Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2780, del 28-06-1996 (1996/838620)

ORDRE de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2780

Data del DOGV
:   28-06-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/838620

CVE


Data del document
:   16-05-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

ORDRE de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.   
Un dels aspectes més importants de la gestió forestal és el dels treballs de reforestació realitzats amb la finalitat de millorar les condicions de la coberta vegetal i la protecció del sòl.  
En l'article 27.2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, s'estableix que la repoblació de les forests de domini públic, d'utilitat pública o protectors exigirà la redacció d'un projecte que serà aprovat per l'administració quan no siga d'iniciativa pròpia.  
Transcorregut un any des de la publicació de l'Ordre de 3 de maig de 1995, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es van aprovar les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana, se n'han detectat algunes deficiències en l'aplicació, les quals es pretenen corregir amb la publicació d'aquesta nova ordre.  
Amb l'objectiu que els projectes de repoblacions forestals es redacten amb criteris tècnics comuns, en aquesta ordre s'estableix un model de projecte de reforestació, al qual s'ajustaran tant els projectes redactats per la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient com els redactats per altres administracions o particulars que hagen de ser autoritzats per aquesta, com també determinades condicions que s'han de respectar.  
Alhora, i per garantir una qualitat mínima de la planta forestal que s'hi ha d'utilitzar, s'inclouen condicions per al cultiu en viver de planta forestal.  
Per això, vistes la Llei Forestal i les altres normes concordants,  
ORDENE  
Article 1  
S'aprova el model de projecte de reforestació o repoblació forestal que s'inclou en l'annex I d'aquesta ordre.  
Article 2  
1. Tots els projectes de repoblació forestal redactats per la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient s'ajustaran al model esmentat en l'article primer.  
2. Els projectes redactats per altres administracions o particulars que hagen de ser aprovats per la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient d'acord amb la legislació forestal s'ajustaran al model esmentat en l'article primer.  
Article 3  
El cultiu en viver de planta forestal per a la utilització en projectes de reforestació s'ajustarà a les condicions previstes en l'annex II d'aquesta ordre.  
Article 4  
Queda derogada l'Ordre de 3 de maig de 1995, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
DISPOSICIó FINAL  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 16 de maig de 1996  
La consellera d'Agricultura i Medi Ambient,  
MARIA àNGELS RAMóN-LLIN I MARTíNEZ  
ANNEX I  
Model de projecte de reforestació o repoblació forestal  
Contingut  
1. Memòria  
1.1 Antecedents  
1.2. Objectius  
1.3. Estat legal  
1.4. Estudi de l'estació  
1.4.1 Localització geogràfica  
1.4.2 Geologia  
1.4.3 Geomorfologia  
1.4.4 Edafologia  
1.4.5 Clima  
1.4.5.1 Dades climàtiques  
1.4.5.2 Diagrames bioclimàtics  
1.4.5.3 Estudi fitoclimàtic  
1.4.6 Vegetació  
1.4.7 Fauna  
1.4.8 Hidrologia  
1.4.8.1 Xarxa hidrogràfica  
1.4.8.2 Estat erosiu  
1.4.9 Estat forestal  
1.4.10 Altres paràmetres significatius  
1.5 Desenvolupament tècnic  
1.5.1 Localització de les zones que s'han de repoblar  
1.5.2 Elecció d'espècies  
L'elecció de les espècies estarà determinada pels factors de l'estació on es despleguen els treballs. Aquests factors seran els següents:  
- Localització geogràfica  
- Geologia  
- Geomorfologia  
- Edafologia  
- Clima:  
\* Dades climàtiques  
\* Diagrames bioclimàtics  
\* Estudi fitoclimàtic  
- Vegetació:  
\* Estat actual  
\* Sèries fitoclimàtiques  
- Altres paràmetres significatius de la zona que s'ha de repoblar  
Cada factor determinarà una llista d'espècies que s'hi poden utilitzar. L'espècie o espècies que consten en totes les llistes seran les elegides.  
D'acord amb el que s'ha expressat en el paràgraf anterior, s'evitaran les repoblacions monoespecífiques, però s'ha de tenir en compte que no es vol dir que es repartiran homogèniament totes les espècies a la superfície que s'ha de repoblar, sinó que caldrà determinar-hi els llocs que siguen més favorables per a cadascuna de les espècies o mescla d'aquestes.  
També s'ha de considerar que, en alguns casos, pot ser convenient l'ús d'espècies arbustives, soles o mesclades amb arbòries.  
En aquelles pinedes existents que hi posseïsquen les condicions necessàries, i amb l'objectiu d'afavorir la biodiversitat, pot dur-se a terme la introducció d'espècies frondoses sota coberta.  
1.5.3 Mètodes de repoblació  
1.5.4 Preparació del terreny  
Amb la finalitat d'evitar processos erosius i d'acord amb el pendent del terreny, s'utilitzaran els mètodes de preparació que s'indiquen tot seguit:  
- Sembra:  
1. Caselles raspades. Indiferent al pendent  
Profunditat sòl   
= 30 cm  
- Plantació:  
1. Aclotament mecanitzat. Pendent < 60 %  
Indiferent a la pedregositat  
Profunditat sòl   
= 40 cm  
2. Aclotament manual. Indiferència al pendent  
Profunditat sòl   
= 40 cm  
Pedregositat mitjana nul·la  
3. Feixa manual. Indiferent al pendent  
Profunditat sòl   
= 30 cm  
Indiferent a la pedregositat  
Dimensions: amplària màxima 0,8 m  
4. Feixa mecanitzada. Pendent < 60 %  
Profunditat sòl   
= 30 cm  
Indiferent a la pedregositat  
Dimensions: amplària màxima 0,8 m  
5. Subsolatge lineal. Pendent <= 30%  
Profunditat sòl   
= 50 cm  
Pedregositat limitant  
Sense aixecar grans pedres  
Els subsolatges s'efectuaran sempre per corbes de nivell i en aquells terrenys on, pel fet de no ser excessivament pedregosos, no es puguen produir afloraments de pedres que puguen considerar-se de grandària excessiva. Si s'estima que pot produir-se aquesta situació, s'utilitzarà maquinària que automàticament eleve l'escarificadora subsoladora davant una pressió important de les pedres sobre ella, de manera que s'evite l'aflorament de pedres, o es passaria a l'obertura de clots, mitjançant l'ús de maquinària especialitzada o manualment, tenint en compte el tipus de sòl i la possible compactació de les parets del clot per l'ús d'aquella (per exemple, sòls argilencs).   
1.5.5 Treballs auxiliars  
Si és imprescindible la reparació de camins l'ús dels quals calga per al transport d'obrers i material, podran proposar-se els treballs necessaris per a posar-los en funcionament, sempre que s'entenga que no es tracta d'una reparació a fons del camí ni d'una millora (paviment, obres de fàbrica, etc.). La unitat d'obra corresponent a la reparació de quilòmetres de camí figurarà en els pressupostos, com també el nombre de quilòmetres, i es marcaran, en els corresponents plànols, els trams que seran objecte de la reparació.  
1.5.6 Descripció de les zones que s'han de repoblar i dels treballs que s'han de realitzar  
Es recollirà sempre en la memòria, en el pressupost i en el plec de condicions, l'eliminació de tots els residus per trituració o estellat, per evitar la creació de models de combustible que augmenten el risc de propagació a l'espai del foc i disminuir el risc d'aparició de plagues forestals.  
En cas de sòls esquelètics o molt empobrits pel que fa a nutrients podrà considerar-se l'adobament oportú. Igualment, si s'estima necessari, podrà tenir-se en compte la realització de reg a la plantació. En aquests dos casos caldrà justificar tècnicament la necessitat d'aquestes mesures.  
En dissenyar una repoblació i calcular la superfície real d'actuació, caldrà tenir en compte i, per tant, descomptar de la superfície total d'actuació, les franges de seguretat representades per tallafocs o feixes auxiliars existents o les que s'haja previst projectar en el seu dia, al llarg de camins, carreteres o sota la línia elèctrica que no en posseïsca. Hauran de tenir-se en compte els plans de silvicultura preventiva amb l'objectiu de no projectar repoblacions als terrenys sobre els quals els esmentats plans tinguen previst actuar.  
1.5.7 Quadres resum  
En aquests projectes haurà de constar un quadre resum de les activitats per termes municipals, amb la indicació d'unitats dels treballs que s'han de realitzar en cadascun d'ells i el corresponent pressupost (IVA inclòs) i un resum del mateix tipus per comarques.  
1.6. Requisits   
1.6.1 Administratius  
1.6.1.1 Estudi d'impacte ambiental  
- Quan calga, d'acord amb el punt c) de l'annex I del Decret 162/90, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
1.7 Definició econòmica  
Projectes que ha d'executar l'administració:  
1.7.1 Classificació de les obres  
1.7.2 Sistema d'execució  
1.7.3 Termini d'execució  
1.7.4 Classificació del contractista  
1.7.5 Pressupost  
1.7.6 Finançament  
Resta de projectes:   
1.7.1 Pressupost  
1.7.2 Finançament  
ANNEXOS A LA MEMòRIA  
Projectes que ha d'executar l'administració:  
Núm. 1. Encàrrec del projecte  
Núm. 2. Acta de replanteig previ  
Núm. 3. Certificat de disponibilitat de terrenys  
Núm. 4. Autoritzacions necessàries  
Núm. 5. Estudi d'impacte ambiental, si és necessari  
Núm. 6. Estudi d'impacte ecològic (circular 1/89 MAPA)  
Núm. 6. Programa de treball. Pla d'obra en el temps  
Núm. 7. Pressupost inclòs el preu de la planta, quan s'utilitze de vivers propis  
Resta de projectes:  
Núm. 1. Autoritzacions necessàries  
Núm. 2. Estudi d'impacte ambiental, si és necessari  
Núm. 3. Programa de treball. Pla d'obra en el temps  
2. Plànols  
Projectes que ha d'executar l'administració:  
Plànol núm. 1: situació. 1:200.000  
Plànol núm. 2: emplaçament. 1:50.000  
Plànol núm. 3: plànols de treball. 1:10.000  
Plànol núm. 4: senyalització d'obres. 1:10  
Resta de projectes:   
Plànol núm. 1: situació. 1:200.000  
Plànol núm. 2: emplaçament. 1:50.000  
Plànol núm. 3: plànols de treball. 1:10.000  
3. Plec de prescripcions tècniques  
Caldrà fixar-hi totes les condicions i característiques dels materials i tasques que cal realitzar, i també les zones d'actuació. Les dades, les xifres i les definicions que hi figuren hauran de coincidir totalment amb les que apareguen tant en la memòria com en els pressupostos.  
Capítol I : Descripció dels treballs  
Capítol II : Característiques que han de posseir els materials  
Capítol III: Execució de les unitats d'obra. Normes per a l'execució  
Capítol IV : Mesurament i adobament de les obres  
Capítol V : Contradiccions, omissions i errors  
Capítol VI : Disposicions generals  
4. Pressupost  
Capítol I : Mesurament  
Capítol II : Quadre de preus.  
Quadre núm. 1: preu de sous  
Quadre núm. 2: preu assignat als materials i maquinària  
Quadre núm. 3: preu de les unitats d'obra  
Quadre núm. 4: detall de preus del quadre núm. 3.  
Capítol III: Pressupostos parcials  
Capítol IV: Pressupost general  
3. Detall del contingut del plec de prescripcions tècniques  
3.1 Descripció de les obres  
3.1.1 Abast de les prescripcions  
3.1.2 Objecte del projecte  
3.1.3 Localització de les obres  
3.2 Característiques que han de posseir els materials  
3.2.1 Condicions generals que han de complir els materials  
3.2.1.1 Generalitats  
3.2.1.2 Emmagatzematge  
3.2.1.3 Inspecció i assaig  
3.2.1.4 Substitucions  
3.2.1.5 Plantes  
3.2.1.6 Llavors  
3.2.1.7 Adobaments i/o esmenes  
3.3 Normes per a l'execució de les unitats d'obra  
3.3.1 Forma de realitzar els treballs  
3.3.1.1 Actuacions sobre el matollar  
3.3.1.2 Preparació del terreny  
3.3.1.3 Plantació  
3.3.1.4 Atencions culturals  
3.3.1.5 Treballs auxiliars  
3.3.1.6 Implantació de pastures  
3.3.2 Programa de proves a què ha de sotmetre's la repoblació  
3.3.2.1 Parcel·les de contrast  
3.3.3 Cartell publicitari  
3.4 Mesurament i adobament de les obres  
3.4.1 Condicions generals de mesurament i adobament  
3.4.2 Detall del mesurament i adobament de les obres  
3.4.2.1 Actuacions sobre el matollar, si escau  
3.4.2.2 Preparació del terreny  
3.4.2.3 Plantació  
3.4.2.4 Atencions culturals i altres  
3.4.2.5 Treballs auxiliars  
3.4.2.6 Implantació de pastures  
3.5 Contradiccions, omissions i errors  
3.6. Disposicions generals  
3.6.1 Disposicions aplicables  
3.6.2 Termini d'execució  
3.6.3 Termini de garantia  
3.6.4 Representant de l'empresa  
3.6.5 Condició final  
ANNEX II  
Condicions tècniques per al cultiu de plantes  
 destinades a la repoblació forestal   
a les forests de la Comunitat Valenciana  
1. Viver de procedència  
Les plantes hauran de presentar en els vivers de procedència unes característiques vegetatives semblants a les que tindran al lloc on es realitze la plantació.  
Aquestes característiques podran aconseguir-se mitjançant l'aplicació de tècniques de cultiu adequades o a través de les característiques bioclimàtiques del viver de procedència.  
2. Producció de plantes de qualitat justa i comercial  
Les partides estaran formades, com a mínim, en un 95 per cent per planta, o part d'aquesta, de qualitat justa i comercial, i s'admetrà fins un 5 per cent de planta que no posseïsca els requisits especificats en aquest annex.  
La qualitat justa i comercial dels plançons, o part de planta, es determinarà d'acord amb criteris relatius al desenvolupament i conformació de la part aèria i del sistema radical, a la relació entre ambdós i a l'estat sanitari.  
2.1 Característiques morfològiques de les plantes  
2.1.1 Desenvolupament i conformació de la part aèria  
Caldrà que tant el desenvolupament de la part aèria com la conformació presenten característiques semblants a les naturals, és a dir, només una tija, recta, vigorosa, amb el cimal terminal sa, fulles o acícules completes i adequadament lignificades, equilibri hídric, cima i tija sense alteracions ni necrosi i amb el color típic de l'espècie.  
Les alçàries mínimes i màximes en centímetres i el diàmetre mínim de la cima de l'arrel de les espècies de major interès forestal seran les següents:  
 Mòdul d'alcàries (cm) Diámetre  
 Cima  
Espècie Plantes Plantes Arrel  
 1 saba 2 saba (mm)  
 mínim màxim màxim mínim  
Pinus halepensis 10 15 20 2,5  
Pinus nigra 8 12 15 2,0  
Pinus pinaster 10 15 20 2,5  
Pinus pinea 10 16 20 3,0  
Pinus sylvestris 8 12 16 2,0  
Quercus ilex 10 16 22 3,5  
Quercus coccifera 10 15 20 3,0  
Quercus faginea 15 20 25 3,5  
Quercus pyrenaica 10 16 20 3,0  
Quercus suber 15 20 25 3,5  
Juniperus sp. 6 12 15 1,5  
Taxus baccata 6 12 15 1,5  
Tetraclinis articul. 6 12 15 2,0  
De totes aquestes espècies s'utilitzaran només plantes amb pa de terra, llevat del Pinus nigra i el Pinus sylvestris, els quals podran ser a arrel nua.  
Per a repoblació en forests, la planta serà d'una saba excepte per a les espècies de Pinus nigra, Pinus sylvestris, Juniperus sp., Taxus baccata i Tetraclinis articulata, les quals poden ser de dues sabes.  
Per a repoblacions en terrenys agrícoles, s'admetrà la planta de dues sabes, i també un 15 per cent més de volum d'envasament i un 50 per cent més d'alçària de planta que per a les destinades a la forests, i es recomana, en aquest cas, els plançons micorizats en viver.  
Les plantes de les espècies dels gèneres Ulmus, Celtis, Olea, Juglans, Acer i Fraxinus seran d'una o dues sabes, a arrel nua o amb pa de terra, podats de l'arrel principal, amb un mínim de 4 mm de diàmetre a la cima de l'arrel.  
Pel que fa al gènere Populus se seguiran les disposicions de l'Ordre 3.080, del Ministeri d'Agricultura, de 21 de gener de 1989 (BOE núm. 33, de 08.02.89).  
2.1.2 Desenvolupament i conformació del sistema radicular  
El desenvolupament i la conformació del sistema radicular estarà condicionat, en la major part, pel tipus d'envasament utilitzat.  
En climes mediterranis, el factor arrel, pel que fa a la qualitat i quantitat, és determinant per a l'arrelament i supervivència de la planta al terreny, i per això serà objecte d'un especial seguiment i atenció per part de l'administració.  
En els mostreigs que s'efectuen s'eliminaran les partides de plantes que tinguen revirament o espiralització de les arrels laterals del pivot ortogeotròpic.  
Hi haurà presència d'una nombrosa i ben distribuïda cabellera d'arrels secundàries que permeta l'absorció d'aigua en els 5 cm primers a partir de la cima de l'arrel.  
No existirà estrangulació de les arrels laterals quan l'envasament estiga format per una paret o reixeta penetrables, la resistència mecànica de la qual siga elevada perquè l'arrel no cedisca en el normal augment de grossor.  
2.1.3 Relació entre part aèria i sistema radical  
D'acord amb l'alçària del contenidor utilitzat, la seua proporció serà equilibrada, i la grandària de la tija no passarà del doble de l'arrel.  
2.1.4 Defectes, mancances i malalties  
No es consideraran plantes aptes totes aquelles que no complisquen les condicions d'aquest annex i/o presenten defectes en la tija i les arrels, colors groguencs i marrons, etc., que indiquen mancances de nutrició o malalties.  
3. Tècniques de cultiu  
3.1 Envasos   
Els envasos estaran construïts amb materials i models adequats perquè la formació i el desenvolupament, tant del sistema aeri com, principalment, del sistema radicular de l'espècie que es cultive, siga l'òptim, amb absència total de reviraments i tropismes negatius.  
L'alçària mínima útil serà de 130 mm.   
La capacitat o volum estarà compresa entre 150-550 cc, segons s'especifica en el quadre següent:  
 Volum envàs (cc)  
Espècie Plantes 1 saba Plantes 2 sabes  
 mínim màxim mínim màxim  
Resinoses 150 300 225 350  
Frondoses 200 400 350 550  
La superfície mínima de la boca de l'envasament a l'altura de la cima de l'arrel serà de 13,5 cm2.  
La figura geomètrica de l'envasament haurà de permetre l'extracció, de forma fàcil i ràpida, de la planta, sense que es produïsquen danys en el pa de terra o les arrels.  
Els envasos, tant si estan aïllats com si són múltiples, hauran de tenir versatilitat (dissenys) per a l'apilament i paletitzat en el transport, com també per a la distribució còmoda per la forests.  
El material de l'envasament haurà de ser reciclable i tenir prou rapidesa i consistència perquè la planta no es danye durant el transport o en la posterior distribució a la forests.  
Els envasos que complisquen les condicions anteriors i que estiguen confeccionats amb material biodegradable comprovat seran considerats com a òptims per a les repoblacions.  
3.2 Substrats tipus  
Estaran constituïts per una mescla equilibrada i estable de materials, principalment naturals, que permeten el naixement i el desenvolupament de la planta amb una textura i cohesió òptima per al desenvolupament del sistema radical i perquè el pa de terra no s'ensorre durant el transport i la plantació.  
El pH haurà de ser lleugerament àcid i la proporció de matèria orgànica no podrà ser menor de l'1,5 per cent, i haurà de contenir un mínim de macroporositat del 20 per cent. El contingut de matèria orgànica recomanable no serà inferior al 10 per cent.  
3.3 Fertilitzacions tipus  
Serà preferible la mínima addició d'adobaments, amb l'objectiu que els hàbits que adquireixen les plàntules en viver no sobrepugen excessivament els que proporcione l'agressivitat del medi a la plantació.  
Són recomanables els adobs naturals, els solubles i els d'alliberament lent, i la riquesa dels nutrients en fòsfor, nitrogen i potassi haurà de ser major en les fases de germinació, creixement i enduriment respectivament.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2780, del 28-06-1996 (1996/838620)

ORDEN de 16 de mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se aprueban directrices técnicas básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal en la Comunidad Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2780

Fecha DOGV
:   28-06-1996

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1996/838620

CVE


Fecha del documento
:   16-05-1996

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

ORDEN de 16 de mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se aprueban directrices técnicas básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal en la Comunidad Valenciana.   
Uno de los aspectos más importantes de la gestión forestal es el de los trabajos de forestación realizados con el fin de mejorar las condiciones de la cubierta vegetal y la protección del suelo.  
El artículo 27.2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana, establece que la repoblación de los montes de dominio público, de utilidad pública o protectores exigirá la redacción de un proyecto que será aprobado por la administración cuando no sea de iniciativa propia.  
Transcurrido un aÑo desde la publicación de la Orden de 3 de mayo de 1995, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se aprobaron las directrices técnicas básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal en la Comunidad Valenciana, se han detectado algunas deficiencias en su aplicación, que se pretenden corregir con la publicación de esta nueva orden.  
Con el fin de que los proyectos de repoblaciones forestales se redacten con criterios técnicos comunes, la presente orden viene a establecer un modelo de proyecto de forestación, al que deberán ajustarse tanto los proyectos redactados por la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente como los redactados por otras administraciones o particulares que deban ser autorizados por ésta, así como determinadas condiciones a respetar.  
Al mismo tiempo, y para garantizar una calidad mínima de la planta forestal a utilizar en las mismas, se incluyen condiciones para el cultivo en vivero de planta forestal.  
En su virtud, vista la Ley Forestal y demás normas concordantes,  
ORDENO  
Artículo 1  
Se aprueba el modelo de proyecto de forestación o repoblación forestal que se incluye en el anexo I de esta orden.  
Artículo 2  
1. Todos los proyectos de repoblación forestal redactados por la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente se ajustarán al modelo al que se refiere el artículo primero.  
2. Los proyectos redactados por otras administraciones o particulares que deban ser aprobados por la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente de acuerdo con la legislación forestal se ajustarán al modelo al que se refiere el artículo primero.  
Artículo 3  
El cultivo en vivero de planta forestal para su utilización en proyectos de reforestación se ajustará a las condiciones previstas en el anexo II de esta orden.  
Artículo 4  
Queda derogada la Orden de 3 de mayo de 1995, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se aprueban las directrices técnicas básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal en la Comunidad Valenciana.  
DISPOSICIóN FINAL  
La presente orden entrará en vigor a partir del día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Valencia, 16 de mayo de 1996  
La consellera de Agricultura y Medio Ambiente,  
MARIA àNGELS RAMóN-LLIN I MARTíNEZ  
ANEXO I  
Modelo de proyecto de forestación o repoblación forestal  
Contenido  
1 Memoria  
1.1 Antecedentes  
1.2 Objetivos  
1.3 Estado legal  
1.4 Estudio de la estación  
1.4.1 Localización geográfica  
1.4.2 Geología  
1.4.3 Geomorfología  
1.4.4 Edafología  
1.4.5 Clima  
1.4.5.1 Datos climáticos  
1.4.5.2 Diagramas bioclimáticos  
1.4.5.3 Estudio fitoclimático  
1.4.6 Vegetación  
1.4.7 Fauna  
1.4.8 Hidrología  
1.4.8.1 Red hidrográfica  
1.4.8.2 Estado erosivo  
1.4.9 Estado forestal  
1.4.10 Otros parámetros significativos  
1.5 Desarrollo técnico  
1.5.1 Localización de las zonas a repoblar  
1.5.2 Elección de especies  
La elección de las especies debe estar determinada por los factores de la estación en la que se desarrollen los trabajos. Dichos factores serán los siguientes:  
- Localización geográfica  
- Geología  
- Geomorfología  
- Edafología  
- Clima:  
\* Datos climáticos  
\* Diagramas bioclimáticos  
\* Estudio fitoclimático  
- Vegetación:  
\* Estado actual  
\* Series fitoclimáticas  
- Otros parámetros significativos de la zona a repoblar  
Cada factor determinará una relación de especies posibles a utilizar. La especie o especies que aparezcan en todas las relaciones serán las elegidas.  
En función de lo expresado en el párrafo anterior, se evitarán las repoblaciones monoespecíficas, pero se ha de tener en cuenta que no se quiere decir que se repartirán homogéneamente todas las especies en la superficie a repoblar, sino que habrá que determinar que lugares dentro de las misma son los más favorables para cada una de ellas, o mezcla de las mismas.  
También ha de considerarse que, en algunos casos, puede ser conveniente el uso de especies arbustivas, bien solas o mezcladas con arbóreas.  
En aquéllos pinares existentes que reúnan las condiciones necesarias para ello, y con objeto de favorecer la biodiversidad, puede llevarse a cabo la introducción de especies frondosas bajo cubierta.  
1.5.3 Métodos de repoblación  
1.5.4 Preparación del terreno  
Con objeto de evitar procesos erosivos y en función de la pendiente del terreno, se utilizarán los métodos de preparación que a continuación se indican:  
- Siembra:  
1. Casillas raspadas. Indiferente a la pendiente  
Profundidad suelo   
= 30 cm.  
- Plantación:  
1. Ahoyado mecanizado. Pendiente < 60 %  
Indiferente a la pedregosidad  
Profundidad suelo   
= 40 cm  
2. Ahoyado manual. Indiferencia a la pendiente  
Profundidad suelo   
= 40 cm  
Pedregosidad media nula  
3. Banqueta manual. Indiferente a la pendiente  
Profundidad suelo   
= 30 cm  
Indiferente a la pedregosidad  
Dimensiones: anchura máxima 0,8 m  
4. Banqueta mecanizada. Pendiente < 60 %  
Profundidad suelo   
= 30 cm  
Indiferente a la pedregosidad  
Dimensiones: anchura máxima 0,8 m  
5. Subsolado lineal. Pendiente <= 30%  
Profundidad suelo   
= 50 cm  
Pedregosidad limitante  
Sin levantar grandes piedras  
Los subsolados se efectuarán siempre por curvas de nivel y en aquellos terrenos en que, por no ser en exceso pedregosos, no se puedan producir afloramientos de piedras que puedan considerarse de excesivo tamaÑo. Si se estimara que pudiera producirse esta situación, se empleará maquinaria que automáticamente eleve el ripper ante una presión importante de las piedras sobre el mismo, con lo que se evitará el afloramiento de aquéllas, o bien se pasaría a la apertura de hoyos, bien mediante la utilización de maquinaria especializada o manualmente, teniendo en cuenta el tipo de suelo y su posible compactación de las paredes del hoyo por el uso de aquélla (p. ej. suelos arcillosos).   
1.5.5 Trabajos auxiliares  
Si fuera imprescindible la reparación de caminos cuyo uso sea necesario para el transporte de obreros y material, podrán proponerse los trabajos necesarios para su puesta en uso, entendiéndose que no es una reparación a fondo del camino ni una mejora del mismo (firme, obras de fábrica, etc.). Deberá figurar en los presupuestos la unidad de obra correspondiente a la reparación de kilómetros de camino, así como el número de kilómetros, marcándose en los correspondientes planos los tramos objeto de la reparación.  
1.5.6 Descripción de las zonas a repoblar y trabajos a realizar  
Se deberá contemplar siempre en la memoria, en el presupuesto y en el pliego de condiciones, la eliminación de todos los residuos por trituración o astillado, para evitar la creación de modelos de combustible que aumenten el riesgo de propagación en el espacio del fuego y disminuir el riesgo de aparición de plagas forestales.  
En caso de suelos esqueléticos o muy empobrecidos en cuanto a nutrientes podrá considerarse el abonado oportuno. Igualmente, si se estima necesario, podrá tenerse en cuenta la realización de riego a la plantación. En estos dos casos deberá justificarse técnicamente la necesidad de estas medidas.  
Al diseÑar una repoblación y calcular la superficie real de actuación, deberán tenerse en cuenta, y por tanto descontarse de la superficie total de actuación, las franjas de seguridad representadas por cortafuegos o fajas auxiliares existentes o las previsibles a proyectar en su día, a lo largo de caminos, carreteras o bajo tendidos eléctricos que no las posean. Deberán tenerse en cuenta los planes de silvicultura preventiva con objeto de no proyectar repoblaciones en los terrenos sobre los que los mencionados planes tengan previsto actuar.  
1.5.7 Cuadros resumen  
En estos proyectos deberá constar un cuadro resumen de las actividades por términos municipales, con indicación de unidades de los trabajos a realizar en cada uno de ellos y su correspondiente presupuesto (incluido IVA) y un resumen del mismo tipo por comarcas.  
1.6 Requisitos   
1.6.1 Administrativos  
1.6.1.1 Estudio impacto ambiental  
- Cuando sea necesario, de acuerdo con el punto c) del anexo I del Decreto 162/90, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
1.7 Definición económica  
Proyectos a ejecutar por la administración:  
1.7.1 Clasificación de las obras  
1.7.2 Sistema de ejecución  
1.7.3 Plazo de ejecución  
1.7.4 Clasificación del contratista  
1.7.5 Presupuesto  
1.7.6 Financiación  
Resto de proyectos:   
1.7.1 Presupuesto  
1.7.2 Financiación  
ANEXOS A LA MEMORIA  
Proyectos a ejecutar por la administración:  
Núm. 1. Encargo del proyecto  
Núm. 2. Acta de replanteo previo.  
Núm. 3. Certificado de disponibilidad de terrenos  
Núm. 4. Autorizaciones necesarias  
Núm. 5. Estudio impacto ambiental, si fuera necesario  
Núm. 6. Estudio impacto ecológico (circular 1/89 MAPA)  
Núm. 6. Programa de trabajo. Plan de obra en el tiempo  
Núm. 7. Presupuesto incluido el precio de la planta, cuando se utilice de viveros propios  
Resto de proyectos:   
Núm. 1. Autorizaciones necesarias  
Núm. 2. Estudio impacto ambiental, si fuera necesario  
Núm. 3. Programa de trabajo. Plan de obra en el tiempo  
2. Planos  
Proyectos a ejecutar por la administración:  
Plano núm. 1: situación. 1:200.000  
Plano núm. 2: emplazamiento. 1:50.000  
Plano núm. 3: planos de trabajo. 1:10.000  
Plano núm. 4: seÑalización de obras. 1:10  
Resto de proyectos:   
Plano núm. 1: situación. 1:200.000  
Plano núm. 2: emplazamiento. 1:50.000  
Plano núm. 3: planos de trabajo. 1:10.000  
3. Pliego de prescripciones técnicas  
Se deberán fijar en él todas las condiciones y características de los materiales y labores a realizar, así como las zonas de actuación. Los datos, cifras y definiciones que figuren en el mismo deberán coincidir totalmente con las que aparezcan tanto en la memoria como en los presupuestos.  
Capítulo I : Descripción de los trabajos  
Capítulo II : Características que han de reunir los materiales  
Capítulo III: Ejecución de las unidades de obra. Normas para la ejecución  
Capítulo IV: Medición y abono de las obras  
Capítulo V: Contradicciones, omisiones y errores  
Capítulo VI: Disposiciones generales  
4. Presupuesto  
Capítulo I : Medición.  
Capítulo II : Cuadro de precios.  
Cuadro núm. 1: precio de jornales.  
Cuadro núm. 2: precio asignado a los materiales y maquinaria.  
Cuadro núm. 3: precio de las unidades de obra.  
Cuadro núm. 4: detalle de precios del cuadro núm. 3.  
Capítulo III: Presupuestos parciales  
Capítulo IV: Presupuesto general  
3. Detalle del contenido del pliego de prescripciones técnicas  
3.1 Descripción de las obras  
3.1.1 Alcance de las prescripciones  
3.1.2 Objeto del proyecto  
3.1.3 Localización de las obras  
3.2 Características que han de reunir los materiales  
3.2.1 Condiciones generales que deben cumplir los materiales.  
3.2.1.1 Generalidades  
3.2.1.2 Almacenamiento  
3.2.1.3 Inspección y ensayo  
3.2.1.4 Sustituciones  
3.2.1.5 Plantas  
3.2.1.6 Semillas  
3.2.1.7 Abonos y/o enmiendas  
3.3 Normas para la ejecución de las unidades de obra  
3.3.1 Forma de realizar los trabajos  
3.3.1.1 Actuaciones sobre el matorral  
3.3.1.2 Preparación del terreno  
3.3.1.3 Plantación  
3.3.1.4 Cuidados culturales  
3.3.1.5 Trabajos auxiliares  
3.3.1.6 Implantación de pastizales  
3.3.2 Programa de pruebas a que ha de someterse la repoblación  
3.3.2.1 Parcelas de contraste  
3.3.3 Cartel publicitario  
3.4 Medición y abono de las obras  
3.4.1 Condiciones generales de medición y abono  
3.4.2 Detalle de la medición y abono de las obras  
3.4.2.1 Actuaciones sobre el matorral, si procede  
3.4.2.2 Preparación del terreno  
3.4.2.3 Plantación  
3.4.2.4 Cuidados culturales y otros  
3.4.2.5 Trabajos auxiliares  
3.4.2.6 Implantación de pastizales  
3.5 Contradicciones, omisiones y errores  
3.6 Disposiciones generales  
3.6.1 Disposiciones aplicables  
3.6.2 Plazo de ejecución  
3.6.3 Plazo de garantía  
3.6.4 Representante de la empresa  
3.6.5 Condición final  
ANEXO II  
Condiciones técnicas para el cultivo de plantas  
destinadas a la repoblación forestal   
en los montes de la Comunidad Valenciana  
1. Vivero de procedencia  
Las plantas deberán presentar en los viveros de procedencia unas características vegetativas similares a las que tendrán en el lugar donde se va a realizar la plantación.  
Estas características podrán conseguirse bien mediante la aplicación de técnicas de cultivo adecuadas o bien a través de las características bioclimáticas del vivero de procedencia.  
2. Producción de plantas de calidad cabal y comercial  
Las partidas estarán formadas en, al menos, un 95 por cien por planta, o parte de esta, de calidad cabal y comercial, admitiéndose hasta un 5 por cien de planta que no reúnan los requisitos especificados en este anexo.  
La calidad cabal y comercial de los plantones, o parte de planta, se determinará de acuerdo con criterios relativos al desarrollo y conformación de la parte aérea y del sistema radical, a la relación entre ambos y al estado sanitario.  
2.1 Características morfológicas de las plantas  
2.1.1 Desarrollo y conformación de la parte aérea  
El desarrollo de la parte aérea, así como su conformación, deberán presentar características similares a las naturales, es decir, un solo tallo, recto, vigoroso, con la guía terminal sana, hojas o acículas completas y debidamente lignificadas, equilibrio hídrico, cuello y tallo sin alteraciones ni necrosias y con el color típico de la especie.  
Las alturas mínimas y máximas en centímetros y el diámetro mínimo del cuello de la raíz, de las especies de mayor interés forestal serán las siguientes  
 Módulo de alturas (cm) Diámetro  
 Cuello  
Especie Plantas Plantas Raíz  
 1 savia 2 savias (mm)  
 mínimo máximo máximo mínimo  
Pinus halepensis 10 15 20 2,5  
Pinus nigra 8 12 15 2,0  
Pinus pinaster 10 15 20 2,5  
Pinus pinea 10 16 20 3,0  
Pinus sylvestris 8 12 16 2,0  
Quercus ilex 10 16 22 3,5  
Quercus coccifera 10 15 20 3,0  
Quercus faginea 15 20 25 3,5  
Quercus pyrenaica 10 16 20 3,0  
Quercus suber 15 20 25 3,5  
Juniperus sp. 6 12 15 1,5  
Taxus baccata 6 12 15 1,5  
Tetraclinis articul. 6 12 15 2,0  
De todas estas especies, se utilizarán solo plantas con cepellón salvo Pinus nigra y Pinus sylvestris que podrá ser a raíz desnuda.  
Para repoblación en monte, la planta será de 1 savia excepto para las especies de Pinus nigra, Pinus sylvestris, Juniperus sp., Taxus baccata y Tetraclinis articulata, que puede ser de dos savias.  
Para repoblaciones en terrenos agrícolas, se admitirá la planta de dos savias, así como un 15% más de volumen de envase y un 50% más de altura de planta que para las destinadas al monte, siendo recomendable, en este caso, los plantones micorrizados en vivero.  
Las plantas de las especies de los géneros Ulmus, Celtis, Olea, Juglans, Acer, Fraxinus, serán de 1 ó 2 savias, a raíz desnuda o cepellón, repicados, con un mínimo de 4 mm de diámetro en el cuello de la raíz.  
Respecto al género Populus se seguirán las disposiciones de la Orden 3080, del Ministerio de Agricultura, de 21 de enero de 1989 (BOE núm. 33, de 08.02.89).  
2.1.2 Desarrollo y conformación del sistema radicular  
El desarrollo y la conformación del sistema radicular vendrá en su mayor parte dado por el tipo de envase usado.  
En climas mediterráneos, el factor raíz, en cuanto a calidad y cantidad se refiere, es determinante para el arraigo y supervivencia de la planta en el terreno, por ello será objeto de un especial seguimiento y atención por parte de la administración.  
En los muestreos que se efectúen, se eliminarán las partidas de plantas que tengan reviramiento o espiralización de las raíces laterales del pivot ortogeotrópico.  
Habrá presencia de una numerosa y bien distribuida cabellera de raices secundarias, que permita la absorción de agua en los 5 cm primeros a partir del cuello de la raíz.  
No existirá estrangulamiento de las raices laterales cuando el envase esté formado por una pared o rejilla penetrables, cuya resistencia mecánica sea elevada para no ceder la raíz en su normal aumento de grosor.  
2.1.3 Relación entre parte aérea y sistema radical  
De acuerdo con la altura del contenedor empleado, su proporción será equilibrada, no pasando el tamaÑo del tallo del doble de la raíz.  
2.1.4 Defectos, carencias y enfermedades  
No se considerarán plantas aptas todas aquellas que no cumplan las condiciones de este anexo y/o presenten defectos en tallo y raíces, colores amarillentos y marrones, etc. que indiquen carencias de nutrición o enfermedades.  
3 Técnicas de cultivo  
3.1 Envases   
Los envases estarán construidos con materiales y modelos adecuados para que la formación y el desarrollo, tanto del sistema aéreo como, principalmente, del sistema radicular de la especie que se cultive, sea el óptimo, con ausencia total de reviramientos y tropismos negativos.  
La altura mínima útil será de 130 mm.   
La capacidad o volumen estará comprendida entre 150-550 cc según se especifica en el cuadro siguiente:  
 Volumen envase (cc)  
Especie Plantas 1 savia Plantas 2 savias  
 mínimo máximo mínimo máximo  
Resinosas 150 300 225 350  
Frondosas 200 400 350 550  
La superficie mínima de la boca del envase a la altura del cuello de la raíz será de 13,5 cm2.  
La figura geométrica del envase deberá permitir extraer de forma fácil y rápida la planta, sin que se produzcan daÑos en el cepellón o las raices.  
Los envases, tanto si están aislados como si son múltiples, deberán tener versatilidad (diseÑos) para su apilado y paletizado en el transporte así como su distribución cómoda por el monte.  
El material del envase deberá ser reciclable y tener unas características de rapidez y consistencia suficientes para que la planta no se daÑe tanto durante el transporte como en su posterior distribución en el monte.  
Los envases que cumplan las anteriores condiciones y que estén confeccionados con material biodegradable comprobado, serán considerados como óptimos para las repoblaciones.  
3.2 Sustratos tipo  
Estarán constituidas por una mezcla equilibrada y estable de materiales, principalmente naturales, que permitan la nascencia y desarrollo de la planta con una textura y cohesión óptima para el desarrollo del sistema radical y para que el cepellón no se desmorone durante el transporte y la plantación.  
El pH deberá ser ligeramente ácido, y la proporción de materia orgánica no podrá ser menor del 1,5% y deberá contener un mínimo de macroporosidad del 20%. El contenido de materia orgánica recomendable no será inferior al 10%.  
3.3 Fertilizaciones tipo  
Será preferible la mínima adición de abonos, con objeto de que los hábitos que adquieren las plántulas en vivero no excedan demasiado de los que proporcione la agresividad del medio en la plantación.  
Son recomendables los abonos naturales, los solubles y los de liberación lenta, debiendo la riqueza de nutrientes en fósforo, nitrógeno y potasio ser mayor en las fases de germinación, crecimiento y endurecimiento respectivamente.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML