje.   
Para prevenir los riesgos geológicos se adoptarán las siguientes medidas: diseño de la explotación en bancos de poca altura, de 7 metros e inclinación de 72º, que según el estudio de estabilidad de taludes realizado garantizan la adecuada estabilidad de los mismos, creación de un sistema de drenaje, que mediante una red de canales recoja el agua de escorrentía y la reconduzca a velocidades no erosivas, restitución topográfica del hueco mediante terraplenado de modo que se regularice el terreno permitiendo el desagüe natural de las aguas de escorrentía, revegetación de todas las superficies restauradas, que confiera una cobertura que proteja la superficie del suelo de la erosión hídrica y eólica, además de desarrollar un sistema radicular que retenga la capa edáfica frente a fenómenos de arrastre y mantenimiento y limpieza de las superficies, cunetas y tubos de drenaje. La corrección del impacto sobre el suelo se realizará mediante el aporte de tierra vegetal y enmiendas orgánicas e inorgánicas y el posterior riego y siembra.   
Las medidas que se adoptarán para la corrección del impacto sobre la vegetación y la fauna se limitarán a reducir las emisiones de polvo y a la restauración simultánea a la explotación con el fin de reducir el tiempo en que los terrenos permanecerán alterados. Mediante la restauración del espacio afectado por la extracción se regenera el ecosistema agrícola de la zona, recuperando el biotopo original para la fauna de la zona. Para la corrección del impacto sobre el paisaje se realizará la explotación y restauración simultánea, de modo que se reduzca en el tiempo y en el espacio el área afectada por la cantera en cada momento, corrigiéndose lo antes posible el impacto negativo que supone la existencia del hueco, tanto desde el punto de vista paisajístico como de la seguridad.  
Respecto a la protección del patrimonio cultural, si bien en principio, la actuación proyectada no supondrá un impacto sobre el patrimonio arqueológico, etnológico o paleontológico, la aparición de restos en el curso de las obras determinará la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana, al efecto de que se determinen las medidas oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley de patrimonio cultural valenciano.   
Se adoptarán las siguientes medidas protectoras de la población e infraestructuras: en todo el perímetro de explotación, la extracción se llevará a cabo siempre respetando un margen de protección de 5 metros a parcelas colindantes, y de 20 metros de protección a la rambla de Artaj, todo el perímetro accesible de la zona de explotación se cercará mediante un vallado de cerramiento metálico, permitiendo únicamente el acceso a personas y vehículos autorizados, el flujo de camiones en un sentido o en otro será controlado para evitar aglomeraciones innecesarias en los caminos locales y se tendrá en cuenta el que dicho tráfico no se concentre en las horas de máxima ocupación de la carretera más cercana, la velocidad de circulación de camiones por los caminos de acceso se restringirá a 20 km/h para evitar molestias y emisiones de polvo, se colocarán señales preceptivas para el buen funcionamiento del tráfico de camiones y evitar riesgos de accidente, se procederá a la reparación inmediata y eficaz del firme de los caminos en aquellos tramos que pudieran verse afectados directamente por la circulación de los vehículos de la cantera, los vehículos se limitarán al trayecto del acceso propuesto y aprobado por las administraciones locales y competentes en materia de carreteras y medioambientales, sin utilizar ningún otro camino alternativo que no haya sido previsto o aceptado por las mismas.   
La gestión de los residuos se llevará a cabo de acuerdo con la legislación vigente por un gestor autorizado, estando la empresa inscrita en el registro de pequeños productores de residuos peligrosos. Además, dicha empresa contará con un sistema de gestión integrado de calidad, medio ambiente y prevención que asegura la gestión completa y correcta en estas materias.   
Respecto al control y prevención de incendios, en el conjunto del área de explotación se adoptarán las medidas necesarias para prevenir la declaración y propagación de incendios durante la fase de operación y hasta concluida toda actividad en la zona. De acuerdo con el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, se aplicarán las siguientes medidas específicas: Se mantendrán los accesos y pistas libres de obstáculos que impidan el paso y la maniobra de vehículos, y limpios de residuos y/o desperdicios, en ningún caso se transitará o estacionarán vehículos carentes de sistema de protección en el sistema de escape y catalizador, en zonas de pasto seco o rastrojo dado el riesgo de incendio por contacto, se cumplirá la normativa en cuanto a la utilización de herramientas, maquinaria y equipos fijos eléctricos o de explosión, transformadores eléctricos, etc.  
El estudio de impacto ambiental incluye el correspondiente programa de vigilancia ambiental, que se ha estructurado en los siguientes apartados:  
- Vigilancia del plan de explotación.  
- Calidad del agua superficial.  
- Calidad atmosférica.  
- Control de los efectos sobre el medio biótico y los procesos y riesgos.  
- Seguimiento y evaluación de las labores de restauración.  
Para cada uno de los apartados se establecen los objetivos perseguidos, las actuaciones a realizar, el lugar de inspección, los parámetros de control y umbrales, el calendario y periodicidad de la inspección, el seguimiento y las medidas de corrección en caso de incumplimiento de los parámetros y umbrales.  
Finalmente, se indica que la empresa peticionaria se compromete a la presentación ante la Administración de un informe anual dando cuenta del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de esta. Estos informes se presentarán en el plazo de 2 meses a contar desde la finalización del ejercicio al que se refieran.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado, está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el anexo I (grupo 2).  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II, del título II, de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, la competencia en materia de evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo,  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de ampliación de la explotación minera de recursos de la sección A), denominada Capa Blava núm. 1.159, en la parcela 127 del polígono 49, del término municipal de Llíria (Valencia), promovido por Áridos Casinos, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones de los textos actualizados y refundidos del proyecto de explotación (agosto de 2016), del proyecto de restauración (agosto de 2016) y del estudio de impacto ambiental (agosto de 2016), así como con la adenda justificativa del estudio de impacto ambiental (abril de 2020), y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. El contenido íntegro de la adenda justificativa del estudio de impacto ambiental (abril de 2020) se incorporará tanto al proyecto de explotación como al plan de restauración, con carácter previo a su autorización por el órgano sustantivo. La explotación-restauración se realizará siguiendo las fases y el cronograma especificados en dicho documento y que se recogen en los anexos I y II de esta resolución.  
2. Durante la actividad de la cantera se observará lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
3. El promotor será responsable de mantener en buen estado los caminos por donde circule su maquinaria.  
4. El descubrimiento de simas o cuevas durante el avance de las labores mineras, por su condición de espacios naturales protegidos, será comunicado inmediatamente a la Dirección General del Medio Natural, a fin de que sean inspeccionadas, de acuerdo con el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
5. El descubrimiento de restos arqueológicos, paleontológicos, etnológicos o arquitectónicos durante la ejecución de las obras se comunicará de inmediato a la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de patrimonio cultural valenciano.  
6. Se preservará un borde topográfico, al W de la parcela, en contacto con el barranco de Tarragón como una mota, de al menos 1,5 metros de altura, que proteja la actividad a desarrollar en el resto de la parcela de las avenidas del barranco.  
7. Atendiendo al artículo 36 del PATRICOVA se implantará un plan de emergencia que garantice la seguridad de todos los empleados en el desarrollo de la actividad que se pretende implantar. Además de la obligatoriedad de un seguro que cubra los efectos del riesgo de inundación determinados en la parcela.  
8. En el plan de emergencia que se exige se deberá tener especial atención a las vías por las que se desarrollarán los transportes de la explotación (camino que discurre por el lecho del barranco del Tarragón desde su confluencia con la rambla Castellarda y la otra vía prevista por el camino de servicio de la CV-35).  
9. En aplicación de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, se solicitará autorización administrativa o se realizará notificación al órgano competente, según la actividad se catalogue en el grupo B o C del RD 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación.  
10. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
11. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
12. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 20 de septiembre de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
  
  
ANEXO I  
Planificación de la explotación-restauración  
  
1ª. Fase E (duración de 1 año): En esta primera fase se tiene previsto afectar y explotar una superficie de 4.612 m², quedando el perímetro de la explotación delimitado por los siguientes vértices, expresados en coordenadas UTM referidas al Huso 30, Datum ETRS89:  
  
1ª Fase E  
Vértice X Y  
1 697.546 4.395.153  
2 697.514 4.395.182  
3 697.434 4.395.110  
4 697.452 4.395.090  
5 697.470 4.395.104  
6 697.487 4.395.092  
  
  
  
2ª. Fase E (duración de 1 año) 1ª. Fase R (duración de 16 meses): En la 2ª. Fase E se tiene previsto afectar y explotar una superficie de 3.446 m², quedando el perímetro de la explotación delimitado por los siguientes vértices:  
  
1ª Fase E  
Vértice X Y  
1 697546 4395153  
2 697514 4395182  
3 697434 4395110  
4 697452 4395090  
  
  
Se procederá a iniciar la 1ª fase de restauración, siendo la superficie a restaurar la correspondiente a la 1ª Fase de explotación.  
  
3ª. Fase E (duración de 1 año) 2ª. Fase R (duración de 16 meses): En la 3ª. Fase E se tiene previsto afectar y explotar una superficie de 3.367 m², quedando el perímetro de la explotación delimitado por los siguientes vértices:  
  
3ª Fase E  
Vértice X Y  
1 697.490 4.395.204  
2 697.466 4.395.226  
3 697.389 4.395.158  
4 697.412 4.395.134  
  
  
Se iniciará la 2ª. Fase de restauración, siendo la superficie a restaurar la correspondiente a la 2ª. Fase de explotación.  
  
4ª. Fase E (duración de 1 año) - 3ª. Fase R (duración de 16 meses): En la 4ª. Fase E se tiene previsto afectar y explotar una superficie de 3.287 m², quedando el perímetro de la explotación delimitado por los siguientes vértices:  
  
4ª Fase E  
Vértice X Y  
1 697.466 4.395.226  
2 697.443 4.395.248  
3 697.367 4.395.181  
4 697.389 4.395.158  
  
  
Se iniciará la 3ª. Fase de restauración, siendo la superficie a restaurar la correspondiente a la 3ª. Fase de explotación.  
  
5ª. Fase E (duración de 1 año) - 4ª. Fase R (duración de 16 meses): En la 5ª. Fase E se tiene previsto afectar y explotar una superficie de 3.207 m², quedando el perímetro de la explotación delimitado por los siguientes vértices:  
  
5ª Fase E  
Vértice X Y  
1 697.443 4.395.248  
2 697.419 4.395.270  
3 697.345 4.395.205  
4 697.367 4.395.181  
  
  
Se iniciará la 4ª. Fase de restauración, siendo la superficie a restaurar la correspondiente a la 4ª. Fase de explotación.  
  
  
6ª. Fase E (con una duración de 1 año) 5ª. Fase R (con una duración de 16 meses):  
En la 6ª. Fase E se tiene previsto afectar y explotar una superficie de 3.211 m², quedando el perímetro de la explotación delimitado por los siguientes vértices:  
  
6ª Fase E  
Vértice X Y  
1 697.419 4.395.270  
2 697.409 4.395.278  
3 697.406 4.395.284  
4 697.406 4.395.291  
5 697.400 4.395.296  
6 697.323 4.395.229  
7 697.345 4.395.205  
  
  
Se iniciará la 5ª. Fase de restauración, siendo la superficie a restaurar la correspondiente a la 5ª. Fase de explotación.  
  
7ª. Fase E (con una duración de 1 año) 6ª. Fase R (con una duración de 16 meses): En la 7ª. Fase E se tiene previsto afectar y explotar una superficie de 3.381 m², quedando el perímetro de la explotación delimitado por los siguientes vértices:  
  
7ª Fase E  
Vértice X Y  
1 697.400 4.395.296  
2 697.377 4.395.316  
3 697.298 4.395.256  
4 697.323 4.395.229  
  
  
Se iniciará la 6ª. Fase de restauración, siendo la superficie a restaurar la correspondiente a la 6ª. Fase de explotación.  
  
8ª. Fase E (con una duración de 1 año) 7ª. Fase R (con una duración de 16 meses): En la 8ª. Fase E se tiene previsto afectar y explotar una superficie de 3.475 m², quedando el perímetro de la explotación delimitado por los siguientes vértices:  
  
8ª Fase E  
Vértice X Y  
1 697.323 4.395.229  
2 697.298 4.395.256  
3 697.233 4.395.206  
4 697.232 4.395.197  
5 697.247 4.395.189  
6 697.258 4.395.170  
  
  
Se iniciará la 7ª. Fase de restauración, siendo la superficie a restaurar la correspondiente a la 7ª. Fase de explotación.  
  
9ª. Fase E (con una duración de 1 año) 8ª. Fase R (con una duración de 16 meses):  
En la 9ª. Fase se tiene previsto afectar y explotar una superficie de 2.968 m², quedando el perímetro de la explotación delimitado por los siguientes vértices:  
  
9ª Fase E  
Vértice X Y  
1 697.345 4.395.205  
2 697.323 4.395.229  
3 697.258 4.395.170  
4 697.274 4.395.141  
  
  
Se iniciará la 8ª. Fase de restauración, siendo la superficie a restaurar la correspondiente a la 8ª. Fase de explotación.  
   
10ª. Fase E (con una duración de 1 año) 9ª. Fase R (con una duración de 16 meses): En la 10ª. Fase E se tiene previsto afectar y explotar una superficie de 3.353 m², quedando el perímetro de la explotación delimitado por los siguientes vértices:  
  
10ª Fase E  
Vértice X Y  
1 697.367 4.395.181  
2 697.345 4.395.205  
3 697.274 4.395.141  
4 697.284 4.395.107  
  
  
Se iniciará la 9ª. Fase de restauración, siendo la superficie a restaurar la correspondiente a la 9ª. Fase de explotación.  
  
11ª. Fase E (con una duración de 1 año) 10ª. Fase R (con una duración de 16 meses):  
En la 11ª. Fase E se tiene previsto afectar y explotar una superficie de 4.353 m², quedando el perímetro de la explotación delimitado por los siguientes vértices:  
  
11ª Fase E  
Vértice X Y  
1 697.389 4.395.158  
2 697.367 4.395.181  
3 697.284 4.395.107  
4 697.286 4.395.100  
5 697.271 4.395.087  
6 697.281 4.395.061  
  
  
Se iniciará la 10ª. Fase de restauración, siendo la superficie a restaurar la correspondiente a la 10ª. Fase de explotación.  
  
12ª. Fase E (con una duración de 1 año) - 11ª. Fase R (con una duración de 16 meses):  
En la 12ª. Fase se tiene previsto afectar y explotar una superficie de 4.512 m², quedando el perímetro de la explotación delimitado por los siguientes vértices:  
  
12ª Fase E  
Vértice X Y  
1 697.412 4.395.134  
2 697.389 4.395.158  
3 697.281 4.395.061  
4 697.282 4.395.058  
5 697.313 4.395.047  
  
  
Se iniciará la 11ª. Fase de restauración, siendo la superficie a restaurar la correspondiente a la 11ª. Fase de explotación.  
  
13ª. Fase E (con una duración de 1 año) 12ª. Fase R (con una duración de 16 meses): En la 13ª. Fase se tiene previsto afectar y explotar una superficie de 3.891 m², quedando el perímetro de la explotación delimitado por los siguientes vértices:  
  
13ª Fase E  
Vértice X Y  
1 697.434 4.395.110  
2 697.412 4.395.134  
3 697.313 4.395.047  
4 697.323 4.395.043  
5 697.336 4.395.043  
6 697.350 4.395.036  
  
  
Se iniciará la 12ª. Fase de restauración, siendo la superficie a restaurar la correspondiente a la 12ª. Fase de explotación.  
  
14ª. Fase E (con una duración de 1 año) 13ª. Fase R (con una duración de 16 meses):  
En la 14ª. Fase E se tiene previsto afectar y explotar una superficie de 2.767 m², quedando el perímetro de la explotación delimitado por los siguientes vértices:  
  
14ª Fase E  
Vértice X Y  
1 697.452 4.395.090  
2 697.434 4.395.110  
3 697.350 4.395.036  
4 697.373 4.395.024  
  
  
Se iniciará la 13ª. Fase de restauración, siendo la superficie a restaurar la correspondiente a la 13ª. Fase de explotación.  
  
14ª. Fase R (con una duración de 16 meses): En la 14ª. Fase de restauración se tiene previsto restaurar la última fase de explotación sobre una superficie de 2.767 m², quedando totalmente restaurada toda la superficie afectada por la ampliación de la explotación minera Capa Blava.  
  
En toda la superficie de explotación está previsto el laboreo sobre dos bancos de explotación con una altura máxima de 6 y 7 metros respectivamente; desarrollados entre la cota 271 m y la cota 258 m.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML