Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2380, del 04-11-1994 (1994/832915)

RESOLUCIÓ de 20 d'octubre de 1994, de la Secretaria General de la Conselleria d'Administració Pública, per la qual es disposa la publicació del conveni-marc de col.laboració entre la Generalitat Valenciana i l'Ajuntament de València, per al desplegament i l'execució del planejament urbanístic del conjunt històric de la ciutat.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2380

Data del DOGV
:   04-11-1994

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1994/832915

CVE


Data del document
:   20-10-1994

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 20 d'octubre de 1994, de la Secretaria General de la Conselleria d'Administració Pública, per la qual es disposa la publicació del conveni marc de col·laboració entre la Generalitat Valenciana i l'Ajuntament de València, per al desplegament i l'execució del planejament urbanístic del conjunt històric de la ciutat. [94/7573]  
Subscrit, després de la tramitació reglamentària, entre la Generalitat Valenciana i l'Ajuntament de València, el dia 22 de juny de 1994, un conveni marc de col·laboració per al desplegament i l'execució del planejament urbanístic del conjunt històric de la ciutat, i en compliment del que estableix l'article 3.4 del Decret 20/1993, de 8 de febrer, del Govern Valencià, cal publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el conveni esmentat, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis amb el número 0356/94, i que figura com a annex d'aquesta resolució.  
València, 20 d'octubre de 1994.- El secretari general de la Conselleria d'Administració Pública.  
Conveni marc de col·laboració entre la Generalitat Valenciana i l'Ajuntament de València per al desplegament i l'execució del planejament urbanístic del conjunt històric de la ciutat  
València, 22 de juny de 1994.  
Reunides  
D'una part, la Sra. Pilar Pedraza Martínez, consellera de Cultura, en nom i representació de la Generalitat Valenciana, facultada per a aquest acte en virtut de l'acord del Govern Valencià de 24 de maig de 1994.  
I d'altra part, la Sra. Rita Barberá Nolla, alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de València, en virtut de l'acord adoptat pel ple de la corporació el 24 de maig de 1994 i assistida pel secretari general de la corporació, Sr. Vicent Miquel i Diego.  
Les dues parts actuen en representació i amb les facultats que els respectius càrrecs els atorguen.  
Manifesten  
Que, després de la declaració del conjunt històric de València com a Bé d'Interès Cultural, pel Decret de 3 de maig de 1993, de la Generalitat Valenciana, la situació en què es troben els àmbits afectats per la declaració, pel que fa al desplegament i l'execució del planejament urbanístic, necessita una intervenció conjunta de l'Ajuntament de València i la Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Cultura que permeta resoldre de la manera més harmònica la concurrència de competències que es deriven de la declaració.  
En efecte, tant abans amb la incoació com ara, després de la declaració del conjunt històric de València com a Bé d'Interès Cultural, les dues administracions, Ajuntament de València i Generalitat Valenciana, són competents respecte a la tutela del patrimoni, d'acord amb la legislació urbanística i patrimonial, competències que s'han d'articular i subjectar segons l'article 20 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, al planejament patrimonialment aprovat.  
En conseqüència, la falta d'articulació de competències dins d'un mateix àmbit d'actuació pot provocar incertesa sobre les raonables expectatives i iniciatives dels particulars, i pot constituir també una dificultat en la intervenció pública, com la que s'ha compromès en el cas de la revitalització de la Ciutat Vella, dins un marc d'objectius prioritaris de caràcter social, urbanístic i arquitectònic que va aconseguir uns acords concrets expressats en el conveni firmat entre l'Ajuntament i la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana el 16 de juny de 1992.  
Que, en aquest àmbit urbà de la ciutat Vella, la situació es fa més complexa perquè l'ajuntament, en exercici de la seua competència urbanística i en desplegament de les previsions del pla general, promogué i aprovà definitivament entre 1990 i 1993 els plans especials de protecció i reforma interior dels cinc barris que l'integren (Carme, Velluters, Universitat-Sant Francesc, Mercat i la Seu-Xerea), mentre que la Direcció General de Patrimoni Artístic, en exercici de les competències que li atribueix la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, ha de dictaminar si estén aquesta aprovació als efectes patrimonials.  
Que en la resta d'àmbits objecte de declaració, a falta en l'actualitat d'un planejament especial, cal promoure els necessaris acords encaminats a facilitar la concertació urbanístico-patrimonial que, a través d'aquesta figura, preveu la llei.  
Per tot això, i amb l'esperit de col·laboració que ha de presidir la relació entre les administracions, de cara a un objectiu comú com és la defensa, la protecció i la rehabilitació del patrimoni històric de la ciutat, l'Ajuntament de València i la Generalitat Valenciana consideren necessari dur a terme una sèrie d'actuacions que clarifiquen el desplegament i l'execució del planejament i que proporcionen un marc de seguretat tècnico-jurídica més estructurat, que, encarnat en una sola administració a efectes públics, es puga reconèixer més fàcilment i que tinga unitat de criteri, cosa que afavorirà la plena implicació de la iniciativa privada i pública en els processos d'intervenció positiva sobre el patrimoni.  
En aquest sentit, mitjançant reunions bilaterals de caràcter tècnic, s'han puntualitzat els objectius i s'han estudiat les fórmules més adequades per a assolir-los. Resultat dels treballs i de la voluntat política de les parts signants són les propostes d'acord expressades en el text d'aquest conveni i les precisions previstes en l'annex. De manera resumida poden enquadrar-se en quatre blocs temàtics.  
En primer lloc, atendre l'aprovació, amb caràcter general, total o parcial, dels sectors expressament delimitats dels cinc plans de protecció i reforma interior de l'àmbit de la Ciutat Vella, i això comportarà l'acceptació, d'acord amb les clàusules d'aquest conveni, de la normativa general dels esmentats plans.  
En segon lloc, respondre a l'establiment d'un marc adequat de concertació per a la redacció i aprovació del planejament urbanístic especial encara pendent, com en el cas de l'eixample de l'àrea central i el del Cabanyal.  
En tercer lloc, aconseguir una resposta similar per a la redacció i l'aprovació del planejament urbanístic actualment diferit, de diversos àmbits o entorns de béns d'interès cultural.  
Per acabar, i en quart lloc, les actuacions han d'assegurar la coordinació institucional necessària per a harmonitzar, per mitjà de normatives específiques, diferents qüestions sectorials amb incidència patrimonial.  
En conseqüència, les dues parts acorden les següents   
Clàusules  
A) Consideracions generals  
Primera. Establir les bases de col·laboració institucional per al desplegament i l'execució del planejament del conjunt històric de la ciutat de València, de forma que es puga fer efectiva la seua aprovació patrimonial, perquè l'Ajuntament de València puga assumir, al més aviat possible, les competències de tutela que determina la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol.  
Segona. Els acords a què es refereix aquest conveni s'entenen dins l'àmbit de la declaració del conjunt històric de València i de les àrees que afecta, és a dir, Ciutat Vella i el seu primer eixample i l'eixample del Cabanyal, d'acord amb el Decret 57/93, de 3 de maig, del Govern Valencià.   
Aquest àmbit d'afectació inclou també els Béns d'Interès Cultural que no pertanyen al conjunt històric de la ciutat de València i els entorns de monuments sotmesos a l'esmentada Llei de Patrimoni.  
Tercera. Aquest conveni té el caràcter d'acord marc entre els organismes que hi intervenen i, conseqüentment, s'haurà de desplegar posteriorment mitjançant futurs convenis singulars sobre qüestions específiques, que s'indiquen en l'annex adjunt a aquest conveni marc.  
La formalització dels convenis específics es durà a terme durant el primer any d'aquest conveni marc, on s'establiran els seus terminis respectius, no successius, de forma que el desplegament i la viabilització d'uns i d'altres puguen seguir tràmits independents o paral·lels.  
B) àmbit de Ciutat Vella  
Quarta. L'Ajuntament de València trametrà a la Generalitat Valenciana -Conselleria de Cultura-, de forma immediata després de la firma d'aquest conveni marc, els cinc plans especials de protecció i reforma interior que urbanísticament conformen l'àrea de la Ciutat Vella de València, per a la seua aprovació patrimonial, segons informe i efectes previstos per l'article 20 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol.  
Cinquena. La Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Cultura, en allò que és matèria de la seua competència, es compromet a atorgar l'aprovació patrimonial a la globalitat dels plans, llevat dels àmbits de discrepància urbanístico-patrimonial, la validació dels quals es posposarà fins que se superen les diferències que constitueixen aquest desacord. Tot això, d'acord amb el que explicita l'annex adjunt.  
Sisena. Atorgada l'aprovació dels cinc plans especials que ordenen l'àrea de Ciutat Vella, i d'acord amb el que estableix la legislació urbanística i patrimonial, l'Ajuntament de València assumirà les competències ordinàries a què fa referència aquest planejament, llevat dels àmbits i entorns de BIC exclosos i expressament reflectits en l'informe favorable a què es refereix la clàusula quarta d'aquest conveni.  
Setena. En els àmbits i entorns de BIC, exclosos amb caràcter indefinit fins que se'n faça la progressiva validació, s'aplicarà el règim transitori previst en la Llei del Patrimoni Històric Espanyol, en l'article 20.3, i caldrà la preceptiva autorització de la Direcció General de Patrimoni Artístic per a qualsevol actuació d'índole arquitectònica o urbanística.  
Vuitena. Les dues administracions es comprometen a la readaptació de forma concertada dels continguts essencials dels esmentats plans especials. Amb aquest objectiu, s'abordarà la revisió, o matisació si s'escau, mitjançant convenis singulars o de desplegament -temporalment programats- amb l'oportuna viabilització urbanística, quan calga, dels aspectes enumerats en l'annex tècnic d'aquest conveni marc.  
La formalització d'aquests convenis específics es durà a terme durant el primer any de vigència d'aquest conveni marc.  
Novena. Per a l'exercici harmònic de les competències patrimonials que corresponen a cada administració, l'Ajuntament de València i la Conselleria de Cultura es comprometen a establir l'adequada participació concertada, al si de la Comissió Municipal de Patrimoni, per al seguiment, i informe conjunt si cal, de les propostes i/o llicències sobre edificis preexistents, solars i espais públics que afecten la morfologia urbana o l'interès reconegut pel planejament i la seua catalogació.  
Deu. D'acord amb el que regula expressament la legislació patrimonial, els àmbits dels entorns de BIC incoats o declarats són objecte de la tutela irrenunciable de la Direcció General de Patrimoni Artístic.  
Per a l'exercici d'aquesta tutela, de manera transitòria i fins a la revisió a què fa referència la clàusula onze, les dues administracions reconeixen la vigència de les delimitacions actualment en tràmit, o si no hi ha, les que recull amb caràcter provisional el catàleg del Pla General d'Ordenació Urbana i els seus annexos.  
Onze. Les dues administracions, Ajuntament de València i Generalitat, es comprometen a la redelimitació concertada dels entorns de BIC de l'àrea afectada, mitjançant la subscripció tècnica d'un document de base a partir del qual es continue o revise si cal el procés legal en la matèria.  
La subscripció d'aquest document tècnic s'ha d'efectuar en el termini màxim de sis mesos a partir de l'entrada en vigor d'aquest conveni.  
C) àmbit de l'eixample de l'àrea central  
Dotze. La Conselleria de Cultura procedirà de forma immediata, després de la firma d'aquest conveni marc, a la validació patrimonial del règim urbanístic que estableix el PGOU de València, avui vigent per a l'àmbit afectat, que permetrà a l'Ajuntament de València assumir les competències ordinàries a què fa referència aquest planejament, amb l'excepció dels àmbits definits entorn de BIC que s'atindran a les competències, definició i redelimitació concertada que indiquen les clàusules deu i onze, també aplicables en aquesta zona.  
Aquesta validació patrimonial i l'assumpció municipal de competències s'entenen transitòries fins que es redacte i s'aprove el planejament especial, ja encarregat en virtut del conveni singular subscrit per l'ajuntament amb la Universitat Politècnica (Acord plenari de 19 de novembre de 1993).  
Tretze. Seran igualment efectius els termes a què fa referència la clàusula novena en la seua aplicació dins aquest àmbit.  
Catorze. L'Ajuntament de València es compromet, al seu torn, a fer partícip la Conselleria de Cultura en l'articulació del procés de desplegament i redacció dels plans especials en aquest àmbit, per tal de garantir un nivell de regulació urbanística d'acord amb els valors del conjunt declarat i facilitar-ne l'aprovació patrimonial.  
D) àmbit de l'eixample del Cabanyal  
Quinze. La Conselleria de Cultura procedirà de forma immediata, després de la firma d'aquest conveni marc, a la validació patrimonial del règim urbanístic avui vigent -establert amb caràcter transitori pel PGOU de València- sobre l'àmbit afectat, que permetrà a l'Ajuntament de València assumir les competències ordinàries a què fa referència aquest planejament, amb l'excepció dels àmbits definits entorn de BIC, que s'atindran a les competències, definició i redelimitació concertada que indiquen les clàusules deu i onze, també aplicables en aquesta zona.  
Aquesta validació patrimonial i l'assumpció municipal de competències s'entenen transitòries fins que es redacte i s'aprove el planejament especial previst pel pla general.  
Setze. També seran efectius els termes a què es refereix la clàusula novena en aquest àmbit, si bé estenent les competències de la Comissió Municipal de Patrimoni a aquelles actuacions amb uns paràmetres d'escala, nivell d'ocupació parcel·laria i morfologia exterior que es troben en règim transitori en el Pla General d'Ordenació Urbana, i que estaran subjectes a interpretació motivada en cada cas.  
Disset. L'Ajuntament de València es compromet, al seu torn, a establir conjuntament amb la Conselleria de Cultura les previsions i els terminis de l'esmentat planejament especial, previst pel Pla General d'Ordenació Urbana, que incloga l'àmbit declarat articulant de comú acord el seu procés de redacció i tramitació a fi de garantir-ne l'aprovació definitiva, tant urbanística com patrimonial.  
E) Consideracions finals  
Divuit. La Generalitat Valenciana, a través de la conselleria de Cultura, i l'Ajuntament de València crearan una comissió mixta, formada per tres membres de cada institució, per al seguiment d'aquest conveni marc i l'establiment de les bases del contingut essencial dels posteriors convenis específics a què es refereixen les clàusules tercera i vuitena.  
Dinou. Aquest conveni entrarà en vigor des del dia de la firma pels corresponents òrgans de decisió de l'Ajuntament de València i de la Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Cultura, i la seua durada serà indefinida.  
I com a prova de conformitat, les dues parts subscriuen aquest conveni marc en el lloc i la data indicats a l'encapçalament, quedant un exemplar en poder de cada part.  
La consellera de Cultura: Pilar Pedraza Martínez. - L'alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de València: Rita Barberá Nolla.  
ANNEX  
Ajust dels continguts bàsics del conveni marc  
i dels continguts mínims dels convenis  
 singulars exposats  
Primer. Continguts bàsics del conveni marc  
A) Aclariments generals.  
- La validació patrimonial s'entén lligada al nivell determinatiu dels mateixos documents de planejament. Això significa que quan els documents del planejament preveuen instruments de desplegament (estudis de detall), de revisió (modificacions puntuals) o de complementació (normes o ordenances, etc.), s'ha d'entendre que aquests seran objecte de validació particularitzada quan es formalitzen.  
- De la mateixa manera, quan el planejament preveu instruments d'àmplia interpretació (Comissió Municipal de Patrimoni), s'entén que una conseqüència validadora és la participació en aquests dels tècnics de la Direcció General de Patrimoni Artístic, tant a nivell informatiu com a nivell consultiu.  
- Igualment s'ha d'entendre que les intervencions de transcendència patrimonial (reurbanitzacions extensives, decantació d'ús dels espais públics, etc.), fins i tot les regulades pel planejament en un nivell primari, però sense concreció definitiva i amb exigència prèvia d'instrument d'execució, cas de PRU, APU i ADU, continuaran vinculades al règim de concurrència competencial (Ajuntament de València-Conselleria de Cultura) cas a cas.  
- Respecte dels criteris de flexibilitat que permeten els plans, a través dels instruments que preveuen, s'entén que l'objectiu de la validació és fer prevaler i facilitar la rehabilitació i, per tant, la recuperació del patrimoni arquitectònic heretat.  
En aquest sentit, cal entendre que aquesta recuperació, degudament justificada i amb les solucions alternatives que siguen raonablement exigibles, prevaldrà sobre inadequats condicionaments normatius de tipus general, sobre usos contradictòriament restrictius o incompatibles respecte a les tipomorfologies, circumstàncies d'habitabilitat, criteris d'economicitat, i fins i tot sobre afeccions d'alineació -reculades irrellevants- que tenint uns objectius de millora respecte a la vialitat, la urbanització o el paisatge urbà no estiguen a l'altura de l'elevat cost patrimonial i social que comporta negar la possibilitat de manteniment i rehabilitació.  
B) àmbit de Ciutat Vella:  
1) Validació immediata dels PEPRI en els àmbits en que no hi ha discrepància urbanístico-patrimonial, posposant la validació dels subàmbits o singularitats en els quals existeix aquesta discrepància fins a l'aprovació de les figures urbanístiques amb què s'establesca la seua solució.  
A aquests efectes, convé explicitar que en les reunions bilaterals s'han estudiat i desglossat les possibles discrepàncies en matèria patrimonial dels plans, a fi d'agrupar-les segons hi haja hagut o no coincidència de criteri tècnic, i segons tinguen o no vies de concertació dins dels marges determinatius del planejament urbanísticament aprovat. Aquests treballs s'han desenvolupat d'acord amb els criteris que a continuació s'assenyalen:  
a) En els casos de coincidència tècnica i cabuda en el marc urbanístic, cal proposar la validació amb recomanacions, és a dir, amb explicitació del criteri d'interpretació amb què s'ha d'aplicar el pla quan s'aborden les solucions.  
b) En aquells altres on, constatada la discrepància urbanístico-patrimonial, hi podria haver una coincidència tècnica que requeresca modificar el pla o marc urbanístic tal i com està redactat ara com ara, cal proposar la no validació fins que, al moment oportú i mitjançant l'instrument urbanístic de caràcter puntual necessari, es readeqüe aquest marc i possibilite la solució que concite aquesta coincidència.  
2) Readaptació concertada, en un termini de dotze mesos, dels continguts essencials dels actuals PEPRI al conjunt de l'àmbit de Ciutat Vella, i per a això caldria abordar la revisió o matisació d'aquests, per mitjà de la instrumentació urbanística més adequada respecte als següents punts:  
- La unitat de gestió, que incloga des de la disciplina urbanística fins a les iniciatives d'intervenció pública. Cada administració ha de tendir a disposar d'una unitat de gestió.  
- El finançament i el pla d'etapes. El finançament i el pla d'etapes van lligats amb cada unitat. Les unitats que no tinguen finançament podrien liberalitzar-se. A més les atribucions financeres imputables a la Generalitat s'han d'acordar i informar per endavant.  
- La vialitat, accessibilitat motoritzada i per a vianants i els aparcaments. Cal una visió de conjunt per a abordar la vialitat, la seua jerarquització i ús. Hi ha un estudi previ de l'oficina RIVA, del qual tenen coneixement les dues administracions, i que pot servir com a punt de partida per a una futura proposta.  
- El reequipament comunitari: residents i usuaris. També és necessària una visió de conjunt per a abordar el tema dels equipaments.  
- El reequilibri entre rehabilitació i renovació. El reequilibri entre rehabilitació i renovació està directament relacionat amb el tema de ruïnes i amb el d'incentivació jerarquitzada -a través de la normativa, de les exempcions, ajudes- dels diferents nivells d'intervenció.  
- Els usos i activitats i intensitat d'aquestes respecte als àmbits, les arquitectures i la parcel·lació. Respecte a usos i activitats, es convé que les propostes de possible regulació són de caràcter tècnic. A l'efecte, el Pla de la Seu-Xerea podria utilitzar-se com a model.  
- La millora tècnica dels catàlegs i del coneixement del patrimoni edificat. L'ajuntament, respecte a la millora dels catàlegs, ha encarregat a la Universitat un estudi o revisió del catàleg de tot el sòl urbà excepte Ciutat Vella i Eixample. Seria convenient que s'ampliés al sòl urbanitzable.  
Sobre les àrees declarades, es considera necessària la millora tècnica del catàleg, que incloga alçaments gràfics i de cobertes, estat de conservació i fins i tot el nivell d'intervenció permès sobre el patrimoni edificat.  
- La tipomorfologia de les noves arquitectures, inclosos els criteris i la instrumentació. S'hauran de concretar els criteris de l'anàlisi tipomorfològica de les noves arquitectures.  
3) Redelimitació concertada, en un termini de sis mesos, dels entorns de BIC de l'àrea mitjançant la subscripció tècnica d'un document de base a partir del qual es continue o es revise, segons el cas, el procés legal en la matèria. Aquests sis mesos de termini s'entenen que són per a l'elaboració d'un document tècnic entre les dues administracions implicades. Es recorda que la majoria dels monuments són dins el conjunt històric.  
C) àmbit de l'eixample de l'àrea central.  
1) Validació transitòria del Pla General d'Ordenació Urbana en aquest àmbit, excepte en els entorns de BIC, mentre es redacta i s'aprova el planejament especial, sobre el qual ja hi ha acord de col·laboració.  
2) Participació concertada en el seguiment d'intervenció sobre edificis catalogats i morfologia externa de reforma i edificacions de nova planta i modificacions de l'espai i l'escena urbana dins de la Comissió de Patrimoni, on s'hauran de valorar els criteris patrimonials per a futures decisions.  
3) Previsió i terminis del pla especial.  
4) Articulació del procés de redacció i aprovació del pla especial, els continguts del qual han de ser equiparables al que s'ha desplegat en Ciutat Vella.  
D) àmbit de l'eixample del Cabanyal.  
1) Validació transitòria del Pla General d'Ordenació Urbana mentre es redacta i s'aprova un planejament especial amb un àmbit que ha de comprendre l'àrea declarada del Cabanyal.  
2) Participació concertada en el seguiment d'intervenció sobre edificis catalogats i morfologia externa de reforma i edificacions de nova planta, espai i escena urbana.  
3) Previsió i terminis de planejament, que incloga l'àmbit de l'àrea declarada.  
4) Articulació del procés de redacció i aprovació del planejament especial els continguts del qual han de ser equiparables, a nivell de regulació urbanística-patrimonial, al que s'ha desplegat en Ciutat Vella.  
E) àmbits dels entorns de BIC, no inclosos en el conjunt declarat.  
1) Desplegament concertat del planejament en cada un dels entorns de BIC.  
2) S'hauran d'individualitzar segons les circumstàncies de cada BIC (Convent de la Trinitat, Drassanes, St. Miquel dels Reis, Palauet i Jardins d'Aiora, St. Pius V...).  
Segon. Contingut essencial de la concertació patrimonial d'aspectes sectorials mitjançant convenis de desplegament o convenis singulars, temporalment programats.  
a) Ruïnes.  
S'hauran d'harmonitzar els criteris urbanístics i patrimonials.  
S'han de tenir en consideració els aspectes jurídics i concloure els estudis amb una ordenança de ruïnes que regule el procediment incloent fórmules de finançament i decrets d'ajudes que suporten l'ordenança.  
No es tracta de regular competències, sinó d'establir procediments adequats. Especialment en el cas de la ruïna imminent, es tracta d'arbitrar fórmules de finançaments i decrets d'ajudes.  
Per la seua importància, aquest tema ha de ser objecte de dictamen per part de l'Ajuntament i informe de la Direcció General de Patrimoni.  
b) Registre Municipal de Solars i Incentivació de l'Edificació.  
Aquest tema està vinculat a les ruïnes i s'ha d'arribar a acords que regulen tant la instrumentació com el finançament.  
c) Arqueologia urbana.  
L'Ajuntament de València i la Conselleria de Cultura haurien de ser les parts interessades en la redacció del conveni sectorial sobre aquelles qüestions que afecten l'arqueologia urbana, amb les consultes pertinents als organismes que es consideren oportuns.  
d) Medi ambient urbà i publicitat exterior.  
S'hauran de dotar de contingut les qüestions fonamentals que afecten el medi ambient urbà, des de les envolupants arquitectòniques i l'ajardinament -també les actuacions respecte jardins històrics i espais lliures relacionats amb les arquitectures- fins a la urbanització, passant pel mobiliari, contenidors ecològics, etc. Les parts firmants del conveni singular haurien de ser l'Ajuntament de València i la Conselleria de Cultura.  
e) Instal·lacions i elements sobre les envolupants arquitectòniques.  
Hi ha documents redactats per part de la COPUT i l'ajuntament amb diferents companyies (Iberdrola, Cegasa...) pendents d'aprovació.  
En el futur conveni haurien d'estar representades les Conselleries d'Indústria, Obres Públiques i Cultura, a més de l'Ajuntament de València, o bé l'empresa municipal que avui dia ja coordina actuacions en la matèria.  
f) Intervencions en el basament comercial d'edificis.  
S'ha de desplegar el que preveu el pla general, establir normes i preveure incentius que incloguen el finançament. S'haurà de tenir en compte la intervenció de la Cambra de Comerç, a més de la Conselleria de Cultura, la d'Indústria i l'Ajuntament de València.  
g) Rehabilitació i protecció contra incendis.  
S'ha de dur a terme un estudi detallat en aquesta matèria, amb la presència de la Conselleria d'Obres Públiques i l'Ajuntament de València.  
h) Instal·lacions i serveis sobre elements comuns en edificis existents i rehabilitació i introducció d'aparells elevadors.  
S'han de regular els problemes d'instal·lacions d'aparells elevadors i modernització d'instal·lacions. Hi hauran d'intervenir la Conselleria d'Indústria i l'Ajuntament de València.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2380, del 04-11-1994 (1994/832915)

RESOLUCIÓN de 20 de octubre de 1994, de la Secretaría General de la Conselleria de Administración Pública, por la que se dispone la publicación del convenio marco de colaboración entre la Generalitat Valenciana y el Ayuntamiento de Valencia, para el desarrollo y ejecución del planeamiento urbanístico del conjunto histórico de la ciudad.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2380

Fecha DOGV
:   04-11-1994

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1994/832915

CVE


Fecha del documento
:   20-10-1994

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIóN de 20 de octubre de 1994, de la Secretaría General de la Conselleria de Administración Pública, por la que se dispone la publicación del convenio marco de colaboración entre la Generalitat Valenciana y el Ayuntamiento de Valencia, para el desarrollo y ejecución del planeamiento urbanístico del conjunto histórico de la ciudad. [94/7573]  
Suscrito, previa tramitación reglamentaria, entre la Generalitat Valenciana y el Ayuntamiento de Valencia, el día 22 de junio de 1994, un convenio marco de colaboración para el desarrollo y ejecución del planeamiento urbanístico del conjunto histórico de la ciudad, y en cumplimiento de lo establecido en el artículo 3.4 del Decreto 20/1993, de 8 de febrero, del Gobierno Valenciano, procede la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de dicho convenio que ha quedado inscrito en el Registro de Convenios, con el número 0356/94, y que figura como anexo de esta resolución.  
Valencia, 20 de octubre de 1994.- El secretario general de la Conselleria de Administración Pública.  
Convenio marco de colaboración entre la Generalitat Valenciana y el Ayuntamiento de Valencia, para el desarrollo y ejecución del planeamiento urbanístico del conjunto histórico de la ciudad  
En Valencia, 22 de junio de l994  
Reunidos  
De una parte, Dª Pilar Pedraza Martínez, consellera de Cultura, en nombre y representación de la Generalitat Valenciana, facultada para este acto en virtud del acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha 24 de mayo de 1994.  
Y de otra, Dª Rita Barberà Nolla, alcaldesa-presidenta del Ayuntamiento de Valencia, en virtud del acuerdo adoptado por el pleno de la corporación, el día 24 de mayo de 1994, asistida del secretario general de la corporación, D. Vicent Miquel i Diego.  
Actuando ambas partes en representación y con las facultades que los respectivos cargos les otorgan,  
Manifiestan  
Que, tras la declaración del conjunto histórico de Valencia como Bien de Interés Cultural, por virtud del Decreto de 3 de mayo de 1993, de la Generalitat Valenciana, la situación en la que se encuentran los ámbitos afectados por la misma, en cuanto al desarrollo y ejecución del planeamiento urbanístico, precisa de una intervención conjunta del Ayuntamiento de Valencia y la Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Cultura, que permita resolver de la manera más armónica, la concurrencia de competencias derivadas de dicha declaración.  
En efecto, tanto anteriormente con la incoación como en el momento actual, tras la declaración del conjunto histórico de Valencia, como Bien de Interés Cultural, ambas administraciones, Ayuntamiento de Valencia y Generalitat Valenciana, son competentes respecto a la tutela del patrimonio, de conformidad con la legislación urbanística y patrimonial, articulándose dichas competencias y quedando sujeta, por virtud de la Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico EspaÑol, en su artículo 20, a planeamiento patrimonialmente aprobado.  
Consecuentemente, la ausencia de articulación de competencias dentro de un mismo ámbito de actuación, puede provocar incertidumbre sobre las razonables expectativas e iniciativas de los particulares y puede suponer, asimismo, una dificultad en la intervención pública como la comprometida en el caso de la Ciutat Vella, cuya revitalización dentro de un marco de objetivos prioritarios de carácter social, urbanístico y arquitectónico, alcanzó en su momento acuerdos concretos materializados en el convenio firmado entre el Ayuntamiento de Valencia y la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalidat Valenciana, en fecha 16 de junio de 1992.  
Que, en este ámbito urbano de Ciutat Vella, la situación se hace más compleja por cuanto el Ayuntamiento de Valencia, en el ejercicio de su competencia en materia urbanística y en desarrollo de las previsiones del plan general, promovió y aprobó definitivamente entre 1990 y 1993 los planes especiales de protección y reforma interior de los cinco barrios que lo integran (Carme, Velluters, Universitat-Sant Francesc, Mercat y Seu-Xerea), mientras que la Dirección General de Patrimonio Artístico, en ejercicio de las competencias que le atribuye la Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico EspaÑol, tiene que dictaminar si extiende esta aprobación a los efectos patrimoniales.  
Que en los restantes ámbitos objeto de declaración, a falta de planeamiento especial en la actualidad, se deben promover los necesarios acuerdos tendentes a facilitar la concertación urbanístico-patrimonial que, a través de dicha figura, prevé la ley.  
Por todo lo expuesto, y con el espíritu de colaboración que debe presidir la relación entre las administraciones, en aras de un objetivo común, como es la defensa, protección y rehabilitación del Patrimonio Histórico de la ciudad, el Ayuntamiento de Valencia y la Generalitat Valenciana, consideran necesario llevar a cabo una serie de actuaciones que clarifiquen el desarrollo y ejecución del planeamiento, proporcionando un marco de seguridad técnico-jurídica más estructurado, que, encarnado, a los efectos públicos, en una sola administración, sea más accesible, pueda reconocerse con mayor facilidad y presente unidad de criterio, todo lo cual ha de favorecer la plena implicación de la iniciativa privada y pública en los procesos de intervención positiva sobre el patrimonio.  
En este sentido, mediante reuniones bilaterales de carácter técnico, se han deslindado los objetivos y se han estudiado las fórmulas más adecuadas para alcanzarlos. Resultado de los trabajos y de la voluntad política de las partes suscribientes son las propuestas de acuerdo expresadas en el texto del presente convenio y las precisiones contempladas en su anexo. De manera resumida pueden encuadrarse en cuatro bloques temáticos.  
En primer lugar, atender a la aprobación, a todos los efectos, total o parcial, sobre sectores expresamente delimitados, de los cinco planes de protección y reforma interior del ámbito de Ciutat Vella, lo cual supondrá la aceptación, dentro del marco de las cláusulas del presente convenio, de la normativa general de dichos planes.  
En segundo lugar, responder al establecimiento de un marco adecuado de concertación para la redacción y aprobación del planeamiento urbanístico especial aún pendiente, como en el caso del ensanche del área central y el del Cabanyal.  
En tercer lugar, alcanzar similar respuesta para la redacción y aprobación del planeamiento urbanístico actualmente diferido, de diversos ámbitos o entornos de bienes de interés cultural.  
Por último, y en cuarto lugar, las actuaciones deben asegurar la coordinación institucional necesaria para armonizar, a través de normativas específicas, distintas cuestiones sectoriales con incidencia patrimonial.  
En consecuencia, ambas partes convienen en las siguientes   
Cláusulas  
A) Consideraciones generales  
Primera. Establecer las bases de colaboración institucional, para el desarrollo y ejecución de planeamiento urbanístico del conjunto histórico de la ciudad de Valencia, de forma que pueda hacerse efectiva su aprobación patrimonial, a fin de que el Ayuntamiento de Valencia pueda asumir, a la mayor brevedad posible, las competencias de tutela que le vienen determinadas por la Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico EspaÑol.  
Segunda. Los acuerdos a que se refiere el presente convenio, se entienden dentro del ámbito de la declaración del conjunto histórico de Valencia, y las áreas afectadas por la misma, es decir, Ciutat Vella y su primer ensanche y el ensanche del Cabanyal, de conformidad con el Decreto 57/93, de 3 de mayo, del Gobierno Valenciano.  
Este ámbito de afección, incluye también aquellos bienes de interés cultural no pertenecientes al conjunto histórico de la ciudad de Valencia y los entornos de monumentos sometidos a la citada Ley de Patrimonio.  
Tercera. El presente convenio tiene el carácter de acuerdo marco entre los organismos que intervienen y, consecuentemente, deberá desarrollarse con posterioridad, mediante futuros convenios singulares sobre cuestiones específicas, que se relacionan en el anexo adjunto a este convenio marco.  
La formalización de los convenios específicos se llevará a cabo durante el primer aÑo del presente convenio marco, estableciéndose en ellos sus respectivos plazos, no sucesivos, de forma que su desarrollo e intrumentalización puedan seguir trámites independientes y/o paralelos, unos de otros.  
B) ámbito de Ciutat Vella  
Cuarta. El Ayuntamiento de Valencia remitirá a la Generalitat Valenciana -Conselleria de Cultura-, de forma inmediata, tras la firma del presente convenio marco, los cinco planes especiales de protección y reforma interior que urbanísticamente conforma el área de Ciutat Vella de Valencia, para su aprobación patrimonial, según informe y efectos previstos por el articulo 20 de la Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico EspaÑol.  
Quinta. La Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Cultura, en lo que es materia de su competencia, se compromete a otorgar tal aprobación patrimonial sobre la globalidad de los planes, excepto en aquellos ámbitos de discrepancia urbanístico-patrimonial, cuya validación se pospondrá en cuanto se superen las diferencias que constituyen dicho desacuerdo. Ello, de conformidad con lo explicitado en el anexo adjunto.  
Sexta. Otorgada tal aprobación a los cinco planes especiales que ordenan el área de Ciutat Vella, y de conformidad con lo establecido en la legislación urbanística y patrimonial, el Ayuntamiento de Valencia, asumirá las competencias ordinarias a que hace referencia dicho planeamiento, a excepción de aquellos ámbitos y entornos de BIC, excluidos y expresamente reflejados en el informe favorable al que se refiere la cláusula cuarta del presente convenio.  
Séptima. En los ámbitos y entornos de BIC, excluidos con carácter indefinido, y hasta hacer efectiva su progresiva validación, se aplicará el régimen transitorio previsto en la Ley del Patrimonio Histórico EspaÑol, en su artículo 20.3, siendo preceptiva la autorización de la Dirección General de Patrimonio Artístico para cualquier actuación de índole arquitectónica o urbanística.  
Octava. Ambas administraciones, se comprometen a la readaptación de forma concertada de los contenidos esenciales de los citados planes especiales. Con este objetivo, se abordará la revisión, o matización, en su caso, mediante convenios singulares o de desarrollo -temporalmente programado- con la oportuna instrumentación urbanística, cuando fuere necesario, respecto de aquellos aspectos enumerados en el anexo técnico a este convenio marco.  
La formalización de estos convenios específicos se llevará a cabo durante el primer aÑo de vigencia del presente convenio marco.  
Novena. Para el ejercicio armónico de las competencias patrimoniales que a cada administración le corresponde, el Ayuntamiento de Valencia y la Conselleria de Cultura, se comprometen a establecer la adecuada participación concertada, en el seno de la Comisión Municipal de Patrimonio, para el seguimiento, e informe conjunto si procede, de las propuestas y /o licencias sobre edificios preexistentes, solares y espacios públicos que afecten a la morfología urbana o al interés reconocido por el planeamiento y su catalogación.  
Diez. De conformidad con lo expresamente regulado en la legislación patrimonial, los ámbitos de los entornos de BIC incoados o declarados son objeto de la tutela irrenunciable de la Dirección General de Patrimonio Artístico.  
Para el ejercicio de dicha tutela, de manera transitoria y hasta la revisión, a la que hace referencia la cláusula once, ambas administraciones reconocen la vigencia de las delimitaciones actualmente en trámite, o en su defecto, las recogidas con carácter provisional en el catálogo del Plan General de Ordenación Urbana y sus anexos.  
Once. Ambas administraciones, ayuntamiento y Generalitat, se comprometen a la redelimitación concertada de los entornos de BIC del área afectada, mediante la suscripción técnica de un documento base, a partir del cual, se prosiga o revise en su caso, el proceso legal en la materia.  
La suscripción de tal documento técnico debe efectuarse en el plazo máximo de seis meses a partir de la entrada en vigor del presente convenio.  
C) ámbito de ensanche del área central.  
Doce. La Conselleria de Cultura, procederá de forma inmediata, tras la firma del presente convenio marco, a la validación patrimonial del régimen urbanístico establecido por el PGOU de Valencia, hoy vigente para el ámbito afectado, con lo que el Ayuntamiento de Valencia asumirá las competencias ordinarias a que hace referencia dicho planeamiento, con la excepción de los ámbitos definidos entorno de BIC que se atendrán a las competencias, definición, y redelimitación concertada a que hacen referencia las cláusulas diez y once, también aplicables en esta zona.  
Esta validación patrimonial y asunción municipal de competencias se entiende transitoria mientras se redacta y aprueba el planeamiento especial, ya encargado en virtud del convenio singular suscrito por el Ayuntamiento de Valencia con la Universidad Politécnica (Acuerdo plenario de 19 de noviembre de 1993).  
Trece. Serán igualmente efectivos los términos a los que se refiere la cláusula nueve en su aplicación, dentro del presente ámbito.  
Catorce. El Ayuntamiento de Valencia se compromete, a su vez, a hacer partícipe a la Conselleria de Cultura en la articulación del proceso de desarrollo y redacción de los planes especiales en este ámbito de referencia, con el fin de garantizar un nivel de regulación urbanística acorde con los valores del conjunto declarado y facilitar su aprobación patrimonial.  
D) ámbito del ensanche del Cabanyal  
Quince. La Conselleria de Cultura procederá de forma inmediata, tras la firma del presente convenio marco, a la validación patrimonial del régimen urbanístico hoy vigente -establecido con carácter transitorio por el PGOU de Valencia- sobre el ámbito afectado, con lo que el Ayuntamiento de Valencia asumirá las competencias ordinarias a que hace referencia dicho planeamiento, con la excepción de los ámbitos definidos entorno de BIC que se atendrán a las competencias, definición, y redelimitación concertada a que hacen referencia las cláusulas diez y once, también aplicables en esta zona.  
Esta validación patrimonial y asunción municipal de competencias se entiende transitoria mientras se redacta y aprueba el planeamiento especial previsto por el plan general.  
Dieciséis. Serán igualmente efectivos los términos a que se refiere la cláusula novena en el presente ámbito, si bien extendiendo las competencias de la Comisión Municipal de Patrimonio, a aquellas actuaciones cuyos parámetros de escala, nivel de ocupación parcelaria y morfología exterior, se encuentran en régimen transitorio en el Plan General de Ordenación Urbana, quedando sujetas a interpretación motivada en cada caso.  
Diecisiete. El Ayuntamiento de Valencia, se compromete, a su vez, a establecer conjuntamente con la Conselleria de Cultura las previsiones y plazos del citado planeamiento especial, previsto por el Plan General de Ordenación Urbana, que incluya el ámbito declarado, articulando de común acuerdo su proceso de redacción y tramitación, con el fin de garantizar, su definitiva aprobación, tanto urbanística como patrimonial.  
E) Consideraciones finales  
Dieciocho. La Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Cultura, y el Ayuntamiento de Valencia, crearán una comisión mixta, formada por tres miembros de cada institución, para el seguimiento del presente convenio marco y el establecimiento de las bases del contenido esencial de los posteriores convenios específicos a los que se refiere las cláusulas tercera y octava.   
Diecinueve. El presente convenio entrará en vigor desde el día de su firma, por los correspondientes órganos de decisión del Ayuntamiento de Valencia y Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Cultura, y su duración será indefinida.  
Y en prueba de conformidad, ambas partes suscriben el presente convenio marco en la fecha y lugar que lo encabezan, quedando un ejemplar en poder de cada una de las partes  
La consellera de Cultura de la Generalitat Valenciana: Pilar Pedraza Martínez. - La alcaldesa-presidenta del Ayuntamiento de Valencia: Rita Barberá Nolla.  
ANEXO  
Ajuste de los contenidos básicos  
del convenio marco y los contenidos mínimos  
de los convenios singulares expuestos  
Primero. Contenidos básicos del convenio marco  
A) Aclaraciones generales.  
- La validación patrimonial se entiende ligada al nivel determinativo de los propios documentos de planeamiento. Ello significa que cuando los documentos del planeamiento prevén instrumentos de desarrollo (estudios de detalle) de revisión (modificaciones puntuales) o de complementación (normas u ordenanzas, etc...), cabe entender que éstos serán, en un momento posterior, cuando se formalicen, objeto de validación particularizada.  
- De la misma manera, cuando el planeamiento prevé instrumentos de amplia interpretación (Comisión Municipal de Patrimonio), se entiende que una consecuencia validadora es la participación en los mismos, de los técnicos de la Dirección General de Patrimonio Artístico, tanto a nivel informativo como a nivel consultivo.  
- Igualmente cabe entender que las intervenciones de trascendencia patrimonial (reurbanizaciones extensivas, decantación de uso de los espacios públicos, etc.) incluso las reguladas por el planeamiento en un nivel primario pero sin concreción definitiva y con exigencia previa de instrumento de ejecución, caso de PRUs, APUs y ADUs, seguirán vinculadas al régimen de concurrencia competencial (Ayuntamiento de Valencia-Conselleria de Cultura) caso a caso.   
- Respecto de los criterios de flexibilidad que permiten los planes, a través de los instrumentos por ellos previstos, se entiende que el objetivo de la validación es primar y facilitar la rehabilitación y por tanto la recuperación del patrimonio arquitectónico heredado.   
En este sentido, cabe entender que dicha recuperación, debidamente justificada y con las soluciones alternativas que se entiendan razonablemente exigibles, primará sobre inadecuados condicionamientos normativos de tipo general, sobre usos contradictoriamente restrictivos o incompatibles respecto las tipomorfologías, circunstancias de habitabilidad, criterios de economicidad, e incluso, sobre afecciones de alineación -retiros irrelevantes- cuyos objetivos de mejora respecto la vialidad, la urbanización o el paisaje urbano no estén a la altura del elevado costo patrimonial y social que supone negar la posibilidad de mantenimiento y rehabilitación.  
B) ámbito de Ciutat Vella:  
1) Validación inmediata de los PEPRIs, en los ámbitos en que no existe discrepancia urbanístico-patrimonial, posponiendo la validación de los subámbitos o singularidades en los que existe tal discrepancia hasta la aprobación de las figuras urbanísticas con que se instrumente su solución.  
A estos efectos, conviene explicitar que en las reuniones bilaterales se han estudiado y desglosado las posibles discrepancias en materia patrimonial de los planes, con el fin de agruparlas según haya habido o no coincidencia de criterio técnico, y según tengan o no vías de concertación dentro de los margenes determinativos del planeamiento urbanísticamente aprobado. Estos trabajos se han desarrollado de acuerdo a los criterios que a continuación se seÑalan:  
a) En los casos de coincidencia técnica y cabida en el marco urbanístico, cabe proponer la validación con recomendaciones, es decir, con explicitación del criterio de interpretación con que se ha de aplicar el plan cuando se aborden las soluciones.   
b) En aquellos otros, donde constatada la discrepancia urbanístico-patrimonial podría darse una coincidencia técnica que requiera modificar el plan o marco urbanístico tal y como hoy por hoy está redactado, cabe proponer la no validación hasta que, en su momento y mediante el instrumento urbanístico de carácter puntual necesario, se readecúe dicho marco y posibilite la solución que concite dicha coincidencia.  
2) Readaptación concertada, en un plazo de doce meses, de los contenidos esenciales de los actuales PEPRIs al conjunto del ámbito de Ciutat Vella, para lo cual deberá abordarse la revisión o matización de los mismos, por medio de la instrumentación urbanística más adecuada respecto a los siguientes puntos:  
- La unidad de gestión, incluyendo desde la disciplina urbanística hasta las iniciativas de intervención pública. Cada administración debe tender a disponer de una unidad de gestión.  
- La financiación y el plan de etapas. La financiación y y plan de etapas va encadenada con cada unidad. Las unidades que no cuenten con financiación podrían liberalizarse. Además las atribuciones financieras imputables a la Generalitat deben acordarse e informarse de antemano.   
- La vialidad, accesibilidad motorizada y peatonal y aparcamientos. Es necesaria una visión de conjunto para abordar la vialidad, su jerarquización y uso. Existe un estudio previo de la Oficina RIVA, del que tienen conocimiento ambas administraciones, y que puede servir como punto de partida para una futura propuesta.  
- El reequipamiento comunitario: residentes y usuarios. También es necesaria una visión de conjunto para abordar el tema de los equipamientos.  
- El reequilibrio entre rehabilitación y renovación. El reequilibrio entre rehabilitación y renovación está directamente relacionado con el tema de ruinas y con el de incentivación jerarquizada -a través de la normativa, de las exenciones, ayudas- de los distintos niveles de intervención.  
- Los usos y actividades e intensidad de las mismas respecto a los ámbitos, las arquitecturas y la parcelación. Respecto a usos y actividades, se conviene que las propuestas de posible regulación son de carácter técnico. Al efecto, el Plan de Seu Xerea podría utilizarse como modelo.  
- La mejora técnica de los catálogos y del conocimiento del patrimonio edificado. El ayuntamiento, respecto a la mejora de los catálogos ha encargado a la universidad un estudio o revisión del catálogo de todo el suelo urbano excepto Ciutat Vella y Ensanche. Sería conveniente su extensión al suelo urbanizable.  
Sobre las áreas declaradas se considera necesario la mejora técnica del catálogo incluyendo levantamientos gráficos y de cubiertas, estado de conservación e incluso el nivel de intervención permitido sobre el patrimonio edificado.  
- La tipomorfología de las nuevas arquitecturas, incluyendo criterios e instrumentación. Deberán concretarse los criterios del análisis tipomorfológico de las nuevas arquitecturas.  
3) Redelimitación concertada, en un plazo de seis meses, de los entornos de BIC del área mediante la suscripción técnica de un documento base a partir del cual se prosiga o revise -según el caso- el proceso legal en la materia. Estos seis meses de plazo se entienden que lo son para la elaboración de un documento técnico entre ambas administraciones implicadas. Se recuerda que la mayoría de monumentos están dentro del conjunto histórico.  
C) Ambito de ensanches del área central.  
1) Validación transitoria del Plan General de Ordenación Urbana en este ámbito, excepto en los entornos de BIC, mientras se redacta y aprueba el planeamiento especial, sobre el que ya existe acuerdo de colaboración.  
2) Participación concertada en el seguimiento de intervención sobre edificios catalogados y morfología externa de reforma y edificaciones de nueva planta y modificaciones del espacio y escena urbana en el seno de la Comisión de Patrimonio, donde deberán valorarse los criterios patrimoniales para futuras decisiones.  
3) Previsión y plazos del plan especial.  
4) Articulación del proceso de redacción y aprobación del plan especial cuyos contenidos deben ser equiparables al desarrollado en Ciutat Vella.  
D) Ambito de ensanche del Cabanyal  
1) Validación transitoria del Plan General de Ordenación Urbana mientras se redacta y aprueba planeamiento especial cuyo ámbito debe comprender el área declarada del Cabanyal.  
2) Participacion concertada en el seguimiento de intervencion sobre edificios catalogados y morfologia externa de reforma y edificaciones de nueva planta, espacio y escena urbana.  
3) Prevision y plazos de planeamiento, incluyendo el ámbito del área declarada.  
4) Articulación del proceso de redacción y aprobación del planeamiento especial cuyos contenidos deben ser equiparables a nivel de regulación urbanístico-patrimonial, al desarrollado en Ciutat Vella.  
E) Ambitos de los entornos de BIC, no incluidos en el conjunto declarado.  
1) Desarrollo concertado del planeamiento en cada uno de los entornos de BIC.  
2) Deberán individualizarse según las circunstancias de cada BIC (Convento de la Trinidad, Atarazanas, S. Miguel de los Reyes, Palacete y Jardines de Ayora, S. Pío V,...).  
Segundo. Contenido esencial de la concertacion patrimonial de aspectos sectoriales mediante convenios de desarrollo o convenios singulares, temporalmente programados  
a) Ruinas.  
Deberán armonizarse los criterios urbanísticos y patrimoniales.  
Deben tenerse en consideración los aspectos jurídicos y concluir los estudios con una ordenanza de ruinas, que regule el procedimiento incluyendo fórmulas de financiación y decretos de ayudas que soporten la ordenanza.  
No se trata de regular competencias, sino de establecer procedimientos adecuados. Especialmente en el caso de la ruina inminente, se trata de arbitrar fórmulas de financiaciones y decretos de ayudas.  
Por su importancia este tema debe ser objeto de dictamen por parte del ayuntamiento e informe de la Dirección General de Patrimonio.  
b) Registro Municipal de Solares e Incentivación de la Edificación.  
Este tema está vinculado a las ruinas y debe llegarse a acuerdos que regulen tanto la instrumentación como la financiación.  
c) Arqueología urbana.  
El Ayuntamiento de Valencia y la Consellería de Cultura, deberían ser las partes interesadas en la redacción del convenio sectorial sobre aquellas cuestiones que afectan a la arqueología urbana, con las consultas pertinentes a los organismos que se consideren oportunos.   
d) Medio Ambiente urbano y publicidad exterior.  
Deberá dotarse de contenido las cuestiones fundamentales que afectan al medio ambiente urbano, desde las envolventes arquitectónicas y el ajardinamiento -también las actuaciones sobre jardines históricos y espacios libres relacionados con las arquitecturas- hasta la urbanización pasando por el mobiliario, contenedores ecológicos, etc. Las partes firmantes del convenio singular, deberían ser el Ayuntamiento y la Consellería de Cultura.  
e) Instalaciones y elementos sobre las envolventes arquitectónicas.  
Existen documentos redactados por parte de la COPUT y el ayuntamiento con distintas compaÑías (Iberdrola, Cegasa...) pendientes de aprobación.   
En el futuro convenio deberían estar representada las Consellerias de Industria, Obras Públicas y Cultura, además del Ayuntamiento de Valencia, o bien la empresa municipal que hoy día ya coordina actuaciones en la materia.  
f) Intervenciones en el basamento comercial de edificios.  
Debe desarrollarse lo previsto en el plan general, establecer normas y contemplar incentivos que incluyan la financiación. Deberá tenerse en cuenta la intervención de la Cámara de Comercio, además de la Conselleria de Cultura, la Conselleria de Industria y el Ayuntamiento de Valencia.  
g) Rehabilitación y protección contra incendios.  
Debe llevarse a cabo un estudio detallado en esta materia, con la presencia de la Conselleria de Obras Publicas y el Ayuntamiento de Valencia.  
h) Instalaciones y servicios sobre elementos comunes en edificios existentes y rehabilitación e introducción de aparatos elevadores.  
Hay que regular los problemas de instalaciones de aparatos elevadores y modernización de instalaciones. Deberán de intervenir Conselleria de Industria y el Ayuntamiento de Valencia.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML