Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6826, del 25-07-2012 (2012/7127)

RESOLUCIÓ de 4 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes resolucions complementàries a les declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Pego, Náquera, Tous, Guadasséquies. Expedients número 90/2006 AIA, 12/2006 AIA, 222/2007 AIA i 215/2007 CON.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6826

Data del DOGV
:   25-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7127

CVE


Data del document
:   04-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Nàquera](javascript:void(0))
    * [Pego](javascript:void(0))
    * [Tous](javascript:void(0))
    * [Guadasséquies](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes resolucions complementàries a les declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Pego, Náquera, Tous, Guadasséquies. Expedients número 90/2006 AIA, 12/2006 AIA, 222/2007 AIA i 215/2007 CON. [2012/7127]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hi hagen plantejat discrepàncies i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les resolucions complementàries a les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 90/2006 AIA, 12/2006 AIA, 222/2007 AIA i 215/2007 CON.  
  
València, 4 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Resolució complementària de la declaració d'impacte ambiental del  
Pla Parcial de Millora Sector Pego Golf  
Dades de l'expedient en l'Àrea d'Avaluació Ambiental  
Expedient: 90/2006-AIA.   
Títol: Pla Parcial de Millora Pego Golf.  
Promotor: Ajuntament de Pego.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Pego i CTU.   
Localització: partides Benigànim i Estepar de Pego, a l'est del nucli urbà i al llarg de la carretera CV-700 (el Verger-Pego).  
Descripció del projecte  
L'objecte del pla parcial de millora és la reclassificació a sòl urbanitzable d'un sòl no urbanitzable comú a Pego que complete l'ordenació estructural del municipi i definisca l'ordenació detallada d'un nou sector d'ús residencial i terciari.  
Tramitació administrativa  
Primer. En data 14 d'abril de 2008, per resolució de la directora general s'emet declaració d'impacte ambiental amb el contingut següent:   
... «S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Parcial de Millora Sector Pego Golf, promogut per l'Ajuntament de Pego (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants següents:  
  
1. Condicionants per a l'aprovació del pla parcial de millora  
- S'haurà d'obtindre l'informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià, de caràcter vinculant per a la declaració d'impacte ambiental.   
Es durà a terme una prospecció arqueològica i etnològica de l'àmbit afectat i una consulta sobre la possible afecció al patrimoni paleontològic del projecte, segons ha establit la Conselleria de Cultura i Esport, amb caràcter previ a la programació del sector urbanístic.   
  
En el cas que l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural resultara desfavorable, així ha d'entendre's la declaració d'impacte ambiental. Si l'informe resultara favorable, supeditat al compliment de condicionants, s'adaptarà el pla urbanístic a les determinacions que en resulten.   
Sense perjuí d'això anterior, no es considera adequada l'ordenació com a sòl urbanitzable residencial (R6) dels terrenys afectats pel jaciment arqueològic catalogat denominat Benigànim (jac. núm. 5 del catàleg del PGOU), que protegix l'immoble i l'espai cúltic.  
- S'elaborarà un estudi hidrogeològic de detall, que haurà d'estar firmat per un tècnic competent, on es tinguen en compte totes les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució del Pla Parcial de Millora Sector Pego Golf i la possible repercussió sobre els hàbitats i les espècies d'interés comunitari del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, i tot això d'acord amb l'article 6.3 de la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.  
Este estudi, amb l'abast i el nivell de detall que s'establix en el seu informe, serà remés a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, perquè se n'emeta informe, de conformitat amb l'article 86.2 del Decret 280/2004, pel qual s'aprova el PORN del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
- Els llits i barrancs mantindran la classificació de sòl no urbanitzable de protecció, segons s'establix en la Llei 10/2004, del Sòl no Urbanitzable, que delimitarà, per tant, un sector discontinu.   
- S'haurà de justificar la disponibilitat de recursos hídrics suficients basant-se en l'article 19 de la Llei 4/2004 (LOTPP), modificat per la disposició addicional octava de la Llei 16/2005 (LUV), d'acord amb la doctrina establida pel TSJ en les interlocutòries sobre impugnació del Pla General d'Ador.   
- No es considera ambientalment admissible el còmput de cabals d'aigua potable, o d'aigua de pou per la seua qualitat, per al reg de zones verdes i del camp de golf. Per a estos usos, ha de prevaldre la reutilització d'aigües residuals, els paràmetres d'abocament de les quals complisquen el que disposa el condicionant 2.2 d'esta declaració.  
- S'hauran de complir els condicionants per a les vies pecuàries establits per la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient en el seu informe. El seu ús públic no podrà ser modificat enfront dels usos privats que ordena el sector, ni podran ser considerades com a xarxa viària per a vehicles motoritzats.  
- En les fitxes de planejament i gestió, s'ha de supeditar el desenrotllament del sector de sòl urbanitzable al compliment de les condicions de connexió següents: a) s'inclourà la necessitat d'executar, junt amb el col·lector de connexió, l'ampliació EDAR municipal; b) s'executarà una doble xarxa d'abastiment d'aigua al sector, potable i de reg, indicant-ne el traçat i el punt de connexió; c) es valorarà l'opció de soterrar les línies elèctriques o caldrà ajustar-se a les limitacions establides en el RD 1.955/2000, en matèria d'energia elèctrica; d) serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures afectats.  
- Considerar l'àmbit delimitat en els plans amb destinació a camp de golf únicament com un espai lliure i d'equipament no dotacional, sent este un ús possible en sòl no urbanitzable que pot estar adscrit al sector, llevat que l'òrgan urbanístic competent per a l'aprovació del pla, amb el seu superior criteri, decidisca un altre tipus de consideració respecte d'això.   
La implantació i l'ús de camp de golf se supedita a l'obtenció d'una declaració d'impacte ambiental, segons s'establix en el condicionant 2.1, no avaluat ambientalment en este procediment relatiu al pla parcial de millora. I això s'haurà d'incorporar al planejament urbanístic -plans, normes, fitxes, etc. en aquells aspectes dels quals els instruments resulten afectats.  
- Correspon a la Comissió Territorial d'Urbanisme, com a òrgan competent en l'aprovació del pla, el seguiment i la vigilància del compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental.  
  
2. Condicionants per al desenrotllament del pla a través de projectes i per a l'aprovació del projecte d'urbanització:  
a) El projecte de camp de golf ha d'obtindre la declaració prèvia d'impacte ambiental, a través d'un estudi específic i concret de la instal·lació, i comptar amb el contingut mínim que establix l'apartat 2 de la DT 2a de la Llei 9/2006, reguladora de camps de golf en la Comunitat Valenciana.  
b) A causa del volum de cabals a tractar (> 10.000 habitants equivalents), junt amb la seua ubicació en àrea d'amortiment d'impactes, l'ampliació de l'EDAR estarà sotmesa a estimació d'impacte ambiental, a través d'un estudi específic i concret de la infraestructura de depuració. El projecte d'ampliació de la depuradora haurà de complir els paràmetres de disseny més restrictius que permeten:  
- Garantir que l'efluent final complisca els objectius de qualitat de les aigües establits en la Directiva sobre Aigües i en el Pla de Recuperació del Samaruc. És a dir, els paràmetres de l'efluent final s'hauran d'adaptar al que disposen els annexos 1 i 2 per a les aigües ciprinícoles de la Directiva 2006/44/CEE.   
- Reutilitzar les aigües residuals en terciari per a reg, de manera que les aigües resultants no sobrepassen els límits establits en la legislació sectorial per a les zones sensibles.  
3. La declaració d'impacte ambiental caducarà si una vegada aprovat el pla parcial no s'haguera començat l'execució de la urbanització en el termini de cinc anys. L'Ajuntament haurà de comunicar la data de començament d'execució de les obres d'urbanització».  
Segon. El 21 de juliol de 2008, l'Ajuntament va remetre un estudi hidrogeològic de detall que ha de preveure totes les entrades i eixides en el moment actual i amb l'execució del Pla Parcial de Millora Sector Pego Golf, i la seua possible repercussió sobre els hàbitats i les espècies d'interés comunitari del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva. Després de ser valorat el dit estudi per l'Àrea d'Espais Naturals, el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica requerix a l'Ajuntament la correcció del dit estudi, correcció que és remesa per l'Ajuntament el 4 d'agost de 2008, que resumidament indica el següent:  
En primer lloc, l'estudi calcula la demanda de recursos hídrics per a les 1.306 vivendes a construir, una vegada assignat un consum per habitant i dia de 158,7 m³/d, i preveu una ocupació permanent del 50% i la resta, estacional, considerant 3,5 habitants per vivenda; el consum hídric per les vivendes a construir serà el següent:  
  
Ocupació vivendes Consum hídric (m³/a)  
Permanent (50%) 132.360,75  
Estacional (50%) 36.263,22  
Total 168.623,97  
  
A més del consum per habitant, també preveu el produït per altres usos de l'homologació i el pla parcial com són:   
  
Usos Consum hídric (m³/a)  
Terciari 108.993,13   
Esportiu 71.163,73  
Total 180.156,86  
  
El consum hídric total previst en l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf és el següent:  
  
Usos Consum hídric (m³/a)  
Vivendes 168.623,97  
Terciari 108.993,13  
Esportiu, 67 71.163,73  
Total 348.780,83  
  
D'altra banda, l'estudi hidrogeològic indica que l'aigua de què es disposa per a abastir les necessitats hídriques de l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf, prové de dos pous:  
  
Pou Concessió màxima (m³/a)  
Penya Roja (90%) 351.000  
Pou Tarcó (50%) 48.000  
Total 399.000  
  
Per tant, i d'acord amb les dades de l'estudi hidrogeològic de l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf, el canvi d'ús de sòl agrícola a urbanístic alliberarà, almenys, 50.220 m³/a.  
L'estudi descriu el funcionament de l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària que és on es troben les captacions d'aigua subterrània (pous Penya Roja i Tarcó) que han d'abastir als requeriments hídrics de l'homologació i el Pla Parcial Sector Pego Golf.  
L'estudi indica que la zona més oriental de l'aqüífer d'Almudaina-Alfaro-Segària (serra Segària) descarrega lateralment a l'aqüífer Pla Gandia-Dénia, i alimenta la marjal Pego-Oliva.   
L'estudi preveu la nul·la repercussió de l'homologació i el Pla Parcial Sector Pego Golf, en la xarxa hídrica superficial de drenatge (xarxa de drenatge del riu Riatxol o Molinell) i la seua repercussió en la marjal Pego-Oliva.  
D'altra banda, l'homologació i el Pla Parcial Sector Pego Golf preveu també la construcció d'un camp de golf, i s'afirma en l'estudi hidrogeològic que, tant el reg del camp de golf com les zones verdes es regaran amb aigua depurada de l'EDAR de Pego, i que les necessitats hídriques del camp de golf i de les zones verdes són les següents:  
  
  
Usos Consum hídric (m³/a)  
Camp de golf 454.342,06  
Zones verdes 146.363,74  
Total 600.705,80  
  
La disponibilitat d'aigua depurada és la següent:  
  
Disponibilitat i procedència Consum hídric (m³/a)  
EDAR municipal (50%) 366.095  
Aigües residuals del PAI 279.024,66  
Total 645.119,66  
  
Per tant, d'acord amb l'estudi hidrogeològic presentat, el balanç hídric referent a la disponibilitat d'aigua depurada és un balanç positiu de 44.413,86 m³/a.  
A més, l'estudi hidrogeològic analitza la situació actual dels aqüífers que alimenten la comarca de la Marina Alta on es troba l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària, tant pel que fa a la seua situació actual com a la disponibilitat hídrica d'aprofitament, i el balanç hídric del dit aqüífer és el següent:  
  
Aprofitament/disponibilitat Consum hídric (m³/a)  
Aprofitaments (agrícola i urbà) 13,53  
Recursos existents 26,40  
Balanç + 12,87  
  
Per tant, l'estudi hidrogeològic conclou que l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf no implicarà un major increment de recursos hídrics de l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària i que no afectarà negativament el règim superficial hídric que alimenta la marjal Pego-Oliva.  
  
Tercer. La valoració de l'estudi hidrogeològic realitzada pel Servici de Parcs Naturals, en data 17 de setembre de 2008, és la següent:  
  
L'estudi hidrogeològic preveu un consum hídric per a l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf, sense comptar les zones verdes i el camp de golf, de 348.780,83 m³/a, i disposa d'una concessió màxima d'abastiment de 399.000 m³/a, per tant, disposa d'un excedent de 50.219,17 m³/a.  
No obstant això, els redactors de l'estudi hidrogeològic partixen d'un consum hídric per persona i dia de 158,67 m³/a quan les dades mitjanes que s'estimen són de 170 m³/d, per tant, el consum hídric és de 180.708,30 m³/d i no de 168.623,97 m³/d.  
El balanç entre les necessitats hídriques de l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf, amb un consum per habitant de 170 m³/d, i les concessions hídriques per a esta superfície és la següent:  
  
Usos Consum hídric (m³/a)  
Vivendes+Terciari+Esportiu (1) 360.865,16  
Pou Penya Roja (90%)+Pou Tarcó (50%) 399.000  
Balanç +38.134,84  
  
Per tant, el balanç hídric resulta positiu per a l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf en un total de 38.134 m³/a, inferior a l'arreplegat en l'estudi hidrogeològic que era de 50.220 m³/a.   
L'estudi hidrogeològic preveu que únicament es requerix el 89% del cabal assignat en la concessió Penya Roja, quan d'acord amb els càlculs emprats en este informe les necessitats hídriques de l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf requerixen el 100% de la concessió hídrica del pou Penya Roja (351.000m³/a) i 9.865 m³/a del pou Tarcó (un 20,5% del total assignat per al pou Tarcó).  
Per a corroborar les dades que aporta l'estudi hidrogeològic referent a l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària s'ha consultat el treball «Dèficit hídric i desequilibri infraestructural, aspectes a considerar en la planificació hidrològica. El cas de la Marina Alta (Alacant)», per Ballesteros (2002), Institut Geològic i Miner d'Espanya i de la Diputació d'Alacant, i coincidixen les dades d'este treball amb l'estudi hidrogeològic.  
  
En el treball indicat es considera que l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària excedentari (12,87 hm³/a) i s'indica que és un aqüífer on es poden augmentar de forma substancial els aprofitaments. En el cas de la zona de Pego-Dénia l'augment d'aprofitaments requerix estudis complementaris per a localitzar les noves captacions.  
  
En els requeriments hídrics per al reg de les zones verdes i el camp de golf, l'estudi hidrogeològic calcula un consum de 600.705,80 m³/a i indica que estes zones es regaran per mitjà de les aigües depurades de l'EDAR de Pego, i es disposa, en l'actualitat, d'un cabal derivat de les dites aigües de 366.095 m³/a, segons certificat de l'alcalde de Pego.  
  
D'acord amb l'article 3 del RD 1.620/2007, de 7 de desembre, pel qual s'establix el règim jurídic de la reutilització de les aigües depurades (BOE núm. 294 de 08.12.2007), la reutilització d'aigües depurades requerix concessió administrativa d'acord amb els articles 59.1 i 109 del text refós de la Llei d'Aigües, per tant, esta concessió d'ús d'aigües depurades haurà d'atorgar-la l'organisme amb les competències atorgades, és a dir, la CHJ.  
Pel que fa a la resta de les aigües depurades necessàries per al reg de les zones verdes i el camp de golf, s'indica que s'ha firmat un conveni amb l'EPSAR per a l'ampliació de l'EDAR per a tractar les aigües residuals de l'homologació i Pla Parcial Pego Golf, que generaran, com a mínim, 279.024,66/m³/a, que sumats als 366.095 m³/a anteriors ascendixen a un total d'aigües depurades de 645.119,66 m³/a, que és superior a la demanda de les zones a regar (600.705,80 m³/a). Com en el cas anterior, la concessió d'estes noves aigües residuals haurà d'atorgar-la la CHJ.  
D'altra banda i d'acord amb l'estudi hidrogeològic per al reg de les zones verdes i el camp de golf calen els 279.024,66 m³/a generats per l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf, per la qual cosa l'ampliació de l'EDAR haurà d'estar construïda i en funcionament abans que estiguen totalment acabades les obres d'urbanització i la construcció del camp de golf.  
Pel que fa als paràmetres de les aigües residuals per al reg de les zones verdes i el camp de golf ens remetem a les conclusions de l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de 26 de febrer de 2008 esmentat al principi d'este informe.  
Per tot el que s'ha dit anteriorment, es pot concloure que el canvi d'ús de sòl agrícola a un ús residencial, terciari i esportiu en l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf en el terme de Pego:  
1. El balanç hídric de l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària és actualment excedentari.  
2. L'homologació requerix un cabal de 360.865,16 m³/a.  
3. La concessió per al reg que disposa l'homologació ascendix a un total de 399.000 m³/a.  
4. Dels recursos hídrics que disposa l'homologació hi ha un excedent de cabal de 38.134 m³/a, i per tant, no detrauran més aigua de l'aqüífer.  
5. La concessió de 366.095 m³/a d'aigües residuals assignada per l'alcalde de Pego haurà de ser atorgada per l'organisme amb la competència assignada, és a dir, la CHJ.  
6. Es construirà l'ampliació de l'EDAR de Pego abans de que estiguen finalitzades les obres d'urbanització i la construcció del camp de golf.  
7. La CHJ haurà d'atorgar la concessió d'un nou cabal de 279.024,66 m³/a de les aigües residuals generades en l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf.  
8. Els paràmetres de qualitat de les aigües residuals a reutilitzar es remeten als esmentats en l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de data 26 de febrer de 2008.  
9. Les obres d'urbanització i del camp de golf no han d'afectar barrancs existents ni el seu règim hídric.  
Quart. El promotor presenta la documentació justificativa d'haver presentat la documentació d'esmena de l'expedient 2005/0480 «Homologació i Pla Parcial Pego Golf», en data 24 d'abril de 2008, en la Direcció Territorial de la Conselleria de Cultura d'Alacant, en resposta al requeriment que li va fer la Conselleria en data 2 de novembre de 2005.   
En la dita documentació adjunten un informe arqueològic i etnològic de març de 2005 de l'arqueòleg senyor Pascual Costa Cholbi, en què s'identifica el següent:  
a) 4 fitxes arqueològiques:  
- Jaciment Sant Antoni-Beniculeima: es grafien el nucli de la vila romana i la seua zona d'influència, l'ermita de Sant Antoni i la zona d'influència de Beniculeima.  
- Jaciment de Benigànim: es grafien el mas de Benigànim, la necròpolis de Benigànim i, la possible extensió d'esta.  
- Jaciment Tossalet de les Mondes: es grafien l'excavació arqueològica realitzada en 1994 i les parcel·les afectades pel projecte de Pego Golf.  
- Camí Vell de Dénia: es grafia el camí.  
b) 13 fitxes etnològiques:  
-Corrals de Sorell.  
-Corrals de Penya Roja  
-Camí de la Penya Roja. Carrerada de la Penya Roja.  
-Camí de Sant Antoni.  
-Camí de les Socarrades.  
-Camí de Tarcó.  
-Casa de camp i cisterna de la partida de Sant Antoni  
-Casa del Camí de la Penya Roja  
-Casa de la partida Socarrades.  
Sobre açò s'ha rebut un informe de l'arquitecte inspector de patrimoni i de l'arqueòleg tècnic de patrimoni arqueològic, de data 17 de setembre de 2008, que indica el següent:  
...« El document presentat és una recopilació bibliogràfica de les dades existents en diversos organismes dels béns patrimonials arqueològics i etnogràfics inventariats fins a hui en l'àrea d'estudi. A partir d'estes dades es proposen una sèrie de mesures correctores de caràcter general, i s'assenyala en el mateix document la necessitat d'efectuar estudis específics que permeten proposar unes mesures correctores adequades a la naturalesa dels béns i a les obres projectades.  
  
Patrimoni arqueològic.  
Les directrius de la DGPCV respecte a este tipus de documents són les següents: haurà de dur-se a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres previstes sobre el patrimoni arqueològic, de manera que puguen estudiar la compatibilitat del projecte i el seu impacte des del punt de vista arqueològic, així com les mesures correctores a adoptar, si és el cas; tot això de conformitat amb el que preveu l'article 62 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
Patrimoni arquitectònic.  
Respecte al patrimoni arquitectònic, és necessari l'informe d'un arquitecte superior on es manifeste l'existència o no de construccions arquitectòniques d'interés patrimonial que puguen resultar afectades per l'actuació proposada.  
Per tant, l'esmentat document no pot ser considerat com l'estudi que es requerix a l'apartat relatiu al patrimoni cultural, en virtut i compliment de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, de 3 de març, Decret 162/1990, de 15 d'octubre (art. 2.1.4, art. 6 del cap. II).  
Conclusions.  
En compliment del que establixen la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, i la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, caldrà aportar un estudi i unes mesures correctores d'acord amb el que establix la legislació vigent, la qual cosa haurà de ser notificada als interessats».  
  
Consideracions ambientals.  
Primer. L'estudi hidrogeològic ha sigut presentat i valorat pel Servici de Parcs en data 17 de setembre de 2008, i conclou el següent:  
  
- El balanç hídric de l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària és actualment excedentari.  
- L'homologació requerix un cabal de 360.865,16 m³/a.  
- La concessió per al reg que disposa l'homologació ascendix a un total de 399.000 m³/a.  
- Dels recursos hídrics que disposa l'homologació hi ha un excedent de cabal de 38.134 m³/a i, per tant, no detrauran més aigua de l'aqüífer.  
- La concessió de 366.095 m³/a d'aigües residuals assignada per l'alcalde de Pego haurà de ser atorgada per l'organisme amb la competència assignada, és a dir, la CHJ.  
- Es construirà l'ampliació de l'EDAR de Pego abans que estiguen finalitzades les obres d'urbanització i la construcció del camp de golf.  
  
- La CHJ haurà d'atorgar la concessió d'un nou cabal de 279.024,66 m³/a de les aigües residuals generades en l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf.  
Els paràmetres de qualitat de les aigües residuals a reutilitzar es remeten als esmentats en l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de data 26 de febrer de 2008.  
Per tant, el condicionant 1.2 de la DIA s'ha complit i el Servici de Parcs ha valorat positivament l'estudi hidrològic presentat, i cal tindre en compte els condicionants establits en l'informe de 17 de setembre de 2008 del Servici de Parcs.  
Segon. Respecte al condicionant 1.1 de la DIA emesa, que indicava que s'haurà d'obtindre l'informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià, s'observa que, d'allò que han emés informe els tècnics de la Conselleria de Cultura i pel que fa a l'afecció del patrimoni arqueològic, es deduïx que el promotor haurà de dur a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres previstes sobre el patrimoni arqueològic, de manera que puguen estudiar la compatibilitat del projecte i el seu impacte des del punt de vista arqueològic, així com les mesures correctores a adoptar, si és el cas; tot això de conformitat amb el que preveu l'article 62 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià. Per tant, ja que l'article esmentat es referix a actuacions arqueològiques o paleontològiques prèvies a l'execució de les obres, s'entén que la Conselleria de Cultura considera, a priori, adequada la classificació com a sòl urbanitzable residencial dels terrenys afectats pel jaciment arqueològic catalogat, denominat Benigànim (jac. núm. 5 del catàleg del PGOU), que protegix l'immoble i l'espai cúltic, així com la proposta de zona verda arqueològica (SZV3), i la Conselleria indica, únicament, que pel que fa al patrimoni arqueològic i arquitectònic s'han de presentar una prospecció arqueològica i un estudi que en propose mesures correctores, en compliment del que establixen la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, i la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
  
Vist el que s'ha indicat anteriorment, haurà de figurar com a condicionant a incloure en la fitxa de planejament la presentació d'una prospecció arqueològica i un estudi que en propose mesures correctores, en compliment del que establixen la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, i la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i cal entendre que en el supòsit que l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural resultara desfavorable, així ha d'entendre's la declaració d'impacte ambiental. Si l'informe resultara favorable supeditat al compliment de condicionants, s'adaptarà el pla urbanístic a les determinacions que en resulten.   
Pel que fa a la classificació proposada per als terrenys afectats pel jaciment arqueològic denominat Benigànim, de l'informe emés pels tècnics de la Conselleria de Cultura pareix de sòl urbanitzable residencial dels terrenys afectats pel jaciment arqueològic catalogat, denominat Benigànim (jac. núm. 5 del catàleg del PGOU), que protegix l'immoble i l'espai cúltic, vist l'informe emés, s'entén que, a priori, es considera adequada la classificació proposada per als dits terrenys i s'ha de presentar, segons el que disposa l'article 62 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, un estudi que arreplegue les actuacions arqueològiques o paleontològiques prèvies a l'execució de les obres, que ha de figurar també com a condicionant en la fitxa de planejament, entenent que en el supòsit que l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural resultara desfavorable, així ha d'entendre's la declaració d'impacte ambiental. Si l'informe resultara favorable supeditat al compliment de condicionants, s'adaptarà el pla urbanístic a les determinacions que en resulten.   
  
  
Consideracions jurídiques.  
1. Revisada la documentació presentada, s'observa nova documentació que ha de ser objecte d'estudi per part d'esta direcció general per a procedir a l'emissió d'una declaració complementària, l'objecte de la qual serà l'estudi de les noves dades aportades.  
2. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
3. Correspon a la Comissió Territorial d'Urbanisme, com a òrgan competent en l'aprovació del pla, el seguiment i la vigilància del compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental, atenent el que establix l'article 35 del Decret 162/1990.  
  
Per tot l'anterior, es resol la següent resolució complementària de declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Modificar la DIA emesa el 22 d'abril de 2008 en els condicionants següents per a l'aprovació del projecte:  
a) Modificar el condicionant 1.1 de la DIA emesa el 14 d'abril de 2008, relativa al Pla Parcial de Millora Pego Golf (exp. 90/2006-AIA), i considerar, a priori, adequada la classificació proposada per als terrenys afectats pel jaciment arqueològic catalogat, denominat Benigànim (jac. núm. 5 del catàleg del PGOU), que protegix l'immoble i l'espai cúltic, vist l'informe emés pels tècnics de la Conselleria de Cultura i Esport de data 17 de setembre de 2008. No obstant això, si de la presentació de la documentació requerida per la Conselleria de Cultura s'emetera un informe desfavorable, així ha d'entendre's la declaració d'impacte ambiental. Si l'informe resultara favorable supeditat al compliment de condicionants, s'adaptarà el pla urbanístic a les determinacions que en resulten i haurà de figurar així com a condicionant de la fitxa de planejament esta circumstància, així com l'exigència de la presentació d'una prospecció arqueològica i un estudi que propose mesures correctores en compliment del que establixen la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, i la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
  
b) Respecte al condicionant 1.2, s'hi ha complit, i caldrà que figuren en la fitxa de planejament les consideracions fetes pel Servici de Parcs en data 17 de setembre de 2008, en valorar l'estudi hidrogeològic presentat, que són les indicades a continuació:  
- El balanç hídric de l'aqüífer Almudaina-Alfaro-Segària és actualment excedentari.  
- L'homologació requerix un cabal de 360.865,16 m³/a.  
- La concessió per al reg que disposa l'homologació ascendix a un total de 399.000 m³/a.  
- Dels recursos hídrics que disposa l'homologació hi ha un excedent de cabal de 38.134 m³/a i, per tant, no detrauran més aigua de l'aqüífer.  
- La concessió de 366.095 m³/a d'aigües residuals assignada per l'Ajuntament de Pego haurà de ser atorgada per l'organisme amb la competència assignada, és a dir, la CHJ.  
- Es construirà l'ampliació de l'EDAR de Pego abans de que estiguen finalitzades les obres d'urbanització i la construcció del camp de golf.  
- La CHJ haurà d'atorgar la concessió d'un nou cabal de 279.024,66 m³/a de les aigües residuals generades en l'homologació i el Pla Parcial Pego Golf.  
- Els paràmetres de qualitat de les aigües residuals a reutilitzar es remeten als esmentats en l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de data 26 de febrer de 2008.  
- Les obres d'urbanització i del camp de golf no han d'afectar els barrancs existents ni el seu règim hídric.  
  
Segon  
Reiterar el compliment dels altres condicionants establits en la resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 14 d'abril de 2008, corresponent la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals, segons el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 17 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental de l'homologació   
i Pla Parcial del polígon 7 Baix Ermita de Náquera (València)  
Dades de l'expedient  
Expedient: 12/2006-AIA.  
Títol: Homologació i Pla Parcial del Polígon 7 Baix Ermita de Náquera (València).  
Promotor: Ajuntament de Náquera.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: terme municipal de Náquera, València.  
Descripció del projecte.  
L'objecte d'este projecte és reclassificar una xicoteta superfície de sòl no urbanitzable (7.903 m²) sítia en la perifèria del sector (en els límits amb els camins de la Pota i de la Font de l'Or), a fi de regularitzar els camins que conformen els límits del sector, i crear una xarxa viària més coincident amb el trànsit generat. La superfície afectada i classificada com a sòl urbanitzable i sòl no urbanitzable, segons dades aportades en el projecte, és de190.582,80 m²; ara bé, dels terrenys que es volen reclassificar (7.903 m²) afecten únicament a l'àmbit territorial del PORN uns 2.000 m².  
Tramitació administrativa.  
Primer. En data 3 de març de 2008, la directora general de Gestió del Medi Natural emet resolució que estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'homologació i el Pla Parcial del Polígon 7 Baix Ermita de Náquera (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de Náquera, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació:  
...Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el supòsit que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's esta declaració d'impacte ambiental.  
2. El sector conté dos àrees de sòl forestal situat en la part nord del sector, que s'hauran de mantindre i millorar per mitjà de tractaments selvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda, a la manera de parc natural en el pla parcial.  
3. S'ha d'elaborar un pla de prevenció de la urbanització contra incendis forestals.  
En les zones que limiten amb sòl forestal ha d'haver una franja de 25 metres d'amplària que separe la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva i, si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
  
La indicada franja de protecció, així com el camí perimetral que han de separar la zona edificada de la forestal s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran sòl classificat com a forestal.  
4. La zona de protecció de la CV-310 s'ha d'establir en 25 metres, d'acord amb la modificació dels apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana.  
  
5. El projecte no resol ni manté la servitud de pas del tàlveg que creua, amb un pas inferior, el camí de la Font, i que arreplega l'escolament de les vessants exteriors a la urbanització. S'ha de resoldre adequadament este aspecte.  
6. S'han de complir els condicionants establits en l'informe d'Hidra, de data 15 de novembre de 2004, i els de l'informe de l'EPSAR, de data 28 de novembre de 2004.  
7. Tal com establixen les mesures correctores de l'EIA, la xarxa de sanejament serà separativa. A més, prèviament al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja. I, si és el cas, sol·licitant-se el corresponent permís d'abocament a l'organisme de conca corresponent.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
8. S'ha de presentar un estudi de paisatge i un informe favorable emés sobre este per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. Aquelles consideracions que es desprenguen de l'informe sobre l'estudi de paisatge seran considerades com pròpies de la present declaració.  
9. S'ha de presentar un estudi acústic i un informe favorable sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Aquelles consideracions que es desprenguen d'este informe seran considerades com a pròpies d'esta declaració.  
10. Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els servicis i les infraestructures de regs afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, que determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
11. Hauran de preveure's, en les àrees residencials, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment en la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
12. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Caldrà disposar-hi de les autoritzacions sectorials preceptives.  
13. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà a l'ompliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
14. Els aspectes relatius a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental de l'homologació i el Pla Parcial del Polígon 7 Baix Ermita, i en els informes sectorials i les labors de vigilància a incloure en el programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
Segon. El 23 de juny de 2008 la presidenta de l'AIU polígon 7 Baix Ermita de Náquera presenta un escrit en què sol·licita que l'òrgan ambiental emeta una resolució complementària a la DIA emesa en data 3 de març de 2008, basant-se en la documentació aportada que rebat alguns condicionants de la DIA emesa i, que, a continuació es resumixen:   
  
... «Respecte al condicionant 1, en el qual es demana l'informe favorable de la DG de Patrimoni Cultural Valencià, no és procedent, ja que el dit tràmit ja es va efectuar en este expedient, es va sol·licitar l'informe a Cultura el 22 de juliol de 2005 i no es va dictar una resolució en els tres mesos següents, i conseqüentment s'entén contestat per silenci positiu en aplicació de la Llei 4/1998, segons consta en el certificat del secretari de l'Ajuntament de Náquera, de data 4 de novembre de 2005.   
  
En relació amb els condicionants 2 i 3, per trobar-se el sector limítrof a sòl urbà, és procedent aplicar l'exclusió de la protecció de sòl forestal. Si és el cas, en l'elaboració del Pla de Prevenció de la Urbanització, d'acord amb allò que s'ha arreplegat en l'articulat del document SI seguretat contra incendis del codi tècnic vigent, el camí perimetral de 5 metres ha de quedar fixat en la franja de 25 metres de la separació de la zona forestal amb l'edificada.  
Respecte al condicionant núm. 4, sobre la zona de protecció de la CV-310 ha d'establir-se en 18 metres, ja que l'EIA es presenta en l'Ajuntament el 10 de novembre de 2004 i publica la informació pública en el DOGV núm. 4.916, de 3 de gener de 2005, quan la modificació de l'article 33 de la Llei 6/1991 que passa a 25 metres encara no està en vigor, perquè la seua publicació és en el DOGV de 30 de gener de 2001 i l'ordenament està aprovat per l'Ajuntament el 27 de desembre de 2002.  
Respecte al condicionant núm. 8, en el qual se sol·licita la presentació de l'estudi de paisatge, no és procedent per no estar en vigor la Llei 4/2004, de 30 de juny, ja que l'instrument d'ordenació l'aprova l'Ajuntament el 27 de desembre de 2002.  
Respecte al condicionant núm. 9, en el qual s'exigix la presentació d'estudi acústic, igualment no és procedent ja que la població del municipi és inferior a 20.000 habitants, d'acord amb el que ja es va acreditar amb el certificat del secretari de l'Ajuntament de Náquera, expedit en data 20 de juliol de 2005, que es va aportar al present expedient.  
  
Tot això queda acreditat amb la documentació que al seu dia es va aportar a l'expedient davant de la Secció de Planejament de la llavors Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana, per mitjà d'escrits presentats el dia 14 de novembre de 2005 (registre d'entrada 5880) els escrits i la documentació annexa del qual s'hi adjunten.  
  
Respecte a la resta de condicionants s'advertix que estos seran previstos oportunament en la redacció del projecte d'urbanització».  
  
Tercer. Per part del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, el 21 de juliol de 2008 es van sol·licitar informes als organismes següents:  
  
- Servici de Suport Tècnic de la DG de Paisatge.  
- Secció Forestal de la Conselleria de MAUV.  
- Àrea de Qualitat Ambiental.  
Les dites sol·licituds d'informes han sigut contestades pels distints organismes a què s'ha consultat.   
Afeccions legals i consideracions ambientals.  
1. Respecte a allò que s'ha exposat en el condicionant núm. 1 de la declaració d'impacte que assenyala que «Haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el supòsit que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's la present declaració d'impacte ambiental», cal assenyalar que a este expedient li és d'aplicació la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià, i no la seua modificació de 2007, ja que l'exposició pública de l'instrument de planejament es va realitzar en el DOGV el 3 de gener de 2005. Per tant, segons el que establix l'article 11 de l'esmentada llei els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, i es vincularà el dit informe a l'òrgan que haja de realitzar la declaració d'impacte ambiental. Sobre açò, la Conselleria de Cultura remet ofici que justifica que el 16 de novembre de 2005 comunica al promotor del projecte les actuacions a realitzar per a obtindre l'informe relatiu a l'article 11 de la Llei 4/1998, sense que fins a la data es tinga constància en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica que s'haja presentat documentació d'esmena respecte d'això.  
2. Respecte al que s'ha exposat en els condicionants 2 i 3 que assenyalen, el sector conté dos àrees de sòl forestal situat en la part nord del sector, que s'hauran de mantindre i millorar per mitjà de tractaments selvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a parc natural en el pla parcial. S'ha d'elaborar un pla de prevenció de la urbanització contra incendis forestals. El Servici d'EAE va sol·licitar informe a la Secció Forestal, que és transcrit literalment:   
...«Este informe es referix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a terrenys forestals, d'acord amb:  
a) Llei 43/2003, de 21 de novembre, de la Forest (BOE núm. 280, de 22.11.2003), modificada per la Llei 10/2006, de 28 d'abril (BOE núm. 102, de 29.04.2006), i Decret 485/1962, de 22 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament de Forests (BOE núm. 61 i núm. 62, de 12 i 13 de març), en allò que no s'opose al que preveu la Llei 43/2003.  
b) Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.168, de 21.12.1993) i Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual aprova el Reglament de la Llei 3/1993 (DOGV núm. 2.520, de 01.06.1995) i la normativa de desplegament.  
Consultada la documentació del projecte que consta en el corresponent expedient, i a la vista de la cartografia i documentació elaborada en relació amb este, s'ha d'indicar:  
1. Que en data de 17 de maig de 2006 esta secció forestal va emetre un informe que indicava que el projecte afectava terrenys forestals, de conformitat amb el llavors vigent inventari del sòl forestal de la Comunitat Valenciana. La vegetació existent consistix en una muntanya poblada d'arbres de pi blanc (Pinus halepensis), en estat d'alta perxada i fustal, amb abundant sotabosc d'espècies heliòfiles.  
2. Que no resulten afectades muntanyes gestionades per esta Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
3. Que estos terrenys forestals es troben dins de l'àmbit d'aplicació del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) de la serra Calderona, aprovat per Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià (DOGV núm. 3.980, de 17.04.2001) i modificat per Decret 7/2006, de 13 de gener (DOGV núm. 5.179, de 18.01.2006), en la seua zona d'influència i com a «àrees de regeneració (RG)», d'acord amb la definició oferida per l'article 70 del PORN.   
4. Que, d'acord amb l'article 73 del PORN, relatiu a usos prohibits dins de l'«àrea de regeneració (RG)», s'inclouen expressament « (73.1) ..., amb caràcter general, tots els que comporten una degradació del medi o dificulten el desenrotllament dels usos permesos. En especial, es prohibixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, ramadera i cinegètica i d'aprofitaments de la muntanya o a l'exercici d'activitats científiques i naturalístiques», així com « (73.2) Construccions residencials de qualsevol tipus ...».  
  
5. Que, per tant, estos terrenys forestals han de considerar-se com a «sòl no urbanitzable d'especial protecció», i resultaran protegits per un instrument d'ordenació d'espais naturals com és un PORN, ja que, d'acord amb l'article 50.5 del PORN, no poden perdre la dita qualificació, ni, per tant, ser classificats com a urbà, urbanitzable o no urbanitzable comú, excepte expansió justificada de nuclis urbans amb finalitat residencial. S'ha de recordar el caràcter prevalent del PORN sobre qualsevol altre instrument d'ordenació territorial, d'acord amb la Llei 11/1994.  
6. Que, com que la superfície forestal afectada representa una xicoteta proporció sobre el total de l'actuació, és pel que es va proposar en el seu moment el seu destí com a «parc natural», dins del pla parcial, i caldrà en tot cas mantindre les seues característiques naturals, encara que s'adscriguera com a «zona verda» i evitar d'esta manera una exclusió innecessària com a terreny forestal.   
7. Que ha d'entendre's que el camí perimetral de cinc metres es correspon amb la zona denominada «banda de decapatge» de qualsevol infraestructura de protecció perimetral contra incendis i, per tant, s'ha d'incloure dins dels 25 metres descrits per a l'esmentada franja de protecció. És necessari que se situe pròxima a la zona edificada, que permeta la circulació de vehicles d'extinció d'incendis i que quede lliure de vegetació fins al sòl mineral.  
8. Que es recorda que durant l'execució dels treballs s'hauran de complir les obligacions contingudes en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
9. Que s'adjunta cartografia de detall, amb un pla a escala 1:5.000, en el qual es poden observar l'inventari del sòl forestal i una ortofoto 1:5000 de la zona»  
Sobre això, es recorda que hi ha un informe favorable de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de 24 de juliol de 2007 al projecte de referència, quant a la seua afecció al vigent PORN de la serra Calderona, ja que el sòl previst com a residencial està actualment classificat (en les vigents normes subsidiàries de Náquera) com a sòl urbanitzable no programat, amb un xicotet sector de sòl urbà, que proposa la reclassificació d'una xicoteta superfície de sòl no urbanitzable (7.903 m²) sítia en la perifèria del sector (en els límits amb els camins de la Pota i de la Font de l'Or), a fi de regularitzar els camins que conformen els límits del sector, i creant una xarxa viària més coincident amb el trànsit generat, la qual enllaçaria amb la rotonda situada al sud del sector en què confluïxen els diferents camins. La superfície total, segons dades del projecte, és de190.582,80 m², ara bé, dels terrenys que es proposa reclassificar (7.903 m²), afecten únicament l'àmbit territorial del PORN uns 2.000 m², ja que la resta de la seua superfície és exterior al PORN (el límit de la qual coincidix ací amb el camí de la Pota).  
  
La normativa del PORN establix en l'article 50.8 el següent: ...«En el sòl classificat d'urbà o urbanitzable pel planejament municipal a l'entrada en vigor d'estes normes, es podran mantindre els usos i aprofitaments que assenyale el planejament vigent (.....).»  
Al seu torn, el Decret 7/2006, de 13 de gener, del Consell, pel qual es modifica l'annex I del Decret 77/2001, de 2 d'abril, pel qual es va aprovar el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la serra Calderona, modifica, en l'apartat 3 de l'únic article, l'article 50.5 del PORN, que indica que, com a regla general, el sòl classificat com a no urbanitzable d'especial protecció no podrà ser classificat en el futur com a sòl urbà, sòl urbanitzable o sòl no urbanitzable comú, llevat que, com és el cas, es tracte d'una expansió justificada de nuclis urbans amb finalitat residencial; a més, l'informe indica que el sòl urbanitzable vigent que forma part del sector en qüestió no entraria dins dels supòsits de l'article 108, b) del Decret 77/2001, de 2 d'abril, que establix la desclassificació d'un sòl urbanitzable, per la seua proximitat amb el nucli urbà de Náquera, amb el qual és limítrof.   
  
Així mateix, informen que la zona no té especials valors de tipus paisatgístic o cultural.  
Per tant, atenent les consideracions indicades i sense perjuí de l'aplicació de les normatives sectorials que corresponguen, s'emet un informe favorable al projecte de referència, exclusivament quant a la seua afecció al vigent PORN de la serra Calderona.  
Per tant, d'allò que ha emés informe la Secció Forestal, ha d'entendre's que el camí perimetral de cinc metres es correspon amb la zona denominada «banda de decapatge» de qualsevol infraestructura de protecció perimetral contra incendis i, per tant, s'ha d'incloure dins dels 25 metres descrits per a l'esmentada franja de protecció. És necessari que se situe pròxima a la zona edificada, que permeta la circulació de vehicles d'extinció d'incendis i que quede lliure de vegetació fins al sòl mineral.  
Es recorda que durant l'execució dels treballs, s'hauran de complir les obligacions contingudes en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
  
3. Respecte a allò que s'ha exposat en el condicionant núm. 4 que assenyala «que la zona de protecció de la CV-310 s'ha d'establir en 25 metres, d'acord amb la modificació dels apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana», l'òrgan ambiental considera que no és l'òrgan competent per a dirimir este assumpte, i que correspon a l'administració afectada decidir-hi, per la qual cosa, el dit condicionant haurà de ser modificat en la DIA, i assenyala que caldrà ajustar-se a allò que ha disposat l'administració corresponent.  
4. Respecte a allò que s'ha exposat en el condicionant núm. 8 de la declaració d'impacte que assenyala que «S'ha de presentar l'estudi de paisatge i l'informe favorable sobre este, emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. Aquelles consideracions que es desprenguen de l'informe sobre l'estudi de paisatge seran considerades com a pròpies d'esta declaració», l'òrgan ambiental ha sol·licitat informe respecte d'això i el Servici de Suport Tècnic hi ha emés un informe en data 1 d'agost de 2008, en el qual s'assenyala que per la data de la informació pública de l'expedient no cal que este s'acompanye d'instrument de paisatge. Per tant, a la vista d'este informe el condicionant núm. 8, atenent l'informe de la DG del Paisatge, no té fonament per a ser exigit.  
5. Respecte a allò que s'ha exposat en el condicionant núm. 9 de la declaració d'impacte que assenyala que «s'ha de presentar l'estudi acústic i l'informe favorable sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge», el representant legal de l'agent urbanitzador assenyala que no és procedent l'exigència de la presentació de l'estudi acústic ja que la població del municipi és inferior a 20.000 habitants. Sobre això cal assenyalar el següent: la informació pública de l'instrument de planejament en el DOGV es va realitzar el 3 de gener de 2005 (data en què estava ja en vigor la Llei 7/2002), a més, la població de dret de Náquera és inferior a 20.000 habitants i el municipi no disposa de Pla Acústic Municipal aprovat, per tant, d'acord amb l'article 25 de la Llei 7/2002, com que no n'hi ha, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació per mitjà de la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar el seu impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la seua reducció. Així doncs, tots els instruments de planejament urbanístic o territorial, inclòs el mateix PGOU, hauran d'incloure per a la seua aprovació un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació, firmat per un tècnic competent. L'estudi acústic haurà de tindre entitat pròpia, com a capítol a part en l'estudi d'impacte ambiental o, si no n'hi ha, en el projecte. Esta conclusió està avalada i recolzada per l'informe del cap de servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric que assenyala el següent:  
  
«La Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, entre els quals es troben els plans acústics municipals, que han de ser elaborats per tots els municipis de 20.000 habitants. Així mateix, els municipis que tot i no estar obligats per l'esmentada llei a l'elaboració d'un Pla Acústic Municipal (PAM) així ho decidisquen, mitjançant un acord de Ple de la corporació municipal, podran dotar-se del seu corresponent PAM:  
D'acord amb l'article 25 de la Llei 7/2002, els instruments de planejament urbanístic han de preveure la informació i les propostes contingudes en els plans acústics municipals. Si no n'hi ha, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació per mitjà de la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar l'impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la seua reducció.  
Atés que el nombre d'habitants de Náquera és inferior a 20.000 habitants i no s'ha elaborat voluntàriament el PAM del seu terme municipal, tots els instruments de planejament urbanístic han d'incorporar un estudi acústic.  
Els dits estudis acústics han de ser elaborats segons el que establix l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, que desenrotlla parcialment la Llei 7/2002.  
En este cas, tots els instruments de planejament urbanístic o territorial, inclòs el mateix PGOU, han d'incloure per a la seua aprovació un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació, firmat per un tècnic competent.  
L'estudi acústic del sector Baix Ermita de Náquera ha d'incloure, com a mínim:  
1. Caracterització de la situació prèvia a l'ordenació prevista:  
- Nivells sonors mesurats, segons el procediment de mesura establit en l'apartat A) de l'annex III del Decret 104/2006, per a l'elaboració de mapes acústics en les zones exposades a focus de soroll.  
- Classificació i usos previs del sòl en l'entorn de l'actuació.  
  
2. Caracterització de la situació posterior a l'ordenació prevista:  
  
- Classificació i usos previstos del sòl en l'àmbit d'ordenació, segons el que establix l'article 19 del Decret 104/2006.  
- Compatibilitat dels dits usos amb els nivells sonors preexistents.  
  
- Modelització per mitjà de mètodes matemàtics, sempre que siga significatiu, del soroll produït per les activitats i infraestructures previstes, segons els models recomanats en la Directiva 2002/49/CEE o els adoptats com a oficials pel govern.  
- Nivells sonors esperats.  
- Mesures correctores adoptades, si correspon, tant per a protegir l'ordenació prevista de fonts de soroll preexistents en l'entorn (i compatibilitzar l'ús previst amb els nivells sonors existent), com per evitar la seua influència sobre el dit entorn. Justificació tècnica de l'efectivitat de les dites mesures correctores.  
3. Representació gràfica tant de la caracterització de la situació acústica prèvia al desenrotllament com de la posterior, amb les següents característiques:  
- Plans a escala de dibuix mínima de 1:10000.  
  
- S'identificaran els punts en què s'hagen fet mesuraments.  
  
- S'identificaran les fonts sorolloses, tant activitats com infraestructures.  
L'estudi acústic haurà de tindre entitat pròpia, com a capítol a part en l'estudi d'impacte ambiental»  
... Per tot allò que s'ha exposat, es considera que el condicionant núm. 9 de la DIA no ha de ser modificat.  
Consideracions jurídiques  
1. Revisada la documentació presentada, la Direcció General entén que és procedent l'emissió d'una declaració complementària a la DIA emesa.  
2. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
3. Correspon a la Comissió Territorial d'Urbanisme, com a òrgan competent en l'aprovació del pla, el seguiment i la vigilància del compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental, atenent el que establix l'article 35 del Decret 162/1990.  
  
Per tot l'anterior, formule la següent resolució complementària de declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
1. Modificar la DIA emesa el 3 de març de 2008 en els condicionants següents:  
a) Quant al condicionant núm. 1, que indica que ha d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el supòsit que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's la present declaració d'impacte ambiental, assenyalar que el dit condicionant continua mantenint-se no operant la regla del silenci administratiu, ja que des del 16 de novembre de 2005 l'Administració va requerir documentació al promotor sense que fins a hui s'hi haja esmenat, i serà l'administració competent la que valore l'estudi sobre la procedència o no de l'arxiu de les actuacions o de la caducitat de l'expedient.   
b) Quant als condicionants núm. 2 i núm. 3 relatius al sòl forestal, es modifiquen i s'aclarixen estos punts basant-se en l'informe favorable de l'Àrea d'Espais Naturals de 24 de juliol de 2007, en el qual s'assenyala que la reclassificació dels 2.000 m² de sòl no urbanitzable d'especial protecció entraria dins del supòsit d'excepció a la no-reclassificació establit en l'article 50.5 del PORN de la serra Calderona, en tractar-se d'una expansió justificada de nucli urbà amb finalitat residencial, mancant la zona d'especials valors de tipus paisatgístic o cultural, per tant, la xicoteta porció de sòl forestal afectat ha de mantindre les seues característiques naturals, encara que es considere com a «zona verda». Així mateix, haurà d'entendre's que el camí perimetral de 5 metres es correspon amb la zona denominada «banda de decapatge» de qualsevol infraestructura de protecció perimetral contra incendis i, per tant, s'ha d'incloure dins dels 25 metres descrits per a l'esmentada franja de protecció, i caldrà que se situe pròxima a la zona edificada, que permeta la circulació de vehicles d'extinció d'incendis i que quede lliure de vegetació fins al sòl mineral.  
Al seu torn, es recorda que durant l'execució dels treballs s'hauran de complir les obligacions contingudes en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat; tot això, de conformitat amb allò sobre què ha emés informe la Secció Forestal.  
c) Quant al condicionant núm. 4, que assenyala que la zona de protecció de la CV-310 s'ha d'establir en 25 metres, d'acord amb la modificació dels apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, se suprimix de la DIA per considerar que ha de ser l'administració sectorial competent la que emeta informe respecte d'això.  
d) Quant al condicionant núm. 8, que indicava que s'ha de presentar estudi de paisatge i informe favorable emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, basant-se en l'informe emés pel Servici de Suport Tècnic de la DG de Paisatge, s'elimina el dit condicionant ja que l'informe emés assenyala que, per la data de la informació pública de l'expedient, no cal que s'acompanye este d'instrument de paisatge.  
  
e) Quant al condicionant núm. 9, que indicava que s'ha de presentar estudi acústic i informe favorable realitzat sobre este per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, no ha de ser modificat i, per tant, es manté el mateix, basant-se en el que disposa l'informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, sent exigible, per tant, el dit estudi.  
2. Reiterar el compliment dels altres condicionants establits en la resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 22 d'abril de 2008; la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals, segons el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990.  
  
Segon  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 21 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Resolució  
Expedient: 222/2007-AIA  
Vist l'expedient número 222/2007-AIA, promogut per l'Ajuntament de Tous, referent al Pla Especial d'Ordenació d'Usos i Aprofitament Extractiu Pi Secola, en el terme municipal de Tous (València).   
  
Vist que la superfície afectada pel pla especial és d'1.432.486,02 m² i que es desenrotlla íntegrament sobre terrenys de l'Ajuntament de Tous i ocupa el MUP núm. 22 la Muntanya de Tous i el MUP núm. 126 consorciat la Garrofera. Des del punt de vista urbanístic, este emplaçament afecta tant sòl no urbanitzable no protegit com sòl no urbanitzable protegit.   
Vist que l'objecte del pla especial és modificar la qualificació del sòl i l'establiment de normes per al desenrotllament dels usos i aprofitaments. El conjunt d'actuacions a desenrotllar en el pla especial són la delimitació de l'àmbit estricte de regulació d'ús i aprofitament extractiu, la requalificació de sòl no urbanitzable no protegit a protegit i la requalificació de sòl no urbanitzable protegit a sòl no urbanitzable no protegit.  
Vist que segons la cartografia temàtica disponible en esta conselleria, part de la zona on s'ubica el pla especial, i més concretament l'àrea on es projecta l'activitat extractiva, va resultar afectada per un incendi forestal l'any1994.  
Atés que segons el punt trenta-dos de l'article únic de la Llei 10/2006, de 28 d'abril, per la qual es modifica la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de la Forest:  
«Les comunitats autònomes hauran de garantir les condicions per a la restauració dels terrenys forestals incendiats i queda prohibit:  
  
a) El canvi d'ús forestal almenys durant 30 anys.  
b) Tota activitat incompatible amb la regeneració de la coberta vegetal, durant el període que determine la legislació autonòmica.  
Amb caràcter singular, les comunitats autonòmiques podran acordar excepcions a estes prohibicions sempre que, amb anterioritat a l'incendi forestal, el canvi d'ús estiguera previst en:  
1r. Un instrument de planejament prèviament aprovat.  
2n. Un instrument de planejament pendent d'aprovació, si ja haguera sigut objecte d'avaluació ambiental favorable o, de no ser esta exigible, si ja haguera sigut sotmés al tràmit d'informació pública.  
3r. Una directriu de política agroforestal que considere l'ús agrari o ramader extensiu de muntanyes no poblades d'arbres amb espècies autòctones incultes o en estat d'abandó».  
Atés que en el moment de l'incendi no s'havia previst el canvi d'ús del sòl segons cap d'estos supòsits.  
Atés que el canvi d'ús del sòl proposat per l'Ajuntament de Tous en el pla especial és incompatible amb allò que s'ha establit per a sòls forestals incendiats en la Llei de la Forest.  
Per tot l'anterior i basant-se en les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la resolució següent:  
  
Primer  
Estimar desfavorable des del punt de vista ambiental l'actuació projectada, tenint en compte que esta resulta incompatible amb la protecció que sobre sòl forestal incendiat establix la Llei 10/2006, de 28 d'abril, per la qual es modifica la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de la Forest.  
  
València, 3 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Resolució  
Expedient: 215/2007-CON  
Títol: sol·licitud d'autorització ambiental Integrada d'una «planta de tractament de pneumàtics fora d'ús i plàstics no halogenats per mitjà de piròlisi».  
Promotor: Pirorec, SL.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrada de València.  
Localització: terme municipal de Guadasséquies (València).  
1. Objecte  
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada (AAI) per a una planta de tractament de pneumàtics fora d'ús i plàstics no halogenats per mitjà de piròlisi, promoguda per l'empresa Pirorec, SL, en el terme municipal de Guadasséquies (València) d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
2. Antecedents i tràmit administratiu  
Com a antecedents, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental d'esta direcció general va emetre un informe de 14 de setembre de 2007, en el qual traslladava a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de l'expedient junt amb tota la documentació tècnica presentada en entendre que, l'activitat descrita en este no quedava inclosa en l'àmbit d'aplicació del Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, i, per tant, necessitava el tràmit d'estimació d'impacte ambiental de conformitat amb el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
  
La Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de València dicta el 23 de juny de 2008 estimació d'impacte ambiental favorable com a resultat de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte que ens ocupa.  
Per mitjà de nota interna, de 2 d'octubre de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic trasllada a l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'esta direcció general d'una consulta relativa a la discrepància sorgida durant el tràmit de sol·licitud d'autorització ambiental integrada del projecte, en resoldre la Direcció Territorial de València, de 23 de juny de 2008, estimació d'impacte ambiental en què considera exclosa l'activitat de l'àmbit d'aplicació del Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, d'incineració de residus, enfront de l'informe del Servici de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric de la Direcció General per al Canvi Climàtic, de 16 de maig de 2008, que considera inclosa la dita activitat dins de l'àmbit d'aplicació del Reial Decret 653/2003, de 30 de maig.  
  
Així mateix, en data 3 de novembre de 2008, el Servici Territorial de Medi Ambient de València de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge remet documentació complementària sobre això d'una modificació puntual del projecte, que consistix en una instal·lació de generació de nitrogen a partir d'aire comprimit amb depòsit de 10 m³ i ampliació de la descripció dels emmagatzematges de productes químics, i justifica la no-aplicació del Reial Decret 1.254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven les mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses.  
3. Consideracions ambientals  
Respecte a les afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient, l'estimació d'impacte ambiental de 23 de juny de 2008 de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de València constituïx una completa i adequada valoració dels potencials impactes del projecte sobre el medi ambient, i assegura el ple compliment del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental del projecte, d'acord amb el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
Vistos els informes ambientals que acompanyen la consulta de l'Àrea de Qualitat Ambiental, de 2 d'octubre de 2008, pel que fa a la discrepància sorgida durant el tràmit de sol·licitud d'autorització ambiental integrada entre l'estimació d'impacte ambiental de la Direcció Territorial de València, de 23 de juny de 2008, i l'informe del Servici de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric, de 16 de maig de 2008, que considera inclosa la dita activitat dins de l'àmbit d'aplicació del Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, i com que es reconeix la plena competència del Servici de Protecció del Medi Ambient en matèria d'interpretació del Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, esta Direcció General no té més que assumir com a correcte el dit pronunciament, i considerar l'activitat proposada en el projecte inclosa dins de l'àmbit d'aplicació del Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, d'incineració de residus.  
  
La inclusió del projecte en l'àmbit d'aplicació del Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, implica que este constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental resultant, per tant, preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèviament a la resolució administrativa que se n'adopte per a l'aprovació definitiva.  
Així mateix, i vista la nova documentació del projecte remesa pel Servici Territorial de Medi Ambient de València, la modificació plantejada no implica noves afeccions ambientals i són vàlides les consideracions ambientals arreplegades de l'Estimació d'Impacte Ambiental, de 23 de juny de 2008, de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de València.   
3. Consideracions jurídiques  
Atés que l'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes públics i privats, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la resolució següent:  
  
  
Primer  
Acceptar com a correcta l'avaluació d'impacte ambiental arreplegada en l'estimació d'impacte ambiental de 23 de juny de 2008, de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de València, sobre el projecte de «Sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'una planta de tractament de pneumàtics fora d'ús i plàstics no halogenats per mitjà de piròlisi» promoguda per Pirorec, SL en el terme municipal de Guadasséquies (València), i considerar-la com a vàlida als efectes de declaració d'impacte ambiental del projecte, i estimar el projecte acceptable només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants exigits per l'estimació d'impacte ambiental, de 23 de juny de 2008, de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de València, exceptuant-ne el primer condicionant que queda anul·lat, i es reconeix, per tant, que l'activitat projectada queda inclosa dins de l'àmbit d'aplicació Reial Decret 653/2003, de 30 de maig, sobre incineració de residus, d'acord amb allò que s'ha exposat en esta resolució.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 4 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6826, del 25-07-2012 (2012/7127)

RESOLUCIÓN de 4 de junio 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas resoluciones complementarias a las declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Pego, Náquera, Tous, Guadassequies. Expedientes número 90/2006 AIA, 12/2006 AIA, 222/2007 AIA y 215/2007 CON.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6826

Fecha DOGV
:   25-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/7127

CVE


Fecha del documento
:   04-06-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Náquera](javascript:void(0))
    * [Pego](javascript:void(0))
    * [Tous](javascript:void(0))
    * [Guadasséquies](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de junio 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas resoluciones complementarias a las declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Pego, Náquera, Tous, Guadassequies. Expedientes número 90/2006 AIA, 12/2006 AIA, 222/2007 AIA y 215/2007 CON. [2012/7127]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las resoluciones complementarias a las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 90/2006 AIA, 12/2006 AIA, 222/2007 AIA, 215/2007 CON.  
  
Valencia, 4 de junio de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Resolución complementaria de la declaración de impacto ambiental del  
Plan Parcial de mejora Pego Golf  
Datos del expediente en el Área de Evaluación Ambiental  
Expediente: 90/2006-AIA.   
Título: Plan Parcial de mejora Pego Golf.  
Promotor: Ayuntamiento de Pego.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Pego y CTU.   
Localización: partidas Benigànim y Estepar de Pego, al este del núcleo urbano y a lo largo de la carretera CV-700 (El Verger-Pego).  
Descripción del proyecto.   
El objeto del plan parcial de mejora es la reclasificación a suelo urbanizable de un suelo no urbanizable común en Pego, completando la ordenación estructural del municipio y definiendo la ordenación pormenorizada de un nuevo sector de uso residencial y terciario.  
Tramitación administrativa.  
Primero. En fecha 14 de abril de 2008, por Resolución de la directora general se emite declaración de impacto ambiental con el siguiente contenido:   
...« Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Parcial de Mejora Sector Pego Golf, promovido por el Ayuntamiento de Pego (Alicante), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los siguientes condicionantes:  
1. Condicionantes para la aprobación del plan parcial de mejora:  
- Se deberá obtener el informe favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano, de carácter vinculante para la declaración de impacto ambiental.   
Se llevará a cabo una prospección arqueológica y etnológica del ámbito afectado y una consulta sobre la posible afección al patrimonio paleontológico del proyecto, según ha establecido la Conselleria de Cultura y Deporte, con carácter previo a la programación del sector urbanístico.   
En caso de que el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural resultara desfavorable, así debe entenderse la declaración de impacto ambiental. Si el informe resultara favorable supeditado al cumplimiento de condicionantes, se adaptará el plan urbanístico a las determinaciones que resulten del mismo.   
Sin perjuicio de lo anterior, no se considera adecuada la ordenación como suelo urbanizable residencial (R6) de los terrenos afectados por el yacimiento arqueológico catalogado denominado Benigànim (yac. Nº 5 del Catálogo del PGOU), que protege el inmueble y espacio cúltico.  
- Se elaborará un estudio hidrogeológico de detalle, que deberá estar firmado por técnico competente, donde se contemplen todas las entradas y salidas en el momento actual y con la ejecución del Plan Parcial de Mejora Pego Golf, y su posible repercusión sobre los hábitats y especies de interés comunitario del parque natural de la Marjal de Pego-Oliva, y todo ello de acuerdo con el artículo 6.3 de la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres.  
Este estudio, con el alcance y nivel de detalle que se establece en su informe, será remitido al órgano competente en materia de espacios naturales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, para ser informado, conforme al artículo 86.2 del Decreto 280/2004 por el que se aprueba el PORN del parque natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
- Los cauces y barrancos mantendrán la clasificación de suelo no urbanizable de protección según se establece en la Ley 10/2004, del Suelo No Urbanizable, delimitándose por tanto un sector discontinuo.   
- Se deberá justificar la disponibilidad de recursos hídricos suficientes en base al artículo 19 de la Ley 4/2004 (LOTPP), modificado por la disposición adicional octava de la Ley 16/2005 (LUV), de acuerdo con la doctrina establecida por el TSJ en los autos sobre impugnación del Plan General de Ador.   
- No se considera ambientalmente admisible el cómputo de caudales de agua potable, o de agua de pozo por su calidad, para el riego de zonas verdes y del campo de golf. Para estos usos debe prevalecer la reutilización de aguas residuales, cuyos parámetros de vertido cumplan con lo dispuesto en el condicionante 2.2 de esta declaración.  
- Se cumplirán los condicionantes para las vías pecuarias establecidos por la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente en su informe. Su uso público no podrá ser modificado frente a los usos privados que ordena el sector, ni podrán ser consideradas como red viaria para vehículos motorizados.  
- En las fichas de planeamiento y gestión, se debe supeditar el desarrollo del sector de suelo urbanizable al cumplimiento de las condiciones de conexión siguientes: a) se incluirá la necesidad de ejecutar, junto al colector de conexión, la ampliación EDAR municipal; b) se ejecutará una doble red de abastecimiento de agua al sector, potable y de riego, indicando su trazado y punto de conexión; c) se valorará la opción de soterrar las líneas eléctricas o se estará a las limitaciones establecidas en el RD 1955/2000, en materia de energía eléctrica; d) será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras afectados.  
- Considerar el ámbito delimitado en los planos con destino a campo de golf únicamente como un espacio libre y equipamiento no dotacional, siendo éste un uso posible en suelo no urbanizable que puede estar adscrito al sector, salvo que el órgano urbanístico competente para la aprobación del plan, con su superior criterio, decida otro tipo de consideración al respecto.   
La implantación y uso campo de golf se supedita a la obtención de una declaración de impacto ambiental, según se establece en el condicionante 2.1, no evaluado ambientalmente en este procedimiento relativo al Plan Parcial de Mejora. Lo que deberá incorporarse al planeamiento urbanístico -planos, normas, fichas, etc- en aquéllos aspectos de los que los instrumentos resulten afectados.  
- Corresponde a la Comisión Territorial de Urbanismo, como órgano competente en la aprobación del plan, el seguimiento y vigilancia del cumplimiento de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental.  
2. Condicionantes para el desarrollo del plan a través de proyectos y para la aprobación del proyecto de urbanización:  
a) El proyecto de campo de golf debe obtener la previa declaración de impacto ambiental, a través de un estudio específico y concreto de la instalación, y contar con el contenido mínimo que establece el apartado 2 de la DT 2ª de la Ley 9/2006, reguladora de campos de golf en la Comunitat Valenciana.  
b) Debido al volumen de caudales a tratar (> 10.000 habitantes equivalentes), junto con su ubicación en área de amortiguación de impactos, la ampliación de la EDAR estará sometida a estimación de impacto ambiental, a través de un estudio específico y concreto de la infraestructura de depuración. El proyecto de ampliación de la depuradora deberá cumplir con los parámetros de diseño más restrictivos que permitan:  
- Garantizar que el efluente final cumpla con los objetivos de calidad de las aguas establecidos en la Directiva sobre Aguas y en el Plan de Recuperación del Samaruc. Es decir, los parámetros del efluente final se adaptarán a lo dispuesto en los Anexos 1 y 2 para las aguas ciprinícolas de la Directiva 2006/44/CEE.   
- Reutilizar de las aguas residuales en terciario para riego, de modo que las aguas resultantes no sobrepasen los límites establecidos en la legislación sectorial para las zonas sensibles.  
3. La declaración de impacto ambiental caducará si una vez aprobado el plan parcial no se hubiera comenzado la ejecución de la urbanización en el plazo de cinco años. El Ayuntamiento deberá comunicar la fecha de comienzo de ejecución de las obras de urbanización».  
Segundo. El 21 de julio de 2008 el Ayuntamiento remitió estudio hidrogeológico de detalle que debe contemplar todas las entradas y salidas en el momento actual y con la ejecución del Plan Parcial de Mejora Pego Golf, y su posible repercusión sobre los hábitats y especies de interés comunitario del Parque Natural Marjal de Pego-Oliva. Tras valorarse dicho estudio por el Área de Espacios Naturales se requiere por el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica al Ayuntamiento la corrección de dicho estudio, corrección que es remitida por el Ayuntamiento el 4 de agosto de 2008, que resumidamente indica lo siguiente:  
En primer lugar, el estudio calcula la demanda de recursos hídricos para las 1.306 viviendas a construir, asignado un consumo por habitante y día de 158,7 m³/d y contempla una ocupación permanente del 50% y el resto estacional, considerando 3,5 habitantes por vivienda, siendo el consumo hídrico por las viviendas a construir el siguiente:  
  
Ocupación viviendas Consumo hídrico (m³/a)  
Permanente (50%) 132.360,75  
Estacional (50%) 36.263,22  
Total 168.623,97  
  
Además del consumo por habitante, también contempla el producido por otros usos de la Homologación y Plan Parcial como son:   
  
Usos Consumo hídrico (m³/a)  
Terciario 108.993,13   
Deportivo 71.163,73  
Total 180.156,86  
  
El consumo hídrico total previsto en la Homologación y Plan Parcial Pego Golf es el siguiente:  
  
Usos Consumo hídrico (m³/a)  
Viviendas 168.623,97  
Terciario 108.993,13  
Deportivo, 67 71.163,73  
Total 348.780,83  
  
Por otra parte, el estudio hidrogeológico indica que el agua del que se dispone para abastecer las necesidades hídricas de la Homologación y Plan Parcial Pego Golf, proviene de dos pozos:  
  
Pozo Concesión máxima (m³/a)  
Penyaroja (90%) 351.000  
Pou Tarco (50%) 48.000  
Total 399.000  
  
Por lo tanto, y de acuerdo con los datos del estudio hidrogeológico de la Homologación y Plan Parcial «Pego Golf», el cambio de uso de suelo agrícola a urbanístico liberará, al menos, 50.220 m³/a.  
El estudio describe el funcionamiento del acuífero Almudaina-Alfaro-Segaria que es donde se encuentran las captaciones de agua subterránea (Pozos Penyaroja y Tarco) que han de abastecer a los requerimientos hídricos de la Homologación y Plan Parcial Pego Golf.  
El estudio indica que la zona más oriental del acuífero de Almudaina-Alfaro-Segaria (Serra Segaria) descarga lateralmente al acuífero Plan Gandía-Denia, alimentando la Marjal Pego-Oliva.  
El estudio contempla la nula repercusión de la Homologación y Plan Parcial Pego Golf, en la red hídrica superficial de drenaje (red de drenaje del río Riatxol o Molinell) y, su repercusión en la Marjal Pego-Oliva.  
Por otro lado, la Homologación y Plan Parcial Pego Golf contempla también la construcción de un campo de golf, afirmándose en el estudio Hidrogeológico que, tanto el riego del campo de golf como las zonas verdes se regarán con agua depurada de la EDAR de Pego, siendo las necesidades hídricas del campo de golf y de las zonas verdes las siguientes:  
  
Usos Consumo hídrico (m³/a)  
Campo de golf 454.342,06  
Zonas Verdes 146.363,74  
Total 600.705,80  
  
La disponibilidad de agua depurada es la siguiente:  
  
Disponibilidad y procedencia Consumo hídrico (m³/a)  
EDAR municipal (50%) 366.095  
Aguas residuales del PAI 279.024,66  
Total 645.119,66  
  
Por lo tanto, de acuerdo con el Estudio Hidrogeológico presentado el balance hídrico referente a la disponibilidad de agua depurada es un balance positivo de 44.413,86 m³/a.  
Además, el estudio hidrogeológico analiza la situación actual de los acuíferos que alimentan la comarca de la Marina Alta donde se encuentra el acuífero Almudaina-Alfaro-Segaria, tanto en lo referente a su situación actual como a la disponibilidad hídrica de aprovechamiento, siendo el balance hídrico de dicho acuífero el siguiente:  
  
Aprovechamiento/disponibilidad Consumo hídrico (m³/a)  
Aprovechamientos (agrícola y urbano) 13,53  
Recursos existentes 26,40  
Balance + 12,87  
  
Por lo tanto, el estudio hidrogeológico concluye que la Homologación y Plan Parcial Pego Golf no va a suponer una mayor incremento de recursos hídricos del acuífero Almudaina-Alfaro-Segaria y, que no afectará negativamente al régimen superficial hídrico que alimenta la marjal Pego-Oliva.  
Tercero. La valoración del estudio hidrogeológico realizada por el Servicio de Parques Naturales, en fecha 17 de septiembre de 2008, es la siguiente:  
El estudio hidrogeológico contempla un consumo hídrico para la Homologación y Plan Parcial Pego Golf, sin contar con las zonas verdes y campo de Golf, de 348.780,83 m³/a y dispone de una concesión máxima de abastecimiento de 399.000 m³/a, por lo tanto, dispone de un excedente de 50.219,17 m³/a.  
No obstante, los redactores del estudio hidrogeológico parten de un consumo hídrico por persona y día de 158,67 m³/a cuando los datos medios que se estiman son de 170 m³/d, por lo tanto, el consumo hídrico es de 180.708,30 m³/d y no de 168.623,97 m³/d.  
El balance entre las necesidades hídricas de la Homologación y Plan Parcial Pego Golf, con un consumo por habitante de 170 m³/d, y las concesiones hídricas para esta superficie es la siguiente:  
  
Usos Consumo hídrico (m³/a)  
Vvdas+Terciario+Deportivo (1) 360.865,16  
Pozo Penyaroja (90%)+Pozo Tarco (50%) 399.000  
Balance +38.134,84  
  
Por lo tanto, el balance hídrico resulta positivo para la Homologación y Plan Parcial Pego Golf en un total de 38.134 m³/a, inferior al recogido en el Estudio Hidrogeológico que era de 50.220 m³/a.  
El Estudio Hidrogeológico contempla que únicamente se requiere el 89% del caudal asignado en la concesión Penyaroja, cuando de acuerdo con los cálculos empleados en este informe las necesidades hídricas de la Homologación y Plan Parcial Pego Golf requieren el 100% de la concesión hídrica del pozo Penyaroja (351.000 m³/a) y 9.865 m³/a del pozo Tarco (un 20,5% del total asignado para el pozo Tarco).   
Para corroborar los datos que aporta el Estudio Hidrogeológico referente al acuífero Almudaina-Alfaro-Segaria se ha consultado el trabajo «Déficit hídrico y desequilibrio infraestructural, aspectos a considerar en la planificación hidrológica. El caso de la Marina Alta (Alicante)», por Ballesteros (2002) Instituto Geológico y Minero de España y de la Diputación de Alicante, coincidiendo los datos de este trabajo con el estudio hidrogeológico.  
En el trabajo indicado se considera que el acuífero Almudaina-Alfaro-Segaria como excedentario (12,87 hm³/a), indicando que es un acuífero donde se pueden aumentar de forma sustancial los aprovechamientos. En el caso de la zona de Pego-Denia el aumento de aprovechamientos requiere estudios complementarios para localizar las nuevas captaciones.  
En los requerimientos hídricos para el riego de las zonas verdes y el campo de golf, el estudio hidrogeológico calcula un consumo de 600.705,80 m³/a, indicando que estas zonas se regarán mediante las aguas depuradas de la EDAR de Pego, disponiendo, en la actualidad, de un caudal derivado de dichas aguas de 366.095 m³/a, según certificado del alcalde de Pego.  
De acuerdo con el art. 3 del RD 1620/07, de 7 de diciembre, por el que se establece el régimen jurídico de la reutilización de las aguas depuradas (BOE nº 294 de 08.12.2007) la reutilización de aguas depuradas requiere concesión administrativa de acuerdo con los artículos 59.1 y 109 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, por lo tanto, esta concesión de uso de aguas depuradas deberá otorgarla el organismo con las competencias otorgadas, es decir, la CHJ.  
Por lo que respecta al resto de las aguas depuradas necesarias para el riego de las zonas verdes y el campo de golf, se indica que se ha firmado un Convenio con la EPSAR para la ampliación de la EDAR para tratar las aguas residuales de la Homologación y Plan Parcial Pego Golf, generando, como mínimo, 279.024,66 m³/a que sumados a los 366.095 m³/a anterior, ascienden a un total de aguas depuradas de 645.119,66 m³/a que es superior a la demanda de las zonas a regar (600.705,80 m³/a). Como en el caso anterior la concesión de estas nuevas aguas residuales habrá de otorgarlas la CHJ.  
Por otra parte y de acuerdo con el estudio hidrogeológico para el riego de las zonas verdes y campo de golf es necesario los 279.024,66 m³/a generados por la Homologación y Plan Parcial Pego Golf, por lo que la ampliación de la EDAR deberá estar construida y en funcionamiento antes que estén totalmente acabadas las obras de urbanización y la construcción del campo de golf.  
En lo referente a los parámetros de las aguas residuales para el riego de las zonas verdes y campo de golf nos remitimos a las conclusiones del informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de 26 de febrero de 2008 citado al principio de este informe.  
Por todo lo dicho anteriormente, se puede concluir que el cambio de uso de suelo agrícola a un uso residencial, terciario y deportivo en la Homologación y Plan Parcial Pego Golf en el término de Pego:  
1. El balance hídrico del acuífero Almudaina-Alfaro-Segaria es actualmente excedentario.  
2. La Homologación requiere un caudal de 360.865,16 m³/a.  
3. La concesión para el riego que dispone la homologación asciende a un total de 399.000 m³/a.  
4. De los recursos hídricos que dispone la homologación existe un excedente de caudal de 38.134 m³/a, y por tanto, no detraerán más agua del acuífero.  
5. La concesión de 366.095 m³/a de aguas residuales asignada por el alcalde de Pego deberá ser otorgada por el organismo con la competencia asignada, es decir, la CHJ.  
6. Se construirá la ampliación de la EDAR de Pego antes de que estén finalizadas las obras de urbanización y la construcción del campo de golf.  
7. La CHJ deberá otorgar la concesión de un nuevo caudal de 279.024,66 m³/a de las aguas residuales generadas en la Homologación y Plan Parcial Pego Golf.  
8. Los parámetros de calidad de las aguas residuales a reutilizar se remiten a los citados en el informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de fecha 26 de febrero de 2008.  
9. Las obras de urbanización y del campo de golf no han de afectar a barrancos existentes ni a su régimen hídrico.  
Cuarto. Por el promotor se presenta documentación justificativa de haber presentado documentación subsanatoria del expediente 2005/0480 «Homologación y Plan Parcial Pego Golf», en fecha 24 de abril de 2008 en la Dirección Territorial de la Conselleria de Cultura de Alicante, contestando al requerimiento que por parte de la Conselleria se le hizo en fecha 2 de noviembre de 2005.   
En dicha documentación adjuntan un Informe arqueológico y etnológico, de marzo de 2005, del arqueólogo Don Pascual Costa Cholbi, identificando lo siguiente:  
a) 4 fichas arqueológicas:  
- Yacimiento Sant Antoni-Beniculeima:, grafiando el núcleo de la villa romana y su zona de influencia, la ermita de Sant Antoni y, la zona de influencia de Beniculeima.  
- Yacimiento de Benigani, grafiando el Mas de Benigani, la Necrópolis de Benigani y, la posible extensión de la misma.  
- Yacimiento Tossalet de le Mondes, grafiando la excavación arqueológica realizada en 1994 y, las parcelas afectadas por el proyecto de Pego Golf.  
- Camí Vell de Denia, grafiando el mismo.  
b) 13 fichas etnológicas:  
- Corrals de Sorell  
- Corrals de Penyaroja  
- Camí de la Penyaroja. Carrerada de la Penyaroja.  
- Camí de Sant Antoni.  
- Camí de les Socarrades.  
- Camí de Tarcó.  
- Casa de Camp i Cisterna de la partida de Sant Antoni  
- Casa del Camí de la Penyaroja  
- Casa de la partida Socarrades.  
Sobre este particular se ha recibido informe del arquitecto inspector de patrimonio y del arqueólogo técnico de patrimonio arqueológico, de fecha 17 de septiembre de 2008, indicando lo siguiente:  
...« El documento presentado es una recopilación bibliográfica de los datos existentes en diversos organismos de los bienes patrimoniales arqueológicos y etnográficos inventariados hasta la fecha en el área de estudio. De dichos datos se proponen una serie de medidas correctoras de carácter general, señalando el propio documento la necesidad de efectuar estudios específicos que permitan proponer unas medidas correctoras adecuadas a la naturaleza de los bienes y a las obras proyectadas.  
Patrimonio arqueológico.  
Las directrices de la DGPCV respecto a este tipo de documentos son las siguientes: deberá llevarse a cabo una prospección arqueológica que permita definir la afección de las obras previstas sobre el patrimonio arqueológico, de forma que puedan estudiar la compatibilidad del proyecto y su impacto desde el punto de vista arqueológico, así como las medidas correctoras a adoptar, en su caso, todo ello de conformidad con lo previsto en el art. 62 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Patrimonio arquitectónico.  
Respecto al patrimonio arquitectónico, es necesario el informe de arquitecto superior donde se manifieste la existencia a no de construcciones arquitectónicas de interés patrimonial que puedan verse afectadas por la actuación propuesta.  
Por lo tanto, el citado documento no puede ser considerado como el estudio que se requiere al apartado relativo al patrimonio cultural en virtud y cumplimiento de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental de 3 de marzo, Decreto 162/90 de 15 de octubre (art. 2.1.4, art 6 del Cap. II).  
Conclusiones.  
En cumplimiento de lo establecido en la Ley 4/98 del Patrimonio Cultural Valenciano y la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, se deberá aportar un estudio y unas medidas correctoras conforme a lo establecido en la legislación vigente, lo cual deberá ser notificado a los interesados».  
Consideraciones ambientales.  
Primero. El estudio hidrogeológico ha sido presentado y valorado por el Servicio de Parques, en fecha 17 de septiembre de 2008, concluyendo lo siguiente:  
- El balance hídrico del acuífero Almudaina-Alfaro-Segaria es actualmente excedentario.  
- La homologación requiere un caudal de 360.865,16 m³/a.  
- La concesión para el riego que dispone la homologación asciende a un total de 399.000 m³/a.  
- De los recursos hídricos que dispone la homologación existe un excedente de caudal de 38.134 m³/a, y por tanto, no detraerán más agua del acuífero.  
- La concesión de 366.095 m³/a de aguas residuales asignada por el alcalde de Pego deberá ser otorgada por el organismo con la competencia asignada, es decir, la CHJ.  
- Se construirá la ampliación de la EDAR de Pego antes de que estén finalizadas las obras de urbanización y la construcción del campo de golf.  
- La CHJ deberá otorgar la concesión de un nuevo caudal de 279.024,66 m³/a de las aguas residuales generadas en la Homologación y Plan Parcial Pego Golf.  
Los parámetros de calidad de las aguas residuales a reutilizar se remiten a los citados en el informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de fecha 26 de febrero de 2008.  
Por lo tanto, el condicionante 1.2 de la DIA se ha cumplido y se ha valorado positivamente por el Servicio de Parques el Estudio Hidrológico presentado, debiendo tener en cuenta los condicionantes establecidos en el informe de 17 de septiembre de 2008 del Servicio de Parques.   
Segundo. Con respecto al condicionante 1.1 de la DIA emitida que indicaba que se deberá obtener el informe favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano, se observa que, de lo informado por los técnicos de la Conselleria de Cultura y por lo que respecta a la afección del patrimonio arqueológico, se deduce que el promotor deberá llevar a cabo una prospección arqueológica que permita definir la afección de las obras previstas sobre el patrimonio arqueológico, de forma que puedan estudiar la compatibilidad del proyecto y su impacto desde el punto de vista arqueológico, así como las medidas correctoras a adoptar, en su caso, todo ello de conformidad con lo previsto en el art. 62 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano. Por lo tanto, puesto que el artículo citado se refiere a actuaciones arqueológicas o paleontológicas previas a la ejecución de las obras, se entiende que la Conselleria de Cultura considera, a priori, adecuada la clasificación como suelo urbanizable residencial de los terrenos afectados por el yacimiento arqueológico catalogado denominado Benigànim (yac. Nº 5 del Catálogo del PGOU), que protege el inmueble y espacio cúltico, así como la propuesta de Zona Verde Arqueológica (SZV3), indicándose, únicamente, por parte de esa Conselleria, que por lo que se refiere al patrimonio arqueológico y arquitectónico, se debe presentar una prospección arqueológica y un estudio proponiendo medidas correctoras en cumplimiento de lo establecido en la Ley 4/98 del Patrimonio Cultural Valenciano y la Ley 2/89 de Impacto Ambiental.   
A la vista de lo indicado anteriormente, deberá figurar como condicionante a incluir en la ficha de planeamiento, la presentación de una prospección arqueológica y un estudio proponiendo medidas correctoras en cumplimiento de lo establecido en la Ley 4/98 del Patrimonio Cultural Valenciano y la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, debiendo entenderse que en el supuesto que el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural resultara desfavorable, así debe entenderse la declaración de impacto ambiental. Si el informe resultara favorable supeditado al cumplimiento de condicionantes, se adaptará el plan urbanístico a las determinaciones que resulten del mismo.   
Por lo que respecta a la clasificación propuesta para los terrenos afectados por el yacimiento arqueológico denominado Benigani, del informe emitido por los técnicos de la Conselleria de Cultura parece de suelo urbanizable Residencial de los terrenos afectados por el yacimiento arqueológico catalogado denominado Benigànim (yac. Nº 5 del Catálogo del PGOU), que protege el inmueble y espacio cúltico, visto el informe emitido, se entiende que, a priori, se considera adecuada la clasificación propuesta para dichos terrenos, debiendo presentar, a tenor de lo dispuesto en el art. 62 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, un estudio que recoja las actuaciones arqueológicas o paleontológicas previas a la ejecución de las obras, debiendo figurar también como condicionante en la ficha de planeamiento, entendiendo que en el supuesto que el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural resultara desfavorable, así debe entenderse la declaración de impacto ambiental. Si el informe resultara favorable supeditado al cumplimiento de condicionantes, se adaptará el plan urbanístico a las determinaciones que resulten del mismo.   
Consideraciones jurídicas.  
1. Revisada la documentación presentada, se observa nueva documentación que debe ser objeto de estudio por parte de esta Dirección General para proceder a la emisión de una declaración complementaria, cuyo objeto será el estudio de los nuevos datos aportados.  
2. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunidad Valenciana.  
3. Corresponde a la Comisión Territorial de Urbanismo, como órgano competente en la aprobación del plan, el seguimiento y vigilancia del cumplimiento de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental, atendiendo a lo establecido en el art. 35 del Decreto 162/90.  
Por todo lo anterior, se resuelve la siguiente resolución complementaria de declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Modificar la DIA emitida el 22 de abril de 2008 en los siguientes condicionantes para la aprobación del proyecto:  
a) Modificar el condicionante 1.1 de la DIA emitida el 14 de abril de 2008, relativa al Plan Parcial de Mejora Pego Golf (expte 90/2006-AIA), considerando, a priori, adecuada la clasificación propuesta para los terrenos afectados por el yacimiento arqueológico catalogado denominado Benigànim (yac. Nº 5 del Catálogo del PGOU), que protege el inmueble y espacio cúltico, visto el informe emitido por los técnicos de la Conselleria de Cultura y Deporte, de fecha 17.09.08. No obstante, si de la presentación de la documentación requerida por la Conselleria de Cultura, se emitiese informe desfavorable, así debe entenderse la declaración de impacto ambiental. Si el informe resultara favorable supeditado al cumplimiento de condicionantes, se adaptará el plan urbanístico a las determinaciones que resulten del mismo, debiendo figurar así como condicionante de la ficha de planeamiento esta circunstancia, así como la exigencia de la presentación de una prospección arqueológica y un estudio proponiendo medidas correctoras en cumplimiento de lo establecido en la Ley 4/98 del Patrimonio Cultural Valenciano y la Ley 2/89 de Impacto Ambiental.  
b) Respecto al condicionante 1.2 el mismo se ha cumplido, debiendo figurar en la ficha de planeamiento las consideraciones realizadas por el Servicio de Parques, en fecha 17.09.08, al valorar el Estudio Hidrogeológico presentado, que son las relacionadas a continuación:  
- El balance hídrico del acuífero Almudaina-Alfaro-Segaria es actualmente excedentario.  
- La Homologación requiere un caudal de 360.865,16 m³/a.  
- La concesión para el riego que dispone la homologación asciende a un total de 399.000 m³/a.  
- De los recursos hídricos que dispone la homologación existe un excedente de caudal de 38.134 m³/a, y por tanto, no detraerán más agua del acuífero.  
- La concesión de 366.095 m³/a de aguas residuales asignada por el Ayuntamiento de Pego deberá ser otorgada por el organismo con la competencia asignada, es decir, la CHJ.  
- Se construirá la ampliación de la EDAR de Pego antes de que estén finalizadas las obras de urbanización y la construcción del campo de golf.  
- La CHJ deberá otorgar la concesión de un nuevo caudal de 279.024,66 m³/a de las aguas residuales generadas en la Homologación y Plan Parcial Pego Golf.  
- Los parámetros de calidad de las aguas residuales a reutilizar se remiten a los citados en el informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de fecha 26 de febrero de 2008.  
- Las obras de urbanización y del campo de golf no han de afectar a barrancos existentes ni a su régimen hídrico.  
  
Segundo  
Reiterar el cumplimiento de los demás condicionantes establecidos en la Resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 14 de abril de 2008 correspondiendo la vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas en la declaración de impacto ambiental, al órgano con competencia sustantiva y a las corporaciones locales en el ejercicio de sus atribuciones legales, según lo dispuesto en el artículo 35 del Decreto 162/90.  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 17 de octubre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental de la homologación   
y plan parcial del polígono 7 Bajo Ermita de Náquera (Valencia)  
Datos del expediente  
Expediente: 12/2006-AIA.  
Título: Homologación y plan parcial del polígono 7 Bajo Ermita de Náquera (Valencia).  
Promotor: Ayuntamiento de Náquera.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: término municipal de Náquera, Valencia.  
Descripción del proyecto.  
El objeto de este proyecto es reclasificar una pequeña superficie de suelo no urbanizable (7.903 m²) sita en la periferia del Sector (en los lindes con los caminos de la Patá y de Fuente del Oro), con objeto de regularizar los caminos que conforman los límites del sector, creando una red viaria más acorde con el tráfico generado, La superficie afectada y clasificada como suelo urbanizable y suelo no urbanizable, según datos aportados en el proyecto, es de190.582,80 m²; ahora bien, de los terrenos que se propone reclasificar (7.903 m²), afectan únicamente al ámbito territorial del PORN unos 2.000 m².  
Tramitación administrativa.  
Primero. En fecha 3 de marzo de 2008 por la directora general de Gestión del Medio Natural se emite Resolución estimando aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, homologación y plan parcial del polígono 7 Bajo Ermita de Náquera (Valencia), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Náquera, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación:  
...Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Deberá obtenerse el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse la presente declaración de impacto ambiental.  
2. El sector contiene dos áreas de suelo forestal situado en la parte norte del sector, que se deberán mantener y mejorar mediante tratamientos selvícolas y control de plagas, para ser incorporado como zona verde, a modo de parque natural en el plan parcial.  
3. Se debe elaborar un plan de prevención de la urbanización frente a incendios forestales.  
En las zonas que limitan con suelo forestal, debe haber una franja de 25 metros de anchura separando la zona edificada de la forestal, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie, así como un camino perimetral de 5 metros de anchura.  
La referida franja de protección, así como el camino perimetral, que han de separar la zona edificada de la forestal se integrarán en el planeamiento urbanístico y no afectarán a suelo clasificado como forestal.  
4. La zona de protección de la CV-310 se debe establecer en 25 metros, de acuerdo a la modificación de los apartados 3 y 4 del artículo 33 de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana.  
5. El proyecto no resuelve ni mantiene la servidumbre de paso de la vaguada que cruza, con un paso inferior, el camino de la Font, y que recoge la escorrentía de las laderas exteriores a la urbanización. Se debe resolver adecuadamente este aspecto.  
6. Se deben cumplir los condicionantes establecidos en el informe de Hidra, de fecha 15 de noviembre de 2004, y los del informe de la EPSAR, de fecha 28 de noviembre de 2004.  
7. Tal y como establecen las medidas correctoras del EIA, la red de saneamiento será separativa. Además, previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia. Y en su caso, solicitándose el correspondiente permiso de vertido al organismo de cuenca correspondiente.  
En cualquiera de los casos, los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
8. Se debe presentar estudio de paisaje e informe favorable sobre él, emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial. Aquellas consideraciones que se desprendan del informe sobre el estudio de paisaje serán consideradas como propias de la presente declaración.  
9. Se debe presentar estudio acústico e informe favorable sobre él realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente declaración.  
10. Será necesaria la reposición por parte del urbanizador de todos los servicios e infraestructuras de riegos afectados y funcionalmente necesarios. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
11. Deberán preverse, en las áreas residenciales, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunitat Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
12. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
13. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
14. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, del planeamiento propuesto, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental de la homologación y plan parcial del polígono 7 Bajo Ermita, y en los informes sectoriales y las labores de vigilancia a incluir en el programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
Segundo. El 23 de junio de 2008 la presidenta de la AIU polígono 7 Bajo Ermita de Náquera presenta un escrito solicitando que por parte del órgano ambiental se emita una resolución complementaria a la DIA emitida en fecha 3 de marzo de 2008, basándose en documentación aportada que rebate algunos condicionantes de la DIA emitida y, que, a continuación se resumen:   
... «Respecto al condicionante 1, en el que se pide informe favorable de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano, no procede, puesto que dicho trámite ya se efectuó en el presente expediente, solicitando el informe a Cultura el 22 de julio de 2005 no recayendo resolución en los tres meses siguientes, y consecuentemente entendiéndose contestado por silencio positivo en aplicación de la Ley 4/98, según consta en el certificado del señor secretario del Excmo. Ayuntamiento de Náquera, fechado a 4 de noviembre de 2005.   
En relación con los condicionantes 2 y 3, por encontrarse el sector colindante a suelo urbano, procede aplicar la exclusión de la protección de suelo forestal. En su caso, en la elaboración del Plan de Prevención de la Urbanización, conforme a lo recogido en el articulado del documento SI Seguridad contra incendios del código técnico vigente, el camino perimetral de 5 metros debe quedar fijado en la franja de 25 metros de la separación de la zona forestal con la edificada.  
Respecto al condicionante nº 4 sobre la zona de protección de la CV-310 debe establecerse en 18 metros, puesto que el EIA se presenta en el Ayuntamiento el 10 de noviembre de 2004 y publica la información pública en el DOGV nº 4916 de 3 de enero de 2005, cuando la modificación del artículo 33 de la Ley 6/91 que pasa a 25 metros aún no está en vigor, pues su publicación es en el DOGV de 30 de enero de 2001 y el ordenamiento está aprobado por el Ayuntamiento el 27 de diciembre de 2002.  
Respecto al condicionante nº 8, en el que se solicita la presentación del estudio de paisaje, no procede por no estar en vigor la Ley 4/04 de 30 de junio, puesto que el instrumento de ordenación se aprueba por el Ayuntamiento el 27 de diciembre de 2002.  
Respecto al condicionante nº 9 en el que se exige la presentación de estudio acústico, igualmente no procede por cuanto la población del municipio es inferior a 20.000 habitantes, conforme ya se acreditó con el certificado del señor secretario del Excmo. Ayuntamiento de Náquera, expedido en fecha 20 de julio de 2005, que se aportó al presente expediente.  
Todo ello, queda acreditado con la documentación que en su día se aportó al expediente ante la sección de planeamiento de la entonces Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana, mediante escritos presentados el día 14 de noviembre de 2005 (registro de entrada 5880) cuyos escritos y documentación anexa se acompañan al presente.  
Respecto al resto de condicionantes se advierte que los mismos serán contemplados oportunamente en la redacción del proyecto de urbanización».  
Tercero. Por parte del Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, el 21 de julio de 2008, se solicitaron informes a los siguientes organismos:  
-Servicio de Apoyo Técnico de la DG de Paisaje.  
-Sección Forestal de la Conselleria de MAUV.  
-Área de Calidad Ambiental.  
Dichas solicitudes de informes han sido contestadas por los distintos organismos a los que se ha consultado.   
Afecciones legales y consideraciones ambientales.  
1.Respecto a lo expuesto en el condicionante nº 1 de la declaración de impacto que señala que «Deberá obtenerse el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse la presente declaración de impacto ambiental», señalar que a este expediente le es de aplicación la Ley 4/98 de Patrimonio Cultural Valenciano y no su modificación de 2007, puesto que la exposición pública del instrumento de planeamiento se realizó en el DOGV el 3 de enero de 2005. Por lo tanto, según lo establecido en el art. 11 de la citada Ley los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, públicos o privados, que puedan afectar a bienes inmuebles de valor cultural deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, vinculando dicho informe al órgano que deba realizar la declaración de impacto ambiental. Sobre este particular, la Conselleria de Cultura remite oficio justificando que el 16 de noviembre de 2005 le comunica al promotor del proyecto las actuaciones a realizar para obtener el informe relativo al art. 11 de la Ley 4/98, sin que hasta la fecha se tenga constancia en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica que se haya presentado documentación subsanatoria al respecto.  
2. Respecto a lo expuesto en los condicionantes 2 y 3 que señalan El sector contiene dos áreas de suelo forestal situado en la parte norte del sector, que se deberán mantener y mejorar mediante tratamientos selvícolas y control de plagas, para ser incorporado como parque natural en el plan parcial. Se debe elaborar un plan de prevención de la urbanización frente a incendios forestales. Por el Servicio de EAE se solicitó informe a la Sección Forestal, que es transcrito literalmente:   
...«Este informe se refiere, exclusivamente, a la posible afección del proyecto a terrenos forestales, de acuerdo con:  
a) Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes (BOE nº 280, de 22.11.2003), modificada por la Ley 10/2006, de 28 de abril (BOE nº 102, de 29.04.2006) y Decreto 485/1962, de 22 de febrero, por el que se aprueba el Reglamento de Montes (BOE nº 61 y 62, de 12 y 13 de marzo), en lo que no se oponga en lo previsto en la Ley 43/2003.  
b) Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV nº 2.168, de 21.12.1993) y Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno valenciano, por el que aprueba el reglamento de la Ley 3/1993 (DOGV nº 2.520, de 01.06.1995) y normativa de desarrollo.  
Consultada la documentación del proyecto que consta en el correspondiente expediente, y a la vista de la cartografía y documentación elaborada en relación con el mismo, se debe indicar:  
1. Que en fecha de 17 de mayo de 2006 se emitió informe por parte de esta Sección Forestal, indicando que el proyecto afectaba a terrenos forestales, conforme al entonces vigente inventario del suelo forestal de la Comunitat Valenciana. La vegetación existente consiste en un monte arbolado de pino carrasco (Pinus halepensis), en estado de alto latizal y fustal, con abundante sotobosque de especies heliófilas.  
2. Que no resultan afectados montes gestionados por esta Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
3. Que estos terrenos forestales se encuentran dentro del ámbito de aplicación del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) de la sierra Calderona, aprobado por Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano (DOGV nº 3.980, de 17.04.2001) y modificado por Decreto 7/2006, de 13 de enero (DOGV nº 5.179, de 18.01.2006), en su zona de influencia y como Áreas de Regeneración (RG), conforme a la definición ofrecida por el artículo 70 del PORN.   
4. Que, de acuerdo al artículo 73 del PORN, relativo a usos prohibidos dentro del Área de Regeneración (RG), se incluyen expresamente «(73.1) ..., con carácter general, todos los que comporten una degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohíben aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculados a la explotación forestal, ganadera y cinegética y de aprovechamientos del monte o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas», así como «(73.2) Construcciones residenciales de cualquier tipo ...».  
5. Que, por tanto, estos terrenos forestales deben considerarse como «suelo no urbanizable de especial protección», resultando protegidos por un instrumento de ordenación de espacios naturales como es un PORN, ya que, de acuerdo al artículo 50.5 del PORN, no pueden perder dicha calificación, ni, por tanto, ser clasificados como urbano, urbanizable o no urbanizable común, salvo expansión justificada de núcleos urbanos con finalidad residencial. Se debe recordar el carácter prevalente del PORN sobre cualquier otro instrumento de ordenación territorial, de acuerdo a la Ley 11/1994.  
6. Que, como la superficie forestal afectada supone una pequeña proporción sobre el total de la actuación, es por lo que se propuso en su momento su destino como parque natural, dentro del plan parcial, debiendo en todo caso mantener sus características naturales, aunque se adscribiese como zona verde, evitando de esta manera una exclusión innecesaria como terreno forestal.   
7. Que debe entenderse que el camino perimetral de 5 metros se corresponde con la zona denominada banda de decapado de cualquier infraestructura de protección perimetral contra incendios y, por tanto, se debe incluir dentro de los 25 metros descritos para la citada franja de protección. Es necesario que se sitúe próxima a la zona edificada, que permita la circulación de vehículos de extinción de incendios y que quede libre de vegetación hasta el suelo mineral.  
8. Que se recuerda que durante la ejecución de los trabajos, se deberán cumplir las obligaciones contenidas en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat.  
9. Que se adjunta cartografía de detalle, con 1 plano a escala 1:5.000, en el que se puede observar el inventario del suelo forestal y una ortofoto 1:5000 de la zona»  
Sobre este particular, se recuerda que existe Informe favorable del Área de Conservación de Espacios Naturales de 24.07.07 al proyecto de referencia, en lo relativo a su afección al vigente PORN de la sierra Calderona, puesto que el suelo previsto como residencial está actualmente clasificado (en las vigentes Normas Subsidiarias de Náquera) como suelo urbanizable no programado, con un pequeño sector de suelo urbano, proponiendo la reclasificación de una pequeña superficie de suelo no urbanizable (7.903 m²) sita en la periferia del Sector (en los lindes con los caminos de la Patá y de Fuente del Oro), con objeto de regularizar los caminos que conforman los límites del sector, creando una red viaria más acorde con el tráfico generado, la cual enlazaría con la rotonda situada al sur del Sector en la que confluyen los diferentes caminos. La superficie total, según datos del proyecto, es de190.582,80 m², ahora bien, de los terrenos que se propone reclasificar (7.903 m²), afectan únicamente al ámbito territorial del PORN unos 2.000 m², ya que el resto de su superficie es exterior al PORN (cuyo límite coincide aquí con el camino de la Patá).  
La normativa del PORN establece en su artículo 50.8 lo siguiente: ...«En el suelo clasificado de urbano o urbanizable por el planeamiento municipal a la entrada en vigor de esta Normas, se podrán mantener los usos y aprovechamientos que señale el planeamiento vigente (.....).»  
A su vez el Decreto 7/2006, de 13 de enero, del Consell, por el que se modifica el anexo I del Decreto 77/2001, de 2 de abril, por el que se aprobó el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona, modifica, en su apdo. 3 de su artículo único, el art. 50.5 del PORN, que indica que, como regla general, el suelo clasificado como no urbanizable de especial protección no podrá ser clasificado en el futuro como suelo urbano, suelo urbanizable ó suelo no urbanizable común, salvo que, como es el caso, se trate de una expansión justificada de núcleos urbanos con finalidad residencial, además, el informe indica que el suelo urbanizable vigente que forma parte del sector en cuestión no entraría dentro de los supuestos del art. 108,b) del Decreto 77/2001, de 2 de abril, que establece la desclasificación de un suelo urbanizable, por su proximidad con el núcleo urbano de Náquera, con el que es colindante.   
Asimismo, informan que la zona carece de especiales valores de tipo paisajístico o cultural.  
Por tanto, atendiendo a las consideraciones indicadas y sin perjuicio de la aplicación de las normativas sectoriales que correspondan, se informa favorablemente el proyecto de referencia, exclusivamente en lo relativo a su afección al vigente PORN de la sierra Calderona.  
Por lo tanto, de lo informado por la Sección Forestal, debe entenderse que el camino perimetral de 5 metros se corresponde con la zona denominada «banda de decapado» de cualquier infraestructura de protección perimetral contra incendios y, por tanto, se debe incluir dentro de los 25 metros descritos para la citada franja de protección. Es necesario que se sitúe próxima a la zona edificada, que permita la circulación de vehículos de extinción de incendios y que quede libre de vegetación hasta el suelo mineral.  
Se recuerda que durante la ejecución de los trabajos, se deberán cumplir las obligaciones contenidas en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat  
3. Respecto a lo expuesto en el condicionante nº 4 que señala «que la zona de protección de la CV-310 se debe establecer en 25 metros, de acuerdo a la modificación de los apartados 3 y 4 del artículo 33 de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana». El órgano ambiental considera que no es el órgano competente para dirimir este asunto, correspondiendo a la administración afectada decidir sobre la misma por lo que dicho condicionante deberá ser modificado en la DIA, señalando que se estará a lo dispuesto por la administración correspondiente.  
4. Respecto a lo expuesto en el condicionante nº 8 de la declaración de impacto que señala que «Se debe presentar estudio de paisaje e informe favorable sobre él, emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial. Aquellas consideraciones que se desprendan del informe sobre el estudio de paisaje serán consideradas como propias de la presente declaración», por el órgano ambiental se ha solicitado informe al respecto emitiendo informe el Servicio de Apoyo Técnico, en fecha 1 de agosto de 2008, en el que señalan que por la fecha de la información pública del expediente, no es necesario que se acompañe el mismo de instrumento de paisaje. Por lo tanto, a la vista de este informe el condicionante nº 8, atendiendo al informe de la DG del Paisaje, no tiene fundamento para ser exigido.  
5. Respecto a lo expuesto en el condicionante nº 9 de la declaración de impacto que señala que «se debe presentar estudio acústico e informe favorable sobre él realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda» el representante legal del agente urbanizador señala que no procede la exigencia de la presentación del estudio acústico puesto que la población del municipio es inferior a 20.000 habitantes. Sobre este particular hay que señalar lo siguiente: la información pública del instrumento de planeamiento en el DOGV se realizó el 3 de enero de 2005 (fecha en la que estaba ya en vigor la Ley 7/2002), además, la población de derecho de Náquera es inferior a 20.000 habitantes y el municipio no dispone de Plan Acústico Municipal aprobado, por lo tanto, a tenor del artículo 25 de la Ley 7/2002, en defecto de éste, los instrumentos de planeamiento urbanístico o territorial incorporarán un estudio acústico en su ámbito de ordenación mediante la utilización de modelos matemáticos predictivos que permitan evaluar su impacto acústico y adoptar las medidas adecuadas para su reducción. Así pues, todos los instrumentos de planeamiento urbanístico o territorial, incluido el propio PGOU, deberán incluir para su aprobación un estudio acústico en su ámbito de ordenación, firmado por técnico competente. El estudio acústico deberá poseer entidad propia, como capítulo aparte en el estudio de impacto ambiental o, en su defecto, en el proyecto. Esta conclusión, viene avalada y apoyada por el informe del jefe de servicio de Protección del Ambiente Atmosférico que señala lo siguiente:  
«La Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, entre los que se encuentran los planes acústicos municipales, que deben ser elaborados por todos los municipios de 20.000 habitantes. Asimismo, los municipios que no estando obligados por la citada ley a la elaboración de un Plan Acústico Municipal (PAM) así lo decidan, mediante acuerdo de pleno de la corporación municipal, podrán dotarse de su correspondiente PAM:  
De acuerdo con el artículo 25 de la Ley 7/2002, los instrumentos de planeamiento urbanístico deben contemplar la información y las propuestas contenidas en los planes acústicos municipales. En defecto de éstos, los instrumentos de planeamiento urbanístico o territorial incorporarán un estudio acústico en su ámbito de ordenación mediante utilización de modelos matemáticos predictivos que permitan evaluar el impacto acústico y adoptar las medidas adecuadas para su reducción.  
Dado que el número de habitantes de Náquera es inferior a 20.000 habitantes y no se ha elaborado voluntariamente el PAM de su término municipal, todos los instrumentos de planeamiento urbanístico deben incorporar un estudio acústico.  
Dichos estudios acústicos deben ser elaborados según lo establecido en el anexo IV del Decreto 104/06, de 14 de julio, del Consell, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica, que desarrolla parcialmente la Ley 7/2002.  
En este caso, todos los instrumentos de planeamiento urbanístico o territorial, incluido el propio PGOU, deben incluir para su aprobación un Estudio Acústico en su ámbito de ordenación, firmado por técnico competente.  
El estudio acústico del sector Bajo Ermita de Náquera debe incluir, como mínimo:  
1. Caracterización de la situación previa a la ordenación prevista:  
- Niveles sonoros medidos, según el procedimiento de medida establecido en el apdo A) del anexo III del Decreto 104/06 para la elaboración de mapas acústicos, en las zonas expuestas a focos de ruido.  
- Clasificación y usos previos del suelo en el entorno de la actuación.  
2. Caracterización de la situación posterior a la ordenación prevista:  
- Clasificación y usos previstos del suelo en el ámbito de ordenación, según lo establecido en el artículo 19 del Decreto 104/06.  
- Compatibilidad de dichos usos con los niveles sonoros preexistentes.  
- Modelización mediante métodos matemáticos, siempre que sea significativo, del ruido producido por as actividades e infraestructuras previstas, según los modelos recomendados en la Directiva 2002/49/CEE o los adoptados como oficiales por el gobierno.  
- Niveles sonoros esperados.  
- Medidas correctoras adoptadas, si corresponde, tanto para proteger la ordenación prevista de fuentes de ruido preexistentes en el entorno (y compatibilizar el uso previsto con los niveles sonoros existente) como para evitar su influencia sobre dicho entorno. Justificación técnica de la efectividad de dichas medidas correctoras.  
3. Representación gráfica tanto de la caracterización de la situación acústica previa al desarrollo como de la posterior, con las siguientes características:  
- Planos a escala de dibujo mínima de 1:10000  
- Se identificarán los puntos en los que hayan sido realizadas mediciones.  
- Se identificarán las fuentes ruidosas, tanto actividades como infraestructuras.  
El estudio acústico deberá poseer entidad propia, como capítulo aparte en el estudio de impacto ambiental»...  
Por todo lo expuesto, se considera que el condicionante nº 9 de la DIA no debe ser modificado.  
Consideraciones jurídicas  
1. Revisada la documentación presentada, por parte de la Dirección General se entiende que procede la emisión de una declaración complementaria a la DIA emitida.  
2. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
3. Corresponde a la Comisión Territorial de Urbanismo, como órgano competente en la aprobación del plan, el seguimiento y vigilancia del cumplimiento de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental, atendiendo a lo establecido en el artículo 35 del Decreto 162/1990.  
Por todo lo anterior, formulo la siguiente resolución complementaria de declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
1. Modificar la DIA emitida el 3 de marzo de 2008 en los siguientes condicionantes:  
a) En cuanto al condicionante nº 1, que indica que debe obtenerse el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse la presente declaración de impacto ambiental, señalar que dicho condicionante se sigue manteniendo no operando la regla del silencio administrativo, puesto que desde el 16 de noviembre de 2005 la administración requirió documentación al promotor sin que hasta la fecha se haya subsanado la misma, siendo la administración competente la que valore el estudio sobre la procedencia o no del archivo de las actuaciones o de la caducidad del expediente.   
b) En cuanto a los condicionantes nº 2 y 3 relativos al suelo forestal, se modifica y aclara estos puntos basándose en el informe favorable del Área de Espacios Naturales de 24 de julio de 2007, en el que señala que la reclasificación de los 2.000 m² de suelo no urbanizable de especial protección entraría dentro del supuesto de excepción a la no reclasificación establecido en el art. 50.5 del PORN de la Sierra Calderona, al tratarse de una expansión justificada de núcleo urbano con finalidad residencial, careciendo la zona de especiales valores de tipo paisajístico o cultural, por lo tanto, la pequeña porción de suelo forestal afectado debe mantener sus características naturales, aunque se considere como «zona verde». Asimismo, deberá entenderse que el camino perimetral de 5 metros se corresponde con la zona denominada «banda de decapado» de cualquier infraestructura de protección perimetral contra incendios y, por tanto, se debe incluir dentro de los 25 metros descritos para la citada franja de protección, siendo necesario que se sitúe próxima a la zona edificada, que permita la circulación de vehículos de extinción de incendios y que quede libre de vegetación hasta el suelo mineral.  
A su vez, se recuerda que durante la ejecución de los trabajos, se deberán cumplir las obligaciones contenidas en el pliego General de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, todo ello, de conformidad con lo informado por la Sección Forestal.  
c) En cuanto al condicionante nº 4, que señala que la zona de protección de la CV-310 se debe establecer en 25 metros, de acuerdo a la modificación de los apartados 3 y 4 del artículo 33 de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, se suprime de la DIA por considerar que debe ser la administración sectorial competente la que informe al respecto.  
d) En cuanto al condicionante nº 8 que indicaba que se debe presentar estudio de paisaje e informe favorable emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, basándose en el informe emitido por el Servicio de Apoyo Técnico de la DG de Paisaje, se elimina dicho condicionante puesto que el informe emitido señala que, por la fecha de la información pública del expediente, no es necesario que se acompañe el mismo de instrumento de paisaje.   
e) En cuanto al condicionante nº 9 que indicaba que se debe presentar estudio acústico e informe favorable sobre él realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, no debe ser modificado y, por lo tanto, se mantiene el mismo, basándose en lo dispuesto en el informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, siendo exigible, por tanto, dicho estudio.  
2. Reiterar el cumplimiento de los demás condicionantes establecidos en la resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 22 de abril de 2008 correspondiendo la vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas en la declaración de impacto ambiental, al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales, según lo dispuesto en el art. 35 del Decreto 162/90.  
  
Segundo  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 21 de octubre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Resolución  
Expediente: 222/2007-AIA.  
Visto el expediente número 222/2007-AIA, promovido por el Ayuntamiento de Tous referente al Plan Especial de ordenación de usos y aprovechamiento extractivo Pino Secola, en el término municipal de Tous (Valencia).   
Visto que la superficie afectada por el plan especial es de 1.432.486,02 m², desarrollándose íntegramente sobre terrenos del Ayuntamiento de Tous y ocupando el MUP nº 22 El Monte de Tous y el MUP nº 126 consorciado La Garrofera. Desde el punto de vista urbanístico, este emplazamiento afecta tanto a suelo no urbanizable no protegido como a suelo no urbanizable protegido.  
Visto que el objeto del plan especial es modificar la calificación del suelo y el establecimiento de normas para el desarrollo de los usos y aprovechamientos. El conjunto de actuaciones a desarrollar en el plan especial son la delimitación del ámbito estricto de regulación de uso y aprovechamiento extractivo, la recalificación de suelo no urbanizable no protegido a protegido y la recalificación de suelo no urbanizable protegido a suelo no urbanizable no protegido.  
Visto que según la cartografía temática disponible en esta Conselleria, parte de la zona donde se ubica el plan especial y más concretamente el área donde se proyecta la actividad extractiva, resultó afectada por un incendio forestal en el año1994.  
Considerando que según el punto treinta y dos del artículo único de la Ley 10/2006, de 28 de abril, por la que se modifica la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes:  
«Las comunidades autónomas deberán garantizar las condiciones para la restauración de los terrenos forestales incendiados y queda prohibido:  
a) El cambio de uso forestal al menos durante 30 años.  
b) Toda actividad incompatible con la regeneración de la cubierta vegetal, durante el período que determine la legislación autonómica.  
Con carácter singular, las comunidades autonómicas podrán acordar excepciones a estas prohibiciones siempre que, con anterioridad al incendio forestal, el cambio de uso estuviera previsto en:  
1º Un instrumento de planeamiento previamente aprobado.  
2º Un instrumento de planeamiento pendiente de aprobación, si ya hubiera sido objeto de evaluación ambiental favorable o, de no ser esta exigible, si ya hubiera sido sometido al trámite de información pública.  
3º Una directriz de política agroforestal que contemple el uso agrario o ganadero extensivo de montes no arbolados con especies autóctonas incultos o en estado de abandono»  
Considerando que en el momento del incendio no se había previsto el cambio de uso del suelo según ninguno de estos supuestos  
Considerando que el cambio de uso del suelo propuesto por el Ayuntamiento de Tous en el plan especial es incompatible con lo establecido para suelos forestales incendiados en la Ley de Montes.  
Por todo lo anterior, y en base a las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar desfavorable desde el punto de vista ambiental la actuación proyectada habida cuenta que ésta resulta incompatible con la protección que sobre suelo forestal incendiado establece la Ley 10/2006, de 28 de abril, por la que se modifica la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes.  
  
Valencia, 3 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Resolución  
Expediente: 215/2007-CON.  
Titulo: Solicitud de autorización ambiental Integrada de una Planta de tratamiento de neumáticos fuera de uso y plásticos no halogenados mediante pirolisis.  
Promotor: Pirorec, SL.  
Autoridad Sustantiva: Comisión Territorial de Análisis Ambiental Integrado de Valencia.  
Localización: término municipal de Guadassequies (Valencia).  
1. Objeto  
El objeto del proyecto es la tramitación de la autorización ambiental integrada (AAI) para una planta de tratamiento de neumáticos fuera de uso y plásticos no halogenados mediante pirólisis, promovida por la empresa Pirorec, SL, en el término municipal de Guadassequies (Valencia), conforme a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
2. Antecedentes y trámite administrativo  
Como antecedentes, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de esta Dirección General emitió informe, de 14 de septiembre de 2007, en el que daba traslado a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda del expediente junto a toda la documentación técnica presentada al entender que, la actividad descrita en el mismo, no quedaba incluida en el ámbito de aplicación del Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, y por tanto, precisaba del trámite de estimación de impacto ambiental conforme al Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
La Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda de Valencia dicta el 23 de junio de 2008, Estimación de Impacto Ambiental favorable como resultado de la evaluación de impacto ambiental del proyecto que nos ocupa.  
Mediante nota interna, de 2 de octubre de 2008, el Área de Calidad Ambiental de la Dirección General para el Cambio Climático da traslado al Área de Evaluación Ambiental de esta Dirección General de una consulta relativa a la discrepancia surgida durante el trámite de solicitud de autorización ambiental integrada del proyecto, al resolver la Dirección Territorial de Valencia, de 23 de junio de 2008, Estimación de Impacto Ambiental en la que considera excluida la actividad del ámbito de aplicación del Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, de incineración de residuos, frente al informe del Servicio de Protección del Medio Ambiente Atmosférico de la Dirección General para el Cambio Climático, de 16 de mayo de 2008, que considera incluida dicha actividad dentro del ámbito de aplicación del Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo .  
Asimismo en fecha, 3 de noviembre de 2008, el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, remite documentación complementaria al respecto de una modificación puntual del proyecto que consiste en una instalación de generación de nitrógeno a partir de aire comprimido con depósito de 10 m³ y ampliación de la descripción de los almacenamientos de productos químicos, justificando la, no aplicación del Real Decreto 1254/1999, de 16 de julio, por el que se aprueban las medidas de control de los riesgos inherentes a los accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas.  
3. Consideraciones ambientales  
Respecto a las afecciones ambientales del proyecto sobre el medio ambiente, la estimación de impacto ambiental, de 23 de junio de 2008, de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda de Valencia constituye una completa y adecuada valoración de los potenciales impactos del proyecto sobre el medio ambiente, y asegura el pleno cumplimiento del trámite de Evaluación de Impacto Ambiental del proyecto, de acuerdo con el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Vistos los informes ambientales que acompañan a la consulta del Área de Calidad Ambiental, 2 de octubre de 2008, al respecto de la discrepancia surgida durante el trámite de solicitud de autorización ambiental integrada entre la estimación de impacto ambiental de la Dirección Territorial de Valencia, de 23 de junio de 2008, y el informe del Servicio de Protección del Medio Ambiente Atmosférico, de 16 de mayo de 2008, que considera incluida dicha actividad dentro del ámbito de aplicación del Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, y reconociendo la plena competencia del Servicio de Protección del Medio Ambiente en materia de interpretación del Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, esta Dirección General no tiene por más que asumir como correcto dicho pronunciamiento, y considerar la actividad propuesta en el proyecto incluida dentro del ámbito de aplicación del Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, de incineración de residuos.  
La inclusión del proyecto en el ámbito de aplicación del Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, implica que el mismo constituye uno de los supuestos contemplados en el Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental resultando, por tanto, preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental previamente a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva del mismo.  
Asimismo, y vista la nueva documentación del proyecto remitida por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, la modificación planteada no supone nuevas afecciones ambientales, siendo válidas las consideraciones ambientales recogidas de la Estimación de Impacto Ambiental, de 23 de junio de 2008, de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda de Valencia.   
3. Consideraciones jurídicas  
Considerando que el artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental, de proyectos públicos y privados, conforme a la normativa aplicable, que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Aceptar como correcta la evaluación de impacto ambiental recogida en la estimación de impacto ambiental, de 23 de junio de 2008, de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda de Valencia, sobre el proyecto de Solicitud de autorización ambiental integrada de una planta de tratamiento de neumáticos fuera de uso y plásticos no halogenados mediante pirolisis, promovida por Pirorec, SL en el término municipal de Guadassequies (Valencia), y considerar la misma como válida a efectos de declaración de impacto ambiental del proyecto, estimando el proyecto como aceptable, a los solos efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los condicionantes exigidos por la estimación de impacto ambiental, de 23 de junio de 2008, de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda de Valencia, a excepción de su primer condicionante que queda anulado y se reconoce, por tanto, que la actividad proyectada queda incluida dentro del ámbito de aplicación Real Decreto 653/2003, de 30 de mayo, sobre incineración de residuos, de acuerdo a lo expuesto en la presente resolución.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 4 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML