Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6835, del 07-08-2012 (2012/7853)

ORDE 11/2012, d'1 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual es regula l'aplicació de la condicionalitat i s'establixen els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals a la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2012/08/01/11/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6835

Data del DOGV
:   07-08-2012

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2012/7853

CVE


Data del document
:   01-08-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [alimentació animal](javascript:void(0))
    * [ajuda a l'agricultura](javascript:void(0))
    * [explotació agrària](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [protecció del medi ambient](javascript:void(0))
    * [producte fitosanitari](javascript:void(0))

ORDE 11/2012, d'1 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual es regula l'aplicació de la condicionalitat i s'establixen els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals a la Comunitat Valenciana. [2012/7853]
Índex
Preàmbul
Capítol I. Qüestions de caràcter general
Article 1. Objecte i àmbit d'aplicació.
Article 2. Definicions.
Article 3. Obligacions de la condicionalitat a la Comunitat Valenciana.
Article 4. Pastures permanents.
Capítol II. Control de la condicionalitat
Article 5. Coordinació dels controls de la condicionalitat.
Article 6. Plans de controls de la condicionalitat de la Comunitat Valenciana.
Article 7. Realització dels controls de la condicionalitat.
Article 8. Actes de control.
Article 9. Informe.
Article 10. Aplicació de reduccions o exclusions.
Article 11. Notificació.
Capítol III. Procediment per a sol·licitar les excepcions
Article 12. Procediment per a sol·licitar les excepcions al compliment de les bones condicions agràries i mediambientals.
Disposició final. Entrada en vigor
Annex I: Compliment dels requisits legals de gestió especificats en l'annex II del Reglament (CE) 73/2009.
Annex II: Bones condicions agràries i mediambientals.
Annex III: Requisits mínims d'utilització d'adobs i productes fitosanitaris i altres requisits mínims per als sol·licitants.
Annex IV: Sol·licitud d'excepció de prohibició d'arrancada de cultius llenyosos de secà en pendent sense substitució.
Annex V: Comunicació prèvia a la realització d'operacions de treballs per a la reparació de terrenys afectats per xaragalls/reguerons, rodaments profunds i/o eliminació de la coberta abans que esta comence a competir amb el cultiu.
Annex VI: Sol·licitud d'excepció de prohibició de crema de restolls en cereals, lleguminoses i proteaginoses.
Annex VII: Sol·licitud d'excepció de prohibició d'eliminació o modificació d'elements estructurals.
PREÀMBUL
El Decret 185/2010, de 5 de novembre (DOCV del 10.11.2010), pel qual es regula el contingut i els requisits mínims dels plans de control de les ajudes finançades a càrrec del Fons Europeu de Garantia Agrària (d'ara en avant FEAGA) i del Fons Europeu Agrícola de Desenrotllament Rural (d'ara en avant FEADER), deroga el Decret 91/2006, de 23 de juny, del Consell, sobre l'aplicació de la condicionalitat en relació amb les ajudes directes en el marc de la política agrícola comuna en l'àmbit de la Comunitat Valenciana i en la disposició final segona autoritza les conselleries competents en la matèria per a dictar les disposicions necessàries per al desenrotllament dels distints plans de control de les ajudes comunitàries a càrrec dels fons FEAGA o FEADER.
De conformitat amb esta disposició, és procedent dictar l'orde que regula la condicionalitat i els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals que han de complir els agricultors que reben pagaments directes en el marc de la política agrícola comuna, els beneficiaris de determinades ajudes de desenrotllament rural i els agricultors que reben ajudes en virtut dels programes de suport a la reestructuració i reconversió i a la prima per arrancada de la vinya.
Respecte a la condicionalitat, el Reglament (CE) núm. 73/2009, del Consell, de 19 de gener de 2009, pel qual s'establixen les disposicions comunes aplicables als règims d'ajuda directa als agricultors en el marc de la política agrícola comuna i s'instauren determinats règims d'ajuda als agricultors i pel qual es modifiquen els Reglaments (CE) núm. 1290/2005, R(CE) núm. 247/2006 i R(CE) núm. 378/2007 i es deroga el Reglament (CE) núm. 1782/2003, establix en els articles 4 i 6 que tot agricultor que perceba pagaments directes en virtut de l'annex I haurà d'observar els requisits legals de gestió a què fa referència l'annex II i les bones condicions agràries i mediambientals definides pels estats membres en l'àmbit nacional o regional, sobre la base del marc que establix l'annex III.
D'altra banda, el Reglament (CE) núm. 1698/2005, del Consell, de 20 de setembre de 2005, relatiu a l'ajuda al desenrotllament rural a través del Fons Europeu Agrícola de Desenrotllament Rural (FEADER), modificat pel Reglament (CE) núm. 74/2009, del Consell, de 19 de gener de 2009, establix en l'article 51 que s'han de complir obligatòriament els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals per als beneficiaris de determinades ajudes de desenrotllament rural previstes en els incisos i) a v) de la lletra a) i en els incisos i), iv) i v) de la lletra b) de l'article 36, així com els requisits mínims d'utilització d'adobs i de productes fitosanitaris per als beneficiaris de les ajudes agroambientals de l'esmentat reglament. Amb posterioritat, el Reglament (CE) 65/2011, de la Comissió, de 27 de gener de 2011, ha establit les disposicions d'aplicació del Reglament (CE) núm. 1698/2005, pel que fa als procediments de control de la condicionalitat en relació amb les mesures d'ajuda al desenrotllament rural.
A més, el Reglament (CE) núm. 479/2008, del Consell, de 29 d'abril de 2008, pel qual s'establix l'organització comuna del mercat vitivinícola, establix en els articles 20 i 103 respectivament que els agricultors que reben ajudes en virtut dels programes de suport a la reestructuració i reconversió de la vinya així com els que reben pagaments de la prima per arrancada, hauran de respectar els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals.
El Reglament (CE) núm. 1122/2009, de la Comissió, de 30 de novembre de 2009, pel qual s'establixen les normes de desplegament del Reglament (CE) núm. 73/2009, del Consell, en allò que fa referència a la condicionalitat, la modulació i el sistema integrat de gestió i control en els règims d'ajuda directa als agricultors establits per eixe reglament, i les normes de desplegament del Reglament (CE) núm. 1234/2007, del Consell, en allò que fa referència a la condicionalitat en el règim d'ajuda establit per al sector vitivinícola.
Basant-se en l'expressat anteriorment i de conformitat amb l'article 4.2 del Reglament (CE) núm. 73/2009, l'autoritat nacional, per mitjà de el Reial Decret 486/2009, de 3 d'abril, pel qual s'establixen els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals que han de complir els agricultors i ramaders que reben pagaments directes en el marc de la política agrícola comuna, els beneficiaris de determinades ajudes de desenrotllament rural i els agricultors que reben ajudes en virtut de programes de suport a la reestructuració i reconversió i a la prima per arrancada de la vinya, modificat recentment pel RD 202/2012, de 23 de gener, a més d'introduir les modificacions de la legislació comunitària, inclou les recomanacions de la Comissió en relació amb l'aplicació de la condicionalitat, relatives a simplificar i aclarir alguns requisits amb l'objectiu d'afavorir el seu compliment i control, i proporcionar als agricultors i ramaders la llista de requisits legals de gestió i de bones condicions agràries i mediambientals que han de respectar.
D'acord amb el que establixen el Decret 123/2006, de 8 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova i regula l'Estatut de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària (d'ara en avant AVFGA), i el Decret 124/2006, de 8 de setembre, del Consell, es designa esta com a l'organisme pagador, i també serà la competent per a aprovar la proposta del càlcul de les reduccions i exclusions previstes en el Reglament (CE) núm. 1122/2009, de 30 de novembre de 2009.
En la tramitació d'esta orde, i en compliment dels tràmits procedimentals previstos en l'article 43 de la Llei del Consell, s'han efectuat les preceptives consultes a les conselleries implicades, organitzacions, entitats i associacions amb interessos afectats pel contingut d'esta orde.
Per això, i en virtut de les facultats que em conferix l'article 35 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell,
ORDENE
CAPÍTOL I
Qüestions de caràcter general
Article 1. Objecte i àmbit d'aplicació
1. Esta orde té com a objecte establir, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals que han de complir:
a) Els agricultors que reben pagaments directes, en virtut de l'aplicació de l'article 4 del Reglament (CE) 73/2009, del Consell, de 19 de gener de 2009, pel qual s'establixen les disposicions comunes aplicables als règims d'ajuda directa als agricultors en el marc de la política agrícola comuna i s'instauren determinats règims d'ajuda als agricultors i pel qual es modifiquen els reglaments (CE) núm. 1290/2005, (CE) núm. 247/2006 i (CE) núm. 378/2007 i es deroga el Reglament (CE) núm. 1782/2003 i d'algun dels règims d'ajuda enumerats en l'annex I del mateix reglament.
b) Els beneficiaris de les ajudes previstes en els incisos i) a v) de la lletra a) i en els incisos i), iv) i v) de la lletra b) de l'article 36 del Reglament (CE) núm. 1698/2005, del Consell, de 20 de setembre de 2005, relatiu a l'ajuda al desenrotllament rural a través del Fons Europeu Agrícola de Desenrotllament Rural (FEADER).
c) Els agricultors que reben ajudes en virtut dels programes de suport a la reestructuració i reconversió de la vinya i els que reben pagaments de la prima per l'arrancada d'esta, segons el que disposen els articles 20 i 103 del Reglament (CE) núm. 479/2008, de 29 d'abril de 2008, pel qual s'establix l'organització comuna del mercat vitivinícola.
2. La present orde serà aplicable als titulars d'explotacions situades totalment o en part en el territori de la Comunitat Valenciana que reben pagaments directes d'acord amb algun règim d'ajuda previst en l'apartat 1 d'este article.
3. L'àmbit de compliment de la condicionalitat és el conjunt de requisits legals de gestió (actes, annex I) i bones condicions agràries i mediambientals (previstes en l'annex II), que han de complir tots els productors en les distintes àrees en relació amb la condicionalitat.
Estos àmbits són:
Àmbit 1: Medi ambient.
Àmbit 2: Salut pública, zoosanitat i fitosanitat.
Àmbit 3: Bones condicions agràries i mediambientals.
Àmbit 4: Benestar animal.
Cada un dels anteriors àmbits es compon de diversos actes o normes referits a diversos punts o elements sobre els quals s'efectuarà el control, basant-se en la relació descriptiva de fets que poden determinar incompliments i als quals s'assigna una puntuació en funció de la gravetat.
4. Així mateix, establix el procediment administratiu per a sol·licitar les autoritzacions excepcionals en matèria de bones condicions agràries i mediambientals.
Article 2. Definicions
Als efectes d'esta orde, seran aplicables les definicions contingudes en el Reglament (CE) núm. 73/2009, en el Reglament (CE) núm. 1122/2009 i en el Reial Decret 486/2009, de 3 d'abril, així com les següents:
1. Zones vulnerables a la contaminació per nitrats: zones determinades per la Comunitat Valenciana en què s'han de complir unes mesures per a evitar la contaminació i que s'establixen en l'Orde de 12 de desembre de 2008, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació (DOCV núm. 5922, de 29.12.2008), que ha sigut modificada per l'Orde 10/2010, de 24 de febrer (DOCV núm. 6223, de 10.03.2010). Les zones declarades com a vulnerables a la contaminació per nitrats s'establixen en els decrets del Consell següents: Decret 13/2000, de 25 de gener (DOGV núm. 3677, de 31.01.2000), Decret 11/2004, de 30 de gener (DOGV núm. 4683, de 03.02.2004) i Decret 218/2009, de 4 de desembre (DOCV núm. 6162, de 10.12.2009).
2. Zones amb elevat risc d'erosió: recintes amb un pendent mitjà superior al 35% o les definides per l'Inventari Nacional d'Erosió de Sòls (2002-2012) del Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí.
3. Terrasses de retenció: cada un dels espais de terreny pla o que tendixen cap a l'horitzontalitat com a resultat de la instal·lació o conservació d'elements de contenció de la terra com ara parets, màrgens de maçoneria, bancals de pedra seca o els ribassos proveïts de vegetació herbàcia, arbustiva o arbòria. També estan incloses les terrasses i rases de contorn derivades del treball a nivell i les barreres vives vegetals perpendiculars al pendent que, per mitjà del control dels escolaments, protegixen el sòl de l'erosió.
4. Element estructural: aquells components de la parcel·la que per les seues característiques complixen funcions rellevants per a mantindre el seu potencial productiu i per a conservar la fauna, flora i el paisatge associat a l'exercici de l'activitat agrària. Als efectes d'esta orde tindran la consideració d'elements estructurals els següents:
a) Màrgens de les parcel·les: límits i ribassos. S'inclou en esta definició tota vegetació associada als límits i ribassos de la parcel·la, excepte les espècies de vegetació espontània no desitjada. Ribàs: porció de terra amb elevació i declivi o en forma de talús que separa dos terrenys de cultiu que estan a distint nivell.
b) Terrassa de retenció: tal com es definix en l'apartat 3 d'este article.
c) Illes i enclavaments de vegetació natural: porcions de vegetació natural, aïllades d'altres, que estan envoltats de cultius, en els quals les espècies que hi viuen veuen dificultats els seus moviments, relacions i desenrotllament.
d) Penyals i/o vedrunes: roca o conjunt de roques amb una superfície projectada sobre el plànol horitzontal mínima de 5 m² que afavorisquen la conservació de la fauna silvestre.
e) Tanques i arbratge o boscos de ribera, que es troben en l'interior de la parcel·la.
f) Tolles, llacunes, estanys i abeuradors naturals.
g) Arbres de barrera en línia, i arbres en grup o aïllats.
h) Xicotetes construccions, com ara murs de pedra seca, antics colomers o altres elements d'arquitectura tradicional que puguen servir de recer per a la flora i la fauna.
Article 3. Obligacions de la condicionalitat a la Comunitat Valenciana
1. Els sol·licitants de les ajudes relacionats en l'article 1 d'esta orde hauran de complir els requisits legals de gestió definits en l'annex I, en els àmbits de medi ambient, salut pública, fitosanitat i zoosanitat i benestar animal, així com les normes que regulen les bones condicions agràries i mediambientals exigibles per a evitar l'erosió, per a conservar la matèria orgànica del sòl, per a evitar la compactació i mantindre l'estructura dels sòls i per a garantir un nivell mínim de manteniment i previndre el deteriorament dels hàbitats, definits en l'annex II d'esta orde.
2. A més dels requisits a què es referix l'apartat anterior, els beneficiaris de les ajudes agroambientals, previstes en l'article 36, lletra a), incís iv) del Reglament (CE) núm. 1698/2005, del Consell, de 20 de setembre de 2005, hauran de complir els requisits mínims d'utilització d'adobs i productes fitosanitaris establits en el Programa de Desenrotllament Rural de la Comunitat Valenciana i que es recullen en l'annex III.
3. Els titulars d'explotacions agràries descrits en l'apartat c) de l'article 1, hauran de respectar, durant els tres anys següents a l'1 de gener de l'any natural en què s'haja produït el primer pagament, els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals que es detallen en esta orde.
4. La condicionalitat ha de complir-se durant tot l'any natural corresponent al de presentació de la sol·licitud d'ajudes, excepte en el cas descrit en el punt 3 d'este article.
Article 4. Pastures permanents
Les persones titulars de superfícies dedicades a pastures permanents s'han d'atindre a les exigències previstes en la normativa comunitària, així com a les que establisquen, si és el cas, l'Estat i esta Comunitat en exercici de les seues competències, a fi de previndre que la superfície total de pastures permanents no patisca una reducció significativa d'acord amb el que preveu l'article 6 del Reglament (CE) núm. 73/2009 i en l'article 3 del Reglament (CE) núm. 1122/2009, de la Comissió, on es recullen els marges de reducció anuals admissibles respecte de la proporció de referència per a 2003.
En el cas de pastures permanents hauran de mantindre's en les condicions adequades i evitar que el matoll les degrade o les invadisca, d'acord amb el que establix la norma 4 del annex II del Reial Decret 486/2009, ja siga per mitjà del manteniment d'un nivell mínim de càrrega ramadera efectiva o per mitjà de la realització d'una labor de manteniment adequada, que evite la degradació de la pastura de què es tracte i evitar-ne la invasió per matoll.
CAPÍTOL II
Control de la condicionalitat
Article 5. Coordinació dels controls de la condicionalitat
1. El Fons Espanyol de Garantia Agrària (FEGA), adscrit al Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, serà l'autoritat nacional encarregada del sistema de coordinació dels controls de la condicionalitat, en el sentit de l'article 20.3 del Reglament (CE) núm. 73/2009.
2. A la Comunitat Valenciana, per mitjà de Decret 124/2006, de 8 de setembre, del Consell, es designa com a l'organisme pagador de les ajudes del FEAGA/FEADER a la Comunitat Valenciana l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària (AVFGA), que delega per mitjà dels acords de 13 de setembre de 2011 i de 26 de abril de 2012 de les funcions d'autorització de pagaments i la pràctica de les inspeccions de control, necessàries per a verificar la realitat dels fets que servixen de base als pagaments, de conformitat amb la legislació sectorial de la Unió Europea (FEAGA i FEADER), en la direcció general amb competències sobre la política agrícola comuna.
3. Esta direcció general és l'organisme especialitzat de control (OEC) de condicionalitat de la Comunitat Valenciana i dirigix esta funció en col·laboració amb les unitats administratives en la matèria i, per tant, amb competència per a la realització dels controls o comprovacions sobre el compliment dels requisits i les normes que conformen la condicionalitat.
Article 6. Plans de controls de condicionalitat de la Comunitat Valenciana
L'organisme pagador, a proposta de l'OEC, aprovarà el pla de controls de condicionalitat de la Comunitat Valenciana, ajustat als criteris generals del pla nacional i als especificats en el Reglament (CE) 1122/2009 i en el Decret 185/2010, de 5 de novembre, del Consell, pel qual regula el contingut i els requisits mínims dels plans de control de les ajudes finançades a càrrec del Fons Europeu Agrícola de Garantia Agrària (FEAGA) i al Fons Europeu Agrícola de Desenrotllament Rural (FEADER).
L'organisme pagador comunicarà al FEAGA, en el termini d'un mes des de la seua aprovació, el pla de control de la Comunitat Valenciana.
Article 7. Realització dels controls de condicionalitat
L'OEC realitzarà, sobre els expedients corresponents als agricultors/beneficiaris als quals és d'aplicació esta orde, controls administratius i sobre el terreny.
a) Control administratiu
L'OEC efectuarà, sobre els expedients corresponents als agricultors/beneficiaris als quals és d'aplicació esta orde, controls administratius, conforme establix el pla autonòmic vigent i en particular els que ja s'establisquen en els sistemes de control, aplicables al requisit, norma, acte o àmbit d'aplicació de la condicionalitat respectiu, quan existisquen els mètodes adequats per a això, com establix l'article 49 del Reglament (CE) núm. 1122/2009.
S'entén per controls administratius aquells que permeten la detecció d'incompliments, en particular la detecció automatitzada amb mitjans informàtics, inclosos controls creuats, i que siguen realitzats sobre la base completa de beneficiaris o sol·licitants als quals afecta la condicionalitat (àmbit, acte, requisit o norma en qüestió). No es consideraren controls administratius els creuaments de bases de dades d'autoritats que realitzen controls sobre el terreny a una mostra de control per a verificar el compliment de la legislació sectorial.
b) Controls sobre el terreny
1. Respecte als requisits de la condicionalitat, l'OEC, sense perjuí dels controls necessaris per al seguiment dels incompliments que se n'haja assabentat per qualsevol altre mitjà, efectuarà controls sobre el terreny de conformitat amb el pla autonòmic de controls vigent.
2. L'OEC seleccionarà la mostra d'explotacions que seran objecte de control en cada exercici, d'acord amb els criteris establits en el R(CE) 1122/2009, en el Reial Decret 486/2009, en el Decret 185/2010 i en el pla de controls de condicionalitat i la comunicarà a l'organisme pagador.
3. Les característiques i l'amplitud dels controls s'ajustaran al que disposen els articles 52 i 53 del Reglament (CE) núm. 1122/2009.
4. Quan dels controls sobre el terreny, efectuats durant una campanya, es deduïsca un important grau d'incompliment en un determinat acte o norma, en el període de control següent s'incrementarà el nombre de controls sobre el terreny que cal realitzar per a este acte o esta norma, tal com establix l'article 50 del Reglament (CE) 1122/2009.
5. Els controls sobre el terreny es podran anunciar al beneficiari sempre que no es comprometa l'objectiu perseguit, l'avís es realitzarà amb una antelació mínima i necessària la qual no podrà excedir 14 dies. No obstant això, quan es tracte de controls sobre el terreny relatius a sol·licituds que afecten explotacions ramaderes, l'avís no podrà fer-se amb una antelació de més de 48 hores, excepte en casos degudament justificats.
6. Mètodes de controls sobre el terreny: els controls sobre el terreny es podran realitzar per visita clàssica i per teledetecció, en la mesura que assenyale el pla de controls de la Comunitat Valenciana.
7. L'OEC establirà un procediment que permeta comprovar la qualitat dels controls sobre el terreny realitzats per visita clàssica i teledetecció. Estos controls poden consistir en:
- La supervisió de les actes de control, i en este cas s'hi haurà de deixar constància de la seua realització.
- La repetició, per diferents tècnics independents dels que han realitzat els controls de visita clàssica.
c) Comunicació dels incompliments en altres àmbits: controls d'admissibilitat i SIGPAC.
1. Sobre els controls realitzats que posen de manifest incompliments d'admissibilitat o contradiccions amb les dades que es troben en el SIGPAC o en les bases de dades d'identificació i registre animal l'OEC els traslladarà a les unitats administratives competents.
2. Qualsevol irregularitat detectada en els controls d'admissibilitat que constituïsca així mateix un incompliment de condicionalitat serà comunicada al corresponent OEC, aportant còpia de l'acta de control d'admissibilitat. També s'informarà dels règims d'ajuda en què s'ha penalitzat per admissibilitat al beneficiari, perquè l'OEC elabore un «document d'avaluació» en què a partir de les dades subministrades es valore la gravetat, abast, persistència i repetició dels incompliments detectats.
Article 8. Actes de control
1. Els controls sobre el terreny efectuats hauran de ser objecte d'una acta de control la qual reculla els resultats de la visita, amb el contingut mínim fixat pel pla de controls.
2. Si es detecten irregularitats quan el titular o el seu representant estan presents durant la realització del control, se'ls entregarà una còpia de l'acta de control sobre el qual podran incorporar les observacions que estimen pertinents.
3. Quan el control sobre el terreny es realitze en presència del productor o representant, i este n'impedisca l'execució, es reflectirà este fet en l'acta d'inspecció, ja que segons el punt 2 de l'article 26 del Reglament (CE) núm. 1122/2009 davant d'esta circumstància es rebutjarà la sol·licitud d'ajuda.
Article 9. Informe de control
Els controls de condicionalitat realitzats, amb independència que l'agricultor/beneficiari de què es tracte haja sigut seleccionat per a un control de condicionalitat o haja sigut controlat sobre el terreny en virtut de la legislació aplicable als actes i normes o amb motiu d'incompliments que s'hagen posat en coneixement de l'OEC per qualsevol altre mitjà, serà objecte com indica l'article 54 del Reglament (CE) núm. 1122/2009 d'un informe de control que haurà de ser elaborat per l'OEC.
L'informe s'elaborarà sobre la base dels fets descrits en l'acta, i en els controls administratius. L'OEC valorarà les observacions indicades en l'acta pel controlador, avaluarà la importància dels possibles incompliments detectats segons la gravetat, abast, persistència i repetició d'estos:
a) Gravetat: importància dels seus efectes tenint en compte l'objectiu del requisit o norma (lleu, greu o molt greu).
b) Abast: influència dels seus efectes (dins/fora de l'explotació).
c) Persistència: temps de permanència dels efectes (duració inferior a un any, superior a un any però esmenables o efectes no esmenables).
d) Repetició: determinació de més d'un incompliment dins d'un mateix requisit o norma (d'acord amb la classificació establida en els annexos II i III de la present orde) en un període consecutiu de tres anys.
També s'indicarà, si és el cas, els factors que poden donar lloc a un augment o disminució de la possible reducció a aplicar.
Article 10. Aplicació de reduccions o exclusions
1. D'acord amb el que disposen l'article 23.1 del Reglament (CE) núm. 73/2009, l'article 51.1 del Reglament (CE) núm. 1698/2005 i l'article 8 del RD 486/2009, una vegada obtinguts els resultats dels controls realitzats, els incompliments detectats sobre els requisits i les normes de condicionalitat indicats en els annexos I, II i III d'esta orde atribuïbles directament a l'agricultor que va presentar la sol·licitud d'ajuda l'any natural que corresponga, o en els tres anys posteriors al pagament de les ajudes del sector vitivinícola, donen lloc a reduir o anul·lar el seu import, segons la sol·licitud:
Quan no es respecten els requisits legals de gestió o les bones condicions agràries i mediambientals i l'incompliment en qüestió resulte d'un acte o omissió que es puga atribuir directament a l'agricultor que va presentar la sol·licitud d'ajuda l'any natural que corresponga o en els tres anys posteriors al pagament de l'ajuda rebuda en el sector vitivinícola, es reduirà o anul·larà, segons la sol·licitud:
- L'import total dels pagaments directes que, amb l'aplicació prèvia de la modulació, s'haja abonat o haja d'abonar-se a l'agricultor.
- L'import total dels pagaments relatius als règims d'arrancada de vinya i de suport a la reestructuració i reconversió de vinyes, dividit per tres.
- L'import total dels pagaments en virtut de l'article 36, lletra a), incisos i) a v), i l'article 36, lletra b), incisos i), iv) i v) del Reglament (CE) núm. 1698/2005.
Els beneficiaris de les ajudes al desenrotllament rural definits en l'article 1 hauran de respectar a més els requisits i normes de la condicionalitat establits en els articles 4, 5 i 6 del Reglament núm. (CE) 73/2009.
A més, els beneficiaris de les ajudes agroambientals, previstes en l'article 36, lletra a), incís iv) del Reglament (CE) núm. 1698/2005, hauran de complir els requisits mínims d'utilització d'adobs i productes fitosanitaris establits en els corresponents programes de desenrotllament rural per a no veure reduïts o anul·lats els imports de les ajudes sol·licitades. Les obligacions les recull l'annex III d'esta orde.
2. En cas de transferència parcial o total de l'explotació, la reducció o anul·lació de l'import total dels pagaments directes, reestructuració i reconversió de la vinya i prima per arrancada, que resulte de l'incompliment d'algun dels requisits o normes de la condicionalitat, s'aplicarà a la persona a qui és atribuïble l'incompliment si esta ha sol·licitat algun d'estos pagaments.
3. Quan l'incompliment es dega a negligència, sense perjuí del que disposa l'article 77 del Reglament (CE) 1122/2009, s'aplicarà una reducció, que serà, en general, del 3%, encara que l'organisme pagador basant-se en l'avaluació presentada per l'OEC en el seu informe, podrà decidir reduir el percentatge a l'1% o augmentar-lo al 5%, o en els casos a què fa referència el paràgraf segon de la lletra c) de l'apartat 1 de l'article 54 del Reglament 1122/2009, no imposar cap reducció.
4. Si l'incompliment observat s'ha comés intencionadament, la reducció prevista en el paràgraf anterior serà en principi del 20% de l'import global. No obstant això, l'organisme pagador, basant-se en l'avaluació presentada per l'OEC amb l'informe de control, podrà decidir si reduir el percentatge fins a un mínim del 15% o augmentar-lo fins a un màxim de 100%, d'acord amb l'article 72 del Reglament (CE) 1122/2009.
5. Als efectes de l'article 24.2, paràgraf segon, del Reglament (CE) núm. 73/2009, no s'aplicaran reduccions a un agricultor quan tots els incompliments que s'hagen detectat siguen menors, entenent com a tals de gravetat lleu, que no tenen repercussió fora de l'explotació i dels quals no es deriven efectes o el temps de permanència d'estos siga menor a un any. Els casos que comporten riscos directes per a la salut pública o la sanitat animal no es consideraran incompliments menors. Una vegada informat l'agricultor de les mesures correctores que ha d'adoptar, si no corregix la situació dins d'un termini que no podrà ser posterior al 30 de juny de l'any següent a aquell en què s'haja observat l'incompliment, este no es considerarà menor i s'aplicarà com a mínim una reducció de l'1%. En cas d'adoptar les mesures correctores dins del termini previst no es considerarà un incompliment.
6. L'OEC, una vegada finalitzats els controls, a partir de les actes i els informes de control, avaluarà, d'acord amb el que establix la normativa vigent, les reduccions i les exclusions que s'han de fer en els expedients amb incompliments, i comunicarà a l'organisme pagador esta proposta. L'organisme pagador valorarà la proposta i comunicarà la decisió adoptada a l'OEC perquè la notifique als interessats.
7. Els imports resultants de les reduccions efectuades per incompliments de la condicionalitat que no es paguen al FEAGA en aplicació de l'article 25 del Reglament (CE) núm. 73/2009 correspondran a la Comunitat Valenciana de forma proporcional a les quanties retingudes en cada una d'estes. Els imports resultants de les reduccions efectuades per incompliment de la condicionalitat per part dels beneficiaris de les ajudes al desenrotllament rural previstes en els incisos i) a v) de la lletra a) i en els incisos i), iv) i v) de la lletra b) de l'article 36 del Reglament (CE) núm. 1698/2003, quedaran a la disposició del corresponent programa de desenrotllament rural de què es tracte.
Article 11. Notificació
Una vegada que l'organisme pagador haja comunicat a l'OEC les reduccions i les exclusions que s'apliquen als beneficiaris de les ajudes descrites en l'article 1 d'esta orde en els quals s'haja detectat incompliments en algun dels requisits i normes referits en l'annex I, II i III, l'OEC notificarà als interessats la relació d'incompliments detectats així com la reducció de les ajudes sol·licitades i es concedirà un termini per a la presentació de qualsevol document i justificant que es considere oportú com a al·legació als fets constatats, que seran valorades per part de l'OEC prèviament a la resolució en què es determinarà l'import definitiu de la reducció o exclusió.
Contra esta resolució, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar un recurs de reposició davant del mateix òrgan que la va dictar, en el termini d'un mes comptador des de l'endemà a aquell en què tinga lloc la notificació, de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i de Procediment Administratiu Comú, o bé directament un recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà de la publicació, de conformitat amb el que establixen els articles 8 i 46 de la Llei de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa
CAPÍTOL III
Procediment per a sol·licitar les excepcions
Article 12. Procediment per a sol·licitar les excepcions al compliment de les bones condicions agràries i mediambientals
1. Sol·licituds
Podran sol·licitar-se les excepcions següents:
a) Arrancada de cultius llenyosos de secà en pendent sense substitució. (Annex IV).
b) Operacions de treball per a la reparació de terrenys afectats per xaragalls, reguerons, etc. (Annex V)
c) Crema de restolls en cereals, lleguminoses i proteaginoses. (Annex VI).
d) Eliminació o modificació d'elements estructurals. (Annex VII).
2. Termini i lloc de presentació
a) El termini de presentació de les sol·licituds d'excepció previstes en l'apartat anterior estarà obert tot l'any. No obstant això, les sol·licituds que hagen tingut registre d'entrada després de la notificació o realització d'un control sobre el terreny no seran tingudes en compte per a l'any en curs; estes resolucions tindran efectes per al següent any.
b) Les sol·licituds dirigides a les direccions territorials es presentaran, preferentment, en les direccions territorials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua o en les oficines comarcals (OCAPA) dependents d'estes, sense perjuí del que disposa l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
3. Tramitació
Una vegada rebudes les sol·licituds, la direcció territorial corresponent les examinarà i realitzarà els controls que siguen necessàries per a elaborar la corresponent resolució.
En el cas de crema de restolls en cereals, lleguminoses i proteaginoses serà preceptiva l'autorització de la unitat administrativa competent en matèria de medi ambient i protecció contra incendis.
4. Resolució
Es delega en el titular de la corresponent direcció territorial les resolucions d'excepció motivada, les quals han de ser notificades en deguda forma. Contra esta resolució, que posa fi a la via administrativa, es pot interposar un recurs de reposició davant del mateix òrgan que la va dictar, en el termini d'un mes comptador des de l'endemà del dia en què tinga lloc la notificació, de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, o bé directament un recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà de la publicació, de conformitat amb el que establixen els articles 8 i 46 de la Llei de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.
El termini màxim per a resoldre i notificar la resolució serà de sis mesos des de la data d'entrada de la sol·licitud en el registre de l'òrgan competent per a la seua tramitació. Transcorregut este termini, els interessats podran entendre estimades les seues sol·licituds per silenci administratiu, de conformitat amb l'article 43 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
DISPOSICIÓ FINAL
Única. Entrada en vigor
Esta orde entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
València, 1 d'agost de 2012
La consellera d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua
MARITINA HERNÁNDEZ MIÑANA
ANNEX I
COMPLIMENT DELS REQUISITS LEGALS
DE GESTIÓ ESPECIFICATS EN L'ANNEX II DEL
REGLAMENT (CE) 73/2009
A) Àmbit 1: Medi ambient
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 1. ACTE 1: Directiva 79/409/CEE, del Consell, de 2 d'abril de 1979, relativa a la conservació d'aus (derogada per la Directiva 2009/147CE del Parlament Europeu i del Consell de 30 de novembre de 2009 relativa a la conservació d'aus silvestres), transposada per la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat i pel Reial Decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'establixen les mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat per mitjà de la conservació dels hàbitats naturals i la fauna i flora silvestre.
Requisit 1. Article 3: Preservar els hàbitats naturals de totes les espècies d'aus i article 4: Preservar els espais que constituïxen els hàbitats naturals de les espècies d'aus migratòries, d'aus que s'indiquen en la directiva d'aus i d'aus catalogades.
1) No alterar aquells elements del paisatge que tenen primordial importància per a la fauna i la flora silvestres i en particular els que, per la seua estructura lineal i contínua, com són els camins ramaders, els rius amb les corresponents riberes o els sistemes tradicionals de delimitacions, o pel seu paper de punts d'enllaç, com són els estanys o les arbredes, són essencials per a la migració, la distribució geogràfica i l'intercanvi genètic de les espècies silvestres, sense l'autorització de l'Administració quan siga preceptiva.
2) No dur a terme canvis que impliquen l'eliminació o transformació de la coberta vegetal sense la corresponent autorització de l'Administració quan siga preceptiva.
3) No edificar ni dur a terme modificacions de camins sense autorització de l'Administració quan siga preceptiva ni depositar més enllà del bon ús necessari ni abandonar envasos, plàstics, cordes, oli o gasoil de la maquinària, utensilis agrícoles en mal estat o altres productes no biodegradables.
Requisit 2. Article 5: Règim general de protecció per a totes les espècies d'aus.
4) No realitzar actuacions amb el propòsit de matar les aus, capturar-les, perseguir-les o molestar-les, sobretot en el període de cria i reproducció. S'exceptuen les accions regulades per la normativa de caça.
5) No destruir ni danyar de forma deliberada els nius, els ous o les àrees de reproducció, hivernada o repòs.
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 2. ACTE 2: Directiva 80/68/CEE, del Consell, de 17 de desembre de 1979, sobre protecció d'aigües subterrànies contra la contaminació, vigent fins al 22 de desembre de 2013, que serà substituïda per la Directiva 2006/118, de 12 de desembre de 2006, relativa a la protecció de les aigües subterrànies contra la contaminació i el deteriorament, i que ha sigut traslladada al dret espanyol pel Reial Decret 1514/2009, de 2 d'octubre, pel qual es regula la protecció de les aigües subterrànies contra la contaminació i el deteriorament.
Requisit 1. Article 4: Protecció de les aigües subterrànies de la contaminació causada per determinades substàncies perilloses (llista I de la Directiva 80/68/CEE)
6) No han d'abocar-se de manera directa o indirecta les substàncies de la llista I de la Directiva 80/68/CEE: compostos orgànics halogenats i substàncies que puguen originar compostos semblants en el medi aquàtic, compostos organofosfòrics, compostos orgànics d'estany, substàncies que posseïsquen un poder cancerigen, mutagen o teratogen en el medi aquàtic o a través d'este, mercuri i compostos de mercuri, cadmi i compostos de cadmi, olis minerals i hidrocarburs i cianurs.
Requisit 2. Article 5: Protecció de les aigües subterrànies de la contaminació causada per determinades substàncies perilloses (llista II de la Directiva 80/68/CEE).
7) Els agricultors no han d'abocar, llevat que s'obtinga autorització, de forma directa o indirecta les substàncies de la llista II: metal·loides, determinats metalls i els seus compostos, biocides i els seus derivats que no figuren en la llista I, substàncies que tinguen un efecte perjudicial en el sabor o l'olor de l'aigua subterrània, així com els compostos que puguen originar estes substàncies en l'aigua, tornant-la no apta per al consum humà, compostos orgànics de silici tòxics o persistents i substàncies que puguen originar estos compostos en l'aigua, excepte aquells que siguen biològicament innocus o que es transformen ràpidament en l'aigua en substàncies innòcues, compostos inorgànics de fòsfor elemental, fluorurs, amoníac i nitrits.
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 3. ACTE 3: Directiva 86/278/CEE, del Consell, de 12 de juny de 1986, sobre protecció del medi ambient i, en particular, dels sòls, en la utilització dels llots de depuradora en l'agricultura desplegada pel Reial Decret 1310/1990, del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
Requisit 1. Article 3: Complir la normativa nacional relativa a la utilització de llots en agricultura.
8) No utilitzar llots sense que existisca la corresponent documentació.
5) No utilitzar llots sense que existisca la documentació que acredite que els llots procedixen d'una depuradora o d'una empresa de gestió de residus autoritzada en la qual quedarà clarament establit el procés de tractament, la composició de la mercaderia, en termes, almenys, dels paràmetres següents: matèria seca, matèria orgànica, pH, nitrogen, fòsfor, cadmi, coure, níquel, plom, zinc, mercuri i crom (article 4 del RD 1310/1990).
9) No utilitzar llots en pastures o cultius de farratge abans de tres setmanes de la data d'aprofitament directe de la pastura o de la collita dels cultius de farratge.
10) No utilitzar llots en terrenys destinats al cultiu de fruites i verdures que solen estar en contacte directe amb el sòl i que generalment es mengen crues, durant un període de 10 mesos amb anterioritat a la recol·lecció dels dits cultius ni durant la recol·lecció.
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 4. ACTE 4: Directiva 91/676/CEE, del Consell, de 12 de desembre de 1991, sobre protecció d'aigües contra la contaminació produïda per nitrats.
Requisit 1. Articles 4 i 5: En les explotacions agrícoles i ramaderes situades en zones declarades com a zones vulnerables han de complir-se les mesures establides en el programa d'actuació de l'Orde de 12 de desembre de 2008 de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació (DOCV 5922, de 29.12.2008), per la qual s'establix el Programa d'Actuació sobre les Zones Vulnerables designades a la Comunitat Valenciana, per al període de 2008 a 2012, modificada per l'Orde de 10 de març de 2010 (DOCV 6223, de 10.03.2010), o la que estiga vigent en cada moment. Les zones declarades com a vulnerables a la contaminació per nitrats s'establixen en els següents decrets del Consell: Decret 13/2000, de 25 de gener (DOGV 3677, de 31.1.2000), Decret 11/2004, de 30 de gener (DOGV 4683, de 3.2.2004) i Decret 218/2009, de 4 de desembre (DOGV 6162, de 10.12.2009).
11) Disposar del quadern d'explotació, correctament omplit, para cada un dels cultius que es duen a terme, superfícies cultivades, data de sembra i de recol·lecció. Es comprovarà que es porten les fitxes de registre de fertilització establides que hauran de contindre com a mínim les dades següents:
- data d'adobament
- parcel·la
- tipus d'adobament
- riquesa de nitrogen
- quantitat aportada
A més, si l'adobament es realitza per fertirrigació, haurà de registrar-se la dosi d'adob i la quantitat d'aigua emprada.
12) Disposar de depòsits de capacitat suficient i estancs per a l'emmagatzematge d'ensitjaments així com de fems, purins i efluents diversos (aigües brutes de llavades, neteges, sitges, etc.) o, si és el cas, disposar de la justificació del sistema de retirada d'estos de l'explotació.
13) Respectar els períodes establits en el programa d'actuació aplicable en les zones vulnerables a la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries, en els quals està prohibida l'aplicació de determinats tipus de fertilitzants designats a la Comunitat Valenciana. Segons el programa d'actuació per a zones vulnerables a la Comunitat (DOCV núm. 5922, de 29.12.2008), es tracta dels mesos compresos entre novembre i febrer per a explotacions de cítrics i fruiters.
14) Respectar les quantitats màximes de fem per hectàrea i d'altres fertilitzants nitrogenats establides en el programa d'actuació aplicable en les zones vulnerables a la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries designades a la Comunitat Valenciana (DOCV núm. 5922, de 29.12.2008). La quantitat màxima d'adob orgànic és de 170 kg de N/ha a l'any i la quantitat total d'adobament aportat no ha de superar la dosi calculada en funció de les característiques de l'explotació, el cultiu i les pràctiques de reg, tal com s'establix en el programa d'actuació.
15) No aplicar fertilitzants en una franja mínima de 3 m pròxima a cursos d'aigua o zones d'acumulació d'aigua.
No aplicar fertilitzants minerals nitrogenats a menys de 50 metres de distància al voltant d'un pou o d'una perforació que subministre aigua per a consum humà o s'acredite que s'utilitzarà en circumstàncies en què s'exigisca característiques de potabilitat.
Respecte als fertilitzants orgànics, les aplicacions no han d'efectuar-se a distàncies menors de 50 metres de corrents naturals d'aigua i conduccions o depòsits d'aigua potable o de 200 metres en els casos de brolladors d'aigua potable.
16) Respectar la prohibició d'aplicar fertilitzants nitrogenats en parcel·les amb un pendent mitjà superior al 15% dedicades a cultius llenyosos i en aquelles amb un pendent mitjà superior al 10% de cultius herbacis, excepte en aquelles que se seguisquen tècniques de cultiu que atenguen específicament la lluita contra l'erosió, com ara bancals, terrasses, treball de conservació, treball perpendicular a la línia de màxim pendent o es realitzen tècniques d'aplicació que asseguren que no es produïxen pèrdues de nitrogen com són el soterrament de l'adobament de fons o aplicar l'adobament de cobertora amb el cultiu ja establit.
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 5. ACTE 5: Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, sobre la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres les espècies dels quals es relacionen en el seu annex II. Traslladada per la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat.
Requisit 1. Article 6: Conservació d'hàbitats i espècies de la Xarxa Natura 2000. (Aplicable només a zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) i a Llocs d'Importància Comunitària (LIC) fins a la seua designació com a zones d'especial conservació (ZEC), de conformitat amb l'article 41 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, de Patrimoni Natural i Biodiversitat.)
17) No depositar més enllà del bon ús necessari ni abandonar envasos, plàstics, cordes, oli o gasoil de la maquinària, utensilis agrícoles en mal estat o altres productes no biodegradables.
18) En les explotacions ubicades en zones d'especial conservació (ZEC), complir el que disposa el marc de les mesures de conservació que a este efecte dicta la conselleria competent i, en particular, el que fa referència a l'ús il·legal de substàncies tòxiques, electrocució, etc.
19) Si en l'explotació s'ha realitzat una actuació, ja siga pla, programa o projecte, sotmés a avaluació ambiental estratègica o avaluació d'impacte ambiental, cal disposar del corresponent certificat de no-afecció a la Xarxa Natura 2000, la declaració d'impacte ambiental, i tots els documents que siguen preceptius en estos procediments. Així mateix, si és el cas, han de ser executades les mesures correctores o compensatòries indicades per l'òrgan ambiental.
Requisit 2. Article 13: Prohibició d'arreplegar, així com de tallar, arrancar o destruir intencionadament en la naturalesa les espècies llistades en l'annex V de la Llei 42/2007, en la seua àrea de distribució normal. Així com les espècies incloses en els annexos I i II del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen les mesures addicionals de conservació (DOCV núm. 6021, de 26.5.2009).
20) No arreplegar, tallar, arrancar o destruir intencionadament espècies de flora incloses en l'annex V de la Llei 42/2007 o en els annexos I i II del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades de la Llei 42/2007.
21) Respectar el que disposen els plans de recuperació i conservació d'espècies amenaçades, derivats del Decret 70/2009, del Consell, en el cas d'ubicació de l'explotació en l'àmbit territorial d'estos plans.
REQUISITS MÍNIMS RELATIUS A LA UTILITZACIÓ D'ADOBAMENTS. ACTE 6 (beneficiaris d'ajudes agroambientals).
22) Utilitzar únicament adobs que pertanyen a les categories definides en el Reial Decret 824/2005. Control de les dosis aplicades segons el cultiu.
A) Protecció d'aigües contra la contaminació de nitrats utilitzats pels agricultors
Requisit 1: existència de quadern de control de les instal·lacions de reg i emmagatzematge d'adobs en l'explotació i quadern d'adobament nitrogenat.
Requisit 2: Control de les dosis aplicades d'adobs a diversos cultius, i que els adobs utilitzats pertanyen a les categories definides en Reial Decret 824/2005, de 8 de juliol, sobre productes fertilitzants.
Requisit 3: Aplicació de fertilitzants a terres pròximes a cursos d'aigua.
Requisit 4: Garantir l'adequat emmagatzematge dels adobs minerals i orgànics en l'explotació.
16) Únicament s'utilitzaran adobs que pertanguen a les categories definides en el Reial Decret 824/2005.
17) En les explotacions beneficiàries d'ajudes agroambientals, la fertilització fosfòrica es realitzarà seguint la dosi i el calendari recomanat per a cada data i cultiu a fi d'evitar la contaminació fosfòrica.
- En concret, en l'actual Programa de Desenrotllament Rural 2007-2013 es recullen les especificacions contingudes en l'annex III d'esta orde.
B) Àmbit 2: Salut pública, zoosanitat i fitosanitat
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 6. ACTE PORCÍ. Directiva 2008/71/CE, del Consell, de 15 de juliol de 2008, relativa a la identificació i al registre de porcs.
Requisit 1. Article 3 de la Directiva 2008/71/CE
1) El productor ha d'estar registrat en la base de dades d'identificació i registre d'explotacions ramaderes (d'ara en avant RERA) de forma correcta com a titular d'explotació porcina degudament classificada.
Requisit 2. Article 4 de la Directiva 2008/71/CE
2) Les explotacions de bestiar porcí han de posseir un llibre de registre d'animals omplit d'acord amb la normativa, amb dades concordes amb els animals presents en l'explotació i que s'ha de conservar durant almenys tres anys.
3) El productor de porcí ha de conservar la documentació relativa a l'origen, identificació i destí dels animals que haja posseït, transportat, comercialitzat o sacrificat.
Requisit 3. Article 5 de la Directiva 2008/71/CE
4) En les explotacions de bestiar porcí tots els animals han d'estar identificats segons establix la normativa: tatuatge o cròtal amb el codi de l'explotació.
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 7. ACTE BOVÍ. R(CE) 1760/2000, del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de juny de 2000, que establix un sistema d'identificació i registre dels animals de l'espècie bovina i relatiu a l'etiquetatge de la carn de vaquí i dels productes a base de carn de vaquí i R(CE) 911/2004, de 29 d'abril de 2004, pel qual s'aplica el R(CE) 1760/2000, del Parlament Europeu i del Consell, quant a les marques auriculars, els passaports i els registres de les explotacions.
Requisit 1. Article 4 del R(CE) 1760/2000. Identificació individual de cada animal de l'espècie bovina per mitjà de marques auriculars.
5) Els animals bovins presents en l'explotació han d'estar correctament identificats de forma individual i els números d'identificació han de ser concordes als continguts en la base de dades d'identificació i registre d'explotacions ramaderes: dos cròtals.
Requisit 2. Article 7 del R(CE) 1760/2000 i article 8 del R(CE) 911/2004. Possessió i correcte ompliment del llibre o registre de l'explotació de bestiar boví segons els models normalitzats.
6) Tindre el llibre de registre de l'explotació correctament omplit i ser les dades concordes amb els animals presents en l'explotació i amb les dades contingudes en el RERA, el qual s'ha de conservar durant almenys tres anys.
7) Comunicar dins del termini a la base de dades del RERA, els naixements, moviments i morts.
- Els naixements, en el termini màxim de 27 dies després d'este.
- Les morts, en un termini màxim de 7 dies després de produir-se.
- Les entrades i eixides, en 7 dies després de produir-se.
Requisit 3. Article 6 R(CE) 1760/2000 i article 6 R(CE) 911/2004. Possessió per a cada animal de l'espècie bovina d'un document d'identificació bovina (DIB), segons el model normalitzat.
8) Tindre per a cada animal de l'explotació un document d'identificació, i que les dades contingudes en els DIB siguen concordes amb les dels animals presents en l'explotació i amb les registrades en els llibres de l'explotació.
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 8. ACTE OVÍ-CAPRÍ. R(CE) 21/2004 del Consell, de 17 de desembre de 2003, pel qual s'establix un sistema d'identificació i registre de les espècies ovina i caprina i es modifica el R(CE) 1782/2003 i les directives 92/1 02/CEE i 64/432 /CEE.
Requisit 1. Article 3 del R(CE) 21/2004.
9) El ramader ha de comunicar dins del termini a l'autoritat competent de la comunitat autònoma, en la forma que esta determine, els moviments d'entrada i eixida de l'explotació.
Requisit 2. Article 4 del R(CE) 21/2004.
10) En les explotacions de bestiar oví-caprí tots els animals han d'estar identificats segons establix la normativa:
- Oví: bol ruminal i cròtal
- Caprí: dos cròtals o bol ruminal i cròtal
Requisit 3: Article 5 del R(CE) 21/2004.
11) Els registres de l'explotació han d'estar correctament omplits, les dades han de ser concordes amb els animals presents en l'explotació s'han de conservar durant almenys tres anys.
12) El ramader ha de conservar la documentació relativa a l'origen, identificació i destí dels animals que haja posseït, transportat, comercialitzat o sacrificat.
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 9. ACTE 2: Directiva 91/414/CEE relativa a la comercialització dels productes fitosanitaris. Traslladada pel Reial Decret 2163/1994, de 4 de novembre, pel qual s'implanta el sistema harmonitzat comunitari d'autorització per a comercialitzar i utilitzar productes fitosanitaris. La Directiva 91/414/CEE ha sigut derogada pel R (CE) 1107/2009.
Requisit 1: Article 3. Utilització de productes fitosanitaris.
13) Utilitzar només productes fitosanitaris autoritzats (inscrits en el Registre de Productes Fitosanitaris conforme al Reial Decret 2163/1994).
14) Utilitzar adequadament els productes fitosanitaris, és a dir, d'acord amb les indicacions de l'etiqueta (emmagatzematge segur/lloc d'emmagatzematge, protecció de l'aigua, llicència per a l'ús de productes específics etc.), i ajustar-se als criteris de control del corresponent programa de vigilància de la comunitat autònoma.
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 10. ACTE 3: Directiva 96/22/CE, del Consell, de 29 d'abril de 1996, per la qual es prohibix utilitzar determinades substàncies d'efecte hormonal i tireostàtic i substàncies beta-agonistes en la cria de bestiar, modificada per la Directiva 2003/74, del Parlament Europeu i del Consell, de 22 de setembre de 2003 i per la Directiva 2008/97/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 19 de novembre de 2008. El RD 2178/2004, modificat pel RD 562/2009, incorpora a l'ordenament jurídic espanyol esta directiva.
Requisit 1. Article 3 a), b), d) i e) de la Directiva 96/22/CE, article 2 del RD 2178/2004, de 12 de novembre, pel qual es prohibix utilitzar determinades substàncies d'efecte hormonal i tireostàtic i substàncies beta-agonistes d'ús en la cria de bestiar modificat per l'article únic del RD 562/2009, de 8 d'abril. Substàncies no autoritzades.
15) No administrar als animals de l'explotació substàncies d'ús restringit que tinguen acció tirostàtica, estrogènica, androgènica o gestagènica (acció hormonal o tirostàtica) i beta-agonistes, llevat de les excepcions previstes en els articles 4 i 5 de la directiva.
16) No posseir animals als quals s'haja administrat les substàncies anteriors (llevat de les excepcions previstes en els articles 4 i 5 de la directiva) i no comercialitzar animals ni els seus productes derivats als quals s'haja subministrat estes substàncies fins que haja transcorregut el termini mínim d'espera establit per a la substància administrada.
Requisit 2. Articles 4 i 5.
17) No disposar de medicaments per a ús en el veterinari que continguen beta-agonistes que puguen utilitzar-se per a fins d'inducció en el tractament de tocòlisi.
Requisit 3. Article 7.
18) En cas d'administració de productes autoritzats, respectar el termini d'espera prescrit per a estos productes per a comercialitzar els animals o la seua carn.
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 11. Acte 4: R(CE) 178/2002, pel qual establixen els principis i els requisits generals de la legislació alimentària, es crea l'autoritat europea de seguretat alimentària i es fixen els procediments relatius a la seguretat alimentària.
Requisit 1. Article 14. Aliments segurs.
19) Els productes de l'explotació destinats a ser comercialitzats com a aliments han de ser segurs i no presentar signes visibles d'estar putrefactes, deteriorats, descompostos o contaminats per una matèria estranya o d'una altra manera.
Requisit 2. Article 15. Pinsos segurs.
20) En les explotacions ramaderes destinades a la producció d'aliments, no han d'existir ni ser proporcionats als animals pinsos que no siguen segurs (han de procedir d'establiments registrats o autoritzats d'acord amb el R(CE) 183/2005 i respectar les indicacions de l'etiquetatge).
Requisit 3. Article 17. Sobre la higiene dels productes alimentaris i dels pinsos (desplegat pels reglaments (CE) 852/2004, 183/2005, 2377/90 i 3696/2005).
21) Prendre precaucions en introduir nous animals per a previndre la introducció i propagació de malalties contagioses transmissibles als éssers humans a través d'aliments, i en cas de sospita de focus d'estes malalties s'ha de comunicar a l'autoritat competent.
22) Emmagatzemar i manejar els residus i les substàncies perilloses per separat i de forma segura per a evitar la contaminació.
23) Utilitzar correctament els additius per a pinsos, els medicaments veterinaris i els biocides (utilitzar productes autoritzats i respectar l'etiquetatge i les receptes).
24) Emmagatzemar els pinsos separats dels productes prohibits en l'alimentació animal (químics o d'una altra naturalesa).
25) Emmagatzemar i manipular els pinsos medicats i els no medicats de manera que es reduïsca el risc de contaminació encreuada o d'alimentació d'animals amb pinsos no destinats a estos.
26) Disposar dels registres relatius a:
- Pinsos i altres productes utilitzats en l'alimentació animal en els qual es detalle la naturalesa, quantitat i origen, per a la qual cosa s'han de conservar les corresponents factures.
- La quantitat i destí de cada eixida de pinsos o d'aliments destinats a animals, inclosos els grans, medicaments veterinaris o altres tractaments administrats als animals, indicant les seues dates d'administració i períodes de retirada, per a la qual cosa serà suficient conservar les corresponents receptes veterinàries.
- Resultats de totes les anàlisis pertinents efectuades en animals o altres mostres que tinguen importància per a la salut humana, així com de qualsevol informe rellevant obtingut per mitjà de controls als animals o productes d'origen animal, d'acord amb la normativa vigent.
- Quan corresponga, l'ús de llavors modificades genèticament.
- Ús de fitosanitaris i biocides (Orde APA/326/2007 o altres registres que complisquen el que disposa el paquet d'higiene).
Requisit 4. Article 17. Sobre higiene dels aliments d'origen animal (desplegat pel R(CE) 853/2004, del Parlament Europeu i del Consell, de 29 d'abril de 2004).
27) Les explotacions han d'estar qualificades com a indemnes o oficialment indemnes per a la brucel·losi ovina-caprina, i bovina, o oficialment indemnes en cas de tuberculosi bovina i de caprins mantinguts amb bovins (en cas de tindre en l'explotació femelles diferents de vaques, ovelles i cabres, susceptibles de patir estes malalties, han d'estar sotmeses al programa d'eradicació nacional), i que les explotacions que no siguen qualificades se sotmeten als programes nacionals d'eradicació, donen resultats negatius a les proves oficials de diagnòstic i la llet siga tractada tèrmicament. En el cas d'ovins i caprins, la llet ha de sotmetre's a tractament tèrmic o ser usada per a fabricar formatges amb períodes de maduració superiors a dos mesos.
28) La llet ha de tractar-se tèrmicament si procedix de femelles distintes del vaquí, oví i caprí, susceptibles de patir estes malalties, que hagen donat negatiu en les proves oficials, però en el ramat de les quals s'haja detectat la presència de la malaltia.
29) En les explotacions en què s'haja diagnosticat tuberculosi bovina (o del caprí mantingut amb bovins) o brucel·losi bovina o de l'oví-caprí, als efectes del control oficial per part de l'Administració, el productor ha de disposar i utilitzar un sistema per a separar la llet dels animals positius de la dels negatius i no destinar la llet dels positius a consum humà.
30) Els animals infectats per les malalties esmentades en els punts anteriors han d'estar correctament aïllats, per a evitar un efecte negatiu en la llet dels altres animals.
31) Els equips de munyiment i els locals en què la llet és emmagatzemada, manipulada o refredada han d'estar situats i construïts de manera que es limita el risc de contaminació de la llet.
32) Els locals destinats a l'emmagatzematge de la llet han d'estar protegits contra les feristeles, clarament separats dels locals en què estan estabulats els animals i disposar d'un equip de refrigeració adequat, per a complir les exigències de temperatura.
33) Que les superfícies dels equips que estan en contacte amb la llet (utensilis, recipients, cisternes, etc.), destinats al munyiment i l'arreplega, siguen fàcils de netejar, de desinfectar i de mantindre en bon estat. Després d'utilitzar-se, estes superfícies s'han de netejar i, si cal, desinfectar. Els materials han de ser llisos, llavables i no tòxics.
34) Realitzar el munyiment a partir d'animals en bon estat de salut i de manera higiènica, en particular:
- Abans de començar-se el munyiment, els mugrons, les mamelles i les parts contigües han d'estar netes i sense ferides ni inflamacions.
- Els animals sotmesos a tractament veterinari que puguen transmetre residus a la llet han d'estar clarament diferenciats.
- Mentres es troben en període de supressió han de ser munyits per separat. La llet obtinguda d'estos animals ha d'estar separada de la resta, sense mesclar-se amb ella en cap moment, i no destina-la al consum humà.
35) Immediatament després del munyiment, s'ha de conservar la llet en un lloc net, dissenyat i equipat per a evitar la contaminació, i refredar-la immediatament a una temperatura no superior a 8ºC si és arreplegada diàriament, i no superior a 6ºC si l'arreplega no és diària (en el cas que la llet siga processada en les dos hores següents o que per raons tècniques per a la fabricació de determinats productes lactis siga necessari aplicar una temperatura més alta, no cal complir el requisit de temperatura).
36) Mantindre en les instal·lacions del productor els ous nets, secs, lliures d'olors estranyes, protegits contra colps i de la radiació directa del sol.
Requisit 5: Article 18. Traçabilitat.
37) Ha de ser possible identificar els operadors que han subministrat a l'explotació un pinso, un animal destinat a la producció d'aliments, un aliment o qualsevol substància destinada a ser incorporada a un pinso o aliment (conservant les factures/albarans corresponents a cada una de les operacions o mitjançant qualsevol altre mitjà). En particular, informació sobre proveïdors, partides adquirides de productes fitosanitaris, llavors o plantes de viver, adobs i altres productes utilitzats.
38) Ha de ser possible identificar els operadors als quals l'explotació ha subministrat els seus productes (conservant les factures/albarans corresponents a cada una de les operacions o per mitjà de qualsevol altre mitjà).
Per a cada collita o cada partida de collita comercialitzada cal tindre:
Data
Producte
Quantitat d'este expedida
Nom i adreça del client o receptor
A més, ha de constar una relació de les parcel·les que integren l'explotació identificades per mitjà de la seua respectiva referència en el sistema d'informació geogràfica de la política agrària comuna (SIGPAC).
Requisit 6: Articles 19 i 20. Responsabilitats respecte als pinsos/aliments dels explotadors d'empreses de pinsos/aliments.
39) En el cas que el productor considere que els aliments poden ser nocius per a la salut de les persones o que els pinsos poden no complir els requisits d'innocuïtat, cal retirar-los del mercat, informar les autoritats i col·laborar amb elles.
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 12. Acte 5: R(CE) 999/2001, del Parlament Europeu i del Consell, de 22 de maig de 2001, pel qual establixen disposicions per a la prevenció, el control, l'eradicació de determinades encefalopaties espongiformes transmissibles. El R(CE) 1292/2005 modifica l'annex IV del R(CE) 999/2001.
Requisit 1: Article 7. Prohibicions en matèria d'alimentació dels animals.
40) No utilitzar en les explotacions de remugants productes que continguen proteïnes procedents d'animals terrestres ni de peix, ni productes derivats de subproductes d'origen animal (categories 1, 2, 3) amb les excepcions previstes en l'annex IV del Reglament.
41) No utilitzar en les explotacions d'altres animals productors d'aliments diferents dels remugants, productes que continguen proteïnes procedents d'animals terrestres, ni productes derivats de subproductes d'origen animal (categories 1, 2, 3) amb les excepcions previstes en l'annex IV del reglament.
42) En el cas de les explotacions mixtes en què coexistisquen espècies de remugants i no-remugants i s'utilitzen pinsos amb proteïnes animals transformades destinats a l'alimentació de no-remugants, ha d'existir separació física dels llocs d'emmagatzematge dels pinsos destinats als uns i els altres i disposar de l'autorització corresponent.
Requisit 2: Article 11. Notificació.
43) S'ha de notificar a l'autoritat competent la sospita de casos d'encefalopaties espongiformes transmissibles (EET) i complir les restriccions que calga.
Requisit 3: Article 12. Mesures relatives a la identificació d'animals sospitosos.
44) Disposar de la documentació necessària per a acreditar els moviments i el compliment de la resolució que expedisca l'autoritat competent, quan esta sospite la presència d'una EET en l'explotació.
Requisit 4: Article 13. Mesures relatives a la confirmació de la presència d'EET.
45) Disposar de la documentació necessària per a acreditar els moviments i el compliment de la resolució que expedisca l'autoritat competent, quan esta confirme la presència d'una EET en l'explotació.
Requisit 5: Article 15. Posada en mercat d'animals vius, esperma, òvuls i embrions.
46) Posseir els certificats sanitaris que acrediten que es complix, segons el cas, el que especifiquen els annexos VIII i IX sobre posada en el mercat i importació del R(CE) 999/2001.
47) No posar en circulació animals sospitosos fins que l'autoritat competent alce la sospita.
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 13. Acte 6: Directiva 85/511/CEE, relativa a mesures comunitàries de lluita contra la febra aftosa. Directiva derogada per la Directiva 2003/85/CE, del Consell, de 29 de setembre de 2003, relativa a mesures comunitàries de lluita contra la febra aftosa. El RD 2179/2004, de 12 de novembre, pel qual s'establixen mesures de lluita contra la febra aftosa, incorpora al nostre ordenament la Directiva 2003/85/CE.
Requisit 1: Article 3. Notificació.
48) Ha de notificar-se immediatament a l'autoritat competent la presència o la sospita de presència de la malaltia de la febra aftosa (l'animal ha d'estar aïllat de les instal·lacions fins que l'haja examinat el veterinari oficial i decidisca les mesures oportunes).
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 14. Acte 7: Directiva 92/119/CEE, per la qual s'establixen mesures comunitàries generals per a la lluita contra determinades malalties d'animals i mesures específiques respecte a la malaltia vesicular porcina. Reial Decret 650/1994, de 15 d'abril, pel qual s'establixen mesures generals de lluita contra determinades malalties dels animals i mesures específiques contra la malaltia vesicular porcina.
Requisit 1: Article 3. Notificació.
49) S'ha de notificar immediatament a l'autoritat competent la sospita de la presència d'alguna d'estes malalties:
- Pesta bovina
- Pesta de xicotets remugants
- Malaltia vesicular porcina
- Malaltia hemorràgica epizoòtica del cérvol
- Pigota oví-caprí
- Estomatitis vesicular
- Pesta porcina africana
- Dermatosi nodular contagiosa
- Febra de la vall del Rift
(L'animal ha d'estar aïllat de les instal·lacions fins que l'haja examinat el veterinari oficial i decidisca les mesures oportunes.)
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 15. Acte 8: Directiva 2000/75/CE, per la qual s'aproven disposicions específiques relatives a les mesures de lluita i eradicació de la febra catarral ovina o llengua blava i RD 1228/2001, de 8 de novembre, pel qual s'establixen mesures especifiques de lluita i eradicació de la febra catarral ovina o llengua blava.
Requisit 1: Article 3. Notificació obligatòria
50) Ha de notificar-se immediatament a l'autoritat competent la sospita o confirmació de la llengua blava (l'animal ha d'estar aïllat de les instal·lacions fins que l'haja examinat el veterinari oficial i decidisca les mesures oportunes).
REQUISITS MÍNIMS RELATIUS A LA UTILITZACIÓ DE PRODUCTES FITOSANITARIS. RMUF. Acte 9: Directiva 91/414/CEE relativa a la comercialització dels productes fitosanitaris (beneficiaris d'ajudes agroambientals, de conformitat amb el que establix el PDR de la Comunitat Valenciana).
51) Realitzar una correcta retirada dels envasos dels productes fitosanitaris per mitjà de l'entrega a centres autoritzats. A més han d'entregar-se els envasos buits procedents de tractaments fitosanitaris en la Xarxa SIGFITO (sistema integrat de gestió d'envasos buits de productes fitosanitaris) o un altre organisme especialitzat en la gestió d'estos recursos i estendre el document corresponent pels envasos entregats.
52) Complir els requisits de capacitació establits per la normativa vigent per a l'aplicació de productes fitosanitaris, en funció de les categories o classes de perillositat dels productes que s'utilitzen, i acredita-los per mitjà del corresponent carnet de manipulador.
C) Àmbit 3: Benestar animal
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 16. Acte 1: Directiva 2008/119/CE, del Consell, de 18 de desembre de 2008, relativa a les normes mínimes per a la protecció de vedells. (DO L núm. 10, de 15 de gener de 2009). Esta directiva deroga, i codifica, la Directiva 91/629/CEE, del Consell, de 19 de novembre de 1991, relativa a les normes mínimes per a la protecció de vedells. El RD 1047/1994, de 20 de maig (modificat pel RD 229/1998, de 16 de febrer i el RD 692/2010) relatiu a les normes mínimes per a la protecció de vedells, trasllada a l'ordenament intern l'esmentada directiva. Esta norma és aplicable únicament a vedells de menys de 6 mesos.
Requisit 1: Article 3. Allotjaments dels vedells
1) No mantindre tancat cap vedell de més de huit setmanes d'edat en recintes individuals, llevat que un veterinari haja certificat que la seua salut o comportament requerix que s'aïlle perquè puga rebre un tractament, que l'explotació mantinga menys de sis vedells o que els animals siguen mantinguts amb sa mare per a ser alletats.
a) Els allotjaments individuals per a vedells han de tindre una amplària almenys igual a l'alçària de l'animal a la creu estant dret, i la seua longitud almenys igual a la longitud del vedell mesurada des de la punta del nas fins a l'extrem caudal de l'isqui i multiplicada per 1,1. Els allotjaments individuals per a animals no malalts han de ser de barandats perforats que permeten contacte visual i tàctil directe entre vedells, i l'espai mínim adequat en la cria en grup ha de ser: 1,5 m² (menys de 150 kg), 1,7 m² (més de 150 kg), 1,8 m² (més de 220 kg).
Requisit 2: Article 4. Condicions de cria de vedells.
3) Els animals han de ser inspeccionats com a mínim una vegada al dia (els animals estabulats dos vegades al dia), tot animal que semble malalt o ferit ha de rebre immediatament el tractament adequat, i consultar el veterinari, si cal, i els animals malalts o ferits s'han d'aïllar en un lloc convenient amb jaços secs i confortables.
4) Els estables han d'estar construïts de manera que tots els vedells puguen estendre's, descansar, alçar-se i netejar-se sense perill.
5) No s'han de lligar els vedells (a excepció dels allotjats en grup, que són lligats durant períodes de no més d'una hora en el moment de la lactància o de la presa del producte substitutiu de la llet), i si els vedells són lligats, els lligams no han de causar ferides i han d'estar dissenyats de tal forma que s'evite tot risc d'estrangulació o ferida, i s'han d'inspeccionar periòdicament.
6) Els materials que s'utilitzen per a la construcció dels estables i equips amb què els animals puguen estar en contacte s'han de poder netejar i desinfectar a fons.
7) Els sòls no han de ser esvarosos, ni presentar asprors i les àrees per a tombar-se els animals han d'estar adequadament drenades i ser confortables.
8) Els vedells de menys de dos setmanes d'edat han de disposar d'un jaç adequat.
9) No s'ha de mantindre permanentment els vedells en la foscor, cal disposar d'una il·luminació adequada natural o artificial, equivalent, almenys, en el segon cas, al temps d'il·luminació natural disponible entre les nou i les dèsset hores, i disposar d'una il·luminació apropiada per a poder dur a terme una inspecció completa en qualsevol moment.
10) Els vedells han de rebre almenys dos racions diàries d'aliment, i quan els vedells estan allotjats en grup i no són alimentats a voluntat o per un sistema automàtic, cada vedell ha de tindre accés a l'aliment al mateix temps que els altres.
11) Els vedells de més de dos setmanes d'edat han de tindre accés a l'aigua fresca adequada, distribuïda en quantitats suficients, o poder saciar la necessitat de líquids per mitjà de la ingestió d'altres begudes.
12) Quan faça calor o els vedells estiguen malalts, han de disposar d'aigua apta en tot moment.
13) Els vedells han de rebre calostre tan prompte com com siga possible després del naixement, i en tot cas en les primeres sis hores de vida.
14) L'alimentació dels vedells ha de contindre el ferro suficient per a garantir-hi un nivell mitjà d'hemoglobina de com a mínim 4,5 mmol/litre.
15) No s'ha de posar boç als vedells.
16) Cal proporcionar a cada vedell de més de dos setmanes d'edat una ració diària mínima de fibra, i augmentar la quantitat de 50 g a 250 g diaris per als vedells de 8 a 20 setmanes d'edat.
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 17. Acte 2: Directiva 2008/120/CE, del Consell, de 18 de desembre de 2008, relativa a les normes mínimes per a la protecció de porcs. (DO L 47, de 18 de febrer de 2009). Esta directiva deroga, i codifica, la Directiva 91/630/CEE, del Consell, de 19 de novembre de 1991, relativa a les normes mínimes per a la protecció de porcs i les seues modificacions. Esta incorporada a l'ordenament jurídic espanyol per mitjà de el Reial Decret 1135/2002, de 31 d'octubre, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.
Requisit 1: Article 3. Estabulació de porcs.
17) No s'han de lligar les porques (prohibició de lligams en porques des de l'1.1.2006).
18) Porquets deslletats i porcs de producció. La densitat de cria en grup ha de ser adequada: 0,15 m² fins a 10 kg), 0,20 m² (pes 10-20 kg), 0,30 m² (pes 20-30 kg), 0,40 (pes 30-50 kg), 0,55 m² (pes 50-85 kg), 0,65 m² (pes 85-110 kg), 1,00 m² (superior a 110 kg).
19) En explotacions que es construïsquen o reconstruïsquen o comencen a utilitzar-se per primera vegada a partir de l'1 de gener de 2003: la superfície de sòl disponible per a cada porca, o cada porca jove després del cobriment, criades en grup ha de ser d'almenys 1,64 m²/porca jove i 2,25 m²/porca després del cobriment. (En grups inferiors a sis individus, la superfície de sòl s'incrementarà almenys en un 10% i quan els animals es crien en grups de 40 individus o més, pot disminuir-se en un 10%).
20) En explotacions que es construïsquen o reconstruïsquen o comencen a utilitzar-se per primera vegada a partir de l'1 de gener de 2003: porques i porques jóvens durant el període comprés entre les quatre setmanes següents al cobriment i els set dies anteriors a la data prevista de part. Els costats del recinte ha de superar els 2,8 m en el cas que es mantinguen en grups, o els 2,4 m quan els grups són inferiors a sis individus, i en explotacions de menys de 10 porques i que s'hi mantinguen aïllades, que puguen pegar la volta en el recinte.
21) En explotacions que es construïsquen o reconstruïsquen o comencen a utilitzar-se per primera vegada a partir de l'1 de gener de 2003: porques jóvens després del cobriment i porques gestants, criades en grup. De la superfície total (element 23 18), el sòl continu compacte ha d'oferir almenys 0,95 m²/porca jove i 1,3 m²/porca, i les obertures d'evacuació han d'ocupar, com a màxim, el 15% de la superfície del sòl continu compacte.
22) Per a porcs criats en grup, quan s'utilitzen sòls de formigó engraellats, l'amplària de les obertures ha de ser adequada a la fase productiva dels animals (no supera: per a gorrins, 11 mm; per a porquets deslletats, 14 mm; per a porcs de producció, 18 mm; per a porques i porques jóvens després del cobriment, 20 mm), i que l'amplària de les biguetes siga adequada al pes i la grandària dels animals (un mínim de 50 mm per a gorrins i porquets deslletats i 80 mm per a porcs de producció, porques i porques jóvens després del cobriment).
23) Les porques i porques jóvens mantingudes en grups s'han alimentar per mitjà d'un sistema que garantisca que cada animal puga menjar prou, fins i tot en presència d'altres animals que competisquen pel menjar.
24) Les porques jóvens, porques postdeslletament i porques gestants han de rebre una quantitat suficient d'aliments rics en fibra i amb elevat contingut energètic.
Requisit 2: Condicions generals per a la cria de porcs
25) Que el soroll continu en el recinte d'allotjament no supere els 85 dBe.
26) Que els animals disposen de com a mínim 8 hores diàries de llum amb una intensitat mínima de 40 lux.
27) Que els animals disposen d'accés permanent a materials que permeten l'exercici d'activitats d'investigació i manipulació (palla, farratge, fusta, serradura, etc., o una altra matèria apropiada).
28) Que tots els porcs siguen alimentats almenys una vegada al dia i que en cas d'alimentació en grup, els porcs tinguen accés simultani als aliments.
29) Que tots els porcs de més de dos setmanes tinguen accés permanent a una quantitat suficient d'aigua fresca.
30) Abans d'efectuar la reducció de dents s'han d'adoptar mesures per a corregir les condicions mediambientals o els sistemes de gestió i evitar que els porcs es mosseguen la cua o altres conductes irregulars. La reducció de dents no es pot efectuar de forma rutinària sinó únicament quan existisquen proves que s'han produït lesions de les mamelles de les porques o les orelles o cues d'altres porcs. Ha de ser realitzat abans del sèptim dia per un veterinari o per personal degudament format i en condicions higièniques.
31) Abans d'efectuar el descuament s'han d'adoptar mesures per a corregir les condicions mediambientals o els sistemes de gestió i evitar que els porcs es mosseguen la cua o altres conductes irregulars. El descuament no ha d'efectuar-se de forma rutinària, esta s'ha de fer en els set primers dies i, després d'eixe espai de temps, ha de ser efectuada per un veterinari amb anestèsia i analgèsia prolongada.
32) La castració dels mascles l'ha d'efectuar sense esquinçament de teixits un veterinari o una persona degudament formada i, si es realitza després del sèptim dia de vida, ha d'efectuar-la un veterinari i amb anestèsia i analgèsia prolongada.
33) Les cel·les de verros han d'estar ubicades i construïdes de manera que els verros puguen pegar la volta, sentir, oldre i veure els altres porcs, i que la superfície de sòl lliure siga igual o superior a sis metres quadrats (si els recintes també s'utilitzen per al cobriment, la superfície mínima ha de ser de 10 metres quadrats).
34) En cas necessari, les porques gestants i les porques jóvens han de ser tractades contra els paràsits interns i externs. (Cal comprovar les anotacions dels tractaments antiparasitaris en el llibre de tractaments de l'explotació).
35) Les porques han de disposar abans del part de suficient material de criança, quan el sistema de recollida de fem líquid utilitzat ho permeta.
36) Els gorrins han de disposar una superfície de sòl que permeta que tots els animals es giten al mateix temps, i que esta superfície siga sòlida o amb material de protecció.
37) Han de ser deslletats amb quatre setmanes o més d'edat; si són traslladats a instal·lacions adequades, poden ser deslletats set dies abans.
38) Porquets deslletats i porcs de producció (porcs jóvens i porcs de cria). Quan els porcs es crien en grup, s'adopten les mesures que previnguen les baralles, que excedisquen el comportament normal.
39) Porquets deslletats i porcs de producció (porcs jóvens i porcs de cria). L'ús de tranquil·litzants ha de ser excepcional i sempre després de la consulta del veterinari.
40) Porquets deslletats i porcs de producció (porcs jóvens i porcs de cria). Quan els grups són mescla de gorrins de diversa procedència, el maneig ha de permetre la mescla a edats primerenques.
41) Porquets deslletats i porcs de producció (porcs jóvens i porcs de cria). Els animals especialment agressius o en perill a causa de les agressions han de mantindre's temporalment separats del grup.
REQUISIT LEGAL DE GESTIÓ 18. Acte 3: Directiva 98/58/CE, del Consell, de 20 de juliol de 1998, relativa a la protecció dels animals en les explotacions ramaderes. El Reial Decret 348/2000, de 10 de març, incorpora a l'ordenament jurídic l'esmentada directiva.
Requisit 1: Article 4. Condicions de cria i manteniment d'animals.
42) Els animals han d'estar atesos per un nombre suficient de personal amb capacitat, coneixements i competència professional suficient.
43) Els animals el benestar dels quals exigisca una atenció freqüent han de ser inspeccionats una vegada al dia, com a mínim.
44) Tot animal que semble malalt o ferit ha de rebre immediatament el tractament adequat, i consulta el veterinari si cal.
45) En cas necessari s'ha de disposar d'un local per a l'aïllament dels animals malalts o ferits, que compte amb jaços secs i confortables.
46) El ramader ha de tindre registres de tractaments mèdics i estos registres (o les receptes que justifiquen els tractaments, sempre que estes continguen la informació mínima requerida en el RD 1749/1998) s'han mantenen cinc anys com a mínim.
47) El ramader ha de registrar els animals morts en cada inspecció i este registre mantindre'l tres anys com a mínim.
48) Els materials de construcció amb què contacten els animals no ha de causar-los perjuí i els animals s'han de mantindre de manera que no patisquen danys.
49) La ventilació, el nivell de pols, la temperatura, la humitat relativa de l'aire i la concentració de gasos no han de ser perjudicials per als animals.
50) Els animals no s'han de mantindre en una foscor permanent ni estar exposats a la llum artificial sense una interrupció adequada, i la il·luminació amb què compten ha de satisfer les necessitats fisiològiques i etològiques dels animals.
51) En la mesura que siga necessari i possible, el bestiar mantingut a l'aire lliure s'ha de protegir contra les inclemències del temps, els depredadors i el risc de malalties.
52) Tots els equips automàtics o mecànics indispensables per a la salut i el benestar animal han de ser inspeccionats almenys una vegada al dia.
53) Quan la salut i el benestar dels animals depenguen d'un sistema de ventilació artificial, cal tindre previst un sistema d'emergència apropiat (obertura de finestres o altres), que garantisca una renovació d'aire suficient en cas de fallada del sistema.
54) Quan calga, ha d'existir un sistema d'alarma per al cas d'avaria i ha de verificar-se regularment que el seu funcionament és correcte.
55) Els animals han de rebre una alimentació sana, adequada a la seua edat i espècie, i en suficient quantitat.
56) Tots els animals han de tindre accés a l'aliment i a l'aigua en intervals adequats a les seues necessitats, i tindre accés a una quantitat suficient d'aigua de qualitat adequada o poder satisfer la seua ingesta líquida per altres mitjans.
57) Els equips de subministrament d'aliments i d'aigua han d'estar concebuts i ubicats de manera que se'n reduïsca la contaminació i que la competència entre animals es reduïsca al mínim.
58) No mantindre cap animal en l'explotació amb fins ramaders que li puga ocasionar conseqüències perjudicials per al seu benestar, ni usar procediments de cria naturals o artificials que ocasionen o puguen ocasionar patiments o ferides a qualsevol dels animals afectats.
ANNEX II
BONES CONDICIONS AGRÀRIES I
MEDIAMBIENTALS
QÜESTIÓ: EROSIÓ DEL SÒL
Norma 1. Cobertura mínima del sòl
Cultius herbacis:
1) En les parcel·les agrícoles de secà que se sembren cultius herbacis d'hivern, no s'ha de llaurar amb volteig entre la data de recol·lecció de la collita anterior i l'1 de setembre, data que s'establix com a referència de l'inici de la presembra, excepte per a realitzar cultius secundaris.
No obstant això, per a afavorir la implantació de la coberta vegetal amb cultius herbacis i per raons agronòmiques com les dobles collites, climàtiques i de tipologia de sòls, es podran establir en certes zones dates d'inici de les labors de presembra més adaptades a les condicions locals, així com tècniques de treball.
Cultius llenyosos:
2) En recintes d'oliverar en pendent igual o superior al 10%, on es mantinga el sòl nu en els redols de les oliveres per mitjà de l'aplicació d'herbicides, cal mantindre una coberta vegetal viva o inert, incloent-hi restes de poda o pedres, d'amplària mínima d'1 metre en els carrers transversals a la línia màxima pendent o en els carrers paral·lels a esta línia, quan el disseny de la parcel·la o el sistema de reg impedisca que s'establisca en l'altra direcció.
No obstant això, en el moment en què puga competir amb el cultiu, esta coberta pot eliminar-se per mitjà de mètodes químics o mecànics, la qual podrà ser incorporada per mitjà de labor superficial respectant en tot cas el que s'establix per als cultius llenyosos.
3) No es pot arrancar cap peu de cultius llenyosos situats en recintes de pendent igual o superior al 15% llevat que siga objecte de reposició, amb l'autorització prèvia de l'autoritat competent, d'acord amb el model recollit en l'annex IV, segons el procediment establit en l'article 12 d'esta orde, en aquelles zones en què així s'establisca, i en estos casos cal respectar les normes destinades a la reconversió cultural i varietal i als canvis de cultiu o aprofitament.
El que disposen els apartats 2 i 3 no serà aplicable quan el pendent real del recinte estiga compensat per mitjà de terrasses o bancals.
Terres de guaret i de retirada:
4) En les terres de guaret i de retirada es realitzaran pràctiques agronòmiques tradicionals de la zona, tècniques de mínim treball o es mantindrà una coberta vegetal adequada a partir de flora espontània o per mitjà de la sembra d'espècies que milloren el terreny, tot això a fi de minimitzar els riscos d'erosió, d'incendis, d'invasió de males herbes o de vegetació no desitjada, d'ocurrència de plagues i malalties, i per a mantindre la capacitat productiva del sòl i afavorir l'increment de la biodiversitat.
Les aplicacions d'herbicides autoritzats seran efectuades en aquells casos que siguen de baixa perillositat i sense efecte residual.
Aquelles terres diferents de les anteriors, no cultivades, no destinades a pasturatge ni utilitzades per a activar drets de retirada, hauran de complir les mateixes condicions de manteniment exigides per al guaret, si bé, en este cas, no es podran aplicar herbicides. Al contrari, podran realitzar-se totes les labors de manteniment que siguen necessàries per a l'eliminació de les herbes adventícies, vegetació serial o espontània.
De manera alternativa al manteniment d'una coberta, o per a completar el treball tradicional o el mínim treball i amb fins de fertilització, es podrà incorporar una quantitat màxima total de 20 tones per hectàrea de fem o 40 metres cúbics per hectàrea de purins cada tres anys, de conformitat amb el que disposa el Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció d'aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries.
Norma 2. Ordenació mínima de la terra que respecte les condicions específiques del lloc
Cultius herbacis:
5) En les superfícies que es destinen a cultius herbacis, no haurà de llaurar-se la terra amb volteig en la direcció del màxim pendent quan, en els recintes cultivats, el pendent mitjà excedisca el 10%, llevat que el pendent real del recinte estiga compensat per mitjà de terrasses o bancals.
Cultius llenyosos:
6) En el cas de cultius de vinya, oliverar i fruits secs no haurà de llaurar-se la terra amb volteig a favor del pendent en recintes amb pendents superiors al 15%, llevat que s'adopten formes de cultiu especials com ara terrasses o bancals, cultiu en faixes, es practique el treball de conservació o es mantinga una cobertura de vegetació total del sòl. En cas d'existència de bancals, serà obligatori evitar qualsevol tipus de treballs que afecten l'estructura dels talussos existents.
El que disposen els paràgrafs 5 i 6 anteriors, no serà aplicable en els casos següents:
a) Parcel·les de cultiu de superfície igual o inferior a una hectàrea
b) En el cas de parcel·les de cultiu irregulars o allargades la dimensió mínima de les quals en el sentit transversal al pendent siga inferior a 100 metres.
c) Quan per raons de manteniment de l'activitat productiva tradicional l'administració competent determine i autoritze aquelles tècniques d'agricultura de conservació que es consideren adequades.
En tots els casos, la implantació del cultiu es farà el més ràpidament possible, per a evitar que el sòl puga veure's afectat per l'erosió.
7) En les zones d'elevat risc d'erosió, s'han de respectar les restriccions que establisca l'administració competent per a evitar la degradació i la pèrdua de sòl.
En els recintes SIGPAC amb l'ús de terra que es pot llaurar, quan no estiga implantat cap cultiu, la superfície s'ha de mantindre amb coberta vegetal espontània o cultivada, i fer els treballs de manteniment necessaris fins a la implantació d'un cultiu.
Quan es cultiven espècies arbòries, caldrà l'establiment d'una coberta vegetal viva o inerta, incloent-hi restes de poda o pedres, amb una amplària mínima d'1 metre, en els carrers paral·lels a esta línia quan el disseny de la parcel·la o el sistema de reg impedisquen l'establiment en l'altra direcció. Esta coberta es mantindrà fins que comence a competir amb el cultiu, moment a partir del qual podrà ser eliminada per mitjà de sega química o mecànica, i podrà ser incorporada per mitjà d'un treball superficial. En el cas de tractar-se de vinya, l'amplària màxima exigida de les cobertes serà de 0,25 metres.
Quan per pluges fortes o persistents es produïsquen xaragalls, reguerons o rodaments profunds provocats pel pas de la maquinària en coincidir estes amb l'època de realització d'operacions culturals i siga necessari realitzar operacions que comporten treball amb volteig en recintes afectats per les prohibicions recollides en este apartat o alçament de la coberta abans que esta comence a competir amb el cultiu, ha de comunicar-se com a mínim amb 10 dies d'antelació a la data d'inici de les esmentades operacions a l'oficina comarcal o direcció territorial corresponent, d'acord amb el model recollit en l'annex V. L'Administració realitzarà totes les comprovacions que estime convenients per a verificar la veracitat d'estes circumstàncies i, si és el cas, emetre informes de control d'incompliment quan es verifique que no es van donar les circumstàncies excepcionals definides.
Norma 3. Terrasses de retenció
8) Les terrasses de retenció s'hauran de mantindre en bon estat, conservar la seua capacitat de drenatge i evitar la pèrdua d'elements que formen la seua estructura de contenció, com ara els aterraments i enfonsaments, de manera que s'evite l'aparició de xaragalls.
QÜESTIÓ: MATÈRIA ORGÀNICA DEL SÒL
Norma 4. Gestió de restolls, restes de collita i de poda
9) No podran cremar-se restolls en el territori de la Comunitat Valenciana excepte per raons fitosanitàries, a excepció dels restolls i restes de collita d'arròs, dacsa i melca cultivats en regadiu i en sòls saturats de matèria orgànica, com és el cas de les marjals.
En tot cas, haurà de sol·licitar-se l'autorització per a la crema (model en annex VI).
Hauran de complir-se, a més, les normes establides en matèria de prevenció d'incendis i, en particular, haurà de respectar-se una distància de 500 metres al voltant dels terrenys forestals en els dies i les zones amb nivell 3 de preemergència per risc d'incendis forestals o normes que respecte d'això dicte la conselleria competent.
En el cas de cultius situats en espais subjectes a alguna figura legal de protecció ambiental, l'autorització de crema excepcional estarà supeditada a l'informe favorable de l'autoritat ambiental competent en la zona protegida, qui a més assenyalarà les condicions concretes en què haurà de realitzar-se de la crema, sense perjuí de l'obligació de complir les normes generals en matèria de prevenció d'incendis.
10) L'eliminació de les restes de collita dels cultius herbacis o de la poda de cultius llenyosos haurà de realitzar-se sempre d'acord amb la normativa mediambiental vigent, tenint en compte el que establix la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat, i el Decret 98/1995, de 16 de maig, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, així com amb la normativa que els desplega. Com a norma, per a incrementar la incorporació de matèria orgànica en el sòl i per a millorar la seua estructura, haurà de promoure's el soterrament dels restolls.
La crema, que haurà de ser autoritzada, estarà condicionada al compliment de les normes establides en matèria de prevenció d'incendis i, en particular, la relativa a la prohibició d'encendre foc en la franja de 500 m que envolta els terrenys forestals en els dies i les zones catalogats amb nivell 3 de preemergència per risc d'incendis forestals (situació de preemergència amb grau de perillositat extrem)
QÜESTIÓ: ESTRUCTURA DEL SÒL
Norma 5. Utilització de maquinària adequada
11) En sòls saturats, així com en terrenys entollats, excepte els d'arrossar, o amb neu, no es treballarà la terra, ni es permetrà el pas de vehicles excepte quan siga ineludible i necessari per a realitzar operacions de recol·lecció, adobament, tractaments fitosanitaris o per al maneig del bestiar o el subministrament d'alimentació, en coincidir estos treballs amb períodes de precipitació intensa.
QÜESTIÓ: NIVELL MÍNIM DE MANTENIMENT I PREVENCIÓ DEL DETERIORAMENT DELS HÀBITATS
Norma 6. Manteniment i protecció de pastos permanents
12) Les superfícies de pastos permanents s'hauran de mantindre en condicions adequades, i evitar-ne la degradació i invasió per matoll. Per a això, es podrà optar per mantindre un nivell mínim de càrrega ramadera efectiva igual o superior a 0,1 UBM/ha. En cas de no aconseguir el nivell mínim de càrrega ramadera efectiva, s'han de realitzar treballs de manteniment adequats que eviten la seua degradació i la invasió per matoll.
13) No es podran cremar ni rompre els recintes de pastos permanents, excepte per a treballs de regeneració i millora de les pastures. En el cas de regeneració per mitjà de crema serà necessària l'autorització prèvia de l'autoritat competent. En tot cas, serà obligatòria l'adopció de mesures destinades a la protecció de l'arbratge en la zona de crema i el seu entorn.
Cal fomentar el cultiu extensiu de cereals, varietats de gra local, sotmés a rotació anual, sense ús d'herbicides ni fertilitzant i sense birbades mecàniques. Estos cultius permeten l'existència d'un conjunt important de plantes hi vinculades, que es troben en recessió en tot Europa, a causa de l'abandó d'este tipus de pràctiques culturals. A més, estos cultius constituïxen un important recurs alimentari per a la fauna i, finalment, generen discontinuïtats en el terreny, fomenten l'estructura en mosaic del paisatge i l'existència d'ecotons; tot això afavorix l'heterogeneïtat espacial i la biodiversitat.
Norma 7. Manteniment dels elements estructurals
14) No es podran eliminar ni alterar els elements estructurals definits en l'article 2 d'esta orde, sense l'autorització prèvia de l'autoritat competent conforme s'establix en l'article 12 d'esta orde a través del model establit en l'annex VII. S'exceptua d'esta obligació la construcció de paraments i altres estructures de contenció per a correcció de xaragalls i reguerons, així com les operacions de refinament de terra que es realitzen en aquelles parcel·les que es dedicaran al cultiu de l'arròs o a altres cultius que utilitzen mètodes de reg per gravetat, superfície o inundació.
Norma per al manteniment de marges i límits i taques de vegetació natural
Els elements lineals que separen parcel·les agrícoles consistents en ribassos i límits així com les taques de vegetació natural en l'interior o en el marge de l'explotació hauran de ser conservats o restaurats. En cap cas hauran de:
- Ser fumigats amb productes fitosanitaris o cremats periòdicament, a fi de reduir la seua cobertura vegetal.
- Ser objecte d'apilaments de restes de poda o un altre tipus de residus de l'explotació agrària.
- Veure reduïda la seua extensió per mitjà de conreu.
Norma per al manteniment de tolles, llacunes, abeuradors o punts d'aigua en l'explotació
Normes per als punts d'aigua, de caràcter natural, existents en les explotacions agràries:
- No fer artificial el seu règim d'inundació natural, i permetre'n la dessecació durant l'estació seca.
- No alterar-ne la cubeta, per mitjà de l'aprofundiment d'esta, a fi d'incrementar-ne la capacitat d'acumular aigua.
- No ser objecte d'extraccions d'aigua per a l'ús en l'explotació.
- No ser objecte d'abocaments, ja siga a la cubeta o a la seua conca de captació d'aigua.
- No ser objecte de trànsit de vehicles durant la fase seca.
- No alterar la conca de captació d'aigua.
Norma 8. Prohibició d'arrancar oliveres
15) Realitzar les pràctiques agronòmiques necessàries per a garantir el manteniment dels oliverars i de les plantacions de garroferes en bon estat vegetatiu. No arrancar oliveres o garroferes excepte, en el cas de les oliveres, en aquelles zones que s'establisquen als efectes de reconversió cultural i varietal i, en ambdós casos, els canvis de cultiu i aprofitament, d'acord amb la normativa vigent. En tot cas haurà de respectar-se la Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de Patrimoni Arbori Monumental de la Comunitat Valenciana.
Norma 9. Prevenció de la invasió de les terres agrícoles per vegetació espontània no desitjada
16) Serà obligatori el manteniment de les parcel·les en condicions apropiades per al seu cultiu, per mitjà del control de la vegetació espontània no desitjada com ara esbarzers o semblants. Es considera necessari gestionar estos terrenys per a previndre'n la colonització per vegetació serial i fins i tot per a previndre'n la colonització d'antics cultius, i crear discontinuïtats en el terreny que formen estructures de mosaic i zones obertes que eviten el tancaments d'hàbitats. Respecte a les espècies vegetals que poden ser eliminades, atés que és una llista molt extensa, comptem per exclusió amb la llista d'espècies que no podran ser eliminades, incloses en el Decret 70/2009, de 22 maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades, en els seus annexos I, II i III.
Esta obligació quedarà sense efecte únicament en aquelles campanyes excepcionals en què, com a conseqüència de les condicions meteorològiques adverses, haja resultat impossible eliminar-les.
Norma 10. Manteniment dels oliverars i vinyes en bon estat vegetatiu
17 i 18) S'hauran de realitzar els treballs de poda amb la freqüència tradicional de cada zona per a garantir el manteniment dels recintes d'oliverar i vinya en bon estat vegetatiu.
Norma 11. Manteniment dels hàbitats
19) No es poden abandonar o abocar sobre terrenys entollats o amb neu, ni sobre aigües corrents o estancades, materials procedents d'activitats agrícoles o ramaderes. Estos materials hauran de ser classificats i concentrats en punts concrets de l'explotació i, sempre que siga possible, no visibles exteriorment, fins que es traslladen a un abocador o planta de tractament o reciclatge autoritzats.
20) No es podran aplicar productes fitosanitaris, fertilitzants, llots de depuradora, compost, purins o fems, ni netejar la maquinària emprada per a estes aplicacions sobre terrenys entollats o amb neu ni sobre aigües corrents o estancades. S'exceptua d'esta prohibició l'aplicació de tractaments fitosanitaris en parcel·les de cultiu d'arròs.
21) Les explotacions ramaderes intensives hauran de disposar de femers impermeabilitzats artificialment o basses amb capacitat suficient per a emmagatzemar els excrements sòlids i líquids produïts o, si és el cas, fosses de les naus o tancs d'emmagatzematge tot això degudament impermeabilitzats i amb la condició d'estanquitat. També podran justificar que disposen d'un sistema de retirada dels fems i purins de l'explotació.
Als efectes d'esta orde es consideren explotacions ramaderes intensives les explotacions d'engreix de boví, vaquí de llet, oví i caprí i porcí intensius, avícola de carn, avícola de ponedores i avícola de reproductores.
En tot allò que fa referència a este punt, caldrà ajustar-se al que disposa l'Orde 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, pel qual s'aprova del Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries i s'establix en el seu annex I punt 8 la capacitat d'emmagatzematge de fem i les mesures per a evitar la contaminació de l'aigua.
QÜESTIÓ: PROTECCIÓ I GESTIÓ DE L'AIGUA
Norma 12. Compliment dels procediments d'autorització, quan l'ús de l'aigua per al reg siga necessària
22) Per al cas de superfícies de regadiu, l'agricultor haurà d'acreditar el seu dret d'ús per mitjà del corresponent document administratiu expedit per l'administració hidràulica competent o per qualsevol altre títol que en justifique l'ús privatiu.
23) Els titulars de les concessions administratives d'aigües i tots aquells que per qualsevol altre títol tinguen dret al seu ús privatiu estaran obligats a disposar dels sistemes de mesurament o control de l'aigua de reg establit pels respectius organismes de conca, de manera que garantisquen una informació precisa sobre els cabals d'aigua efectivament utilitzats.
Norma 13. Creació de franges de protecció en els marges dels cursos d'aigua
24) En els marges de les aigües corrents o estancades, a partir de la ribera, han d'existir franges de protecció ocupades per vegetació espontània (de 3 m d'amplària mínima) en les quals no s'han d'aplicar ni productes fitosanitaris ni fertilitzants.
ANNEX III
Requisits mínims d'utilització d'aDOBS i productes fitosanitaris i altres requisits obligatoris per als sol·licitants
Requisits mínims en relació amb la utilització d'adobs
S'han de respectar els requisits mínims obligatoris que establix la legislació nacional i autonòmica per a la utilització d'adobs:
- Reial Decret 824/2005, de 8 de juliol, sobre productes fertilitzants.
- Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre la protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries.
- Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.
- Decret 218/2009, de 4 de desembre, del Consell, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats.
- Decret 11/2004, de 30 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries. Amb este decret s'amplia la designació realitzada en el Decret 13/2000.
- Orde 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries (deroga l'Orde de 29 de març de 2000, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries)
- Orde de 12 de desembre de 2008, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el Programa d'Actuació sobre les zones vulnerables designades en la Comunitat Valenciana (deroga Orde de 3 de juny de 2003, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el Programa d'actuació sobre zones vulnerables designades a la Comunitat Valenciana).
Estos requisits es concreten en:
- En la utilització d'adobs se seguirà el Codi de Bones Pràctiques Agràries introduït per la Directiva de Nitrats.
- La fertilització fosfòrica es realitzarà seguint les dosis i el calendari recomanat per a la zona i el cultiu a fi d'evitar la contaminació fosfòrica.
- La dosi d'adob nitrogenat per a un determinat cultiu s'establix en funció de les necessitats d'este. Es tracta d'una banda d'evitar carències d'este element que afecten el normal desenrotllament de les plantes i, d'una altra, intentar aconseguir un equilibri òptim entre el rendiment i la qualitat de la collita. Òbviament, s'han d'evitar les aportacions excessives de nitrogen, ja que poden provocar efectes adversos sobre el cultiu, a part que els excedents de nitrats que no arriben a ser absorbits per les arrels estan exposats a ser absorbits per l'aigua.
- Quan s'apliquen fertilitzants orgànics, en zones vulnerables, s'establix la condició de no aportar al sòl una quantitat que supere en nitrogen els 170 quilograms per hectàrea i any. Es pot complementar amb nitrogen mineral per damunt d'esta quantitat, si així ho demana el cultiu.
- La quantitat d'adob nitrogenat mineral que s'ha d'aplicar al terreny s'establirà per la diferència entre les dosis d'adob indicades en la taula i el nitrogen assimilable aportat al sòl per altres fonts (nitrogen aportat per l'aigua de reg, nitrogen inorgànic a l'inici del cultiu, nitrogen procedent de la mineralització neta de la matèria orgànica que es troba en el sòl de forma natural, nitrogen mineralitzat en el sòl a partir dels fertilitzants i esmenes orgàniques).
- Esta informació es troba recollida en l'Orde 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries, i Orde de 12 de desembre de 2008, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el Programa d'Actuació sobre les Zones Vulnerables designades a la Comunitat Valenciana, modificada per l'Orde 10/2010.
- Quant a la fabricació d'adobs per part dels servicis de control de qualitat agroalimentària de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, es duen a terme plans anuals de control de fabricants i productes per a assegurar el compliment de la legislació en la matèria.
- En particular, per a la utilització d'adobs, amb caràcter general, cal d'ajustar-se als següents principis o requisits generals bàsics:
- Els adobs usats seran adobs CE o hauran de pertanyer a alguna de les categories definides en el RD 824/2005, de 8 de juliol, sobre productes fertilitzants. En este últim cas, el fabricant ha de disposar de l'oportuna certificació, tal com es definix en l'article 12 del RD 824/2005 i, en el cas que s'utilitzen matèries primeres d'origen animal, que complix els requisits del Reglament (CE) núm. 1774/2002.
- Els productes fertilitzants elaborats amb matèries d'origen orgànic han d'estar inscrits en el registre de productes fertilitzants i afins del ministeri amb competència en matèria d'agricultura, pesca, alimentació i aigua; i hauran de complir els requisits quant a l'origen de les matèries primeres i els nivells màxims de microorganismes i metalls pesants descrits en el capítol IV del Reial Decret 824/2005.
Els adobs a base de nitrat amònic amb alt contingut en nitrogen han de complir els requisits del Reglament (CE) 2003/2003 i del Reial Decret 824/2005 i, en particular, hauran de superar l'assaig de detonabilitat.
Requisits mínims aplicables als productes fitosanitaris
Inclouen l'obligació de posseir autorització d'ús de productes fitosanitaris i complir les obligacions en matèria de formació, així com els requisits sobre emmagatzematge segur, verificació de la maquinària d'aplicació i normes sobre la utilització de plaguicides en les proximitats de masses d'aigua i altres llocs vulnerables segons s'establix en la normativa nacional i autonòmica:
- Reial Decret 2163/1994, de 4 de novembre, pel qual es trasllada la Directiva 91/414/CEE, del Consell, de 15 de juliol, sobre comercialització de productes fitosanitaris, a l'ordenament jurídic espanyol.
- Reial Decret 1416/2001, de 14 de desembre, sobre envasos de productes fitosanitaris.
- Reial Decret 280/1994, de 18 de febrer, pel qual s'establixen els límits màxims de residus de plaguicides i el seu control en determinats productes d'origen vegetal.
- Llei 43/2002, de 20 de novembre, de Sanitat Vegetal.
- Reial Decret 3349/1983, de 30 de novembre, pel qual s'aprova la reglamentació tecnicosanitària per a la fabricació, comercialització i utilització de plaguicides.
- Reial Decret 255/2003, de 28 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament de classificació, envasament i etiquetatge de preparats perillosos.
- Decret 27/2007, de 2 de març, del Consell, pel qual es regulen els carnets de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitaris a la Comunitat Valenciana. Este decret obliga els aplicadors i el personal d'establiments i servicis plaguicides d'ús fitosanitari a estar en possessió del corresponent carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari.
- Decret 134/1995, de 19 de juny, del Govern Valencià, pel qual s'establix el programa de vigilància de residus de plaguicides en productes vegetals.
- Orde de 5 d'abril de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula i planifica el tractament contra el barrenador o cucat de l'arròs a la Comunitat Valenciana.
- Orde de 30 de maig de 1988, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, per la qual es regulen les aplicacions de plaguicides en el Parc Natural de l'Albufera.
Estos requisits es concreten en:
- Les persones encarregades dels tractaments fitosanitaris han de disposar del carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari.
- L'ús dels productes fitosanitaris i la resta de mitjans de defensa fitosanitària han de respectar les bones pràctiques fitosanitàries, és a dir, han de realitzar-se amb les condicions d'ús autoritzades. Per a això, la Comunitat Valenciana du a terme els programes de vigilància de la comercialització, utilització i residus de productes fitosanitaris.
- Els encarregats de l'aplicació de fitosanitaris hauran de disposar dels mitjans d'aplicació adequats i mantindre un règim de revisions periòdiques del funcionament d'estos.
- Els productes fitosanitaris es guardaran seguint les instruccions donades pel fabricant en locals amb suficient ventilació i altres normes tècniques i seran revisats durant les inspeccions dels establiments del programa de vigilància corresponent.
- Prop de l'aigua i d'altres llocs sensibles no s'han d'utilitzar productes fitosanitaris. En cas de ser necessaris es triaran els menys danyosos per a la flora i la fauna.
- Els establiments de fitosanitaris i les empreses de servicis han d'estar inscrites en el Registre Oficial d'Establiments i Servicis Plaguicides d'Ús Fitosanitari.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6835, del 07-08-2012 (2012/7853)

ORDEN 11/2012, de 1 de agosto, de la Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, por la que se regula la aplicación de la condicionalidad y se establecen los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales en la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2012/08/01/11/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   6835

Fecha DOGV
:   07-08-2012

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2012/7853

CVE


Fecha del documento
:   01-08-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [alimentación animal](javascript:void(0))
    * [ayuda a la agricultura](javascript:void(0))
    * [explotación agraria](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [protección del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [producto fitosanitario](javascript:void(0))

ORDEN 11/2012, de 1 de agosto, de la Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, por la que se regula la aplicación de la condicionalidad y se establecen los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales en la Comunitat Valenciana. [2012/7853]
Índice
Preámbulo
Capítulo I. Cuestiones de carácter general
Artículo 1. Objeto y ámbito de aplicación.
Artículo 2. Definiciones.
Artículo 3. Obligaciones de la condicionalidad en la Comunitat Valenciana.
Artículo 4. Pastos permanentes.
Capítulo II. Control de la condicionalidad
Artículo 5. Coordinación de los controles de la condicionalidad.
Artículo 6. Planes de controles de condicionalidad de la Comunitat Valenciana.
Artículo 7. Realización de los controles de condicionalidad.
Artículo 8. Actas de control.
Artículo 9. Informe.
Artículo 10. Aplicación de reducciones o exclusiones.
Artículo 11. Notificación.
Capítulo III. Procedimiento para solicitar las excepciones
Artículo 12. Procedimiento para solicitar las excepciones al cumplimiento de las buenas condiciones agrarias y medioambientales.
Disposición final. Entrada en vigor.
Anexo I: Cumplimiento de los requisitos legales de gestión especificados en el anexo II del Reglamento (CE) 73/2009.
Anexo II: Buenas condiciones agrarias y medioambientales
Anexo III: Requisitos mínimos de utilización de abonos y productos fitosanitarios y otros requisitos mínimos para los solicitantes.
Anexo IV: Solicitud de excepción de prohibición de arranque de leñosos de secano en pendiente sin sustitución.
Anexo V: Comunicación previa a la realización de operaciones de laboreo para la reparación de terrenos afectados por cárcavas/ regueros, rodaduras profundas y/ o eliminación de cubierta antes de que esta comience a competir con el cultivo.
Anexo VI: Solicitud de excepción de prohibición de quema de rastrojos en cereales, leguminosas y proteaginosas.
Anexo VII: Solicitud de excepción de prohibición de eliminación o modificación de elementos estructurales.
PREÁMBULO
El Decreto 185/2010, de 5 de noviembre (DOCV del 10.11.2010), por el que se regula el contenido y los requisitos mínimos de los planes de control de las ayudas financiadas con cargo al Fondo Europeo de Garantía Agraria (en adelante FEAGA), y al Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (en adelante FEADER), deroga el Decreto 91/2006, de 23 de junio, del Consell, sobre aplicación de la condicionalidad en relación con las ayudas directas en el marco de la Política Agrícola común en el ámbito de la Comunitat Valenciana y en su disposición final segunda autoriza a las consellerias competentes en la materia para dictar las disposiciones necesarias para el desarrollo de los distintos planes de control de las ayudas comunitarias con cargo a los fondos FEAGA o FEADER .
De conformidad con esta disposición, se procede a dictar la orden que regule la condicionalidad y los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales que deben cumplir los agricultores que reciban pagos directos en el marco de la política agrícola común, los beneficiarios de determinadas ayudas de desarrollo rural, y los agricultores que reciban ayudas en virtud de los programas de apoyo a la reestructuración y reconversión y a la prima por arranque del viñedo.
Respecto a la condicionalidad el Reglamento (CE) nº 73/2009, del Consejo, de 19 de enero de 2009, por el que se establecen disposiciones comunes aplicables a los regímenes de ayuda directa a los agricultores en el marco de la política agrícola común y se instauran determinados regímenes de ayuda a los agricultores y por el que se modifican los Reglamentos (CE) nº 1290/2005, R(CE) nº 247/2006, R(CE) nº 378/2007 y se deroga el Reglamento (CE) nº 1782/2003, establece en sus artículos 4 y 6 que todo agricultor que perciba pagos directos en virtud de su anexo I, deberá observar los requisitos legales de gestión a que se refiere el anexo II y las buenas condiciones agrarias y medioambientales definidas por los estados miembros a nivel nacional o regional, sobre la base del marco que establece el anexo III.
Por otra parte, el Reglamento (CE) nº 1698/2005, del Consejo, de 20 de septiembre de 2005, relativo a la ayuda al desarrollo rural a través del Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER), modificado por el Reglamento (CE) nº 74/2009, del Consejo, de 19 de enero de 2009, establece en su artículo 51, el obligado cumplimiento de los requisitos legales de gestión y de las buenas condiciones agrarias y medioambientales para los beneficiarios de determinadas ayudas de desarrollo rural previstas en los incisos i) a v) de la letra a) y en los incisos i), iv) y v) de la letra b) del artículo 36, así como de los requisitos mínimos de utilización de abonos y de productos fitosanitarios para los beneficiarios de las ayudas agroambientales del citado Reglamento. Con posterioridad, el Reglamento (CE) 65/2011 de la Comisión, de 27 de enero de 2011, ha establecido las disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) nº 1698/2005, en lo que respecta a los procedimientos de control de la condicionalidad en relación con las medidas de ayuda al desarrollo rural.
Además, el Reglamento (CE) nº 479/2008, del Consejo, de 29 de abril de 2008, por el que se establece la organización común del mercado vitivinícola, establece en los artículos 20 y 103 respectivamente que los agricultores que reciban ayudas en virtud de los programas de apoyo a la reestructuración y reconversión del viñedo así como los que reciban pagos de la prima por arranque, deberán respetar los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales.
El Reglamento (CE) nº 1122/2009, de la Comisión, de 30 de noviembre de 2009, por el que se establecen las normas de desarrollo del Reglamento (CE) nº 73/2009, del Consejo, en lo referido a la condicionalidad, la modulación y el sistema integrado de gestión y control en los regimenes de ayuda directa a los agricultores establecidos por ese reglamento, y normas de desarrollo del Reglamento (CE) nº 1234/2007, del Consejo, en lo referido a la condicionalidad en el régimen de ayuda establecido para el sector vitivinícola.
Sobre la base de lo anterior y conforme al artículo 4.2 del Reglamento (CE) nº 73/2009, la autoridad nacional, mediante el Real Decreto 486/2009, de 3 de abril, por el que se establecen los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales que deben cumplir los agricultores y ganaderos que reciban pagos directos en el marco de la política agrícola común, los beneficiarios de determinadas ayudas de desarrollo rural, y los agricultores que reciban ayudas en virtud de programas de apoyo a la reestructuración y reconversión y a la prima por arranque del viñedo, ha sido modificado recientemente por el RD 202/2012, de 23 de enero, además de introducir las modificaciones de la legislación comunitaria, incluye las recomendaciones de la Comisión en relación con la aplicación de la condicionalidad, relativas a simplificar y clarificar algunos requisitos con el objetivo de favorecer su cumplimiento y control, proporcionando a los agricultores y ganaderos la lista de requisitos legales de gestión y de buenas condiciones agrarias y medioambientales que deben respetar.
De acuerdo a lo establecido en el Decreto 123/2006, de 8 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba y regula el Estatuto de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria (en adelante AVFGA), y Decreto 124/2006, de 8 de septiembre del Consell, se designa a la misma como el organismo pagador, la misma será la competente para aprobar la propuesta del cálculo de las reducciones y exclusiones previstas en el Reglamento (CE) nº 1122/2009, de 30 de noviembre de 2009.
En la tramitación de la presente orden, y en cumplimiento de los trámites procedimentales previstos en el artículo 43 de la Ley del Consell, se han efectuado las preceptivas consultas a las consellerias implicadas, organizaciones, entidades y asociaciones con intereses afectados por el contenido de la presente orden.
Por ello, y en virtud de las facultades que me confiere el artículo 35 de la ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell,
ORDENO
CAPÍTULO I
Cuestiones de carácter general
Artículo 1. Objeto y ámbito de aplicación
1. Esta orden tiene por objeto establecer, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales que deben cumplir:
a) Todo agricultor que reciba pagos directos, en virtud de la aplicación del articulo 4 del Reglamento (CE) 73/2009, del Consejo, de 19 de enero de 2009, por el que se establecen disposiciones comunes aplicables a los regímenes de ayuda directa a los agricultores en el marco de la política agrícola común y se instauran determinados regímenes de ayuda a los agricultores y por el que se modifican los Reglamentos (CE) nº 1290/2005, (CE) nº 247/2006, (CE) nº 378/2007 y se deroga el Reglamento (CE) nº 1782/2003 y de alguno de los regimenes de ayuda enumerados en el anexo I del mismo reglamento.
b) Los beneficiarios de las ayudas previstas en los incisos i) a v) de la letra a) y en los incisos i), iv) y v) de la letra b) del articulo 36 del Reglamento (CE) n º 1698/2005 del Consejo, de 20 de septiembre de 2005 del Consejo, de 20 de septiembre de 2005, relativo a la ayuda al desarrollo rural a través del Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER).
c) Los agricultores que reciban ayudas en virtud de los programas de apoyo a la reestructuración y reconversión del viñedo y los que reciban pagos de la prima por arranque según lo dispuesto en los artículos 20 y 103 del Reglamento (CE) nº 479/2008, de 29 de abril, de 2008, por el que se establece la organización común del mercado vitivinícola.
2. La presente orden será de aplicación a los titulares de explotaciones situadas en todo o en parte en el territorio de la Comunitat Valenciana que reciban pagos directos con arreglo a algún régimen de ayuda previsto en el apartado 1 de este artículo.
3. El ámbito de cumplimiento de la condicionalidad es el conjunto de requisitos legales de gestión (actos, anexo I) y buenas condiciones agrarias y medioambientales (contemplados en el anexo II), que deben cumplir todos los productores en distintas áreas en relación con la condicionalidad.
Estos ámbitos son:
Ámbito 1: Medio ambiente.
Ámbito 2: Salud pública, zoosanidad y fitosanidad.
Ámbito 3: Buenas condiciones agrarias y medioambientales.
Ámbito 4: Bienestar animal.
Cada uno de los anteriores ámbitos se compone de varios actos o normas referidos a diversos puntos o elementos sobre los que se efectuará el control en base a la relación descriptiva de hechos que pueden determinar incumplimientos y a los que se le asigna una puntuación en función de la gravedad.
4. Asimismo, establece el procedimiento administrativo para solicitar las autorizaciones excepcionales en materia de buenas condiciones agrarias y medioambientales.
Artículo 2. Definiciones
A los efectos de esta orden, serán de aplicación las definiciones contenidas en el Reglamento (CE) nº 73/2009, en el Reglamento (CE) nº 1122/2009 y en el Real Decreto 486/2009, de 3 de abril, así como las siguientes:
1. Zonas vulnerables a la contaminación por nitratos: zonas determinadas por la Comunitat Valenciana en la que se deben de cumplir unas medidas para evitar la contaminación, y que figuran establecidas en la Orden de 12 de diciembre de 2008, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación (DOCV nº 5922, de 29.12.2008), que ha sido modificada por la Orden 10/2010, de 24 de febrero (DOCV nº 6223, de 10.03.2010). Las zonas declaradas como vulnerables a la contaminación por nitratos se establecen en los siguientes Decretos del Consell: Decreto 13/2000 de 25 de enero (DOGV nº 3677, de 31.01.2000), Decreto 11/2004, de 30 de enero (DOGV nº 4683, de 03.02.2004) y Decreto 218/2009, de 4 de diciembre (DOCV nº 6162, de 10.12.2009).
2. Zonas con elevado riesgo de erosión: recintos con pendiente media superior al 35% o las definidas por el Inventario Nacional de Erosión de Suelos (2002-2012) del Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino.
3. Terrazas de retención: cada uno de los espacios de terreno llano o que tienden hacia la horizontalidad resultado de la instalación o conservación de elementos de contención de la tierra como paredes, balates de mampostería, bancales de piedra seca o los ribazos provistos de vegetación herbácea, arbustiva o arbórea. También están incluidas las terrazas y zanjas de contorno derivadas del laboreo a nivel y las barreras vivas vegetales perpendiculares a la pendiente que, mediante el control de las escorrentías, protegen el suelo de la erosión.
4. Elemento estructural: aquellos componentes de la parcela que por sus características cumplen funciones relevantes para mantener su potencial productivo y para conservar la fauna, flora y el paisaje asociado al ejercicio de la actividad agraria. A efectos de esta orden tendrán la consideración de elementos estructurales los siguientes:
a) Márgenes de las parcelas: lindes y ribazos. Se incluye en esta definición toda vegetación asociada a las lindes y ribazos de la parcela, salvo las especies de vegetación espontánea no deseada. Ribazo: porción de tierra con elevación y declive o en forma de talud que separa dos terrenos de cultivo que están a distinto nivel.
b) Terraza de retención: tal y como se define en el apartado 3 de este artículo.
c) Islas y enclaves de vegetación natural: porciones de vegetación natural, aisladas de otras, que al encontrarse rodeadas de cultivos, se ven dificultados los movimientos, las relaciones y el desarrollo de las especies que viven en ellas.
d) Roquedos y/o májanos: roca o conjunto de rocas con una superficie proyectada sobre el plano horizontal mínima de 5 m² que favorezcan la conservación de la fauna silvestre.
e) Setos y sotos o bosques de ribera, que se encuentren en el interior de la parcela.
f) Charcas, lagunas, estanques y abrevaderos naturales.
g) Árboles de barrera en línea, y árboles en grupo o aislados.
h) Pequeñas construcciones, como muretes de piedra seca, antiguos palomares u otros elementos de arquitectura tradicional que puedan servir de cobijo para la flora y la fauna.
Artículo 3. Obligaciones de la condicionalidad en la Comunitat Valenciana
1. Los solicitantes de ayudas relacionados en el artículo 1 de esta orden deberán cumplir los requisitos legales de gestión definidos en el anexo I, en los ámbitos de medio ambiente, salud pública, fitosanidad y zoosanidad y bienestar animal, así como las normas que regulan las buenas condiciones agrarias y medioambientales exigibles para evitar la erosión, para conservar la materia orgánica del suelo, para evitar la compactación y mantener la estructura de los suelos, y para garantizar un nivel mínimo de mantenimiento y prevenir el deterioro de los hábitats, definidas en el anexo II de esta orden.
2. Además de los requisitos a que se refiere el apartado anterior, los beneficiarios de las ayudas agroambientales, previstas en el articulo 36, letra a), inciso iv) del Reglamento (CE) nº 1698/2005, del Consejo, de 20 de septiembre de 2005, deberán cumplir los requisitos mínimos de utilización de abonos y productos fitosanitarios establecidos en el Programa de Desarrollo Rural de la Comunitat Valenciana y que se recogen en el anexo III.
3. Los titulares de explotaciones agrarias descritos en el apartado c) del artículo 1, deberán respetar, durante los tres años siguientes al 1 de enero del año natural en que se haya producido el primer pago, los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales que se detallan en la presente orden.
4. La condicionalidad debe cumplirse durante todo el año natural correspondiente al de presentación de la solicitud de ayudas, excepto en el caso descrito en el punto 3 de este artículo.
Artículo 4. Pastos permanentes
Las personas titulares de superficies dedicadas a pastos permanentes se atendrán a las exigencias previstas en la normativa comunitaria, así como a las que establezcan, en su caso, por el Estado y esta Comunitat en ejercicio de sus competencias, al objeto de prevenir que la superficie total de pastos permanentes no sufra una reducción significativa con arreglo a lo previsto en el artículo 6 del Reglamento (CE) nº 73/2009 y en el artículo 3 del Reglamento (CE) nº 1122/2009, de la Comisión, en el que se recogen los márgenes de reducción anuales admisibles respecto de la proporción de referencia para 2003.
En el caso de pastos permanentes deberán mantenerse en condiciones adecuadas evitando su degradación e invasión por matorral, de acuerdo con lo establecido en la norma 4 del anexo II del Real Decreto 486/2009, ya sea mediante el mantenimiento de un nivel mínimo de carga ganadera efectiva o mediante la realización de una labor de mantenimiento adecuada, que evite la degradación del pasto del que se trate y su invasión por matorral.
CAPÍTULO II
Control de la condicionalidad
Artículo 5. Coordinación de los controles de la condicionalidad
1. El Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA), adscrito al Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente, será la autoridad nacional encargada del sistema de coordinación de los controles de la condicionalidad, en el sentido del artículo 20.3 del Reglamento (CE) nº 73/2009.
2. En la Comunitat Valenciana, mediante Decreto 124/2006, de 8 de septiembre, del Consell, se designa como organismo pagador de las ayudas del FEAGA/FEADER en la Comunitat Valenciana a la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria (AVFGA), que delega mediante el acuerdo de 13 de septiembre de 2011 y de 26 de abril de 2012, las funciones de autorización de pagos y práctica de las inspecciones de control, necesarias para verificar la realidad de los hechos que sirven de base a los pagos, de conformidad con la legislación sectorial de la Unión Europea (FEAGA Y FEADER), en la dirección general con competencias sobre la política agrícola común.
3. Esta dirección general es el organismo especializado de control (OEC) de condicionalidad de la Comunitat Valenciana y dirige esta función en colaboración con las unidades administrativas en la materia y, por tanto con competencia para la realización de los controles u comprobaciones sobre el cumplimiento de los requisitos y normas que conforman la condicionalidad.
Artículo 6. Planes de controles de condicionalidad de la Comunitat Valenciana
El organismo pagador, a propuesta del OEC, aprobará el plan de controles de condicionalidad de la Comunitat Valenciana, ajustado a los criterios generales del plan nacional y a los especificados en el Reglamento (CE) 1122/2009 y en el Decreto 185/2010, de 5 de noviembre, del Consell, por el que regula el contenido y los requisitos mínimos de los planes de control de las ayudas financiadas con cargo al Fondo Europeo Agrícola de Garantía agraria (FEAGA) y al Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER).
El organismo pagador comunicará al FEGA, en el plazo de un mes desde su aprobación, el plan de control de la Comunitat Valenciana.
Artículo 7. Realización de los controles de condicionalidad
El OEC realizará, sobre los expedientes correspondientes a los agricultores/beneficiarios a los que es de aplicación esta orden, controles administrativos y sobre el terreno.
a) Control administrativo
El OEC efectuará, sobre los expedientes correspondientes a los agricultores/beneficiarios a los que es de aplicación esta orden, controles administrativos, conforme establece el plan autonómico vigente y en particular los que ya se establezcan en los sistemas de control, aplicables al requisito, norma, acto o ámbito de aplicación de la condicionalidad respectivo, cuando existan los métodos adecuados para ello, como establece el artículo 49 del Reglamento (CE) nº 1122/2009.
Se entiende por controles administrativos aquellos que permitan la detección de incumplimientos, en particular la detección automatizada con medios informáticos, incluidos controles cruzados, y que sean realizados sobre la base completa de beneficiarios o solicitantes a los que afecta la condicionalidad (ámbito, acto, requisito o norma en cuestión). No se consideraran controles administrativos los cruces de bases de datos de autoridades que realizan controles sobre el terreno a una muestra de control para verificar el cumplimiento de la legislación sectorial.
b) Controles sobre el terreno
1. Con respecto a los requisitos de la condicionalidad el OEC, sin perjuicio de los controles necesarios para el seguimiento de los incumplimientos que se hayan puesto en su conocimiento por cualquier otro medio, efectuará controles sobre el terreno de conformidad con el plan autonómico de controles vigente.
2. El OEC seleccionará la muestra de explotaciones que serán objeto de control en cada ejercicio, de acuerdo con los criterios establecido en el R(CE) 1122/2009, en el Real Decreto 486/2009, en el Decreto 185/2010 y en el plan de controles de condicionalidad y la comunicará al organismo pagador.
3. Las características y amplitud de los controles se ajustarán a lo dispuesto en los artículos 52 y 53 del Reglamento (CE) nº 1122/2009.
4. Cuando de los controles sobre el terreno, efectuados durante una campaña, se deduzca un importante grado de incumplimiento en un determinado acto o norma, en el periodo de control siguiente, se incrementará el número de controles sobre el terreno que hay que realizar para dicho acto o dicha norma, tal como establece el artículo 50 del Reglamento (CE) 1122/2009.
5. Los controles sobre el terreno se podrán anunciar al beneficiario siempre que no se comprometa el objetivo perseguido o, el aviso se realizará con una antelación mínima y necesaria y no podrá exceder de 14 días. No obstante, cuando se trate de controles sobre el terreno relativos a solicitudes que afecten a explotaciones ganaderas, el aviso no podrá hacerse con una antelación de más de 48 horas, excepto en casos debidamente justificados.
6. Métodos de controles sobre el terreno: Los controles sobre el terreno se podrán realizar por visita clásica y por teledetección, en la medida que señale el plan de controles de la Comunitat Valenciana.
7. El OEC establecerá un procedimiento que permita comprobar la calidad de los controles sobre el terreno realizados por visita clásica y teledetección. Estos controles pueden consistir en:
- La supervisión de las actas de control, en cuyo caso se deberá dejar constancia de su realización en las mismas.
- La repetición, por diferentes técnicos independientes de los que han realizado los controles de visita clásica.
c) Comunicación de los incumplimientos en otros ámbitos: controles de admisibilidad y SIGPAC.
1. Sobre los controles realizados que pongan de manifiesto incumplimientos de admisibilidad o contradicciones con los datos obrantes en el SIGPAC o en las bases de datos de identificación y registro animal el OEC dará traslado a las unidades administrativas competentes.
2. Cualquier irregularidad detectada en los controles de admisibilidad que constituya asimismo un incumplimiento de condicionalidad, será comunicada al correspondiente OEC, aportando copia del acta de control de admisibilidad. También se informará de los regímenes de ayuda en los que se ha penalizado por admisibilidad al beneficiario, para que el OEC elabore un «documento de evaluación» en el que a partir de los datos suministrados se valore la gravedad, alcance, persistencia y repetición de los incumplimientos detectados.
Artículo 8. Actas de control
1. Los controles sobre el terreno efectuados deberán ser objeto de un acta de control que recoja los resultados de la visita del mismo, con el contenido mínimo fijado por el plan de controles.
2. Si se detectan irregularidades, cuando el titular o su representante están presentes durante la realización del control, se les entregará una copia del acta de control sobre el que podrán incorporar las observaciones que estimen pertinentes.
3. Cuando el control sobre el terreno se realice en presencia del productor o representante, y este impida la ejecución del mismo, se reflejará este hecho en el acta de inspección, ya que según el punto 2 del artículo 26 del Reglamento (CE) núm. 1122/2009 ante esta circunstancia, se rechazará la solicitud de ayuda.
Artículo 9. Informe de control
Los controles de condicionalidad realizados, con independencia de que el agricultor/beneficiario de que se trate haya sido seleccionado para un control de condicionalidad o haya sido controlado sobre el terreno en virtud de la legislación aplicable a los actos y normas o con motivo de incumplimientos que se hayan puesto en conocimiento del OEC por cualquier otro medio, será objeto como indica el artículo 54 del Reglamento (CE) nº 1122/2009, de un informe de control que deberá ser elaborado por el OEC.
El informe se elaborará sobre la base de los hechos descritos en el acta, y en los controles administrativos. El OEC valorará las observaciones indicadas en el acta por el controlador, evaluará la importancia de los posibles incumplimientos detectados según la gravedad, alcance, persistencia y repetición de los mismos:
a) Gravedad: importancia de sus efectos teniendo en cuenta el objetivo del requisito o norma (leve, grave o muy grave).
b) Alcance: influencia de sus efectos (dentro/fuera de la explotación).
c) Persistencia: tiempo de permanencia de los efectos (duración inferior a un año, superior a un año pero subsanables o efectos insubsanables).
d) Repetición: determinación de más de un incumplimiento dentro de un mismo requisito o norma (conforme a la clasificación establecida en los anexos II y III de la presente orden) en un período consecutivo de tres años.
También se indicará, en su caso, los factores que podrían dar lugar a un aumento, o disminución de la posible reducción a aplicar.
Artículo 10. Aplicación de reducciones o exclusiones
1. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 23.1 del Reglamento (CE) nº 73/2009 y al articulo 51.1 del Reglamento (CE) nº 1698/2005 y el artículo 8 del RD 486/2009, una vez obtenidos los resultados de los controles realizados, los incumplimientos detectados sobre los requisitos y normas de condicionalidad referidos en los anexos I, II y III de esta orden atribuibles directamente al agricultor que presentó la solicitud de ayuda en el año natural que corresponda, o en los tres años posteriores al pago de las ayudas del sector vitivinícola, dan lugar a reducir o anular su importe, según la solicitud:
Cuando no se respeten los requisitos legales de gestión o las buenas condiciones agrarias y medioambientales y el incumplimiento en cuestión resulte de un acto u omisión que se pueda atribuir directamente al agricultor que presentó la solicitud de ayuda en el año natural que corresponda o en los tres años posteriores al pago de la ayuda recibida en el sector vitivinícola, se reducirá o anulará, según la solicitud:
- El importe total de los pagos directos que, previa aplicación de la modulación, se haya abonado o deba abonarse al agricultor.
- El importe total de los pagos relativos a los regímenes de arranque de viñedo y de apoyo a la reestructuración y reconversión de viñedos, dividido por tres.
- El importe total de los pagos en virtud del articulo 36, letra a), incisos i) a v), y el artículo 36, letra b), incisos i), iv) y v) del Reglamento (CE) nº 1698/2005.
Los beneficiarios de las ayudas al desarrollo rural definidos en el artículo 1, deberán respetar además de los requisitos y normas de la Condicionalidad establecidos en los artículos 4, 5 y 6 del Reglamento nº (CE) 73/2009.
Además, los beneficiarios de las ayudas agroambientales, previstas en el artículo 36, letra a), inciso iv) del Reglamento (CE) n. º 1698/2005, deberán cumplir los requisitos mínimos de utilización de abonos y productos fitosanitarios establecidos en los correspondientes programas de desarrollo rural para no ver reducidas o anulados los importes de las ayudas solicitadas. Se recogen las obligaciones en el anexo III de esta orden.
2. En caso de transferencia parcial o total de la explotación, la reducción o anulación del importe total de los pagos directos, reestructuración y reconversión del viñedo y prima por arranque, que resulte del incumplimiento de alguno de los requisitos o normas de la condicionalidad se aplicará a la persona a la que es atribuible el incumplimiento si la misma ha solicitado alguno de dichos pagos.
3. Cuando el incumplimiento se deba a negligencia, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 77 del Reglamento (CE) 1122/2009, se aplicará una la reducción, que será, en general, del 3%, aunque el organismo pagador basándose en la evaluación presentada por el OEC en su informe, podrá decidir reducir el porcentaje al 1% o aumentarlo al 5%, o en los casos a que se refiere el párrafo segundo de la letra c) del apartado 1 del artículo 54 del Reglamento 1122/2009, no imponer ninguna reducción.
4. Si el incumplimiento observado se ha cometido intencionadamente, la reducción contemplada en el párrafo anterior, será en principio del 20% de dicho importe global. No obstante, el Organismo Pagador, basándose en la evaluación presentada por el OEC con el informe de control, podrá decidir, si reducir el porcentaje hasta un mínimo del 15% o aumentarlo hasta un máximo de 100%, conforme regula el artículo 72 del Reglamento (CE) 1122/2009.
5. A los efectos del artículo 24.2, párrafo segundo, del Reglamento (CE) nº 73/2009, no se aplicarán reducciones a un agricultor cuando todos los incumplimientos que se hayan detectado sean menores, entendiendo como tales de gravedad leve, que no tienen repercusión fuera de la explotación y de los que no se derivan efectos o el tiempo de permanencia de los mismos sea menor a un año. Los casos que entrañen riesgos directos para la salud pública o la sanidad animal no se considerarán incumplimientos menores. Una vez informado el agricultor de las medidas correctoras que debe adoptar, si no corrige la situación dentro de un plazo que no podrá ser posterior al 30 de junio del año siguiente a aquel en el que se haya observado el incumplimiento, éste no se considerará menor y se aplicará como mínimo una reducción del 1%. En caso de adoptar las medidas correctoras dentro del plazo previsto no se considerará un incumplimiento.
6. El OEC, una vez finalizados los controles, a partir de las actas e informes de control, evaluará de acuerdo a lo establecido en la normativa vigente, las reducciones y exclusiones a realizar en los expedientes con incumplimientos, comunicando al organismo pagador dicha propuesta. El organismo pagador valorará la propuesta y comunicará la decisión adoptada al OEC para que proceda a su notificación a los interesados.
7. Los importes resultantes de las reducciones efectuadas por incumplimientos de la condicionalidad que no se abonen al FEAGA en aplicación del artículo 25 del Reglamento (CE) nº 73/2009 corresponderán a la Comunitat Valenciana de forma proporcional a las cuantías retenidas en cada una de ellas. Los importes resultantes de las reducciones efectuadas por incumplimiento de la condicionalidad, por parte de los beneficiarios de las ayudas al desarrollo rural previstas en los incisos i a v de la letra a y en los incisos i, iv y v de la letra b del artículo 36 del Reglamento (CE) nº 1698/2003, quedaran a disposición del correspondiente programa de desarrollo rural de que se trate.
Artículo 11. Notificación
Una vez que el organismo pagador haya comunicado al OEC las reducciones y exclusiones que sean de aplicación a los beneficiarios de las ayudas descritas en el artículo 1 de esta orden para los que se hayan detectado incumplimientos en alguno de los requisitos y normas referidos en el anexo I, II y III, por parte del OEC se notificará a los interesados la relación de incumplimientos detectados así como la reducción de las ayudas solicitadas y se le concederá un plazo para la presentación de cualquier documento y justificantes que estime oportuno como alegación a los hechos constatados, que serán valoradas por parte del OEC previamente a la resolución en la que se determinará el importe definitivo de la reducción o exclusión.
Dicha resolución pone fin a la vía administrativa y contra la misma procederá el recurso de reposición ante el mismo órgano que lo dictó, en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente a aquel en que tenga lugar su notificación, de conformidad con lo establecido en el artículo 116 y 117 de la Ley 30/92, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y de Procedimiento Administrativo Común, o bien directamente recurso contencioso-administrativo en el plazo de dos meses contados desde el día siguiente a su publicación, de conformidad con lo establecido en el artículo 8 y 46 de la Ley de Jurisdicción Contencioso-administrativa
CAPÍTULO III
Procedimiento para solicitar las excepciones
Artículo 12. Procedimiento para solicitar las excepciones al cumplimiento de las buenas condiciones agrarias y medioambientales
1. Solicitudes
Podrán solicitarse las siguientes excepciones:
a) Arranque de leñosos de secano en pendiente sin sustitución. (Anexo IV).
b) Operaciones de laboreo para reparación de terrenos afectados por cárcavas, regueros etc. (Anexo V)
c) Quema de rastrojos en cereales, leguminosas y proteaginosas. (Anexo VI).
d) Eliminación o modificación de elementos estructurales. (Anexo VII).
2. Plazo y lugar de presentación
a) El plazo de presentación de las solicitudes de excepción contemplados en el apartado anterior, permanecerá abierto todo el año. No obstante, las solicitudes que hayan tenido registro de entrada tras la notificación o realización de un control sobre el terreno no serán tenidas en cuenta para el año en curso, teniendo efectos la resolución correspondiente para el siguiente año.
b) Las solicitudes dirigidas a las direcciones territoriales, se presentarán preferentemente, en las direcciones territoriales de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua o en las oficinas comarcales (OCAPAS) dependientes de las mismas, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 38.4 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
3. Tramitación
Una vez recibidas las solicitudes, la dirección territorial correspondiente procederá a su examen y realizará los controles que sean necesarias para elaborar la correspondiente resolución.
En el caso de quema de rastrojos en cereales, leguminosas y proteaginosas será preceptiva la autorización de la unidad administrativa competente en materia de medio ambiente y protección contra incendios.
4. Resolución
Se delega en el titular de la correspondiente dirección territorial, las resoluciones de excepción motivada, notificándose la misma en forma legal. . Esta resolución pondrá fin a la vía administrativa y contra la misma procederá el recurso de reposición ante el mismo órgano que lo dictó, en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente a aquel en que tenga lugar su notificación, de conformidad con lo establecido en el artículo 116 y 117 de la Ley 30/92, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y de Procedimiento Administrativo Común, o bien directamente recurso contencioso-administrativo en el plazo de dos meses contados desde el día siguiente a su publicación, de conformidad con lo establecido en el artículo 8 y 46 de la Ley de Jurisdicción Contencioso-Administrativa.
El plazo máximo para resolver y notificar la resolución será de seis meses desde la fecha de entrada de la solicitud en el registro del órgano competente para su tramitación. Transcurrido dicho plazo, los interesados podrán entender estimadas sus solicitudes por silencio administrativo, conforme al artículo 43 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de régimen jurídico de las administraciones públicas y del procedimiento administrativo común.
DISPOSICIÓN FINAL
Única. Entrada en vigor
Esta orden entrara en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana
Valencia, 1 de agosto de 2012
La consellera de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua,
MARITINA HERNÁNDEZ MIÑANA
ANEXO I
CUMPLIMIENTO DE LOS REQUISITOS LEGALES DE GESTIÓN ESPECIFICADOS EN EL ANEXO II DEL REGLAMENTO (CE) 73/2009
A) Ámbito 1: Medio ambiente
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 1. ACTO 1: Directiva 79/409/CEE del Consejo, de 2 de abril de 1979 relativa a la conservación de aves (derogada por la Directiva 2009/147CE del parlamento Europeo y del Consejo de 30 de noviembre de 2009 relativa a la conservación de aves silvestres), traspuesta por la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio Natural y de la Biodiversidad y por el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen las medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y la fauna y flora silvestre.
Requisito 1. Artículo 3: Preservar los hábitats naturales de todas las especies de aves y artículo 4: Preservar los espacios que constituyen los hábitats naturales de las especies de aves migratorias, de aves listadas en la Directiva de Aves y de aves catalogadas.
1) No alterar aquellos elementos del paisaje que revistan primordial importancia para la fauna y la flora silvestres y en particular los que, por su estructura lineal y continua, como son las vías pecuarias, los ríos con sus correspondientes riberas o los sistemas tradicionales de deslindes, o por su papel de puntos de enlace, como son los estanques o los sotos, son esenciales para la migración, la distribución geográfica y el intercambio genético de las especies silvestres, sin la autorización de la administración cuando sea preceptiva.
2) No llevar a cabo cambios que impliquen la eliminación o transformación de la cubierta vegetal sin la correspondiente autorización de la administración cuando sea preceptiva.
3) No levantar edificaciones ni llevar a cabo modificaciones de caminos sin autorización de la administración cuando sea preceptiva ni depositar más allá del buen uso necesario ni abandonar envases, plásticos, cuerdas, aceite o gasoil de la maquinaria, utensilios agrícolas en mal estado u otros productos no biodegradables.
Requisito 2. Artículo 5: Régimen general de protección para todas las especies de aves.
4) No realizar actuaciones con el propósito de dar muerte a las aves, capturarlas, perseguirlas o molestarlas, sobre todo en el periodo de cría y reproducción. Se exceptúan las acciones reguladas por la normativa de caza.
5) No destruir ni dañar de forma deliberada los nidos, los huevos o las áreas de reproducción, invernada o reposo.
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 2. ACTO 2: Directiva 80/68/CEE del Consejo de 17 de diciembre de 1979 sobre protección de aguas subterráneas contra la contaminación vigente hasta el 22 de diciembre de 2013 que será sustituida por la Directiva 2006/118, de 12 de diciembre de 2006, relativa a la protección de las aguas subterráneas contra la contaminación y el deterioro y que ha sido transpuesta al derecho español por el Real Decreto 1514/2009, de 2 de octubre, por el que se regula la protección de las aguas subterráneas contra la contaminación y el deterioro.
Requisito 1. Artículo 4: Protección de las aguas subterráneas de la contaminación causada por determinadas sustancias peligrosas (Lista I de la Directiva 80/68/CEE)
6) No deben verterse de forma directa o indirecta las sustancias de la lista I de la Directiva 80/68/CEE: Compuestos órgano halogenados y sustancias que puedan originar compuestos semejantes en el medio acuático, compuestos órgano fosforados, compuestos orgánicos de estaño, sustancias que posean un poder cancerígeno, mutágeno o teratógeno en el medio acuático o a través del mismo, mercurio y compuestos de mercurio, cadmio y compuestos de cadmio, aceites minerales e hidrocarburos y cianuros.
Requisito 2. Artículo 5: Protección de las aguas subterráneas de la contaminación causada por determinadas sustancias peligrosas (Lista II de la Directiva 80/68/CEE).
7) Los agricultores no deben verter, a no ser que se obtenga autorización, de forma directa o indirecta las sustancias de la lista II: Metaloides, determinados metales y sus compuestos, biocidas y sus derivados que no figuren en la lista I, sustancias que tengan un efecto perjudicial en el sabor o el olor de las aguas subterráneas, así como los compuestos que puedan originar dichas sustancias en las aguas, volviéndolas no aptas para el consumo humano, compuestos orgánicos de silicio tóxicos o persistentes y sustancias que puedan originar dichos compuestos en las aguas, salvo aquellos que sean biológicamente inocuos o que se transformen rápidamente en el agua en sustancias inocuas, compuestos inorgánicos de fósforo elemental, fluoruros, amoniaco y nitritos.
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 3. ACTO 3: Directiva 86/278/CEE del Consejo de 12 de junio de 1986 sobre protección del medio ambiente y, en particular, de los suelos, en la utilización de los lodos de depuradora en agricultura desarrollado por el Real Decreto 1310/1990 del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.
Requisito 1. Artículo 3: Cumplir con la normativa nacional relativa a la utilización de lodos en agricultura.
8) No utilizar lodos sin que exista la correspondiente documentación.
5) No utilizar lodos sin que exista la documentación que acredite que los lodos proceden de una depuradora o de una empresa de gestión de residuos autorizada en la que quedarán claramente establecidos el proceso de tratamiento, la composición de la mercancía, en términos, al menos de los siguientes parámetros: materia seca, materia orgánica, pH, nitrógeno, fósforo, cadmio, cobre, níquel, plomo, zinc, mercurio y cromo (artículo 4 del RD 1310/1990)
9) No utilizar lodos en pastos o cultivos de forraje antes de tres semanas de la fecha de aprovechamiento directo del pasto o de cosecha de los cultivos de forraje.
10) No utilizar lodos en terrenos destinados al cultivo de frutas y verduras que suelen estar en contacto directo con el suelo y que por lo general se comen crudos, durante un periodo de 10 meses con anterioridad a la recolección de dichos cultivos ni durante la recolección en sí.
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 4. ACTO 4: Directiva 91/676/CEE del Consejo de 12 de diciembre de 1991 sobre protección de aguas contra la contaminación producida por nitratos.
Requisito 1. Artículos 4 y 5: En las explotaciones agrícolas y ganaderas situadas en zonas declaradas como zonas vulnerables deben cumplirse las medidas establecidas en el programa de actuación por Orden de 12 de diciembre de 2008 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación (DOCV 5922 de 29/12/2008), por la que se establece el Programa de Actuación sobre las Zonas Vulnerables designadas en la Comunitat Valenciana, para el periodo de 2008 a 2012, modificada por la Orden de 10 de marzo de 2010 (DOCV 6223 de 10/03/2010), o la que este vigente en cada momento. Las zonas declaradas como vulnerables a la contaminación por nitratos se establecen en los siguientes Decretos del Consell: Decreto 13/2000 de 25 de enero (DOGV 3677 de 31/1/2000), Decreto 11/2004 de 30 de enero (DOGV 4683 de 3/2/2004) y Decreto 218/2009 de 4 de diciembre (DOGV 6162 de 10/12/2009).
11) Disponer del cuaderno de explotación, correctamente cumplimentado, para cada uno de los cultivos que se llevan a cabo, superficies cultivadas, fecha de siembra y de recolección. Se comprobará que se llevan las fichas de registro de fertilización establecidas que deberán contener como mínimo los siguientes datos:
- fecha de abonado
- parcela
- tipo de abono
- riqueza de nitrógeno
- cantidad aportada
Además, si el abonado se realiza por fertirrigación, deberá registrarse la dosis de abonado y la cantidad de agua empleada.
12) Disponer de depósitos de capacidad suficiente y estancos para el almacenamiento de ensilados así como de estiércoles, purines y efluentes diversos (aguas sucias de lavados, baldeos, silos etc.) o en su caso, que dispone de la justificación del sistema de retirada de los mismos de la explotación.
13) Respetar los periodos establecidos en el programa de actuación aplicable en las zonas vulnerables a la contaminación por nitratos procedentes de fuentes agrarias, en que está prohibida la aplicación de determinados tipos de fertilizantes designadas en la Comunidad Valenciana. Según programa de actuación para zonas vulnerables en la Comunitat (DOCV Nº 5922 de 29/12/2008), se trata de los meses comprendidos entre noviembre y febrero para explotaciones de cítricos y frutales.
14) Respetar las cantidades máximas de estiércol por hectárea y de otros fertilizantes nitrogenados establecidas en el programa de actuación aplicable en las zonas vulnerables a la contaminación por nitratos procedentes de fuentes agrarias designadas en la Comunitat Valenciana (DOCV Nº 5922 de 29/12/2008). La cantidad máxima de abono orgánico es de 170 Kg. de N/Ha al año y la cantidad total de abono aportado no debe superar la dosis calculada en función de las características de la explotación, el cultivo y las prácticas de riego, tal como se establece en el programa de actuación.
15) No aplicar fertilizantes en una banda mínima de 3 m próxima a cursos de agua o zonas de acumulación de agua.
No aplicar fertilizantes minerales nitrogenados a menos de 50 metros de distancia alrededor de un pozo o perforación que suministre agua para consumo humano o se acredite que se va a utilizar en circunstancias en las que se exija características de potabilidad.
Respecto a los fertilizantes orgánicos, las aplicaciones no deben efectuarse a distancias menores de 50 metros de corrientes naturales de agua y conducciones o depósitos de agua potable o de 200 metros en los casos de manantiales de agua potable.
16) Respetar la prohibición de aplicar fertilizantes nitrogenados en parcelas con pendiente media superior al 15% dedicadas a cultivos leñosos y en aquellas con pendiente media superior al 10% de cultivos herbáceos, salvo en aquellas que se sigan técnicas de cultivo que atiendan específicamente a la lucha contra la erosión, tales como bancales, terrazas, laboreo de conservación, laboreo perpendicular a la línea de máxima pendiente o se realicen técnicas de aplicación que aseguren que no se producen pérdidas de nitrógeno como son el enterrado del abonado de fondo o aplicarlos en cobertera con el cultivo ya establecido.
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 5. ACTO 5: Directiva 92/43/CEE del Consejo de 21 de mayo de 1992 sobre conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres cuyas especies se relacionan en su Anexo II. Transpuesta por la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad.
Requisito 1. Artículo 6: Conservación de hábitats y especies de la Red Natura 2000. (Aplicable sólo a zonas ZEPA y a zonas LIC hasta su designación como zonas ZEC conforme al artículo 41 de la Ley 42/2007 de 13 de diciembre, de Patrimonio Natural y Biodiversidad.)
17) No depositar más allá del buen uso necesario ni abandonar envases, plásticos, cuerdas, aceite o gasoil de la maquinaria, utensilios agrícolas en mal estado u otros productos no biodegradables.
18) En las explotaciones ubicadas en Zonas de Especial Conservación (ZEC), cumplir con lo dispuesto en el marco de las medidas de conservación que al efecto se dicten por la Conselleria competente y, en particular, lo referido al uso ilegal de sustancias tóxicas, electrocución, etc.
19) Si en la explotación se ha realizado una actuación, ya sea, plan, programa o proyecto, sometido a evaluación ambiental estratégica o evaluación de impacto ambiental, debe disponerse del correspondiente certificado de no afección a Natura 2000, la declaración de Impacto Ambiental, y cuantos documentos sean preceptivos en dichos procedimientos. Asimismo, en su caso, deben ser ejecutadas las medidas correctoras o compensatorias indicadas por el órgano ambiental.
Requisito 2. Artículo 13: Prohibición de recoger, así como de cortar, arrancar o destruir intencionadamente en la naturaleza las especies listadas en el Anexo V de la Ley 42/2007 en su área de distribución normal. Así como las especies incluidas en los anexos I y II del Decreto 70/2009, de 22 de Mayo del Consell, por el que se crea y regula el catalogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan las medidas adicionales de conservación (DOCV nº 6021 de 26/5/2009).
20) No recoger, cortar, arrancar o destruir intencionadamente especies de flora incluidas en el Anexo V de la Ley 42/2007 o en los anexos I y II del Decreto 70/2009, de 22 de Mayo del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas de la Ley 42/2007.
21) Respetar lo dispuesto en los Planes de recuperación y conservación de Especies Amenazadas, derivados del Decreto 70/2009 del Consell, en el caso de ubicación de la explotación en el ámbito territorial de dichos planes.
REQUISITOS MÍNIMOS RELATIVOS A LA UTILIZACIÓN DE ABONOS. ACTO 6 (Beneficiarios de ayudas agroambientales).
22) Utilizar únicamente abonos que pertenezcan a las categorías definidas en el Real Decreto 824/2005. Control de las dosis aplicadas según cultivo.
A) Protección de aguas contra la contaminación de nitratos utilizados por los agricultores
Requisito 1: Existencia de cuaderno de control de las instalaciones de riego y almacenamiento de abonos en la explotación y cuaderno de abonado nitrogenado.
Requisito 2: Control de las dosis aplicadas de abonos a varios cultivos, y que los abonos utilizados pertenecen a las categorías definidas en Real Decreto 824/2005, de 8 de julio, sobre productos fertilizantes.
Requisito 3: Aplicación de fertilizantes a tierras cercanas a cursos de agua
Requisito 4: Garantizar el adecuado almacenamiento de los abonos minerales y orgánicos en la explotación.
16) Únicamente se utilizarán abonos que pertenezcan a las categorías definidas en el Real Decreto 824/2005.
17) En las explotaciones beneficiarias de ayudas agroambientales, la fertilización fosfórica se realizará siguiendo la dosis y el calendario recomendado para cada fecha y cultivo con el fin de evitar la contaminación fosfórica.
En concreto en el actual Programa de Desarrollo Rural 2007-2013 se recoge las especificaciones contenidas en el anexo III de está Orden
B) Ámbito 2: Salud pública, zoosanidad y fitosanidad
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 6. ACTO PORCINO. Directiva 2008/71/CE del Consejo de 15 de julio de 2008, relativa a la identificación y al registro de cerdos.
Requisito 1. Artículo 3 de la Directiva 2008/71/CE
1) El productor debe estar registrado en la base de datos de identificación y registro de explotaciones ganaderas (en adelante REGA) de forma correcta como titular de explotación porcina debidamente clasificada.
Requisito 2. Artículo 4 de la Directiva 2008/71/CE
2) Las explotaciones de ganado porcino deben poseer un libro de registro de animales cumplimentado de acuerdo con la normativa, con datos acordes con los animales presentes en la explotación y que se conserva durante al menos tres años.
3) El productor de porcino debe conservar la documentación relativa al origen, identificación y destino de los animales que haya poseído, transportado, comercializado o sacrificado.
Requisito 3. Artículo 5 de la Directiva 2008/71/CE
4) En las explotaciones de ganado porcino todos los animales han de estar identificados según establece la normativa: tatuaje o crotal con el código de la explotación.
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 7. ACTO BOVINO. R(CE) 1760/2000 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 17 de junio de 2000, que establece un sistema de identificación y registro de los animales de la especie bovina y relativo al etiquetado de la carne de vacuno y de los productos a base de carne de vacuno y R(CE) 911/2004 de 29 de abril de 2004 por el que se aplica el R(CE) 1760/2000 del Parlamento Europeo y del Consejo en lo que respecta a las marcas auriculares, los pasaportes y los registros de las explotaciones.
Requisito 1. Artículo 4 del R(CE) 1760/2000. Identificación individual de cada animal de la especie bovina mediante marcas auriculares.
5) Los animales bovinos presentes en la explotación deben estar correctamente identificados de forma individual y los números de identificación deben ser acordes a los contenidos en la base de datos de identificación y registro de explotaciones ganaderas: dos crotales.
Requisito 2. Artículo 7 del R(CE) 1760/2000 y artículo 8 del R(CE) 911/2004. Posesión y correcta cumplimentación del libro o registro de la explotación de ganado bovino según modelos normalizados.
6) Tener el libro de registro de la explotación correctamente cumplimentado siendo los datos acordes con los animales presentes en la explotación y con los datos contenidos en el REGA y que se conserva durante al menos tres años.
7) Comunicar en plazo a la base de datos del REGA, los nacimientos, movimientos y muertes.
- Los nacimientos en el plazo máximo de 27 días tras el mismo.
- Las muertes en un plazo máximo de 7 días tras producirse.
- Las entradas y salidas en 7 días tras producirse.
Requisito 3. Artículo 6 R(CE) 1760/2000 y artículo 6 R(CE) 911/2004. Posesión para cada animal de la especie bovina, de un Documento de Identificación Bovina (DIB), según modelo normalizado.
8) Tener para cada animal de la explotación un documento de identificación, y que los datos contenidos en los DIB sean acordes con los de los animales presentes en la explotación y con los registrados en los libros de la explotación.
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 8. ACTO OVINO-CAPRINO. R(CE) 21/2004 del Consejo, de 17 de diciembre de 2003, por el que se establece un sistema de identificación y registro de las especies ovina y caprina y se modifica el R(CE) 1782/2003 y las Directivas 92/1 02/CEE y 64/432 /CEE.
Requisito 1. Artículo 3 del R(CE) 21/2004.
9) El ganadero debe comunicar en plazo a la autoridad competente de la Comunidad Autónoma, en la forma que esta determine, los movimientos de entrada y salida de la explotación.
Requisito 2. Artículo 4 del R(CE) 21/2004.
10) En las explotaciones de ganado ovino-caprino todos los animales han de estar identificados según establece la normativa:
- Ovino: bolo ruminal y crotal,
- Caprino: dos crotales o bolo ruminal y crotal
Requisito 3: Artículo 5 del R(CE) 21/2004.
11) Los registros de la explotación deben estar correctamente cumplimentados, los datos deben ser acordes con los animales presentes en la explotación y se conservan durante al menos tres años.
12) El ganadero debe conservar la documentación relativa al origen, identificación y destino de los animales que haya poseído, transportado, comercializado o sacrificado.
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 9. ACTO 2: Directiva 91/414/CEE relativa a la comercialización de los productos fitosanitarios. Transpuesta por el Real Decreto 2163/1994, de 4 de noviembre, por el que se implanta el sistema armonizado comunitario de autorización para comercializar y utilizar productos fitosanitarios. La Directiva 91/414/CEE ha sido derogada por el R(CE) 1107/2009 .
Requisito 1: Artículo 3. Utilización de productos fitosanitarios.
13) Utilizar sólo productos fitosanitarios autorizados (inscritos en el Registro de Productos Fitosanitarios conforme al Real Decreto 2163/1994).
14) Utilizar adecuadamente los productos fitosanitarios, es decir, de acuerdo con las indicaciones de la etiqueta (almacenamiento seguro/lugar de almacenamiento, protección del agua, licencia para el uso de productos específicos etc.), ajustándose a los criterios de control del correspondiente programa de vigilancia de la Comunidad Autónoma.
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 10. ACTO 3: Directiva 96/22/CE del Consejo, de 29 de abril de 1996, por la que se prohíbe utilizar determinadas sustancias de efecto hormonal y tireostático y sustancias beta agonistas en la cría de ganado, modificada por la Directiva 2003/74 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 22 de septiembre de 2003 y por la Directiva 2008/97/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 19 de noviembre de 2008. El RD 2178/2004 modificado por el RD 562/2009 incorpora al ordenamiento jurídico español esta Directiva.
Requisito 1. Articulo 3 (a), (b), (d) y (e) de la Directiva 96/22/CE, artículo 2 del RD 2178/2004, de 12 de noviembre, por el que se prohíbe utilizar determinadas sustancias de efecto hormonal y tireostático y sustancias beta-agonistas de uso en la cría de ganado modificado por el artículo único del RD 562/2009, de 8 de abril. Sustancias no autorizadas.
15) No administrar a los animales de la explotación sustancias de uso restringido que tengan acción tirostática, estrogénica, androgénica o gestagénica (acción hormonal o tirostática) y beta-agonistas, salvo las excepciones contempladas en los artículos 4 y 5 de la Directiva.
16) No poseer animales a los que se les haya administrado las sustancias anteriores (salvo las excepciones contempladas en los artículos 4 y 5 de la Directiva) y no comercializar animales ni sus productos derivados a los que se les haya suministrado estas sustancias hasta que haya transcurrido el plazo mínimo de espera establecido para la sustancia administrada.
Requisito 2. Artículos 4 y 5.
17) No disponer de medicamentos para uso en veterinario que contengan beta-agonistas que puedan utilizarse para fines de inducción en el tratamiento de tocólisis.
Requisito 3. Artículo 7.
18) En caso de administración de productos autorizados, respetar el plazo de espera prescrito para dichos productos, para comercializar los animales o su carne.
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 11. Acto 4: R(CE) 178/2002, por el que establecen los principios y requisitos generales de la legislación alimentaria, se crea la Autoridad Europea de Seguridad Alimentaria y se fijan procedimientos relativos a la seguridad alimentaria.
Requisito 1. Artículo 14. Alimentos seguros.
19) Los productos de la explotación destinados a ser comercializados como alimentos deben ser seguros y no presentar signos visibles de estar putrefactos, deteriorados, descompuestos o contaminados por una materia extraña o de otra forma.
Requisito 2. Artículo 15. Piensos seguros.
20) En las explotaciones ganaderas destinadas a la producción de alimentos, no deben existir ni ser proporcionados a los animales piensos que no sean seguros (deben proceder de establecimientos registrados o autorizados de acuerdo con el R(CE) 183/2005 y respetar las indicaciones del etiquetado).
Requisito 3. Artículo 17. Sobre higiene de los productos alimenticios y de los piensos (desarrollado por los Reglamentos (CE) 852/2004, 183/2005, 2377/90 y 3696/2005).
21) Tomar precauciones al introducir nuevos animales para prevenir la introducción y propagación de enfermedades contagiosas transmisibles a los seres humanos a través de alimentos, y en caso de sospecha de focos de estas enfermedades, comunicarlo a la autoridad competente.
22) Almacenar y manejar los residuos y las sustancias peligrosas por separado y de forma segura para evitar la contaminación.
23) Utilizar correctamente los aditivos para piensos, los medicamentos veterinarios y los biocidas (utilizar productos autorizados y respetar el etiquetado y las recetas).
24) Almacenar los piensos separados de los productos prohibidos en alimentación animal (químicos o de otra naturaleza).
25) Almacenar y manipular los piensos medicados y los no medicados de forma que se reduzca el riesgo de contaminación cruzada o de alimentación de animales con piensos no destinados a los mismos.
26) Disponer de los registros relativos a:
- Piensos y otros productos utilizados en alimentación animal en los que se detalle naturaleza, cantidad, y origen para lo cual se conservarán las correspondientes facturas.
- La cantidad y destino de cada salida de piensos o de alimentos destinados a animales, incluidos los granos, medicamentos veterinarios u otros tratamientos administrados a los animales, indicando sus fechas de administración y periodos de retirada, siendo suficiente con conservar las correspondientes recetas veterinarias.
- Resultados de todos los análisis pertinentes efectuados en animales u otras muestras que tengan importancia para la salud humana, así como de cualquier informe relevante obtenido mediante controles a los animales o productos de origen animal, conforme a la normativa vigente.
- Cuando corresponda, el uso de semillas modificadas genéticamente.
- Uso de fitosanitarios y biocidas (Orden APA/326/2007 u otros registros que cumplan con lo dispuesto en el paquete de higiene)
Requisito 4. Artículo 17. Sobre higiene de los alimentos de origen animal (desarrollado por el R(CE) 853/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo de 29 de abril de 2004).
27) Las explotaciones deben estar calificadas como indemnes u oficialmente indemnes para brucelosis ovina-caprina, y bovina, u oficialmente indemnes en caso de tuberculosis bovina y de caprinos mantenidos con bovinos, (en caso de tener en la explotación hembras distintas a vacas, ovejas y cabras, susceptibles de padecer estas enfermedades, deben estar sometidas al programa de erradicación nacional),y que las explotaciones que no sean calificadas, se someten a los programas nacionales de erradicación, dan resultados negativos a las pruebas oficiales de diagnóstico, y la leche es tratada térmicamente. En el caso de ovinos y caprinos, la leche debe someterse a tratamiento térmico, o ser usada para fabricar quesos con períodos de maduración superiores a 2 meses.
28) La leche ha de tratarse térmicamente si procede de hembras distintas del vacuno, ovino y caprino, susceptibles de padecer estas enfermedades, que hayan dado negativo en las pruebas oficiales, pero en cuyo rebaño se haya detectado la presencia de la enfermedad.
29) En explotaciones en las que se haya diagnosticado tuberculosis bovina (o del caprino mantenido con bovinos) o brucelosis bovina o del ovino-caprino, a efectos del control oficial por parte de la Administración, el productor dispone y utiliza un sistema para separar la leche de los animales positivos de la de los negativos y no destinar la leche de los positivos a consumo humano.
30) Los animales infectados por las enfermedades citadas en los puntos anteriores deben estar correctamente aislados, para evitar un efecto negativo en la leche de los demás animales.
31) Los equipos de ordeño y los locales en los que la leche es almacenada, manipulada o enfriada han de estar situados y construidos de forma que se limita el riesgo de contaminación de la leche.
32) Los locales destinados al almacenamiento de la leche deben estar protegidos contra las alimañas, claramente separados de los locales en los que están estabulados los animales y disponer de un equipo de refrigeración adecuado, para cumplir las exigencias de temperatura.
33) Que las superficies de los equipos que están en contacto con la leche (utensilios, recipientes, cisternas, etc.), destinados al ordeño y recogida, son fáciles de limpiar, de desinfectar y se mantienen en buen estado. Tras utilizarse, dichas superficies se deben limpiar, y en caso necesario, desinfectar. Los materiales deben ser lisos, lavables y no tóxicos.
34) Realizar el ordeño a partir de animales en buen estado de salud y de manera higiénica, en particular:
- Antes de comenzarse el ordeño, los pezones, las ubres y las partes contiguas deben estar limpias y sin heridas ni inflamaciones.
- Los animales sometidos a tratamiento veterinario que pueda transmitir residuos a la leche deben estar claramente diferenciados.
- Mientras se encuentran en período de supresión, son ordeñados por separado. La leche obtenida de estos animales se encuentra separada del resto, sin mezclarse con ella en ningún momento, y no se destina al consumo humano.
35) Inmediatamente después del ordeño, conservar la leche en un lugar limpio, diseñado y equipado para evitar la contaminación, y enfriarla inmediatamente a una temperatura no superior a 8º C si es recogida diariamente, y no superior a 6º C si la recogida no es diaria (en el caso de que la leche vaya a ser procesada en las 2 horas siguientes o de que por razones técnicas para la fabricación de determinados productos lácteos sea necesario aplicar una temperatura más alta, no es necesario cumplir el requisito de temperatura).
36) Mantener en las instalaciones del productor los huevos limpios, secos, libres de olores extraños, protegidos contra golpes y de la radiación directa del sol.
Requisito 5: Artículo 18. Trazabilidad.
37) Debe ser posible identificar a los operadores que han suministrado a la explotación un pienso, un animal destinado a la producción de alimentos, un alimento o cualquier sustancia destinada a ser incorporada a un pienso o alimento (conservando las facturas/albaranes correspondientes a cada una de las operaciones o mediante cualquier otro medio). En particular información sobre proveedores, partidas adquiridas de productos fitosanitarios, semillas o plantas de vivero, abonos y otros productos utilizados.
38) Debe ser posible identificar a los operadores a los que la explotación ha suministrado sus productos (conservando las facturas/albaranes correspondientes a cada una de las operaciones o mediante cualquier otro medio).
Para cada cosecha o cada partida de cosecha comercializada:
Fecha
Producto
Cantidad del mismo expedida
Nombre y dirección del cliente o receptor
Además ha de constar una relación de las parcelas que integran la explotación identificadas mediante su respectiva referencia en el sistema de información geográfica de la Política Agraria Común (SIGPAC).
Requisito 6: Artículos 19 y 20. Responsabilidades respecto a los piensos/alimentos de los explotadores de empresas de piensos/alimentos.
39) En caso de que el productor considere que los alimentos puedan ser nocivos para la salud de las personas o que los piensos puedan no cumplir con los requisitos de inocuidad, debe proceder a su retirada del mercado, informar a las autoridades y colaborar con ellas.
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 12. Acto 5: R(CE) 999/2001 del Parlamento Europeo y del Consejo de 22 de mayo de 2001 por el que establecen disposiciones para la prevención, el control la erradicación de determinadas encefalopatías espongiforme transmisibles. El R(CE) 1292/2005 modifica el Anexo IV del R(CE) 999/2001.
Requisito 1: Artículo 7. Prohibiciones en materia de alimentación de los animales.
40) No utilizar en las explotaciones de rumiantes, productos que contengan proteínas procedentes de animales terrestres ni de pescado, ni productos derivados de subproductos de origen animal (categorías 1, 2, 3) con las excepciones previstas en el Anexo IV del Reglamento.
41) No utilizar en las explotaciones de otros animales productores de alimentos distintos de los rumiantes, productos que contengan proteínas procedentes de animales terrestres, ni productos derivados de subproductos de origen animal (categorías 1, 2, 3) con las excepciones previstas en el Anexo IV del reglamento.
42) En el caso de las explotaciones mixtas en las que coexistan especies de rumiantes y no rumiantes y se utilicen piensos con proteínas animales transformadas destinados a la alimentación de no rumiantes, debe existir separación física de los lugares de almacenamiento de los piensos destinados a unos y otros y disponer de la autorización correspondiente.
Requisito 2: Artículo 11. Notificación.
43) Se debe notificar a la autoridad competente la sospecha de casos de EET y cumplir las restricciones que sean necesarias.
Requisito 3: Artículo 12. Medidas relativas a la identificación de animales sospechosos.
44) Disponer de la documentación precisa para acreditar los movimientos y el cumplimiento de la resolución que expida la Autoridad competente, cuando la misma sospeche la presencia de una EET en la explotación.
Requisito 4: Artículo 13. Medidas relativas a la confirmación de la presencia de EET.
45) Disponer de la documentación precisa para acreditar los movimientos y el cumplimiento de la resolución que expida la Autoridad competente, cuando la misma confirme la presencia de una EET en la explotación.
Requisito 5: Artículo 15. Puesta en mercado de animales vivos, esperma, sus óvulos y embriones.
46) Poseer los certificados sanitarios que acrediten que se cumple según el caso, lo especificado en los Anexos VIII y IX sobre puesta en el mercado e importación del R(CE) 999/2001.
47) No poner en circulación animales sospechosos hasta que se levante la sospecha por la Autoridad competente.
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 13. Acto 6: Directiva 85/511/CEE relativa a medidas comunitarias de lucha contra la fiebre aftosa. Directiva derogada por la Directiva 2003/85/CE del Consejo, de 29 de septiembre de 2003, relativa a medidas comunitarias de lucha contra la fiebre aftosa. El RD 2179/2004, de 12 de noviembre, por el que se establecen medidas de lucha contra la fiebre aftosa, incorpora a nuestro ordenamiento la Directiva 2003/85/CE.
Requisito 1: Artículo 3. Notificación.
48) Debe notificarse de inmediato a la autoridad competente la presencia, o la sospecha de presencia, de la enfermedad de la fiebre aftosa (el animal debe estar aislado de las instalaciones hasta que lo haya examinado el veterinario oficial y decida la medidas que vaya a tomar).
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 14. Acto 7: Directiva 92/119/CEE por la que se establecen medidas comunitarias generales para la lucha contra determinadas enfermedades de animales y medidas específicas respecto a la enfermedad vesicular porcina. Real Decreto 650/1994, de 15 de abril, por el que se establecen medidas generales de lucha contra determinadas enfermedades de los animales y medidas específicas contra la enfermedad vesicular porcina.
Requisito 1: Artículo 3. Notificación.
49) Se debe notificar de inmediato a la autoridad competente la sospecha de la presencia de alguna de estas enfermedades:
- Peste bovina
- Peste de pequeños rumiantes
- Enfermedad vesicular porcina
- Enfermedad hemorrágica epizoótica del ciervo
- Viruela ovino-caprino
- Estomatitis vesicular
- Peste porcina africana
- Dermatosis nodular contagiosa
- Fiebre del valle del Rift
(El animal debe estar aislado de las instalaciones hasta que lo haya examinado el veterinario oficial y decida las medidas que vaya a tomar).
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 15. Acto 8: Directiva 2000/75/CE por la que se aprueban disposiciones específicas relativas a las medidas de lucha y erradicación de la fiebre catarral ovina o lengua azul y R. D. 1228/2001, de 8 de noviembre, por el que se establecen medidas especificas de lucha y erradicación de la fiebre catarral ovina o lengua azul.
Requisito 1: Artículo 3. Notificación obligatoria
50) Debe notificarse de inmediato a la autoridad competente la sospecha o confirmación de la lengua azul (el animal debe estar aislado de las instalaciones hasta que lo haya examinado el veterinario oficial y decida la medidas que vaya a tomar).
REQUISITOS MÍNIMOS RELATIVOS A LA UTILIZACIÓN DE PRODUCTOS FITOSANITARIOS.RMUF. Acto 9: Directiva 91/414/CEE relativa a la comercialización de los productos fitosanitarios (Beneficiarios de ayudas agroambientales, de conformidad con lo establecido en el PDR de la Comunitat Valenciana).
51) Realizar una correcta retirada de los envases de los productos fitosanitarios mediante entrega a centros autorizados. Además deben entregarse los envases vacíos procedentes de tratamientos fitosanitarios en la Red SIGFITO (sistema integrado de gestión de envases vacíos de productos fitosanitarios) u otro organismo especializado en la gestión de estos recursos extendiéndose el documento correspondiente por los envases entregados.
52) Cumplir los requisitos de capacitación establecidos por la normativa vigente para la aplicación de productos fitosanitarios, en función de las categorías o clases de peligrosidad de los productos que se utilicen, acreditándolo mediante el correspondiente carnet de manipulador.
C) Ámbito 3: Bienestar animal
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 16. Acto 1: Directiva 2008/119/CE del Consejo, de 18 de diciembre de 2008, relativa a las normas mínimas para la protección de terneros. (DO L nº 10, de 15 de enero de 2009). Esta directiva deroga, codificándola, la Directiva 91/629/CEE del Consejo, de 19 de noviembre de 1991, relativa a las normas mínimas para la protección de terneros. El RD 1047/1994, de 20 de mayo (modificado por el RD 229/1998, de 16 de febrero y RD 692/2010) relativo a las normas mínimas para la protección de terneros, traspone al ordenamiento interno la citada Directiva. Esta norma es aplicable únicamente a terneros de menos de 6 meses.
Requisito 1: Artículo 3. Alojamientos de los terneros
1) No mantener encerrado a ningún ternero de más de ocho semanas de edad en recintos individuales, a menos que un veterinario haya certificado que su salud o comportamiento requiere que se le aísle para que pueda recibir un tratamiento, que la explotación mantenga menos de 6 terneros o que los animales sean mantenidos con su madre para ser amamantados.
a) Los alojamientos individuales para terneros deben tener una anchura por lo menos igual a la altura del animal a la cruz estando de pie, y su longitud por lo menos igual a la longitud del ternero medida desde la punta de la nariz hasta el extremo caudal del isquión y multiplicada por 1,1. Los alojamientos individuales para animales no enfermos deben ser de tabiques perforados que permitan contacto visual y táctil directo entre terneros, y el espacio mínimo adecuado en la cría en grupo debe de ser: 1,5 m² (menos de 150 Kg.), 1,7 m² (más de 150 Kg.), 1,8 m² (más de 220 kg).
Requisito 2: Artículo 4. Condiciones de cría de terneros.
3) Los animales son inspeccionados como mínimo una vez al día (los estabulados dos veces al día), todo animal que parezca enfermo o herido recibe inmediatamente el tratamiento adecuado, consultando al veterinario si es preciso, y los animales enfermos o heridos se aíslan en lugar conveniente con lechos secos y confortables.
4) Los establos están construidos de manera que todos los terneros puedan tenderse, descansar, levantarse y limpiarse sin peligro.
5) No se ata a los terneros (con excepción de los alojados en grupo, que son atados durante periodos de no más de una hora en el momento de la lactancia o de la toma del producto sustitutivo de leche), y si se ata a los terneros, las ataduras no causan heridas, y están diseñadas de tal forma que se evite todo riesgo de estrangulación o herida, y que se inspeccionan periódicamente.
6) Los materiales que se utilizan para la construcción de los establos y equipos con los que los animales puedan estar en contacto. se pueden limpiar y desinfectar a fondo.
7) Los suelos no son resbaladizos, ni presentan asperezas y las áreas para tumbarse los animales están adecuadamente drenadas y son confortables.
8) Los terneros de menos de dos semanas de edad deben disponer de un lecho adecuado.
9) No se mantiene permanentemente a los terneros en la oscuridad, se dispone de una iluminación adecuada natural o artificial, equivalente, al menos, en el segundo caso, al tiempo de iluminación natural disponible entre los nueve y las diecisiete horas, y se dispone de una iluminación apropiada para poder llevar a cabo una inspección completa en cualquier momento.
10) Los terneros reciben al menos dos raciones diarias de alimento, y cuando los terneros están alojados en grupo y no son alimentados a voluntad o por un sistema automático, cada ternero tiene acceso al alimento al mismo tiempo que los demás.
11) Los terneros de más de dos semanas de edad tienen acceso a agua fresca adecuada, distribuida en cantidades suficientes, o pueden saciar su necesidad de líquidos mediante la ingestión de otras bebidas.
12) Cuando haga calor o los terneros estén enfermos, deben disponer de agua apta en todo momento.
13) Los terneros reciben calostro tan pronto como sea posible tras el nacimiento, y en todo caso en las primeras seis horas de vida.
14) La alimentación de los terneros debe contener el hierro suficiente para garantizar en ellos un nivel medio de hemoglobina de al menos 4,5 mmol/litro.
15) No poner bozal a los terneros.
16) Se proporciona a cada ternero de más de dos semanas de edad una ración diaria mínima de fibra, aumentándose la cantidad de 50 g a 250 g diarios para los terneros de 8 a 20 semanas de edad.
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 17. Acto 2: Directiva 2008/120/CE del Consejo, de 18 de diciembre de 2008, relativa a las normas mínimas para la protección de cerdos. (DO L 47, de 18 de febrero de 2009). Esta Directiva deroga, codificándola, la Directiva 91/630/CEE del Consejo, de 19 de noviembre de 1991, relativa a las normas mínimas para la protección de cerdos y sus modificaciones. Esta incorporada al ordenamiento jurídico español mediante el Real Decreto 1135/2002, de 31 de octubre, relativo a las normas mínimas para la protección de cerdos.
Requisito 1: Artículo 3. Estabulación de cerdos.
17) No se ata a las cerdas (Prohibición de ataduras en cerdas desde el 1.1.2006).
18) Cochinillos destetados y cerdos de producción. La densidad de cría en grupo es adecuada: 0,15 m² hasta 10 Kg.), 0,20 m² (peso 10-20 kg), 0,30 m² (peso 20-30 kg), 0,40 (peso 30-50 kg), 0,55 m² (peso 50-85 kg), 0,65 m² (peso 85-110 kg), 1,00 m² (superior a 110 kg).
19) En explotaciones que se construyan o reconstruyan o empiecen a utilizarse por primera vez a partir del 1 de enero de 2003: La superficie de suelo disponible para cada cerda, o cada cerda joven después de la cubrición, criadas en grupo es al menos 1,64 m² /cerda joven y 2,25 m² /cerda después de la cubrición. (En grupos inferiores a seis individuos, la superficie de suelo se incrementará al menos en un 10% y cuando los animales se críen en grupos de 40 individuos o más, puede disminuirse en un 10%).
20) En explotaciones que se construyan o reconstruyan o empiecen a utilizarse por primera vez a partir del 1 de enero de 2003: Cerdas y cerdas jóvenes durante el período comprendido entre las cuatro semanas siguientes a la cubrición y los siete días anteriores a la fecha prevista de parto. Los lados del recinto superan los 2,8 m en el caso de que se mantengan en grupos, o los 2,4 m cuando los grupos son inferiores a seis individuos, y en explotaciones de menos de 10 cerdas y mantenidas aisladas, que pueden darse la vuelta en el recinto.
21) En explotaciones que se construyan o reconstruyan o empiecen a utilizarse por primera vez a partir del 1 de enero de 2003: Cerdas jóvenes después de la cubrición y cerdas gestantes, criadas en grupo. De la superficie total (elemento 23 18), el suelo continuo compacto ofrece al menos 0,95 m²/cerda joven y 1,3 m²/cerda, y las aperturas de evacuación ocupan, como máximo, el 15% de la superficie del suelo continuo compacto.
22) Para cerdos criados en grupo, cuando se utilicen suelos de hormigón emparrillados, la anchura de las aperturas es adecuada a la fase productiva de los animales (no supera: para lechones 11 mm; para cochinillos destetados, 14 mm; para cerdos de producción, 18 mm; para cerdas y cerdas jóvenes después de la cubrición, 20 mm), y que la anchura de las viguetas es adecuada al peso y tamaño de los animales (un mínimo de 50 mm para lechones y cochinillos destetados y 80 mm para cerdos de producción, cerdas y cerdas jóvenes después de la cubrición).
23) Las cerdas y cerdas jóvenes mantenidas en grupos se alimentan mediante un sistema que garantice que cada animal pueda comer suficientemente, aun en presencia de otros animales que compitan por la comida.
24) Las cerdas jóvenes, cerdas post-destete y cerdas gestantes reciben una cantidad suficiente de alimentos ricos en fibra y con elevado contenido energético.
Requisito 2: Condiciones generales para la cría de cerdos
25) Que el ruido continuo en el recinto de alojamiento no supera los 85 dBe.
26) Que los animales disponen de al menos 8 horas diarias de luz con una intensidad mínima de 40 lux.
27) Que los animales disponen de acceso permanente a materiales que permitan el desarrollo de actividades de investigación y manipulación (paja, heno, madera, serrín, etc., u otra materia apropiada).
28) Que todos los cerdos son alimentados al menos una vez al día y que en caso de alimentación en grupo, los cerdos tienen acceso simultaneo a los alimentos.
29) Que todos los cerdos de más de dos semanas tienen acceso permanente a una cantidad suficiente de agua fresca
30) Antes de efectuar la reducción de dientes se deben adoptar medidas para corregir las condiciones medioambientales o los sistemas de gestión y evitar que los cerdos se muerdan el rabo u otras conductas irregulares. La reducción de dientes no se puede efectuar de forma rutinaria sino únicamente cuando existan pruebas de que se han producido lesiones de las tetillas de las cerdas o las orejas o rabos de otros cerdos. Debe realizarse antes del séptimo día por un veterinario o personal debidamente formado y en condiciones higiénicas.
31) Antes de efectuar el raboteo se deben adoptar medidas para corregir las condiciones medioambientales o los sistemas de gestión y evitar que los cerdos se muerdan el rabo u otras conductas irregulares. El raboteo no debe efectuarse de forma rutinaria, se realiza en los siete primeros días y tras ese lapso de tiempo, por un veterinario con anestesia y analgesia prolongada.
32) La castración de los machos debe efectuarse sin desgarramiento de tejidos por un veterinario o persona debidamente formada y si se realiza tras el 7º día de vida, lo hace un veterinario y con anestesia y analgesia prolongada.
33) Las celdas de verracos deben estar ubicadas y construidas de forma que los verracos puedan darse la vuelta, oír, oler y ver a los demás cerdos, y que la superficie de suelo libre es igual o superior a 6 metros cuadrados (si los recintos también se utilizan para la cubrición, que la superficie mínima es de 10 metros cuadrados).
34) En caso necesario las cerdas gestantes y las cerdas jóvenes deben ser tratadas contra los parásitos internos y externos. (Comprobar las anotaciones de los tratamientos antiparasitarios en el libro de tratamientos de la explotación).
35) Las cerdas deben disponer antes del parto de suficiente material de crianza, cuando el sistema de recogida de estiércol liquido utilizado lo permita.
36) Los lechones deben disponer una superficie de suelo que permita que todos los animales se acuesten al mismo tiempo, y que dicha superficie sea sólida o con material de protección.
37) Que son destetados con cuatro semanas o más de edad; si son trasladados a instalaciones adecuadas, pueden ser destetados siete días antes.
38) Cochinillos destetados y cerdos de producción (cerdos jóvenes y cerdos de cría). Cuando los cerdos se crían en grupo, se adoptan las medidas que prevengan las peleas, que excedan el comportamiento normal.
39) Cochinillos destetados y cerdos de producción (cerdos jóvenes y cerdos de cría). El uso de tranquilizantes ha de ser excepcional y siempre previa consulta con el veterinario.
40) Cochinillos destetados y cerdos de producción (cerdos jóvenes y cerdos de cría). Cuando los grupos son mezcla de lechones de diversa procedencia, el manejo debe permitir la mezcla a edades tempranas.
41) Cochinillos destetados y cerdos de producción (cerdos jóvenes y cerdos de cría). Los animales especialmente agresivos o en peligro a causa de las agresiones deben mantenerse temporalmente separados del grupo.
REQUISITO LEGAL DE GESTIÓN 18. Acto 3: Directiva 98/58/CE del Consejo, de 20 de julio de 1998, relativa a la protección de los animales en las explotaciones ganaderas. El Real Decreto 348/2000, de 10 de marzo, incorpora al ordenamiento jurídico la citada Directiva.
Requisito 1: Artículo 4. Condiciones de cría y mantenimiento de animales.
42) Los animales están cuidados por un número suficiente de personal con capacidad, conocimientos y competencia profesional suficiente.
43) Los animales cuyo bienestar exige una atención frecuente son inspeccionados una vez al día, como mínimo.
44) Todo animal que parezca enfermo o herido recibe inmediatamente el tratamiento adecuado, consultando al veterinario si es preciso.
45) En caso necesario se debe disponer de un local para el aislamiento de los animales enfermos o heridos, que cuente con lechos secos y confortables.
46) El ganadero tiene registros de tratamientos médicos y dichos registros (o las recetas que justifican los tratamientos, siempre y cuando éstas contengan la información mínima requerida en el RD 1749/1998) se mantienen cinco años como mínimo.
47) El ganadero registra los animales encontrados muertos en cada inspección y dicho registro se mantienen tres años como mínimo.
48) Los materiales de construcción con los que contactan los animales no les causan perjuicio y los animales se mantienen de forma que no sufren daños.
49) La ventilación, el nivel de polvo, la temperatura, la humedad relativa del aire, y la concentración de gases no son perjudiciales para los animales.
50) Los animales no se mantienen en oscuridad permanente ni están expuestos a la luz artificial sin una interrupción adecuada y la iluminación con la que cuentan satisface las necesidades fisiológicas y etológicas de los animales.
51) En la medida en que sea necesario y posible, el ganado mantenido al aire libre se protege contra las inclemencias del tiempo, los depredadores y el riesgo de enfermedades.
52) Todos los equipos automáticos o mecánicos indispensables para la salud y el bienestar animal son inspeccionados al menos una vez al día.
53) Cuando la salud y el bienestar de los animales dependan de un sistema de ventilación artificial, esté previsto un sistema de emergencia apropiado (apertura de ventanas u otros), que garantice una renovación de aire suficiente en caso de fallo del sistema.
54) Cuando sea necesario debe existir un sistema de alarma para el caso de avería y debe verificarse regularmente que su funcionamiento es correcto.
55) Los animales reciben una alimentación sana, adecuada a su edad y especie, y en suficiente cantidad,.
56) Todos los animales tienen acceso al alimento y agua en intervalos adecuados a sus necesidades, y tienen acceso a una cantidad suficiente de agua de calidad adecuada o pueden satisfacer su ingesta líquida por otros medios.
57) Los equipos de suministro de alimentos y agua deben estar concebidos y ubicados de forma que se reduzca la contaminación de los mismos y que la competencia entre animales se reduzca al mínimo.
58) No mantener a ningún animal en la explotación con fines ganaderos que le pueda acarrear consecuencias perjudiciales para su bienestar, ni usar procedimientos de cría naturales o artificiales, que ocasionen o puedan ocasionar sufrimientos o heridas a cualquiera de los animales afectados.
ANEXO II
BUENAS CONDICIONES AGRARIAS Y MEDIOAMBIENTALES
CUESTIÓN: EROSIÓN DEL SUELO
Norma 1. Cobertura mínima del suelo
Cultivos herbáceos:
1) En las parcelas agrícolas de secano que vayan a sembrarse con cultivos herbáceos de invierno, no se labra con volteo entre la fecha de recolección de la cosecha anterior y el 1 de septiembre, fecha que se establece como referencia del inicio de la presiembra, excepto para realizar cultivos secundarios
No obstante, para favorecer la implantación de la cubierta vegetal con cultivos herbáceos y por razones agronómicas como las dobles cosechas, climáticas y de tipología de suelos, se podrán establecer en ciertas zonas fechas de inicio de las labores de presiembra más adaptadas a las condiciones locales, así como técnicas de laboreo.
Cultivos Leñosos:
2) En recintos de olivar en pendiente igual o superior al 10% en el que se mantenga el suelo desnudo en los ruedos de los olivos mediante la aplicación de herbicidas, es necesario mantener una cubierta vegetal viva o inerte, incluyendo restos de poda o piedras, de anchura mínima de 1 metro en las calles transversales a la línea máxima pendiente o en las calles paralelas a dicha línea, cuando el diseño de la parcela o el sistema de riego impida su establecimiento en la otra dirección.
No obstante, en el momento en que pueda competir con el cultivo, dicha cubierta puede eliminarse mediante métodos químicos o mecánicos, pudiendo ser incorporada mediante labor superficial respetando en todo caso lo establecido para los cultivos leñosos.
3) No se puede arrancar ningún pie de cultivos leñosos situados en recintos de pendiente igual o superior al 15% salvo que sea objeto de reposición, previa autorización por la autoridad competente conforme al modelo recogido en el Anexo IV según el procedimiento establecido en el artículo 12 de esta orden, en aquellas zonas en que así se establezca, y en estos casos respetar las normas destinadas a la reconversión cultural y varietal y a los cambios de cultivo o aprovechamiento.
Lo dispuesto en los apartados 2 y 3 no será de aplicación cuando la pendiente real del recinto esté compensada mediante terrazas o bancales
Tierras de barbecho y de retirada:
4) En las tierras de barbecho y de retirada se realizarán prácticas agronómicas tradicionales de la zona, técnicas de mínimo laboreo o se mantendrá una cubierta vegetal adecuada a partir de flora espontánea o mediante la siembra de especies mejorantes, todo ello con el fin de minimizar los riesgos de erosión, de incendios, de invasión de malas hierbas o vegetación no deseada, de ocurrencia de plagas y enfermedades, y para mantener la capacidad productiva del suelo y favorecer el incremento de la biodiversidad.
Las aplicaciones de herbicidas autorizados será efectuadas en aquellos casos que sean de baja peligrosidad y sin efecto residual.
Aquellas tierras distintas de las anteriores, no cultivadas, no destinadas a pastoreo ni utilizadas para activar derechos de retirada, deberán cumplir las mismas condiciones de mantenimiento exigidas para el barbecho, si bien, en este caso, no se podrán aplicar herbicidas. Por el contrario, podrán realizarse cuantas labores de mantenimiento sean precisas para la eliminación de las hierbas adventicias, vegetación serial o espontánea.
De forma alternativa al mantenimiento de una cubierta, o para completar el laboreo tradicional o el mínimo laboreo y con fines de fertilización, se podrá incorporar una cantidad máxima total de 20 toneladas por hectárea de estiércol o 40 metros cúbicos por hectárea de purín cada tres años de conformidad con lo dispuesto en el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero sobre protección de aguas contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias.
Norma 2. Ordenación mínima de la tierra que respecte las condiciones específicas del lugar
Cultivos herbáceos
5) En las superficies que se destinen a cultivos herbáceos, no deberá labrarse con volteo la tierra en la dirección de la máxima pendiente cuando, en los recintos cultivados, la pendiente media exceda del 10%, salvo que la pendiente real del recinto esté compensada mediante terrazas o bancales.
Cultivos leñosos
6) En el caso de cultivos de viñedo, olivar y frutos secos no deberá labrarse con volteo a favor de la pendiente la tierra en recintos con pendientes superiores al 15%, salvo que se adopten formas de cultivo especiales como terrazas o bancales, cultivo en fajas, se practique el laboreo de conservación o se mantenga una cobertura de vegetación total del suelo. En caso de existencia de bancales, será obligatorio evitar cualquier tipo de labores que afecten a la estructura de los taludes existentes.
Lo dispuesto en los párrafos 5 y 6 anteriores, no será de aplicación en los siguientes casos:
a) parcelas de cultivo de superficie igual o inferior a una hectárea
b) en el caso de parcelas de cultivo irregulares o alargadas cuya dimensión mínima en el sentido trasversal a la pendiente sea inferior a 100 metros.
c) cuando por razones de mantenimiento de la actividad productiva tradicional determinen y autoricen por la Administración competente aquellas técnicas de agricultura de conservación que se consideren adecuados.
En todos lo supuestos, la implantación del cultivo se hará lo más rápidamente posible, para evitar que el suelo pueda verse afectado por la erosión.
7) En las zonas de elevado riesgo de erosión, se deben respetar las restricciones que establezca la Administración competente para evitar la degradación y la pérdida de suelo.
En los recintos SIGPAC con uso tierra arable, cuando no esté implantado ningún cultivo, la superficie se mantendrá con cubierta vegetal espontánea o cultivada, realizando las labores de mantenimiento necesarias hasta la implantación de un cultivo.
Cuando se cultiven especies arbóreas, será necesario el establecimiento de una cubierta vegetal viva o inerte, incluyendo restos de poda o piedras, con una anchura mínima de 1 metro, en las calles paralelas a dicha línea cuando el diseño de la parcela o el sistema de riego impidan el establecimiento en la otra dirección. Dicha cubierta se mantendrá hasta que ésta comience a competir con el cultivo, momento a partir del cual podrá ser eliminada mediante siega química o mecánica, pudiendo ser incorporada mediante una labor superficial. En el caso de tratarse de viñedo, la anchura máxima exigida de las cubiertas será de 0,25 metros.
Cuando por lluvias fuertes o persistentes se produzcan cárcavas, regueros o rodaduras profundas provocadas por el paso de la maquinaria al coincidir aquellas con la época de realización de operaciones culturales y sea necesario realizar operaciones que supongan laboreo con volteo en recintos afectados por las prohibiciones recogidas en este apartado o levantamiento de la cubierta antes de que ésta empiece a competir con el cultivo, debe comunicarse como mínimo con 10 días de antelación a la fecha de inicio de las citadas operaciones a la Oficina Comarcal o Dirección Territorial correspondiente conforme al modelo recogido en el Anexo V. La Administración realizará cuantas comprobaciones estime convenientes para verificar la veracidad de estas circunstancias y en su caso emitir informes de control de incumplimiento cuando se verifique que no se dieron las circunstancias excepcionales definidas.
Norma 3. Terrazas de retención
8) Las terrazas de retención deberán mantenerse en buen estado, conservando su capacidad de drenaje, evitando la perdida de elementos que formas su estructura de contención, como los aterramientos y los derrumbamientos, de manera que se evite la aparición de cárcavas.
CUESTIÓN: MATERIA ORGÁNICA DEL SUELO
Norma 4. Gestión de rastrojos, restos de cosecha y de poda.
9) No podrán quemarse rastrojos en el territorio de la Comunitat Valenciana salvo por razones fitosanitarias, con excepción de los rastrojos y restos de cosecha de arroz, maíz y sorgo cultivados en regadío y en suelos saturados de materia orgánica, como es el caso de los marjales.
En todo caso, deberá solicitarse la autorización para la quema (modelo en Anexo VI).
Deberán cumplirse además las normas establecidas en materia de prevención de incendios y, en particular, deberá respetarse una distancia de 500 metros alrededor de los terrenos forestales en los días y zonas con nivel 3 de preemergencia por riesgo de incendios forestales o normas que al respecto dicte la Conselleria competente.
En el caso de cultivos situados en espacios sujetos a alguna figura legal de protección ambiental, la autorización de quema excepcional estará supeditada a informe favorable de la autoridad ambiental competente en la zona protegida, quien además señalará las condiciones concretas en que deberá realizarse de la quema, sin perjuicio de la obligación de cumplir las normas generales en materia de prevención de incendios.
10) La eliminación de los restos de cosecha de los cultivos herbáceos o de la poda de cultivos leñosos deberá realizarse siempre con arreglo a la normativa medioambiental vigente, teniendo en cuenta lo establecido en la Ley 3/1993 Forestal de la Comunitat y el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana, así como con la normativa que lo desarrolla. Como norma, para incrementar la incorporación de materia orgánica en el suelo y para mejorar su estructura, deberá promoverse el enterramiento de los rastrojos.
La quema, que habrá de ser autorizada, estará condicionada al cumplimento de las normas establecidas en materia de prevención de incendios y, en particular, la relativa a la prohibición de encender fuego en la franja de 500 m que rodea los terrenos forestales en los días y zonas catalogados con nivel 3 de preemergencia por riesgo de incendios forestales (situación de preemergencia con grado de peligrosidad extremo).
CUESTIÓN: ESTRUCTURA DEL SUELO
Norma 5. Utilización de maquinaria adecuada
11) En suelos saturados, así como en terrenos encharcados, salvo los de arrozal, o con nieve, no se labrará la tierra, ni pasará o se permitirá el paso de vehículos excepto cuando sea ineludible y necesario para realizar operaciones de recolección, abonado, tratamientos fitosanitarios o para el manejo del ganado o el suministro de alimentación, al coincidir estas labores con períodos de precipitación intensa.
CUESTIÓN: NIVEL MÍNIMO DE MANTENIMIENTO Y PREVENCIÓN DEL DETERIORO DE LOS HÁBITATS
Norma 6. Mantenimiento y protección de pastos permanentes.
12) Las superficies de pastos permanentes deberán mantenerse en condiciones adecuadas, evitando su degradación e invasión por matorral. Para ello, se podrá optar por mantener un nivel mínimo de carga ganadera efectiva igual o superior a 0,1 UGM/ha. En caso de no alcanzarse el nivel mínimo de carga ganadera efectiva, se deben realizar labores de mantenimiento adecuadas que eviten su degradación y la invasión por matorral.
13) No se podrán quemar ni roturar los recintos de pastos permanentes, salvo para labores de regeneración y mejora de los pastos. En el caso de regeneración mediante quema será necesaria la previa autorización por parte de la autoridad competente. En todo caso, será obligatoria la adopción de medias destinadas a la protección del arbolado en la zona de quema y su entorno.
Se fomentará el cultivo extensivo de cereales, variedades de grano local, sometido a rotación anual, sin empleo de herbicidas ni fertilizante y sin escardas mecánica. Estos cultivos permiten la existencia de un conjunto importante de plantas vinculadas a ellos, que se encuentran en recesión en toda Europa, debido al abandono de este tipo de prácticas culturales. Además, estos cultivos constituyen un importante recurso alimenticio para la fauna y por último generan discontinuidades en el terreno, fomentando la estructura en mosaico del paisaje y la existencia de ecotonos, todo lo cual favorece la heterogeneidad espacial y la biodiversidad.
Norma 7. Mantenimiento de los elementos estructurales
14) No se podrán eliminar ni alterar los elementos estructurales definidos en el artículo 2 de esta orden, sin la autorización previa de la autoridad competente conforme se establece en al artículo 12 de esta orden a través del modelo establecido en el anexo VII. Se exceptúa de esta obligación la construcción de paradas y otras estructuras de contención para corrección de cárcavas y regueros, así como las operaciones de refinado de tierras que se realicen en aquellas parcelas que se vayan a dedicar al cultivo del arroz o a otros cultivos que utilicen métodos de riego por gravedad, superficie o inundación.
Norma para el mantenimiento de márgenes y linderos y manchas de vegetación natural
Los elementos lineales que separen parcelas agrícolas consistentes en ribazos y linderos así como las manchas de vegetación natural en el interior o en el margen de la explotación deberán ser conservados o restaurados. En ningún caso deberán:
- Ser fumigados con productos fitosanitarios o quemados periódicamente, al objeto de reducir su cobertura vegetal.
- Ser objeto de acúmulos de restos de poda u otro tipo de residuos de la explotación agraria.
- Ver reducida su extensión mediante laboreo.
Norma para el mantenimiento de charcas, lagunas, abrevaderos o puntos de agua en la explotación
Los puntos de agua, de carácter natural, existentes en las explotaciones agrarias no deberán:
- Ver artificializado su régimen de inundación natural, permitiendo su desecación durante la estación seca
- Ver alterada su cubeta, mediante la profundización de la misma, con objeto de incrementar su capacidad de acumulo de agua.
- Ser objeto de extracciones de agua para su uso en la explotación.
- Ser objeto de vertidos, ya sea la cubeta o su cuenca de captación de agua.
- Sufrir trasiego de vehículos durante la fase seca.
- Sufrir alteraciones en la cuenca de captación de agua.
Norma 8. Prohibición de arrancar olivos
15) Realizar las prácticas agronómicas necesarias para garantizar el mantenimiento de los olivares y de las plantaciones de algarrobos en buen estado vegetativo. No arrancar olivos u algarrobos salvo, en el caso de los olivos, aquellas zonas que se establezcan a efectos de reconversión cultural y varietal, y en ambos casos, los cambios de cultivo y aprovechamiento, conforme a la normativa vigente. En todo caso deberá respetarse la Ley 4/2006, de 19 de mayo, de la Generalitat, de Patrimonio Arbóreo Monumental de la Comunitat Valenciana
Norma 9. Prevención de la invasión de las tierras agrícolas por vegetación espontánea no deseada
16) Será obligatorio el mantenimiento de las parcelas en condiciones apropiadas para su cultivo, mediante el control de la vegetación espontánea no deseada como zarzal o similares. Se considera necesario gestionar estos terrenos para prevenir su colonización por vegetación serial e incluso para prevenir su colonización de antiguos cultivos, creando discontinuidades en el terreno que formen estructuras de mosaico y zonas abiertas que eviten el cerramientos de hábitats. Respecto a las especies vegetales que pueden ser eliminadas al ser un listado muy extenso, por exclusión contamos con la lista de especies que no podrán ser eliminadas, incluidas en el Decreto 70/2009, de 22 mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas, en sus anexos I, II y III.
Dicha obligación quedará sin efecto únicamente en aquellas campañas excepcionales en las que, como consecuencia de las condiciones meteorológicas adversas, haya resultado imposible proceder a su eliminación.
Norma 10. Mantenimiento de los olivares y viñedos en buen estado vegetativo
17 y 18) Se deberán realizar las labores de poda con la frecuencia tradicional de cada zona para garantizar el mantenimiento de los recintos de olivar y viñedo en buen estado vegetativo.
Norma 11. Mantenimiento de los hábitats
19) No se pueden abandonar o verter sobre terrenos encharcados o con nieve, ni sobre aguas corrientes o estancadas, materiales procedentes de actividades agrícolas o ganaderas. Dichos materiales deberán ser clasificados y concentrados en puntos concretos de la explotación y siempre que sea posible, no visibles exteriormente, hasta que se proceda a su traslado a vertedero o planta de tratamiento o reciclaje autorizados.
20) No se podrán aplicar productos fitosanitarios, fertilizantes, lodos de depuradora, compost, purines o estiércoles, ni limpiar la maquinaria empleada para estas aplicaciones sobre terrenos encharcados o con nieve ni sobre aguas corrientes o estancadas. Se exceptúa de esta prohibición la aplicación de tratamientos fitosanitarios en parcelas de cultivo de arroz.
21) Las explotaciones ganaderas intensivas, deberán disponer de estercoleros impermeabilizados artificialmente o balsas con capacidad suficiente para almacenar los excrementos sólidos y líquidos producidos, o en su caso fosas de las naves o tanques de almacenamiento todo ello debidamente impermeabilizados y con la condición de estanqueidad. También podrán justificar que disponen de un sistema de retirada de los estiércoles y purines de la explotación.
A los efectos de esta Orden se consideran explotaciones ganaderas intensivas las explotaciones de cebadero de bovino, vacuno de leche, ovino y caprino y porcino intensivos, avícola de carne, avícola de ponedoras y avícola de reproductoras.
En lo referido a este punto se estará a lo dispuesto en la Orden 7/2010 de 10 de febrero de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por el que se aprueba del Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias se establece en su anexo I punto 8 la capacidad de almacenamiento de estiércol y las medidas para evitar la contaminación de las aguas.
CUESTIÓN: PROTECCIÓN Y GESTIÓN DEL AGUA
Norma 12. Cumplimiento de los procedimientos de autorización, cuando el uso del agua para el riego la precise
22) Para el caso de superficies de regadío, el agricultor deberá acreditar su derecho de uso mediante el correspondiente documento administrativo expedido por la Administración hidráulica competente o por cualquier otro título que justifique su uso privativo.
23) Los titulares de las concesiones administrativas de aguas y todos aquellos que por cualquier otro título tengan derecho a su uso privativo, estarán obligados a disponer de los sistemas de medición o control del agua de riego establecido por los respectivos organismos de cuenca, de forma que garanticen una información precisa sobre los caudales de agua efectivamente utilizados.
Norma 13. Creación de franjas de protección en las márgenes de los cursos de agua
24) En las márgenes de las aguas corrientes o estancadas, a partir de la ribera, deben existir franjas de protección ocupadas por vegetación espontánea (de 3 m de anchura mínima) en las que no se deben aplicar ni productos fitosanitarios ni fertilizantes.
ANEXO III
Requisitos mínimos de utilización de abonos y productos fitosanitarios y otros requisitos obligatorios para los solicitantes
Requisitos mínimos en relación con la utilización de abonos
Respetar los requisitos mínimos obligatorios que establece la legislación nacional y autonómica para la utilización de abonos:
- Real Decreto 824/2005, de 8 de julio, sobre productos fertilizantes.
- Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre la protección de las aguas contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias.
- Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las Aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.
- Decreto 218/2009, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos.
- Decreto 11/2004, de 30 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias. Con este decreto se amplía la designación realizada en el Decreto 13/2000.
- Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias (deroga la Orden de 29 de marzo de 2000, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias)
- Orden de 12 de diciembre de 2008, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establece el Programa de Actuación sobre las Zonas Vulnerables designadas en la Comunitat Valenciana. (deroga Orden de 3 de junio de 2003, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establece el Programa de Actuación sobre Zonas Vulnerables designadas en la Comunitat Valenciana.)
Estos requisitos se concretan en:
- En la utilización de abonos se seguirá el Código de Buenas Prácticas Agrarias introducido por la Directiva de nitratos.
- La fertilización fosfórica se realizará siguiendo las dosis y el calendario recomendado para la zona y cultivo con el fin de evitar la contaminación fosfórica.
- La dosis de abonado nitrogenado para un determinado cultivo se establece en función de las necesidades del mismo, tratando por un lado, de evitar carencias de este elemento que afecten al normal desarrollo de las plantas, y por otro, intentando conseguir un equilibrio óptimo entre el rendimiento y la calidad de la cosecha. Obviamente, deben de evitarse los aportes excesivos de nitrógeno, ya que pueden provocar efectos adversos sobre el cultivo, aparte de que los excedentes de nitratos, que no llegan a ser absorbidos por las raíces, están expuestos a ser lavados por las aguas.
- Cuando se apliquen fertilizantes orgánicos, en zonas vulnerables, se establece la condición de no aportar al suelo una cantidad de estos cuyo contenido en nitrógeno supere los 170 kilogramos por hectárea y año, pudiéndose complementar con nitrógeno mineral por encima de esta cantidad, si así lo demandara el cultivo.
- La cantidad de abono nitrogenado mineral que debe de aplicarse al terreno se establecerá por la diferencia entre las dosis de abonado indicadas en la tabla y el nitrógeno asimilable aportado al suelo por otras fuentes (nitrógeno aportado por el agua de riego, nitrógeno inorgánico al inicio del cultivo, nitrógeno procedente de la mineralización neta de la materia orgánica que se encuentra en el suelo de forma natural, nitrógeno mineralizado en el suelo a partir de los fertilizantes y enmiendas orgánicas).
- Esta información se encuentra recogida en la Orden de 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias, y Orden de 12 de diciembre de 2008, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establece el Programa de Actuación sobre las Zonas Vulnerables designadas en la Comunitat Valenciana, modificada por Orden 10/2010.
- En cuanto a la fabricación de abonos, por parte de los servicios de control de calidad agroalimentaria de la Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, se llevan a cabo planes anuales de control de fabricantes y productos para asegurar el cumplimiento de la legislación en la materia.
- En particular, para la utilización de abonos, con carácter general, el uso de abonos, deben ajustarse a los siguientes principios o requisitos generales básicos:
- Los abonos empleados serán abonos CE o pertenecerán a alguna de las categorías definidas en el RD 824/2005 de 8 de julio, sobre productos fertilizantes. En este último caso, el fabricante debe disponer de la oportuna certificación, tal y como se define en el artículo 12 del RD 824/2005 y, en el caso de que se utilicen materias primas de origen animal, que cumple con los requisitos del Reglamento (CE) nº 1774/2002.
- Los productos fertilizantes elaborados con materias de origen orgánico, estarán inscritos en el registro de productos fertilizantes y afines del Ministerio con competencia en materia de agricultura, pesca y alimentación y agua. Y deberán cumplir los requisitos en cuanto al origen de las materias primas y los niveles máximos de microorganismos y metales pesados descritos en el capítulo IV del Real Decreto 824/2005.
Los abonos a base de nitrato amónico con alto contenido en nitrógeno cumplirán con los requisitos del Reglamento (CE) 2003/2003 y del Real Decreto 824/2005 y, en particular, habrán superado el ensayo de detonabilidad.
Requisitos mínimos aplicables a los productos fitosanitarios
Incluyen la obligación de poseer autorización de uso de productos fitosanitarios y cumplir obligaciones en materia de formación, así como requisitos sobre almacenamiento seguro, verificación de maquinaria de aplicación y normas sobre la utilización de plaguicidas en las cercanías de masas de agua y otros lugares vulnerables según se establece en la normativa nacional y autonómica:
- Real Decreto 2163/1994, de 4 de noviembre, por el que se transpone la Directiva 91/414/CEE del Consejo, de 15 de julio, sobre comercialización de productos fitosanitarios, al ordenamiento jurídico español.
- Real Decreto 1416/2001 de 14 de diciembre, sobre envases de productos fitosanitarios.
- Real Decreto 280/1994, de 18 de febrero, por el que se establecen los límites máximos de residuos de plaguicidas y su control en determinados productos de origen vegetal.
- Ley 43/2002, de 20 de noviembre, de Sanidad Vegetal.
- Real Decreto 3349/1983, de 30 de noviembre, por el que se aprueba la reglamentación técnico-sanitaria para la fabricación, comercialización y utilización de plaguicidas.
- Real Decreto 255/2003, de 28 de febrero, por el que se aprueba el Reglamento de clasificación, envasado y etiquetado de preparados peligrosos.
- Decreto 27/2007, de 2 de marzo, del Consell, por el que se regulan los carnés de manipulador de plaguicidas de uso fitosanitarios en la Comunitat Valenciana. En este decreto se obliga a los aplicadores y al personal de establecimientos y servicios plaguicidas de uso fitosanitario a estar en posesión del correspondiente carnet de manipulador de plaguicidas de uso fitosanitario.
- Decreto 134/1995, de 19 de junio, del Gobierno Valenciano, por el que se establece el programa de vigilancia de residuos de plaguicidas en productos vegetales.
- Orden de 5 de abril de 2005 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se regula y planifica el tratamiento contra el barrenador o «cucat» del arroz en la Comunitat Valenciana.
- Orden de 30 de mayo de 1988, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, por la que se regulan las aplicaciones de plaguicidas en el Parque natural de L'Albufera.
Estos requisitos se concretan en:
- Las personas encargadas de los tratamientos fitosanitarios deben disponer del Carnet de Manipulador de Plaguicidas de uso fitosanitario.
- El uso de los productos fitosanitarios y demás medios de defensa fitosanitaria deberá respetar las buenas prácticas fitosanitarias, es decir deberán realizarse bajo las condiciones de uso autorizadas. Para ello la Comunitat Valenciana lleva a cabo los Programas de vigilancia de la comercialización, utilización y residuos de productos fitosanitarios.
- Los encargados de la aplicación de fitosanitarios deberán disponer de los medios de aplicación adecuados y mantener un régimen de revisiones periódicas del funcionamiento de los mismos.
- Los productos fitosanitarios se guardarán siguiendo las instrucciones dadas por el fabricante en locales con suficiente ventilación. Y otras normas técnicas y que son revisados durante las inspecciones de los establecimientos del programa de vigilancia correspondiente.
- Cerca del agua y de otros lugares sensibles no se utilizarán productos fitosanitarios. En caso de ser necesarios se elegirán los menos dañinos para la flora y la fauna.
- Los establecimientos de fitosanitarios y las empresas de servicios deben estar inscritas en el Registro Oficial de Establecimientos y Servicios Plaguicidas de Uso Fitosanitario.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI