Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5711, del 26-02-2008 (2008/2183)

ORDE de 21 de desembre de 2007, de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual es delimita l'entorn de protecció de la torre Blanc de Morell al Verger (Alacant) i se n'establix la normativa de protecció.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5711

Data del DOGV
:   26-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/2183

CVE


Data del document
:   21-09-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura i Esport

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * [Verger, el](javascript:void(0))
    * [protecció del patrimoni](javascript:void(0))
    * [ben cultural](javascript:void(0))
    * [monument](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ORDE de 21 de desembre de 2007, de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual es delimita l'entorn de protecció de la torre Blanc de Morell al Verger (Alacant) i se n'establix la normativa de protecció. [2008/2183]
De conformitat amb el que disposa la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, tenen la consideració de Bé d'Interés Cultural integrant del patrimoni cultural valencià aquells béns que a l'entrada en vigor d'esta llei ja gaudiren d'eixa qualificació, a l'empara de la Llei 16/85, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, tant per mitjà d'un expedient individualitzat com en virtut d'allò preceptuat en l'article 40.2 i en les disposicions addicionals primera i segona.
Així mateix, la disposició addicional segona de la Llei 16/1985 atorga la consideració d'Interés Cultural als béns als quals atribuïx este caràcter el Decret de 22 d'abril de 1949, del Ministeri d'Educació Nacional, sobre protecció dels castells espanyols (BOE de 05/05/49).
La torre Blanc de Morell al Verger té, en virtut de la llei, la consideració de Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Monument i amb esta condició consta inscrita en el Registre General de Béns d'Interés Cultural dependent del Ministeri de Cultura.
En l'exercici de la facultat continguda en la disposició transitòria primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relativa a la complementació de les declaracions produïdes abans de l'entrada en vigor de la llei, a fi d'adaptar-ne el contingut als requisits que s'hi establixen, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va acordar, mitjançant una resolució amb data 27 de juliol de 2005 (DOGV núm. 5.082, de 31.08.05), donar per incoat l'expedient de delimitació de l'entorn de protecció i de determinació de la normativa de protecció de la torre Blanc de Morell al Verger, i obrir un termini d'informació pública.
En compliment dels preceptes abans mencionats, esta última resolució, amb els seus annexos, va ser comunicada als interessats en l'expedient, als quals se'ls va concedir tràmit d'audiència amb la valoració dels seus arguments des de la perspectiva patrimonial, com queda acreditat en l'expedient, amb la qual cosa s'han complit tots els tràmits preceptius legalment previstos per a la delimitació de l'entorn de protecció i l'establiment de la normativa de protecció corresponent.
En virtut d'allò exposat, i en compliment del que disposa el Decret 119/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la conselleria de Cultura i Esport, i fent ús de les facultats conferides per l'article 28 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell,
ORDENE
Primer
Delimitar l'entorn de protecció de la Torre Blanc de Morell al Verger (Alacant) i establir la normativa de protecció del monument i del seu entorn.
Segon
L'entorn de protecció del Bé d'Interés Cultural queda definit tant literalment com gràficament en els annexos adjunts, que formen part de la present orde.
Tercer
La normativa de protecció consta, així mateix, en l'annex primer de la present orde.
Quart
Comunicar la present delimitació d'entorn de protecció de la torre Blanc de Morell al Verger (Alacant) i determinació de la seua normativa protectora al Registre General de Béns d'Interés Cultural a l'efecte que hi figure.
Disposició addicional
La present orde s'ha d'inscriure en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.
Disposició final
La present orde s'ha de publicar en el Boletín Oficial del Estado i entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
València, 21 de desembre de 2007
La consellera de Cultura i Esport
Trinidad María Miró Mira
ANNEX I
DELIMITACIÓ DE L'ENTORN
I NORMATIVA DE PROTECCIÓ
1. Justificació de la delimitació proposada
1.1. Caracterització de l'entorn
L'enclavament de l'immoble defensiu, Bé d'Interés Cultural, és estratègic i responia a raons geogràfiques i productives inherents a la colonització humana del lloc. La torre se situa al peu de la penya Roja, roca pertanyent al massís muntanyós de la serra Segària i encastellada al seu dia, just en l'inici de la plana litoral que s'estén a orient a manera de franja agrícola fèrtil que alberga els nuclis urbans costaners al sud de la marjal d'Oliva-Pego. Amb una configuració més pròxima a la casa-fortalesa que a la torre defensiva o de guaita i situada a l'abric d'altres implantacions defensives i poblacionals del territori d'origen medieval, l'immoble s'ha de contextualitzar en la component productiva, agrícola del lloc, mantinguda fins als nostres dies per la seua vinculació al cultiu d'un predi envoltant i per l'adhesió posterior d'edificacions concebudes amb esta finalitat com les que poden observar-se en l'actualitat.
Si bé el massís muntanyós, a la part posterior, proveïa la torre d'un escenari a priori més estable, al costat oposat la morfologia territorial era susceptible de més canvis. En efecte, la plana ha anat variant, primerament per la decantació agrícola, al llarg del segle xx, pel cultiu de cítrics, amb una configuració d'horts i presència arbòria que es traduïx en la recaracterització que actualment presenta l'entorn pròxim de l'immoble, i després per la progressiva afecció del procés urbanitzador i infraestructural que des dels anys seixanta del mateix segle s'ha estés per estes comarques. D'este últim procés, la major incidència que ha experimentat l'àmbit pròxim a l'immoble ha sigut la introducció, precisament en l'escena hipotèticament més estable, de l'autopista a-7, enclavada en l'arrancada del massís muntanyós i semielevada en un nivell que domina per damunt de la torre -convertida així en fita fugaç de la panoràmica automobilística sobre tota la planura-, i encerclada per un límit artificial però irreversible que ha retallat territorialment el seu entorn originari.
Amb esta autopista s'inicia la constitució d'un corredor o canal d'infraestructures, bàsicament de transport (aprofitable també per a energia, comunicacions, etc.) d'abast nacional o regional i d'interés públic evident. L'agrupament físic d'eixes infraestructures tendix a minimitzar -o almenys no agreuja innecessàriament- l'impacte de les servituds territorials que imposen a gran escala, però, per la seua mateixa naturalesa, no pot vorejar les conseqüències transformadores a escala detallada i, per tant, tampoc pot evitar els seus efectes sobre els puntuals i escassos llocs patrimonials que es troben al seu pas. Per això, quan per raó d'un interés públic també reconegut, com és el patrimonial, siga exigible la salvaguarda dels valors associats a estos llocs, no hi haurà més via que la de procurar una conciliació d'interessos, un acord de compromís, que module, en la mesura del possible, les exigències transformadores que eixes infraestructures, escassament flexibles, imprimixen als llocs sobre els quals s'implanten. Eixa ha sigut la labor tutelar en el cas, en este mateix corredor, de la recent implantació de la variant de la CN-332 Ondara-El Verger adjunta a l'autopista pel flanc oriental, entre esta i el monument, les incidències de la qual en l'entorn van ser condicionades a través de l'autorització emesa per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià el 7 de febrer de 2005, i eixa haurà de ser l'actuació en el futur amb l'anunciada implantació d'una nova infraestructura, esta vegada ferroviària, definida en el "Projecte de Connexió Ferroviària Oliva-Dénia, segon tram de la prolongació fins a Dénia de la línia València-Gandia", que va ser sotmés a informació pública per la Direcció General de Transports, Ports i Costes, segons la Resolució de 27 de febrer de 2001 (BOE de 16.03.2001).
Este projecte ferroviari correspon a una nova infraestructura llargament reclamada que té com a base una demanda social i econòmica ferma finalment assumida per les administracions públiques responsables de proveir-la, si bé no disposa encara d'un calendari definit per a posar-la en marxa. A la vista dels estudis tècnics en què recolza, cal preveure que mantindrà en el seu moment la implantació per este canal o corredor de transports, segons traçats paral·lels, pel flanc este, a l'autopista i la variant abans mencionades. Si, com s'anuncia, la plataforma ha de respondre a la mateixa tipologia ferroviària de la línia matriu i els seus traçats han de tendir a evitar segregacions territorials de grans àrees, la disposició de la línia difícilment variarà respecte d'allò projectat, i, per tant, la seua implantació tindrà importants efectes transformadors sobre l'entorn de la torre perquè passarà per davant del front oriental i molt a prop de la torres -a uns 50 m-. No obstant això, la materialització de la plataforma en eixe particular enclavament i de l'estació inicialment prevista pels voltants, així com el tractament de la seua àrea d'influència, estan tècnicament oberts, de manera que en el futur puguen oferir solucions de detall que responguen a premisses patrimonials per a aconseguir la conciliació d'interessos abans assenyalada.
Així, la proposició normativa de tipus tutelar que d'acord amb llei cal associar al monument i que, juntament amb la delimitació física de l'entorn, és objecte de la present orde, haurà de preveure dos escenaris, l'un relacionat durant un temps indefinit amb la caracterització actual i l'altre per al cas en què la infraestructura prevista s'implante i prenga cos incidint sobre el lloc.
Per a la definició del primer escenari es prendrà com a base el fet que la realitat contextual amb què es percep hui en dia el monument manifesta unes qualitats dignes d'estima, i per això, mentre subsistisquen les condicions sobre les quals recolzen actualment, ha de ser preservada en tota la seua congruència. No obstant això, com que tal situació no pot fixar-se de manera inamovible, ja que sobre els seus fonaments plana una important transformació (que si es du a terme els farà entrar en crisi i comportarà la imposició de facto d'una reconsideració significativa de l'ambient contextual del bé), arran d'esta eventualitat, actualment previsible, la normativització de l'entorn haurà d'oferir un segon escenari tutelar que reserve instruments efectius per a articular una modulació patrimonialment positiva de la materialització de la línia ferroviària. Un escenari que assegure la viabilitat de generar una altra delimitació, més urbanitzada, sens dubte distinta però igualment congruent, orientada a harmonitzar la innovació infraestructural i la necessària accessibilitat, llegibilitat, comprensió ambiental i gaudi sociocultural del bé.
Criteris de delimitació
La delimitació de l'entorn de protecció s'establix a partir dels criteris següents:
- Topogràfics i paisatgístics, que porten a incloure-hi la parcel·la que constituïx l'entorn immediat a la torre, les formes del relleu i els camins més pròxims des d'on és possible contemplar-la. L'autopista a-7, situada a l'oest, imposa un límit contundent a l'entorn del monument, reforçat per la recent implantació de la variant de la CN-332 Ondara-El Verger, adjunta pel flanc oriental de l'autopista, entre esta i el monument. A l'altre costat de la torre, és a dir, pel front est, s'estenen els camps agrícoles de la partida del clot del Francés, on el camí de Cremadelles servix d'accés a la torre i dibuixa un límit recognoscible des del qual es percep paisatgísticament el bé. Pel sud se situa el barranc de Portelles com a forma del relleu segregadora, la distància del qual a la torre donarà la mesura raonable d'una delimitació al nord, més abstracta en la selecció però lligada a la parcel·lació agrícola que caracteritza el lloc.
- Arqueològics, que incorporen els predis -edificacions, camps, accessos i superfícies associades- al voltant de la torre, com a prevenció cautelar sobre hipotètiques troballes lligades a l'enclavament defensiu i productiu personificat pel monument.
- Juridicoadministratius, que establixen límits que en faciliten la definició.
2. Delimitació de l'entorn de protecció
- Origen: intersecció de la prolongació del límit nord de la parcel·la cadastral núm. 38 del polígon 5 amb el camí que va paral·lel a l'autopista denominat de Cremadelles, punt A.
- Sentit: horari.
- Línia delimitadora: des de l'origen la línia incorpora el camí de Cremadelles fins que gira i inclou el barranc de Portelles fins a l'autopista. Voreja l'autopista i gira pel límit nord de la parcel·la cadastral núm. 38, que recorre fins al punt A.
3. Normativa de protecció del monument i el seu entorn
3.1. Monument
Article primer. Cal ajustar-se al que disposa la secció segona, règim dels béns immobles d'interés cultural, del capítol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià aplicable a la categoria de Monument.
Article segon. Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i el gaudi patrimonial del bé i que contribuïsquen a la consecució dels dits fins. L'autorització particularitzada d'ús s'ha de regir pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
3.2. Entorn de protecció
Article tercer. De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, qualsevol intervenció que pretenga abordar-se en l'entorn de protecció del monument requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de Cultura. Esta autorització s'haurà d'emetre d'acord amb els criteris establits en la present normativa, i per als aspectes no previstos en esta, aplicant directament els criteris previstos en l'article 39 de la llei esmentada.
La present normativa regirà amb caràcter indefinit fins que no siga revisada mitjançant la validació patrimonial d'un pla especial que, vinculat a la implantació de la via ferroviària Gandia-Oliva-Dénia, comprenga com a mínim l'àmbit ara delimitat a l'efecte de constituir-se en pla especial de protecció del monument i el seu entorn segons el que establix la legislació patrimonial. Este pla s'haurà d'orientar a combinar la innovació infraestructural i la necessària accessibilitat, llegibilitat, comprensió ambiental i gaudi sociocultural del bé, associant al seu tractament, de manera integrada, la solució ferroviària -en tot l'eix traçat definit en el projecte sotmés a informació pública per la Direcció General de Transports, Ports i Costes, segons la Resolució de 27 de febrer de 2001 (BOE 16.03.2001)- de la plataforma, dels accessos i de l'estació que ha de donar servici al Verger, així com la millora ambiental del conjunt resultant.
Totes les intervencions requeriran, per al tràmit d'autorització, la definició precisa del seu abast, amb la documentació tècnica que per la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació parcel·lària i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la transcendència patrimonial.
Article quart. El pla especial a què es referia l'article precedent haurà d'establir les bases d'ordenació i tractament tutelar definitiu de l'entorn. Serà redactat a càrrec de les instàncies promotores de la infraestructura i a més d'abordar la regulació de la totalitat de l'àmbit protegit, el relacionarà convenientment amb l'extensió superficial més àmplia que siga necessari intervindre per a garantir-ne la correcta articulació territorial i evitar una segregació espacial i funcional que puga marginalitzar el monument i el seu envoltant més immediat. A este efecte, l'ordenació haurà de sintetitzar l'harmonització dels components estructurals, funcionals i paisatgístics deutors de la naturalesa rústica del lloc amb els inherents a les exigències tècniques de la nova infraestructura i del seu correcte servici públic. Particularment haurà de revalorar el camí de Cremadelles com a referent d'accés, i proveir-lo de continuïtat en direcció nord, de manera tangent a la línia ferroviària, assegurant una interconnexió prou diàfana amb la torre, encara que siga de tipus constructiu o arquitectònic, i relacionada, si és convenient per a una integració correcta, amb el plantejament conjunt de l'estació ferroviària, l'enclavament de la qual serà fixat definitivament. També haurà de garantir el funcionament hidràulic i el reconeixement físic del barranc de Portelles, i l'espai clos pels distints eixos infraestructurals, i molt especialment l'àrea immediata a la torre, haurà de rebre un tractament que mantinga o recorde de manera efectiva la contextualització agrícola que històricament ha acompanyat el monument.
Article cinqué. A fi de preservar la contextualització paisatgisticorural de la torre, en l'etapa transitòria de caràcter indefinit en què es dispensa la provisió de Pla Especial no s'autoritzarà cap edificació per a cap ús, i quedaran expressament prohibits els abocaments de residus i moviments de terres, excepte els propis de les labors agrícoles i els que siguen requerits per a l'estudi, la conservació i la millora ambiental. En este mateix marc normatiu, no es permetran instal·lacions, paviments o elements emergents com ara fanals, sitges, marquesines, rètols, depòsits elevats, etc. que desvirtuen el caràcter rústic de l'àmbit protegit, ni la col·locació de tanques opaques o d'altres amb un impacte formal que pertorbe la continuïtat paisatgística del territori.
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior que, en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en la dita escena, excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i durant un temps limitat, sol·liciten i obtinguen autorització expressa.
Article sisé. Els canvis en l'ús agrícola actual o en els espais de recreació esportiva, cultural o paisatgística de l'àmbit hauran de ser objecte d'autorització segons l'article tercer d'esta normativa.
Article seté. En qualsevol intervenció que afecte el subsòl de l'immoble o el seu entorn de protecció, caldrà aplicar el règim tutelar establit en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5711, del 26-02-2008 (2008/2183)

ORDEN de 21 de diciembre de 2007, de la Conselleria de Cultura y Deporte por la que se delimita el entorno de protección de la Torre Blanc de Morell en El Verger (Alicante) y se establece la normativa de protección del mismo.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5711

Fecha DOGV
:   26-02-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/2183

CVE


Fecha del documento
:   21-09-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Orden

Descriptores 

:   * [Verger, el](javascript:void(0))
    * [protección del patrimonio](javascript:void(0))
    * [bien cultural](javascript:void(0))
    * [monumento](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ORDEN de 21 de diciembre de 2007, de la Conselleria de Cultura y Deporte por la que se delimita el entorno de protección de la Torre Blanc de Morell en El Verger (Alicante) y se establece la normativa de protección del mismo. [2008/2183]
De conformidad con lo dispuesto en la Disposición Adicional Primera de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, tienen consideración de Bien de Interés Cultural integrantes del patrimonio cultural valenciano, aquellos bienes que a la entrada en vigor de la misma ya gozaran de la mencionada calificación al amparo de la Ley 16/85, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico Español, tanto mediante expediente individualizado como en virtud de lo preceptuado en el art. 40.2 y en sus Disposiciones Adicionales Primera y Segunda.
Asimismo, la Disposición Adicional Segunda de la Ley 16/1985 otorga la consideración de Interés Cultural a los bienes a que los que atribuye este carácter el Decreto de 22 de abril de 1949, del Ministerio de Educación Nacional, sobre protección de los castillos españoles (BOE de 05/05/49).
La Torre Blanc de Morell en El Verger goza, por ministerio de la Ley, de la consideración de Bien de Interés Cultural con la categoría de Monumento y con esta condición consta inscrita en el Registro general de Bienes de Interés Cultural dependiente del Ministerio de Cultura.
En el ejercicio de la facultad contenida en la Disposición Transitoria Primera de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, relativa a la complementación de las declaraciones producidas con anterioridad a la entrada en vigor de la misma, a fin de adaptar su contenido a los requisitos que en esta se establecen, la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano acordó, mediante resolución de fecha 27 de julio de 2005 (DOGV núm 5.082 de 31.08.05), tener por incoado expediente de delimitación del entorno de protección y de determinación de la normativa de protección de la Torre Blanc de Morell en El Verger, al tiempo que se procedió a abrir un plazo de información pública.
En cumplimiento de los preceptos antes referidos, esta última resolución, con sus anexos, fue comunicada a los interesados en el expediente, a los que se les concedió trámite de audiencia valorándose sus argumentos desde la perspectiva patrimonial, como queda acreditado en el expediente, con lo que se han cumplimentado todos los trámites preceptivos legalmente previstos para la delimitación del entorno de protección y el establecimiento de su correspondiente normativa de protección.
En virtud de lo expuesto, y en cumplimiento de lo que dispone el Decreto 119/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Cultura y Deporte, y en uso de las facultades conferidas por el artículo 28 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell,
ORDENO
Primero
Delimitar el entorno de protección de la Torre Blanc de Morell en El Verger (Alicante) y establecer la normativa de protección del Monumento y de su entorno.
Segundo
El entorno de protección del Bien de Interés Cultural queda definido tanto literal como gráficamente en los anexos adjuntos que forman parte de la presente orden.
Tercero
La normativa de protección consta, asimismo, en el anexo primero de la presente orden.
Cuarto
Comunicar la presente delimitación de entorno de protección de la Torre Blanc de Morell en El Verger (Alicante) y determinación de su normativa protectora al Registro General de Bienes de Interés Cultural a los efectos de su constancia en el mismo.
Disposición adicional.
La presente orden se inscribirá en la Sección Primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano.
Disposición final.
La presente orden se publicará en el Boletín Oficial del Estado y entrará en vigor el día siguiente a su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Valencia, 21 de diciembre de 2007
La consellera de Cultura y Deporte
Trinidad Miró Mira
ANEXO I
DELIMITACIÓN DEL ENTORNO
Y NORMATIVA DE PROTECCIÓN
1. Justificación de la delimitación propuesta
1.1 Caracterización del entorno
El enclave del inmueble defensivo, Bien de Interés Cultural, es estratégico y respondía a razones geográficas y productivas inherentes a la colonización humana del lugar. La torre se sitúa al pie de la Penya Roja, puntal perteneciente al macizo montañoso de la Serra Segària en su día acastillado, justo en el inicio de la llanura litoral que se extiende a oriente a modo de franja agrícola fértil que alberga los núcleos urbanos costeros al sur de la Marjal de Oliva-Pego. Con una configuración más próxima a la casa-fortaleza que a la de torre defensiva o de vigía y situada al abrigo de otras implantaciones defensivas y poblacionales del territorio de origen medieval, cabe contextualizar el inmueble en la componente productiva, agrícola, del lugar, refrendada hasta nuestros días por su vinculación con el cultivo de un predio envolvente y por la adhesión posterior de edificaciones concebidas a tal fin, como las que pueden observarse en la actualidad.
Si bien el macizo montañoso, a sus espaldas, proveía a la torre de un escenario a priori más estable, en el frente opuesto la morfología territorial era susceptible de mayores cambios. En efecto, la llanura ha ido variado, primero por la decantación agrícola, a lo largo del S.XX, al cultivo de cítricos, cuya configuración de huertos y presencia arbórea se traduce en la recaracterización que actualmente presenta el entorno próximo del inmueble y, después, por la progresiva afección del proceso urbanizador e infraestructural que desde los años 60 del mismo siglo se ha ido extendiendo en estas comarcas. De este último proceso, la incidencia mayor que ha sufrido el ámbito próximo al inmueble ha sido la introducción, precisamente en su escena hipotéticamente más estable, de la autopista A-7 enclavada en el arranque del macizo montañoso y semielevada, en un nivel dominante por encima de la torre -convertida así en hito fugaz de la panorámica automovilística sobre toda la planície-, dejándola cercada por un límite artificial pero irreversible que ha cercenado territorialmente su entorno originario.
Con dicha autopista se inicia la constitución de un corredor o canal de infraestructuras, básicamente de transporte (aprovechable también para energía, comunicaciones, etc.) de alcance nacional o regional y de interés público evidente. El agrupamiento físico de tales infraestructuras tiende a minimizar -o al menos no agravar innecesariamente-, el impacto de las servidumbres territoriales que estas imponen a gran escala pero, por su propia naturaleza, no puede orillar las consecuencias transformadoras a escala detallada, por tanto, tampoco puede evitar sus efectos sobre los puntuales y escasos lugares patrimoniales que se encuentren a su paso. Por ello, cuando en aras de un interés público también reconocido, como es el patrimonial, sea exigible la salvaguardia de los valores asociados a tales lugares, no habrá más vía que la de procurar una conciliación de intereses, un acuerdo de compromiso, modulando, en lo posible, las exigencias transformadoras que tales infraestructuras, escasamente flexibles, imprimen a los lugares sobre los que se implantan. Esa ha sido la labor tutelar en el caso, en este mismo corredor, de la reciente implantación de la variante de la CN-332 Ondara-El Verger adjunta a la autopista por su flanco oriental, entre ella y el monumento, cuyas incidencias en el entorno fueron condicionadas mediante autorización emitida por la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en fecha 07 de febrero de 2005 y esa habrá de ser la actuación en el futuro ante la anunciada implantación de una nueva infraestructura, esta vez ferroviaria, definida en el "Proyecto de Conexión Ferroviaria Oliva-Denia, Segundo Tramo de la prolongación hasta Dénia de la línea València-Gandia" que fue sometido a información pública por la Direcció General de Transports, Ports i Costes según Resolución de fecha 27 de febrero de 2001 (BOE 16.03.2001).
El mencionado proyecto ferroviario corresponde a una nueva infraestructura largamente reclamada, que tiene por base una demanda social y económica firme finalmente asumida por las administraciones públicas responsables de proveerla, si bien no cuenta aún con un calendario definido para su puesta en marcha. A la vista de los estudios técnicos en que se apoya, cabe prever que mantenga en su momento la implantación por este canal o corredor de transportes, según trazas paralelas, por su flanco este, a la autopista y variante antes citadas. Si como se anuncia, la plataforma ha de responder a la misma tipología ferroviaria de la línea matriz y su trazas han de tender a evitar segregaciones territoriales de grandes áreas, la disposición de la línea difícilmente variará respecto de lo proyectado y, por tanto, su implantación tendrá importantes efectos transformadores sobre el entorno de la torre al discurrir ante su frente oriental y en proximidad -a unos 50 m. a ella. No obstante, la materialización de la plataforma en ese particular enclave y de la estación inicialmente prevista en sus cercanías, así como el tratamiento de su área de influencia, están técnicamente abiertas de modo que, en el futuro, puedan ofrecer soluciones de detalle que respondan a premisas patrimoniales en aras a la conciliación de intereses antes señalada.
Así pues, la proposición normativa de tipo tutelar que conforme a Ley cabe asociar al monumento y que, junto con la delimitación física del entorno, es objeto de la presente orden, deberá contemplar dos escenarios, uno relacionado por tiempo indefinido con la caracterización actual y otro, para el caso en que la infraestructura prevista venga a implantarse y vaya a tomar cuerpo incidiendo sobre el lugar.
Para la definición del primer escenario se tomará como base el hecho de que la realidad contextual con la que se percibe hoy día el monumento manifiesta unas cualidades dignas de aprecio y por ello, en tanto subsistan las condiciones sobre las que actualmente se asientan, debe ser preservada en toda su congruencia. Sin embargo, como tal situación no puede fijarse de manera inamovible por cuanto pende sobre sus fundamentos una importante transformación (que de llevarse a cabo les hará entrar en crisis y conllevará la imposición «de facto» de una reconsideración significativa del ambiente contextual del bien), ante esta eventualidad, actualmente previsible, la normativización de entorno habrá de ofrecer un segundo escenario tutelar que reserve instrumentos efectivos para articular una modulación patrimonialmente positiva de la materialización de la línea ferroviaria. Un escenario que asegure la viabilidad de generar otra envolvente, más urbanizada, sin duda distinta pero igualmente congruente, orientada a conjugar la innovación infraestructural con la necesaria accesibilidad, legibilidad, comprensión ambiental y disfrute sociocultural del bien.
Criterios de delimitación
La delimitación del entorno de protección se establece en función de los siguientes criterios:
Topográficos y paisajísticos, lo que lleva a incluir la parcela que constituye el entorno inmediato a la torre, los accidentes geográficos y los caminos más próximos desde donde es posible su contemplación. La autopista A-7 situada al oeste impone un límite contundente al entorno del monumento reforzado por la reciente implantación de la variante de la CN-332 Ondara-El Verger adjunta a ella por su flanco oriental, entre la misma y el monumento. Al otro lado de la torre, es decir, por su frente este, se extienden los campos agrícolas de la partida del Clot del Francés cuyo Camí de Cremadelles sirve de acceso a la misma y dibuja un límite reconocible desde el que se percibe paisajísticamente el bien. Por el sur se sitúa el Barranc de Portelles como accidente natural segregador cuya distancia a la torre dará la medida razonable de un acotamiento norte, más abstracto en su selección pero ligado a la parcelación agrícola que caracteriza el lugar.
Arqueológicos, incorporando los predios -edificaciones, campos, accesos y superficies asociadas- en torno a la torre, como prevención cautelar sobre hipotéticos hallazgos ligados al enclave defensivo y productivo personificado por el monumento.
Jurídico-administrativos, estableciendo límites que faciliten su definición.
2. Delimitación del entorno de protección
Origen:, intersección de la prolongación del linde norte de la parcela catastral nº 38 del polígono 5 con el camino que discurre paralelamente a la autopista llamado de Cremadelles, punto A.
Sentido: horario.
Línea delimitadora: desde el origen la línea incorpora el camino de Cremadelles hasta girar e incluir el barranco de Portelles hasta la autopista. Bordea la autopista y gira por el linde norte de la parcela catastral nº 38, recorriéndolo hasta el punto A.
3. Normativa de protección del Monumento y su entorno.
3.1. Monumento:
Artículo primero. Se atenderá a lo dispuesto en la Sección Segunda, Régimen de los bienes inmuebles de interés cultural, del Capítulo III de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano aplicable a la categoría de Monumento.
Artículo segundo. Los usos permitidos serán todos aquellos que sean compatibles con la puesta en valor y disfrute patrimonial del bien y contribuyan a la consecución de dichos fines. La autorización particularizada de uso se regirá según lo dispuesto por el artículo 18 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
3.2 Entorno de protección:
Artículo tercero. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano, cualquier intervención que pretenda abordarse en el entorno de protección del monumento, requerirá de la previa autorización de la conselleria competente en materia de cultura.Esta autorización se emitirá conforme a los criterios establecidos en la presente normativa, y en lo no previsto en la misma, mediante al aplicación directa de los criterios contemplados en el artículo 39 de la citada Ley.
La presente normativa regirá con carácter indefinido en tanto no sea revisada mediante la validación patrimonial de un Plan Especial que, vinculado a la implantación de la vía ferroviaria Gandia-Oliva-Dénia, abarque cuanto menos el ámbito ahora delimitado a los efectos de constituirse en Plan Especial de Protección del Monumento y su Entorno según lo establecido en la legislación patrimonial. Dicho plan se orientará a conjugar la innovación infraestructural con la necesaria accesibilidad, legibilidad, comprensión ambiental y disfrute sociocultural del bien, asociando a su tratamiento, de manera integrada, la solución ferroviaria -a lo largo del eje trazado definido en el proyecto sometido a información pública por la Direcció General de Transports, Ports i Costes según Resolución de fecha 27 de febrero de 2001 (BOE 16.03.2001)- de la plataforma, de los accesos y de la estación que ha de dar servicio a El Verger, así como la mejora ambiental del conjunto resultante.
Todas las intervenciones requerirán, para su trámite autorizatorio, la definición precisa de su alcance, con la documentación técnica que por su especificidad les corresponda, y con la ubicación parcelaria y el apoyo fotográfico que permita constatar la situación de partida y su trascendencia patrimonial.
Artículo cuarto. El Plan Especial al que se ha referido el artículo precedente sentará las bases de ordenación y tratamiento tutelar definitivo de dicho entorno. Será redactado a cargo de las instancias promotoras de la infraestructura y, además de abordar la regulación de la totalidad del ámbito protegido, lo relacionará convenientemente con aquella extensión superficial más amplia que sea necesario intervenir para garantizar su correcta articulación territorial y evitar una segregación espacial y funcional que pueda marginalizar el monumento y su envolvente más inmediata. A tal efecto, la ordenación habrá de sintetizar la armonización de las componentes estructurales, funcionales y paisajísticas deudoras de la naturaleza rústica del lugar con aquellas inherentes a las exigencias técnicas de la nueva infraestructura y de su correcto servicio público. Particularmente habrá de revalorizar el Camí de les Cremadelles, como referente de acceso, y proveerle de continuidad en dirección norte, de manera tangente a la línea ferroviaria, asegurando respecto del mismo una interconexión suficientemente diáfana, aún cuando sea de tipo constructivo o arquitectónico, con la torre y relacionada, de ser conveniente para su correcta integración, con el planteamiento conjunto de la estación ferroviaria, cuyo enclave será fijado definitivamente. También deberá garantizar el funcionamiento hidráulico y el reconocimiento físico del Barranc de Portelles, mientras que el espacio confinado por los distintos ejes infraestructurales, y muy especialmente, el área inmediata a la torre recibirá un tratamiento que mantenga, o rememore de manera efectiva, la contextualización agrícola que históricamente ha acompañado al monumento.
Artículo quinto. A fin de preservar la contextualización paisajístico-rural de la torre, en la etapa transitoria de carácter indefinido en la que está dispensada la provisión de Plan Especial no se autorizará edificación alguna para cualquier uso, quedando expresamente prohibidos los vertidos de residuos y movimientos de tierras, salvo los propios de las labores agrícolas y aquellos que sean requeridos para su estudio, conservación y mejora ambiental. En este mismo marco normativo, no se permitirán instalaciones, pavimentos o elementos emergentes tales como farolas, silos, marquesinas, rótulos, depósitos elevados etc., que desvirtúen el carácter rústico del ámbito protegido, ni la implantación de vallados opacos u otros cuyo impacto formal perturbe la continuidad paisajística del territorio.
Queda proscrita la introducción de anuncios o publicidad exterior que, en cualquiera de sus acepciones, irrumpa en dicha escena, salvo la de actividades culturales o eventos festivos que, de manera ocasional, reversible y por tiempo limitado solicite y obtenga autorización expresa.
Artículo sexto. Los cambios en el uso agrícola actual o en los espacios de recreo deportivo, cultural o paisajístico del ámbito serán objeto de autorización según el artículo tercero de esta normativa.
Artículo séptimo. En cualquier intervención que afecte al subsuelo del inmueble o su entorno de protección, resultará de aplicación el régimen tutelar establecido en el art. 62 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, para la salvaguarda del patrimonio arqueológico.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML