Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3978, del 11-04-2001 (2001/3290)

DECRET 76/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra de Mariola.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2001/02/04/76/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3978

Data del DOGV
:   11-04-2001

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2001/3290

CVE


Data del document
:   04-02-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Alcoi](javascript:void(0))
    * [Banyeres de Mariola](javascript:void(0))
    * [Alfafara](javascript:void(0))
    * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [Muro de Alcoy](javascript:void(0))
    * [Bocairent](javascript:void(0))
    * [Agres](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 76/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra de Mariola. [2001/X3290]
  
La serra de Mariola, situada entre les comarques de l'Alcoià, el Comtat i la Vall d'Albaida, constitueix un dels territoris valencians on es concentren en major mesura valors mediambientals, paisatgístics i socioculturals d'especial rellevància. Constituïda majoritàriament per materials calcaris, la intensa activitat tectònica ha generat un massís d'orientació predominant de sud-oest a nord-est ?com correspon al context de les serralades bètiques en el qual s'enquadra- i d'una topografia molt variada, que assoleix la seua màxima agressivitat en l'extrem nord-oriental, sector on se situen també les màximes altures, presidides pels 1.389 metres de l'emblemàtic Montcabrer.
  
Els importants aqüífers de Mariola, reconeguts ja per Cavanilles, donen lloc a innombrables fonts, brolladors i deus que esguiten tota la superfície de la serra. Tres conques hidrogràfiques s'originen en aquest important nucli hidrogeològic: la del Barxell-Serpis (amb importants corrents secundaris nascuts també a la serra, com ara el riu d'Agres), la del riu Clariano, afluent de l'Albaida i del Xúquer, i la del Vinalopó.
  
El poblament vegetal ha contribuït des d'antic a la fama naturalística de Mariola: més de mil dues-centes espècies de vegetals superiors han estat catalogades en la zona. Sense que la coberta vegetal puga qualificar-se a hores d'ara com a excepcionalment conservada, moltes àrees de la serra conserven encara interessants restes dels antics ecosistemes forestals, dominats per espècies com carrasques, freixes de flor, aurons, teixos, etc. També les pinedes troben una àmplia representació a Mariola, així com els matossars i brolles, fruit sovint de la degradació ?de vegades traumàtica- de formacions més madures, però on prosperen moltes de les plantes aromàtiques i medicinals que han fet coneguda la serra. La fauna, tot i que amenaçada per la progressiva destrucció i antropització dels hàbitats, conserva bones poblacions de moltes espècies d'interés, com ara rapinyaires (com l'àguila reial, l'àguila de panxa blanca, el falcó reial, l'esparver i el brúfol) o carnívors, entre els quals poden destacar-se el gat salvatge, la geneta, la fagina o el teixó.
  
Les restes patrimonials troben una representació rellevant a Mariola: nombrosos jaciments arqueològics, alguns d'ells de valor excepcional ?com la cova de la Sarsa, el Salt o la mola d'Agres, entre d'altres?, apareixen per tota la zona, abastant des del paleolític mitjà fins a l'època medieval, tot passant pel neolític, el bronze, la cultura ibèrica, la romanitat tardana o l'intens poblament andalusí. També el patrimoni etnològic es troba ben present, i destaquen per la seua peculiaritat el conjunt de caves o pous de neu ?alguns d'ells, com la cava d'Agres o la de Don Miguel, amb característiques realment monumentals- o els diversos castells, com ara els de Cocentaina i Agres.
  
Però el caràcter probablement més important de Mariola és el que deriva precisament de la seua llarga història d'ocupació i interacció humana. Una història al llarg de la qual els diversos usos exercits sobre els recursos naturals de la serra han acabat configurant un excepcional mosaic d'ecosistemes i paisatges ?des de les restes forestals millor conservades als rústics cultius de muntanya, des de les antropitzades riberes als cingles més inaccessibles- que sintetitzen, com pocs territoris valencians, les característiques bàsiques i les peculiaritats de les muntanyes mitjanes mediterrànies, i que han fet de la serra una vertadera senya d'identitat per als pobles que la circumden. Un mosaic, però, que malgrat el seu valor i interés no ha estat lògicament alié als canvis i trasbalsos recents experimentats pel món rural, fins al punt que la confluència i reiteració de processos destructius ?l'abandonament de cultius i altres usos tradicionals, la urbanització incontrolada, els incendis forestals, les extraccions d'aigua i molts altres- han arribat a posar en perill el manteniment de les característiques bàsiques de la serra, i han fet necessari l'establiment de mesures de gestió activa dirigides a la seua conservació, una conservació que, en tot cas, no pot ser aliena a la població que secularment ?i de forma directa o indirecta- ha configurat el paisatge de Mariola, i la participació i implicació de la qual en la preservació de la serra resulta imprescindible.
  
Per aquestes raons, i d'acord amb allò previst a la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient va acordar, mitjançant l'Ordre de 30 de març de 1995 (DOGV 2.518, de 30 de maig de 1995), encetar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de la Serra de Mariola. Cal recordar que, segons l'esmentada llei, els PORN es configuren com a instrument fonamental per a una correcta planificació dels recursos naturals, i s'estableix en l'article 32 i següents de la llei el seu concepte, àmbit, contingut, efectes i tramitació.
  
En compliment, per tant, d'allò establit en aquesta normativa i ateses les rellevants característiques ambientals de Mariola, a les quals s'ha fet referència anteriorment, s'ha procedit a l'elaboració del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals d'aquest àmbit. La seua tramitació s'ha completat segons allò establit a l'article 36 de l'abans esmentada Llei 11/1994. També segons l'article 36.2 d'aquesta norma, el PORN ha estat sotmés a consulta del Consell Assessor i de Participació de Medi Ambient.
  
D'acord amb això, a proposta del conseller de Medi Ambient i després de la deliberació del Govern Valencià, en la reunió del dia 2 d'abril 2001,
  
DECRETE
  
Article únic
  
1. En compliment d'allò que disposa l'article 32 i següents de la Llei 11/1994,de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'aprova definitivament el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra de Mariola.
  
2. Com annex a aquest decret, es recull la normativa de l'esmentat pla.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
Es faculta el conseller de Medi Ambient, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al compliment d'allò que disposa aquest decret.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El present decret entra en vigor l'endemà d'haver sigut publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 2 d'abril de 2001
  
El president de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
El conseller de Medi Ambient,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANNEX
  
Normativa del pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Mariola.
  
TÍTOL I
  
Disposicions generals
  
Article 1. Naturalesa del pla
  
El present Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra de Mariola es redacta a l'empara del capítol II del títol III de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.423, de 09.01.1995) i de l'article 4 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres (BOE núm. 74, de 28.03.1989).
  
Article 2. Finalitat
  
El present pla té per finalitat definir i assenyalar l'estat de conservació dels recursos naturals i ecosistemes, determinar les limitacions i el règim d'ordenació dels diversos usos i activitats admissibles en l'espai a protegir i en les seues àrees d'esmorteïment d'impactes, promoure l'aplicació de mesures de conservació, restauració i millora dels recursos naturals, i formular criteris orientadors de les polítiques sectorials i ordenadores de les activitats econòmiques i socials, públiques i privades, perquè siguen compatibles amb la conservació dels recursos naturals.
  
Article 3. Àmbit
  
L'àmbit del present Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra de Mariola comprén part dels termes municipals d'Agres, Alcoi, Alfafara, Banyeres de Mariola, Bocairent, Cocentaina i Muro de Alcoy. Els seus límits estan determinats per les carreteres principals que comuniquen entre si aquestes localitats: la carretera N-340 entre Alcoi, Cocentaina i Muro de Alcoy; entre Muro, Agres i Alfafara, la A-202 i la A-203; entre Alfafara i Bocairent, la A-203 i la C-3316; entre Bocairent i Banyeres de Mariola, la C-3316 i la C-3313; i entre Banyeres de Mariola i Alcoi, la C-3313. A l'àrea urbana d'Alcoi el límit el constitueix la via abandonada del ferrocarril Alcoi-Alacant i la via del ferrocarril Alcoi-Xàtiva; també s'exclouen els nuclis urbans de Cocentaina i Banyeres de Mariola.
  
Article 4. Àrea d'influència socioeconòmica
  
D'acord amb els articles 21 i 22 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.423, de 09.01.1995) i amb l'article 18.2 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres (BOE núm. 74, de 28.03.1989), es declaren com a àrea d'influència socioeconòmica del Parc Natural de la Serra de Mariola els termes municipals complets d'Agres, Alcoi, Alfafara, Banyeres de Mariola, Bocairent, Cocentaina i Muro d'Alcoi.
  
Article 5. Efectes
  
1. De conformitat amb el que es disposa en l'article 35 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el pla d'ordenació dels recursos naturals és obligatori i executiu en tot allò que afecte la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals, i les seues disposicions constitueixen un límit per a qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física. El Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra de Mariola s'ha d'ajustar als criteris i directrius formulades en el present PORN.
  
2. El planejament urbanístic i territorial que s'aprove amb posterioritat a l'entrada en vigor d'aquest pla d'ordenació dels recursos naturals s'ha d'ajustar a les determinacions que s'hi contenen.
  
3. Així mateix, té caràcter indicatiu respecte a qualsevol altra actuació, pla o programa sectorial i les seues determinacions s'han d'aplicar subsidiàriament, sense perjudici de la prevalença d'aquest pla en les matèries a què es refereix el paràgraf 1 d'aquest article.
  
Article 6. Vigència i revisió
  
1. Les determinacions del pla d'ordenació dels recursos naturals entren en vigor l'endemà de la publicació definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El PORN té vigència indefinida.
  
2. La revisió o modificació de les determinacions del PORN poden realitzar-se en qualsevol moment per haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació, a proposta de l'administració competent en espais naturals protegits, seguint els mateixos tràmits que s'han seguit per a aprovar-lo, segons el que es disposa en l'article 36 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
3. No es considera revisió del PORN l'alteració dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que puga introduir el planejament urbanístic que s'aprove amb posterioritat, sempre que aquesta alteració supose un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.
  
Article 7. Interpretació
  
1. En la interpretació d'aquest pla d'ordenació dels recursos naturals cal atenir-se al que resulte de considerar-lo com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
  
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevalen les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plans tinga suport també en la memòria de manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.
  
3. En l'aplicació d'aquest pla d'ordenació dels recursos naturals ha de prevaler aquella interpretació que duga aparellada un major grau de protecció dels valors naturals de l'àmbit del PORN.
  
TÍTOL II
  
Zonificació
  
Article 8. Cartografia i unitats de zonificació
  
1. Tenint en compte els usos actuals i la qualitat ambiental del territori, així com el model de normativa aplicat, s'ha dividit l'àmbit del PORN en les unitats i subunitats de zonificació següents, ordenades de major a menor règim protector:
  
A. Parc Natural de la Serra de Mariola
  
A.1 Àrees de protecció integral
  
A.2 Àrees de protecció ecològica
  
A.3 Àrees de protecció paisatgística
  
B. Àrees d'esmorteïment
  
B.1 Àrees forestals
  
B.2 Àrees agrícoles
  
B.3 Àrees d'activitats extractives
  
B.4 Àrees recreatives
  
B.5 Àrees urbanes
  
2. Totes les unitats i subunitats de zonificació s'han dibuixat en la cartografia de zonificació annexa a aquesta normativa. Hi ha originals d'aquesta cartografia de zonificació depositats en els serveis territorials de la Conselleria de Medi Ambient d'Alacant i València, així com en el Servei d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient (serveis centrals).
  
Article 9. Parc Natural de la Serra de Mariola
  
1. La figura d'espai natural protegit que s'estima més convenient aplicar per a les zones de major valor ambiental de la serra de Mariola és la de parc natural. La descripció del límit del parc natural es realitza en l'annex I d'aquesta normativa.
  
2. Dins de la unitat de zonificació denominada Parc Natural de la Serra de Mariola es distingeixen 3 subunitats:
  
- Àrees de protecció integral: abasten les zones de màxim valor natural de la serra, per a les quals s'estableix una major restricció d'usos.
  
- Àrees de protecció ecològica: estan constituïdes per terrenys forestals no inclosos en l'anterior subunitat. El criteri principal de gestió és la restauració de la coberta vegetal en les zones degradades.
  
- Àrees de protecció paisatgística: es tracta de camps de cultiu enclavats dins de les àrees de protecció ecològica. El criteri principal de gestió és el manteniment de l'activitat agrícola tradicional.
  
Article 10. Àrees d'esmorteïment
  
1. La unitat de zonificació denominada àrees d'esmorteïment inclou bàsicament els camps de cultiu perifèrics de la serra, als quals s'han afegit els terrenys dedicats a aprofitaments extractius, recreatius i urbanístics. La seua funció és la d'absorbir els usos més impactants, per a evitar que es realitzen en altres zones més sensibles i de major valor natural.
  
2. Dins de la unitat de zonificació denominada àrees d'esmorteïment s'han distingit cinc subunitats:
  
- Àrees forestals: constitueixen els corredors forestals de contacte de la serra de Mariola amb els espais naturals circumdants. Inclouen els trams de totes les vies pecuàries que travessen àrees agrícoles i àrees d'activitats extractives, trams que s'han d'incorporar a la cartografia de zonificació del PORN a mesura que vagen delimitant-se.
  
- Àrees agrícoles: són els camps de cultiu de les àrees d'esmorteïment.
  
- Àrees d'activitats extractives: inclouen les pedreres i explotacions annexes en funcionament en el moment d'aprovació del PORN.
  
- Àrees recreatives: abasta els terrenys en què és autoritzable la construcció d'edificis i instal·lacions destinats a l'ús recreatiu o educatiu en les zones següents: font del Tarragó (Alfafara), molí Mató (Agres), santuari de la Mare de Déu d'Agres (Agres), càmping La Querola (Muro), Sant Cristòfol (Cocentaina), Santa Bàrbara (Cocentaina), les Foietes (Cocentaina), el Preventori (Alcoi), font de Mariola (Bocairent) i càmping Les Fonts de Mariola (Bocairent).
  
- Àrees urbanes: inclou els sòls urbans i urbanitzables establits pels planejaments urbanístics municipals vigents en el moment d'aprovació del PORN. En aquestes àrees es permeten els usos i aprofitaments previstos per aquests planejaments urbanístics.
  
TÍTOL III
  
Normes de regulació d'usos i activitats
  
i directrius orientadores de la política sectorial
  
CAPÍTOL I
  
Normes sobre protecció de recursos i del domini públic
  
SECCIÓ PRIMERA
  
Protecció de recursos hidrològics
  
Article 11. Qualitat de l'aigua
  
Amb caràcter general, en tot l'àmbit del PORN, queden prohibits aquells usos i activitats que contribuïsquen a deteriorar la qualitat de les aigües, així com aquelles actuacions, obres i infraestructures que puguen dificultar el flux hídric o suposen manifestament un maneig no racional d'aquest. Excepcionalment, la Conselleria de Medi Ambient podria autoritzar, fora de les àrees de protecció, la realització de petites obres transversals per a la prevenció de possibles revingudes produïdes durant episodis de pluges torrencials.
  
Article 12. Lleres, riberes i marges
  
1. S'han de mantenir les condicions naturals de les lleres, sense que es puga realitzar, en cap cas, la canalització permanent o dragatge d'aquests, llevat dels trams urbans o d'aquelles obres degudament autoritzades i justificades per l'interés públic.
  
2. S'ha d'instar l'organisme de conca a començar els tràmits necessaris per a la realització de la fitació i delimitació de les lleres públiques, definint les zones de servitud i policia i amb prioritat en els trams inclosos en les àrees de protecció integral.
  
3. En la zona de domini hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia de la Llei d'Aigües, s'ha de conservar la vegetació de ribera, i no s'ha de permetre la transformació a cultiu dels terrenys erms o destinats a usos forestals. Les tasques excepcionals de neteja i desbrossament selectiu motivades pel risc per a la seguretat de les persones o béns en cas de revinguda, requereixen l'informe favorable previ de l'administració competent en espais naturals protegits.
  
4. No pot ser ocupat el domini públic hidràulic ni la seua zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, llevat de les degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic; tampoc no es permet l'extracció d'àrids, llevat d'aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de les lleres.
  
5. A les riberes de rius, rambles i barrancs i en les masses d'aigua, les activitats i usos no prohibits per aquest pla i que hagen de disposar d'autorització de l'organisme de conca, necessiten a més amb caràcter previ a l'autorització, un informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits.
  
Article 13. Protecció d'aigües subterrànies
  
1. No es permet l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terrenys d'aigües residuals que puguen produir, per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.
  
2. La construcció de fosses sèptiques per al sanejament d'habitatges aïllats i àrees recreatives, només pot ser autoritzada quan es donen les garanties suficients que no suposen cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies i hi haja raons justificades que impedisquen connectar-los a la xarxa de clavegueram.
  
3. En l'explotació dels aqüífers cal tendir a ajustar-se a les extraccions totals en l'any mitjà amb els recursos renovables estimats, amb l'objectiu de mantenir tan estable com siga possible el nivell piezomètric.
  
Article 14. Abocaments
  
1. Els abocaments d'aigües residuals i els seus possibles efectes sobre les aigües superficials i subterrànies queden regulats de manera general pels articles 92 i següents de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, modificats per la Llei 46/1999, de 13 de desembre.
  
2. No es permet l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals d'origen urbà al domini públic hidràulic, llevat del cas d'habitatges aïllats en el camp, granges d'aus i conills de menys de 100 unitats i estabulacions de bestiar major amb menys de 10 caps. En qualsevol cas, l'abocament ha de ser autoritzat per l'organisme de conca, i no pot realitzar-se mai dins dels perímetres de protecció de 500 metres al voltant de les captacions d'aigua potable.
  
3. En el cas d'explotacions ramaderes aïllades majors que les assenyalades en el paràgraf anterior, o explotacions menors pròximes entre si de manera que puga produir-se un efecte acumulatiu de l'abocament i sumen en total un nombre de caps superior al límit establit en el paràgraf anterior, han de tenir, necessàriament, un sistema de depuració de residus abans de l'abocament a la llera pública. Cal un informe favorable previ de l'administració competent en espais naturals protegits per a l'establiment d'aquestes explotacions i les instal·lacions de depuració necessàries per a garantir-ne la innocuïtat respecte del medi aquàtic, sense perjudici del que es disposa en la legislació d'impacte ambiental.
  
4. Es considera que dos o més explotacions tenen efecte acumulatiu quan l'abocament a domini públic hidràulic de cada una d'aquestes diste entre si menys de 500 metres.
  
5. Per a la concessió d'una llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, llevat de les autoritzades per a connectar directament amb la xarxa de clavegueram, s'ha d'exigir la justificació del tractament que s'haja de donar als abocaments per a evitar la contaminació de les aigües superficials o subterrànies. El tractament d'aigües residuals ha de ser tal que les aigües resultants no sobrepassen els límits establits en la legislació sectorial.
  
6. L'efectivitat de la llicència queda condicionada en tot cas a l'obtenció i validesa posterior de l'autorització d'abocament.
  
7. Per a l'expedició d'una llicència de primera ocupació o llicència d'obertura relatives a activitats incloses en el paràgraf 5, cal aportar l'autorització d'abocament, expedida per l'organisme de conca, després de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals.
  
8. Els abocaments industrials a les xarxes generals de sanejament seran autoritzats quan aquests abocaments siguen assimilables als de naturalesa urbana pel que fa a la càrrega contaminant. En el cas que l'efluent no siga assimilable pel tractament urbà previst, s'han d'adequar les característiques d'aquests efluents als objectius de qualitat establits mitjançant les ordenances d'abocament oportunes. En qualsevol cas, es prohibeix l'abocament directe o indirecte d'efluents industrials sense depuració al domini públic hidràulic.
  
9. En el domini públic hidràulic i les seues zones de servitud i policia, no es permet l'abocament o depòsit permanent o temporal de cap tipus de residu sòlid, escombraries o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen o que puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o de degradació del seu entorn; llevat dels casos de neteja, d'acord amb el que s'estableix en l'article 49 del Reglament de Domini Públic Hidràulic. A aquest efecte, s'han de clausurar i segellar els abocadors incontrolats que hi haja a la zona.
  
Article 15. Captacions d'aigua
  
1. Les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PORN s'han d'efectuar de forma que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments. Les noves captacions requereixen autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, després de l'informe de l'administració competent en espais naturals protegits.
  
2. Per a l'obtenció d'una llicència urbanística o d'obertura corresponent a activitats industrials o mineres i per a usos residencials, cal justificar degudament l'existència de la dotació d'aigua necessària.
  
Article 16. Protecció de fonts i brolladors
  
Les obres de qualsevol tipus que es puguen realitzar en l'àmbit immediat de les nombroses fonts i brolladors que hi ha a la serra han de garantir la seua permanència i han de respectar la seua tipologia tradicional. Els possibles aprofitaments de les seues aigües han de garantir el manteniment d'un cabal mínim per a ús dels excursionistes i de la fauna silvestre.
  
SECCIÓ SEGONA
  
Protecció dels sòls
  
Article 17. Moviments de terres
  
1. Queden sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental les activitats que comporten moviments de terra previstes en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental (DOGV núm. 1.412, de 30.10.1990) i en l'article 162 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.07.1995).
  
2. No es consideren moviments de terra a l'efecte de l'apartat anterior, les tasques de preparació i condicionament de terres de cultiu relacionades amb el desenvolupament normal de l'activitat agrícola.
  
Article 18. Conservació de la coberta vegetal
  
Es consideren prioritàries, en l'àmbit del PORN, totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius. S'afavorirà el manteniment dels cultius llenyosos.
  
Article 19. Pràctiques de conservació de sòls
  
1. En l'àmbit del Parc Natural de la Serra de Mariola no es poden destruir bancals ni marges d'aquests, ni dur a terme transformacions agrícoles i tasques que posen en perill la seua estabilitat o suposen eliminar-los. A les àrees agrícoles poden realitzar-se aquestes actuacions, després de l'autorització de l'administració competent en espais naturals protegits, sempre que es consideren degudament justificades i no suposen un increment inadmissible del risc d'erosió.
  
2. D'acord amb el que s'estableix en l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.168, de 21.12.1993), l'administració ha de cuidar de l'estabilització i regeneració dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o que s'abandonen com a sòls agrícoles. L'estabilització i regeneració de terrenys poden ser imposats als propietaris per raons ecològiques o de conservació de sòls.
  
3. Es prohibeix amb caràcter general rompre terrenys amb vegetació silvestre per a l'establiment de noves àrees de cultiu, sense perjudici del que es disposa en l'article 35.2, així com la utilització sobre terrenys incultes de mètodes de repoblació forestal diferents de l'aclotament o l'obertura de caselles.
  
4. No es permet la realització d'aterraments de sòls, excepte en projectes de correcció de talussos o obres per al control de l'erosió en sòls agrícoles.
  
5. Sense perjudici del que es disposa en l'article 63 (xarxa viària), l'ampliació o modificació del traçat, així com la construcció de vies d'accés de qualsevol naturalesa, no pot realitzar-se quan es generen pendents superiors al 7% en sòls tous o 15% en sòls durs.
  
6. Sempre que la realització d'un obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplé, és obligatori fixar-los mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Es poden permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística.
  
SECCIÓ TERCERA
  
Protecció de la vegetació silvestre
  
Article 20. Formacions vegetals
  
Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions del present pla totes aquelles no cultivades o resultants de l'activitat agrícola.
  
Article 21. Tala i recol·lecció
  
1. A les àrees forestals, àrees de protecció ecològica i àrees de protecció integral, s'hi prohibeix, amb caràcter general i sense perjudici del que es disposa en els punts següents d'aquest article, danyar, mutilar, talar o recol·lectar qualsevol espècimen vegetal silvestre, llevat d'autorització expressa de l'administració competent en espais naturals protegits per raons fitosanitàries, per a la millora de les formacions arbrades, per a la reproducció d'espècies vegetals o per a la investigació. Aquesta prohibició també s'ha d'aplicar a tot l'àmbit del PORN per als arbres cultivats d'interés etnoagrari com l'atzeroler o seroler (Crataegus azarolus), el server o servera (Sorbus domestica), el nesprer o nyesprer (Mespilus germanica) o el ginjoler (Ziziphus jujuba).
  
2. La recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercial requereix autorització expressa de l'administració forestal després de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits. En la sol·licitud d'autorització s'ha de fer constar l'espècie a recol·lectar, la quantitat d'exemplars o el seu equivalent en pes, el període i àrees de recol·lecció, les parts del vegetal a recol·lectar, etc.
  
3. La tala d'arbres amb fins d'aprofitament forestal, que únicament pot afectar pins i xops, requereix l'autorització de l'administració forestal, després de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits.
  
4. Es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits i llavors de plantes silvestres de consum tradicional, tals com bolets, móres, etc., sempre que hi ha ja consentiment tàcit del propietari i sense perjudici del que s'estableix en l'Ordre de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs al territori de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.870, del 15.11.1996) i de les limitacions específiques que l'administració competent en espais naturals protegits puga establir quan resulte perjudicial, per la intensitat o altres causes, per a la flora o fauna.
  
Article 22. Regeneracions i plantacions
  
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal té com a objectiu la formació i potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del PORN, en els seus diferents estadis de desenvolupament.
  
2. No es permet la introducció i repoblació amb espècies exòtiques, entenent-hi tota espècie, subespècie o varietat que no pertanya o haja pertanyut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del PORN. Quan aquestes espècies estiguen destinades a jardins públics o àrees cultivades cal garantir el control de l'espècie evitant que envaïsca l'àmbit del PORN; en qualsevol cas, es prohibeix la plantació d'espècies de caràcter invasor reconegut.
  
3. És necessària l'autorització de l'administració forestal, després de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits, per a realitzar qualsevol modificació de l'estructura vegetal d'un finca forestal (tries, tallades de millora i sanejament, podes de formació, aclarides, estassades, tales, etc.), sent necessària la presentació d'un document en què s'especifiquen les accions que es pretenen dur a terme i al qual s'haurien d'ajustar els treballs a realitzar.
  
4. La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment a la zona i la manera de realitzar-la, requereix l'autorització de l'administració competent en protecció d'espècies, després de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits.
  
SECCIÓ QUARTA
  
Protecció de la fauna
  
Article 23. Protecció de la fauna silvestre
  
1. En aplicació de l'article 26.4 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres (BOE núm. 74, de 28.03.1989), no es permeten, amb caràcter general, les activitats que puguen comportar la destrucció o deteriorament irreversible de la fauna silvestre tal com la destrucció de nius i caus, tràfic, manipulació i comerç de cries, ous i adults.
  
2. Cal respectar, en tot cas, la normativa establida en el Decret 265/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna i s'estableixen categories i normes de protecció de la fauna (DOGV núm. 2.431, de 19.01.1995), i el Reial Decret 1.095/1989, de 8 de setembre, pel qual s'estableixen les espècies que poden ser objecte de caça i pesca i normes per a protegir-los (BOE núm. 218, de 12.09.1989), així com la resta de la legislació per la qual es protegeixen determinades espècies de fauna.
  
Les autoritzacions excepcionals per al control de la població d'espècies potencialment perjudicials per a l'agricultura, ramaderia, boscos, caça, pesca, fauna silvestre o salut pública, mitjançant qualsevol procediment de captura o mort (batudes, guaites, mètodes massius, etc.) requereixen l'informe favorable previ de l'administració competent en espais naturals protegits. S'ha de realitzar un control i seguiment estrictes d'aquestes autoritzacions.
  
3. Sense perjudici del que s'estableix en l'article 52, que regula la circulació de persones i vehicles, per a evitar molèsties a la fauna durant l'època de reproducció, els aprofitaments forestals, tractaments de silvicultura i altres activitats potencialment pertorbadores s'han de realitzar des del mes d'agost fins al de febrer, ambdós inclosos, excepte als llocs on es tinga constància de la cria d'espècies més primerenques (grans àguiles, mussols, teixons, fagines...) on tampoc es permet en gener ni febrer. Poden autoritzar-se excepcionalment altres períodes d'execució diferents, després de l'informe favorable de l'administració competent en espècies protegides.
  
4. S'ha d'estudiar la permeabilitat per a la fauna silvestre de les carreteres existents en l'àmbit del PORN, incloses les que el delimiten, així com les possibles mesures correctores que garantisquen aquesta permeabilitat. D'acord amb les disponibilitats pressupostàries i les prioritats que s'establisquen per la importància de l'impacte sobre la fauna, les administracions titulars de les carreters o la Conselleria de Medi Ambient han d'executar les obres de correcció.
  
Article 24. Repoblació o amollament d'animals
  
1. No es poden repoblar o amollar espècies animals exòtiques, entenent-hi tota espècie, subespècie o varietat que no pertanya o haja pertanyut històricament a la fauna de l'àmbit del PORN, llevat de la utilització d'espècies per al control biològic de plagues que realitze o autoritze l'administració competent en aquest camp, després de l'informe favorable de l'administració competent es espais naturals protegits.
  
2. En relació amb les espècies autòctones, de conformitat amb el que es disposa en l'article 5 del Reial Decret 1.095/1989, de 8 de setembre, pel qual s'estableixen les espècies que poden ser objecte de caça i pesca i normes per a protegir-les (BOE núm. 218, de 12.09.11989) pel que fa a espècies cinegètiques i piscícoles, i en l'article 12 del Decret 265/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna i s'estableixen categories i normes de protecció de la fauna (DOGV núm. 2.431, de 19.01.1995) per a espècies catalogades i protegides, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforçament de poblacions, i la manera de realitzar-les, requereix l'autorització de l'administració competent en protecció d'espècies, després de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits.
  
3. D'acord amb l'article 162 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament del Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), el projecte d'introducció de noves espècies s'ha de sotmetre al procediment d'estimació d'impacte ambiental. El corresponent estudi d'impacte ambiental ha de contenir com a mínim un inventari ambiental de base i una justificació respecte de l'espècie a reintroduir, on s'han d'establir les seues característiques, calendari d'introducció, qualificació del personal encarregat d'executar-lo i un programa de seguiment.
  
Article 25. Closos i tanques
  
1. Queda prohibit en l'àmbit del Parc Natural de la Serra de Mariola l'establiment de nous closos cinegètics. A les àrees de protecció integral no es poden instal·lar noves tanques de cap tipus.
  
2. A les àrees de protecció ecològica i a les àrees de protecció paisatgística només es poden autoritzar les noves tanques destinades a la protecció d'edificacions o instal·lacions quan abracen una superfície major d'una hectàrea. Igualment, en aquestes zones només es permet amb caràcter excepcional la instal·lació de tanques per a aprofitament ramader extensiu o per a protecció de cultius que afecten superfícies superiors a una hectàrea, quan l'administració competent en espais naturals protegits considere admissible l'impacte sobre el paisatge, la vegetació i la fauna silvestres.
  
3. S'han de prendre les mesures oportunes per a garantir la permeabilitat per a la fauna silvestre de les tanques preexistents que comprenguen superfícies majors d'una hectàrea.
  
SECCIÓ CINQUENA
  
Protecció del paisatge
  
Article 26. Impacte paisatgístic
  
1. La implantació d'usos o activitats que per les seues característiques puguen generar un impacte paisatgístic important, s'han de realitzar de manera que es minimitze l'efecte negatiu sobre el paisatge natural o edificat.
  
2. Amb aquesta finalitat s'ha d'evitar especialment ubicar-los en llocs de gran incidència visual, tals com la proximitat a les vies de comunicació, voltants de monuments o edificis i construccions d'interés historicocultural, fites i elements singulars de caràcter natural, etc. En qualsevol cas, les instal·lacions i edificacions en el medi rural han d'incorporar les mesures d'emmascarament i mimetització necessàries per a integrar-les en el paisatge.
  
3. Les pistes i camins forestals i rurals, àrees tallafocs i instal·lació d'infraestructures de qualsevol tipus que siguen autoritzades, s'han de realitzar atenent la màxima integració en el paisatge i el mínim impacte ambiental.
  
Article 27. Publicitat estàtica
  
Dins de l'àmbit establit per al Parc Natural de la Serra de Mariola, la col·locació de cartells informatiu de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, requereix un informe favorable previ de l'administració competent en espais protegits.
  
Article 28. Característiques estètiques de les edificacions en medi rural
  
1. Sense perjudici del que es disposa en la secció huitena del capítol II d'aquestes normes, les edificacions s'han d'efectuar dins del respecte a les característiques estètiques i de materials tradicionals, procurant la integració correcta en el paisatge i evitant la ruptura d'aquest mitjançant l'aparició d'edificis o instal·lacions que per la seua alçària, volum, caràcter o aspecte exterior, siguen discordants amb la resta.
  
2. Els elements constructius tradicionals existents, tals com ermites, masies, neveres, etc., són objecte de protecció especial a fi de garantir la conservació i recuperació dels valors arquitectònics i tipologies relacionades tradicionalment amb les activitats al territori. Per a restaurar-los, els particulars poden demanar col·laboració tècnica i econòmica de l'administració competent.
  
SECCIÓ SISENA
  
Protecció del patrimoni cultural
  
Article 29. Patrimoni cultural
  
1. Tenen consideració de béns culturals protegits els inclosos en el Catàleg de Patrimoni Arquitectònic, en el Catàleg de Jaciments Arqueològics i en l'Inventari de Béns Etnològics elaborats per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, que es localitzen en l'àmbit del PORN, així com els jaciments de restes paleontològiques existents en l'àmbit del PORN.
  
2. Tota modificació o actuació sobre un element considerat com a bé cultural protegit o sobre la seua àrea d'afectació requereix l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, que és, a tots els efectes, vinculant.
  
3. Els béns culturals protegits poden acollir usos turisticorecreatius, sempre que aquests no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals.
  
4. Quan en el transcurs de qualsevol obra o activitat sorgisquen vestigis de jaciments de caràcter arqueològic, paleontològic o antropològic, s'han de paralitzar els treballs a fi que no afecten les restes i s'ha de comunicar la troballa a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència perquè l'avalue i, si és el cas, prenga les mesures protectores oportunes.
  
5. A l'efecte del que s'estableix en els paràgrafs anteriors d'aquest article, la Conselleria de Medi Ambient ha d'elaborar sota la supervisió tècnica de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, el catàleg de béns culturals protegits de la serra de Mariola. En aquest catàleg s'han de delimitar cartogràficament les àrees d'afectació de cada un dels béns culturals protegits.
  
SECCIÓ SETENA
  
Protecció de les vies pecuàries
  
Article 30. Legislació aplicable
  
1. Les vies pecuàries en l'àmbit del PORN estan subjectes al que es disposa en la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries (BOE núm. 71, de 24.03.1995) i en el reglament que la desplegue, i a les directrius establides en aquest PORN.
  
2. D'acord amb el que es disposa en l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.423, de 09.01.1995), aquelles vies pecuàries existents en l'àmbit del PORN que es cataloguen com d'interés natural, no poden ser objecte de desafectació del domini públic.
  
3. D'acord amb l'article 10.2 d'aquest PORN, els trams de totes les vies pecuàries que travessen àrees agrícoles i àrees d'activitats extractives es consideren àrees forestals, i, per tant, d'acord amb l'article 58.1, s'han de qualificar urbanísticament com a sòl no urbanitzable de protecció especial.
  
Article 31. Delimitació, fitació i obres d'adequació
  
L'administració competent ha de realitzar la delimitació i fitació de les vies pecuàries existents en l'àmbit del PORN, donant prioritat als trams que travessen àrees agrícoles i àrees d'activitats extractives i a les que s'incloguen en el Catàleg de Vies Pecuàries d'Interés Natural de la Comunitat Valenciana, i han de vetlar pel seu manteniment com a espais d'ús públic. A més, s'han de realitzar les inversions necessàries per a adequar les vies pecuàries a les seues funcions de corredors ecològics i al seu ús educatiu i recreatiu.
  
Article 32. Vies pecuàries d'interés natural
  
Tenint en compte l'interés de les vies pecuàries per a fins de conservació de la natura, educatiu o recreatius, i la seua utilitat per a connectar la serra de Mariola amb els espais naturals circumdants, han de ser inclosos en el Catàleg de Vies Pecuàries d'Interés Natural de la Comunitat Valenciana, previst en l'esmentat article 17 de la Llei 11/1994, com a mínim les següents:
  
- Vereda del Pantanet (Alfafara), en tota la seua extensió.
  
- Carrerada del Rogeral (Alfafara), en tota la seua extensió.
  
- Assegador del Barranc de Falces (Alfafara), en tota la seua extensió.
  
- Assegador de Mariola (Agres), en tota la seua extensió.
  
- Canyada real de la Cabanya a la foia Ampla (Cocentaina), en tota la seua extensió.
  
- Canyada real del riu de Penàguila per l'Agronòmica del Collado de la Sabata (Cocentaina), en tota la seua extensió.
  
- Canyada real del Poble Nou (Cocentaina), des de la lloma del Perot fins al final a la casa de la Foia Ampla.
  
- Assagador de les Cases de Penella (Cocentaina), en tota la seua extensió.
  
- Assagador de la Font de l'Om (Cocentaina), en tota la seua extensió.
  
- Vereda de l'Esquererola (Cocentaina), en tota la seua extensió.
  
- Canyada d'Alcoi (Alcoi), en tota la seua extensió.
  
- Canyada del Port (Alcoi), entre la font de Moia i la unió amb a la canyada d'Alcoi a l'altura del mas de Blai Giner.
  
- Assagador de Mariola (Alcoi), en tota la seua extensió.
  
- Assagador del Pi de la Valora (Alcoi), en tota la seua extensió.
  
- Vereda del Troncal (Alcoi), en tota la seua extensió.
  
- Assagador de la Venta del Cuerno (Alcoi), en tota la seua extensió.
  
- Vereda de la Font Freda (Alcoi), en tota la seua extensió.
  
- Vereda de les Talaies (Banyeres de Mariola), en tota la seua extensió.
  
- Assagador del Pla de Sant Jordi a Mariola (Banyeres de Mariola), en tota la seua extensió.
  
- Assagador del Pla de Sant Jordi (Bocairent), en tota la seua extensió.
  
- Assagador de la Font Freda (Bocairent), en tota la seua extensió.
  
- Assagador de Mariola (Bocairent), en tota la seua extensió.
  
- Assagador de Santa Bàrbara (Bocairent), en tota la seua extensió.
  
- Carrerada assagador de Mariola a Cocentaina (Bocairent), en tota la seua extensió.
  
CAPÍTOL II
  
Normes sobre regulació d'activitats i infraestructures
  
SECCIÓ PRIMERA
  
Activitats extractives i mineres
  
Article 33. Activitats extractives i mineres
  
1. No es permeten les explotacions mineres realitzades a cel obert en tot l'àmbit del PORN, excepte aquelles que es troben degudament autoritzades a l'entrada en vigor del PORN.
  
2. L'explotació de les pedreres que estiguen funcionant legalment a l'entrada en vigor del PORN, s'ha de fer de forma descendent, iniciant les tasques d'extracció en els bancs més alts i restaurant-los immediatament, segons vagen quedant exhaurits, de manera que es compaginen les tasques de restauració amb les d'explotació.
  
L'explotació d'aquestes pedreres no pot estendre's fora de les àrees d'activitats extractives definides en el títol II d'aquesta normativa i dibuixada en la cartografia de zonificació en les quals es troben inscrites.
  
L'aprovació dels plans de tasques anuals i dels projectes de restauració requereix un informe favorable previ de l'administració competent en espais naturals protegits, que ha d'avaluar l'adequació de l'explotació i de les tasques de restauració als objectius d'integració paisatgística i ecològica a la serra de Mariola.
  
3. Una vegada finalitzada l'explotació, les pedreres han de quedar restaurades pels seus titulars, d'acord amb el corresponent projecte de restauració en el termini màxim d'un any, entenent la restauració com a via per a aconseguir que el terreny torne a ser útil per a un determinat ús que pot ser diferent de l'original, tals com l'ús agrícola, forestal o recreatiu. En cas d'incompliment d'aquest termini, l'administració pot executar subsidiàriament el projecte de restauració a càrrec del titular, sense perjudici de les possibles sancions que corresponguen. El perfil de la pedrera ha de quedar de manera que l'alçària dels bancs de restauració no siga superior a 8 metres i els talussos no superen els 45º d'inclinació, quedant aquests separats per bermes de quatre metres d'amplada com a mínim.
  
SECCIÓ SEGONA
  
Activitats agràries
  
Article 34. Concepte
  
Es consideren agràries o agropecuàries les activitats relacionades directament amb l'explotació dels recursos vegetals del sòl i la cria, reproducció i aprofitament d'espècies animals.
  
Article 35. Tipus de cultius i incompatibilitats
  
1. Es considera compatible en l'àmbit del PORN el manteniment de les activitats agrícoles que s'estan registrant legalment en el moment d'aprovació del PORN, tant en règim de secà com en regadiu.
  
2. Fora de les àrees de protecció paisatgística i de les àrees agrícoles no es poden ampliar les zones dedicades actualment a l'activitat agrícola. El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu, únicament pot efectuar-se sobre aquestes àrees o en zones en què es realitze en el moment de l'aprovació del present PORN. L'administració competent en espais naturals protegits pot autoritzar excepcionalment la nova posada en cultiu d'antics camps abandonats per a benefici de la fauna silvestre o per a incloure'ls en àrees tallafocs.
  
Article 36. Conservació de terrenys cultivats
  
Pel seu valor ecològic, paisatgístic i de protecció davant l'erosió i els incendis forestals, per als terrenys agrícoles enclavats en zones forestals, i en particular els que el pla de prevenció d'incendis forestals considere com a àrea tallafocs, la Conselleria de Medi Ambient ha d'habilitar els mecanismes oportuns per a afavorir el manteniment d'aquests cultius.
  
Article 37. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries
  
Les construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agropecuària (magatzems de productes i maquinària, quadres, estables, etc.) i les infraestructures de serveis a l'explotació, a les zones en què es permeta, han de guardar una relació de dependència i proporció adequades a la tipologia dels aprofitaments als quals es dedique l'explotació en què hagen d'instal·lar-se. A més, han de complir les limitacions i requisits establits en l'article 59.
  
Article 38. Productes fitosanitaris
  
L'ús de productes fitosanitaris s'ha d'ajustar a les normes i plans sectorials que els siguen aplicables, d'acord amb els períodes, limitacions i condicionaments establits pels organismes competents.
  
En qualsevol cas, en l'àmbit del PORN, es prohibeix l'ús de productes fitosanitaris inclosos en la categoria toxicològica C per a la fauna terrestre. Igualment, a les zones que puguen considerar-se com a humides d'acord amb l'article 3 de l'Ordre del Ministeri d'Agricultura, de 9 de desembre de 1975, per la qual es reglamenta l'ús de productes fitosanitaris per a prevenir danys a la fauna (BOE de 19.12.1975), està prohibit l'ús de fitosanitaris de la categoria C per a la fauna aqüícola.
  
Article 39. Ramaderia
  
1. S'autoritza amb caràcter general, perquè es considera compatible amb els objectius de protecció d'aquest PORN, l'activitat ramadera practicada de forma extensiva.
  
Queden excloses d'aquesta norma les àrees de protecció integral sense perjudici que el pla d'aprofitament ramader puga permetre la ramaderia a determinades zones incloses en aquesta unitat de zonificació. També s'exclouen de l'autorització general aquelles zones que, a fi d'una protecció especial atés el seu fort índex d'erosió o la presència d'espècies que puguen resultar perjudicades per la pràctica ramadera, siguen delimitades per l'administració competent en espais naturals protegits. Així mateix, d'acord amb l'article 159.2 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament del Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), no es poden destinar al pasturatge durant un període de cinc anys els terrenys forestals afectats per incendis.
  
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals s'ha de realitzar a través d'un pla d'aprofitament ramader que ha d'aprovar l'administració competent en ramaderia, després de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits. Aquest pla ha d'establir, almenys, les condicions següents:
  
- Delimitació d'àrees vedades.
  
- Definició de la càrrega aplicable a les diferents zones.
  
- Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
  
- Disseny de les infraestructures i instal·lacions necessàries per a la ramaderia extensiva (abeuradors, instal·lacions per a la guarda del ramat, etc.).
  
3. Mentre no s'aprove l'esmentat pla d'aprofitament ramader, l'administració competent en espais naturals protegits pot establir les limitacions que considere necessàries per a garantir la compatibilitat de l'aprofitament ramader amb la protecció de la serra.
  
4. Les instal·lacions ramaderes s'ha d'ajustar, a més del que estableixen els articles 37 i 59, a les determinacions següents:
  
- Han de disposar d'un sistema de depuració de residus i emissions quan se superen les unitats o caps establits en l'article 14.2.
  
- Han de complir el que s'especifica en la legislació d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.
  
SECCIÓ TERCERA
  
Aprofitament forestal
  
Article 40. Terrenys forestals
  
1. A l'efecte del present pla, es consideren terrenys forestals els definits com a tals en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV 2.168, de 21.12.1993; i 2.195, de 28.01.1994), modificat per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 3.404, de 31.12.1998).
  
2. El Govern Valencià ha de declarar de domini públic, a l'efecte del que s'estableix en la legislació forestal, els terrenys forestals de propietat privada inclosos en l'àmbit del PORN.
  
3. S'han de declarar com a forests protectores aquells terrenys forestals de propietat privada que complisquen els requisits establits en l'article 22.1 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995).
  
4. En els catàlegs de la Comunitat Valenciana de Forests de Domini Públic i d'Utilitat Pública, i de Forests Protectores, s'hi ha de fer constar l'afectació total o parcial dels terrenys catalogats a l'àmbit del present PORN.
  
5. La Conselleria de Medi Ambient ha de realitzar un programa d'adquisició de terrenys forestals de propietat privada per a incrementar la superfície de forest pública mitjançant compravenda, permuta, donació, herència o llegat i mitjançant qualsevol altre procediment, inclosa l'expropiació amb prioritat quan concórrega alguna de les condicions següents:
  
- Terrenys d'alt valor ecològic.
  
- Terrenys inclosos en zones d'alt risc d'erosió.
  
- Terrenys que actualment es troben en estat de degradació per efecte d'incendis o inadequada gestió i disposen d'un elevat potencial ecològic per a regenerar-se.
  
- Terrenys enclavats o limítrofs amb terrenys de propietat de la Generalitat.
  
- Terrenys que continguen fauna o flora de valor especial.
  
- Terrenys declarats com a forests protectores.
  
6. De conformitat amb l'article 103 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), l'administració ha d'iniciar les accions oportunes per a incorporar al patrimoni de la Generalitat els terrenys forestals o agrícoles abandonats que no es troben inscrits en el registre de la propietat.
  
7. S'ha de procedir en el termini més breu possible a la delimitació i amollonament dels terrenys forestals de propietat pública existents en l'àmbit d'aquest PORN. En aquelles forests públiques ja delimitades i amollonades a l'entrada en vigor del present pla, s'han de revisar els mollons i s'han de restituir en cas necessari.
  
Article 41. Ordenació de forests
  
1. La divisió en demarcacions que s'ha d'efectuar en el Pla General d'Ordenació Forestal, d'acord amb el que es disposa en l'article 50 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), ha de considerar l'àmbit territorial del PORN com una unitat de gestió, evitant els problemes derivats del seu caràcter interprovincial.
  
2. La Conselleria de Medi Ambient ha de redactar un pla forestal de la serra de Mariola que, si és el cas, ha de concretar les determinacions del pla general d'ordenació forestal per a l'àmbit del PORN, delimitant àrees d'actuació constituïdes per superfícies forestals homogènies susceptibles d'una gestió comuna. Per a cada una d'aquestes àrees s'han d'establir les prevencions i determinacions que calguen per a potenciar-ne la conservació i per a la protecció contra incendis.
  
3. Els aprofitaments forestals s'han de regular en el pla forestal de la serra de Mariola i les seues corresponents revisions, d'acord amb la legislació sectorial competent.
  
4. L'administració ha de promoure, si així ho determina el pla forestal de la serra de Mariola, la concentració parcel·lària o l'agrupació de propietaris per a constituir unitats que faciliten la gestió i els aprofitaments, amb prioritat en les forests protectores.
  
Article 42. Repoblació forestal
  
1. Sense perjudici del que es disposa en la legislació d'impacte ambiental, i en aplicació de l'article 65 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), la repoblació de terrenys forestals no catalogats a iniciativa dels seus titulars ha de disposar d'una autorització de l'administració forestal, després de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits.
  
2. D'acord amb l'article 64 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), en el cas de forests catalogades, és necessari redactar un projecte de repoblació que ha de ser aprovat per l'administració forestal després de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits. Els projectes de repoblació s'han de redactar seguint les directrius establides en l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.780, de 28.06.1996).
  
3. El material vegetal utilitzat en les repoblacions ha de complir els requisits exigits en l'annex II de l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.780, de 28.06.1996), així com en l'Ordre de 19 de febrer de 1997, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'estableixen les normes relatives a la procedència i els patrons de qualitat dels materials que s'utilitzen per a fins forestals al territori de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.946, de 06.03.1997). Així mateix, ha de procedir d'una regió o domini de procedència (definits en la norma susdita) que incloga el territori on s'ha de realitzar la repoblació.
  
Article 43. Aprofitaments forestals
  
1. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del PORN s'han d'ajustar al que es disposa en la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.168, de 21.12.1993), en el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el seu reglament (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995) i en el Pla Forestal de la Serra de Mariola.
  
2. No es poden transformar a usos agrícoles els terrenys forestals existents en l'àmbit del PORN, llevat del que s'estableix en l'article 35.2.
  
3. No es permeten les tallades arreu, excepte per raons fitosanitàries, instal·lació d'infraestructures o altres actuacions que reculla el Pla Forestal de la Serra de Mariola. S'exclouen d'aquesta prohibició els cultius de xops en ribera, així com els cultius forestals industrials sobre sòl agrícola.
  
4. L'aprofitament de pastures i recursos cinegètics s'ha de limitar quan se'n puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o hi haja arbres joves, especialment en zones repoblades o en procés de regeneració.
  
5. L'extracció de productes s'ha de realitzar exclusivament a través de vies autoritzades per l'administració forestal després de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits. Aquests camins de desemboscar han de coincidir preferentment amb camins preexistents, tenir el mínim de pendent possible i afectar en la menor mesura possible la vegetació. L'extracció s'ha de realitzar prioritàriament mitjançant cavalleries.
  
Amb la finalitat de reduir el risc d'erosió s'ha d'exigir al promotor l'aplicació de mesures de restauració sobre el camí de desemboscar una vegada finalitzada l'extracció.
  
6. Els aprofitaments en forests públiques s'han de realitzar de manera que els beneficis revertisquen en la població local. Les entitats titulars de la forest estan obligades a invertir, almenys, el 30% de l'import d'aquests aprofitaments en l'ordenació i millora de les masses forestals.
  
7. D'acord amb l'article 154 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), no es poden depositar en cap moment restes procedents de treballs de silvicultura o aprofitaments forestals en una franja de 10 metres a cada costat dels camins forestals.
  
La fusta i llenya d'interés comercial procedent de treballs de silvicultura o aprofitaments forestals ha de ser retirada en un termini màxim de dos mesos des de l'acabament dels treballs. Els residus sense aprofitament comercial s'han d'eliminar, també en el termini de dos mesos, mitjançant trituració in situ, i mai mitjançant l'ús de foc, excepte en zones a una distància mínima de 500 metres dels terrenys forestals. En cas de risc elevat de plagues que puguen afectar la vegetació, pot exigir-se la retirada o eliminació immediata de les acumulacions de fusta i llenya en la forest.
  
8. En l'ús de maquinària i eines durant la realització de treballs de silvicultura o aprofitaments forestals de fusta, s'han de tenir en compte les normes mínimes de desinfecció que asseguren la no-transmissió de malalties.
  
Article 44. Construccions i instal·lacions relacionades amb l'activitat forestal
  
Les construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació forestal, a les zones en què es permeten, han de mantenir un relació de dependència i proporció adequades a la tipologia dels aprofitaments als quals es dedique l'explotació en què s'hagen d'instal·lar. A més, s'han de complir les limitacions i requisits establits en l'article 59.
  
Article 45. Incendis forestals
  
1. S'ha de redactar un pla de prevenció d'incendis forestals per a l'àmbit del PORN, que ha de ser aprovat per l'administració forestal, després de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits. El pla de prevenció d'incendis forestals de la serra de Mariola ha de contenir, almenys, els aspectes següents:
  
- Zonificació del territori en funció dels risc d'incendi.
  
- Inventari i valoració dels mitjans de prevenció existents (xarxa viària jerarquitzada en funció del trànsit, xarxa de vigilància fixa i mòbil, xarxa d'infraestructura de defensa contra incendis).
  
- Criteris bàsics per als plans locals de prevenció d'incendis forestals i per als plans locals de cremes.
  
- Delimitació de les zones agrícoles enclavades o que confronten amb masses forestals el manteniment de les quals afavorisca la diversificació del paisatge rural i actuen com a àrea tallafocs, recollint la possibilitat d'habilitar les subvencions necessàries per a mantenir-les.
  
- Senyalització de les zones i camins en què s'haja de limitar temporalment o permanentment l'accés i trànsit de vehicles i persones.
  
- Directrius d'actuació i accions previstes en prevenció d'incendis, amb indicació de la forma i termini d'execució. Planificació de les accions de silvicultura preventiva.
  
- Establiment de mesures de dissuasió per a evitar l'inici de punts de focs.
  
- Estratègia per a evitar els conflictes d'interessos entre els diferents usuaris, que puguen acabar provocant un incendi.
  
- Pla economicofinancer.
  
2. En tot l'àmbit del PORN només poden realitzar-se les infraestructures de defensa contra incendis forestals establides en el pla de prevenció d'incendis forestals de la serra de Mariola. Fins que s'aprove, qualsevol actuació en aquest camp requereix autorització de l'administració forestal, després de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits.
  
3. És obligatòria la redacció de plans locals de prevenció d'incendis per a totes les entitats locals incloses en l'àmbit del PORN. Els plans locals estan subordinats al pla de prevenció d'incendis forestals de la serra de Mariola en el seu àmbit d'afectació.
  
4. En el Registre de Terrenys Forestals Incendiats previst en l'article 159 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), s'han de fer constar explícitament les superfícies afectades per incendis incloses en l'àmbit del PORN.
  
5. Amb la finalitat de reduir el risc d'incendis forestals, queda prohibida en terrenys forestals i en els que hi confronten a menys de 500 metres, la realització de les activitats enumerades en l'article 145 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), sense perjudici del que es disposa en els plans locals de cremes vigents.
  
6. Requereixen autorització les activitats de risc enumerades en l'article 146 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), sense perjudici del que es disposa en els plans locals de cremes vigents.
  
7. D'acord amb l'article 157 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), l'administració ha de promoure la recuperació de la coberta vegetal als terrenys forestals incendiats mitjançant convenis amb els propietaris, subvencions o a iniciativa pròpia, quan no siga previsible la regeneració natural a mitjà termini.
  
Article 46. Silvicultura preventiva
  
Les accions sobre la vegetació per a la prevenció d'incendis forestals han de tenir com a objectiu interrompre la seua continuïtat tant verticalment com horitzontalment, en franges lineals. Aquestes accions s'han d'ajustar als criteris següents:
  
a) No s'ha d'actuar sobre el substrat mineral ni la part subterrània de la vegetació, llevat d'autorització expressa i conjunta de l'administració forestal i l'administració competent en espais naturals protegits. L'eliminació selectiva de la vegetació s'ha de realitzar mitjançant procediments mecànics o manuals, queda absolutament prohibit l'ús de productes químics fitotòxics.
  
b) Fins a l'aprovació del pla de prevenció d'incendis forestals de la serra de Mariola, els treballs de silvicultura preventiva únicament es poden realitzar a les àrees tallafocs preexistents, a les faixes auxiliars a ambdós costats de vies transitables amb vehicles de quatre rodes i a franges perimetrals d'àrees recreatives, urbanitzacions i edificacions. L'administració ha de vetlar per la coordinació dels treballs que es realitzen en finques veïnes per a aconseguir una continuïtat espacial amb la resta de la infraestructura de tallafocs existent.
  
Article 47. Avaluació d'impacte ambiental
  
Queden sotmesos al procediment d'estimació d'impacte ambiental, quan no estiguen sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental (DOGV núm. 1.412, de 30.10.1990), les carreteres, camins i pistes forestals o les seues ampliacions, fins i tot les necessàries per a la defensa contra incendis, així com qualsevol edificació de nova planta sobre sòl no urbanitzable destinada a la defensa contra incendis.
  
SECCIÓ QUARTA
  
Activitat cinegètica i piscícola
  
Article 48. Normes generals
  
1. L'activitat cinegètica i piscícola es considera compatible en l'àmbit del PORN, i queda subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica i en els articles següents.
  
2. Poden ser objecte de caça i pesca en l'àmbit del PORN les espècies detallades en l'annex IV del Decret 265/1994, de 20 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna i s'estableixen categories i normes de protecció de la fauna (DOGV núm. 2.431, de 19.01.1995).
  
3. No es permeten, en l'àmbit del PORN, els procediments per a la captura d'espècies que es detallen en l'annex III del Reial Decret 1.095/1989, de 8 de setembre, pel qual s'estableixen les espècies que poden ser objecte de caça i pesca i normes per a protegir-les (BOE núm. 218, de 12.09.1989).
  
4. Amb la finalitat de garantir la supervivència de determinades espècies faunístiques amenaçades, l'administració competent en espais naturals protegits. pot establir limitacions a l'activitat cinegètica i piscícola en un territori determinat i durant un període de temps determinat.
  
Article 49. Ordenació cinegètica
  
1. D'acord amb l'article 3 del Decret 50/1994, de 7 de març, del Govern Valencià, pel qual es regulen els plans d'aprofitament cinegètic en terrenys de règim cinegètic especial dins de l'àmbit de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.233, de 23.03.1994), la caça als vedats inclosos en l'àmbit del PORN s'ha de regular mitjançant un pla tècnic d'aprofitament cinegètic o un pla reduït de caça, com a instrument de gestió per a l'aprofitament de la riquesa cinegètica de manera compatible amb la seua capacitat biològica i potenciació de les espècies existents.
  
2. L'ordenació cinegètica en l'àmbit del PORN té com a finalitat el manteniment de l'equilibri biològic de les diferents espècies animals. Per això, i amb el fi de garantir la consecució d'aquest equilibri, s'ha d'establir a cada vedat una zona de reserva on no s'ha de practicar la caça. Aquesta zona ha de quedar definida en el corresponent pla tècnic d'aprofitament cinegètic o pla reduït de caça, amb una superfície mínima del 10% del vedat. Com a criteri general s'ha de procurar fer coincidir les zones de reserva de vedat contigus, ubicant-los preferentment a les zones de major protecció del PORN.
  
Tots els vedats han de tenir aprovat en el termini màxim de sis mesos des de l'aprovació del PORN el corresponent pla cinegètic adaptat a aquest requisit, si no ho està ja.
  
La superfície de reserva ha de quedar exempta del pagament corresponent de taxes o impostos cinegètics; a aquest efecte, s'ha de llevar de l'àrea total del vedat per al càlcul d'aquestes imposicions. Aquestes zones de reserva han de ser convenientment senyalitzades a càrrec de la Conselleria de Medi Ambient en els sis mesos següents a l'aprovació del pla cinegètic o del PORN.
  
En aquells vedats que no complisquen els terminis i determinacions assenyalats, queda suspés qualsevol tipus d'aprofitament cinegètic fins que els complisquen.
  
3. Des del moment de l'aprovació d'aquest PORN, queda prohibida la caça als terrenys d'aprofitament cinegètic comú comprés en el seu àmbit d'afectació. L'administració competent ha de qualificar aquestes àrees com a refugi de caça i les ha d'assenyalar convenientment.
  
4. Sense perjudici del que es disposa en la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, l'administració pot determinar en l'àmbit del PORN, si ho requereix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.
  
5. Als terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi, no s'hi permet l'aprofitament cinegètic en els dos anys següents. L'administració competent pot prorrogar aquest període si ho considera necessari per a una protecció adequada de la fauna o per a evitar que es veja perjudicat el procés de regeneració de la forest.
  
SECCIÓ CINQUENA
  
Activitat industrial
  
Article 50. Localització d'activitats industrials
  
1. Amb caràcter general no es permet la implantació d'activitats industrials de cap tipus fora de les àrees urbanes. Als municipis que tinguen un planejament urbanístic que no tinga previst sòl urbà o urbanitzable apte per a ubicar-hi indústries, aquestes podrien establir-se sobre les àrees agrícoles, sense perjudici del que s'estableix en la legislació vigent sobre sòl no urbanitzable.
  
2. Excepcionalment es permeten, dins de les àrees d'activitats extractives, les activitats de trituració i emmagatzematge d'àrids i de plantes de formigó i asfalt que, legalment, s'estiguen realitzant a l'entrada en vigor del PORN.
  
SECCIÓ SISENA
  
Activitats comercials
  
Article 51. Localització d'activitats comercials
  
1. En l'àmbit del PORN es prohibeix la implantació d'activitats comercials de cap tipus fora de les àrees urbanes.
  
2. Excepcionalment es pot permetre l'exercici d'aquella activitat comercial que es duga a terme en instal·lacions turístiques, recreatives, d'allotjament o restauració situades fora de les àrees de protecció integral, que complisquen el que es disposa en els article 55 i 56 de la present normativa, i sempre que aquesta activitat estiga prevista i justificada en la sol·licitud d'autorització de la instal·lació en què s'ha de dur a terme.
  
3. A la urbanització Pinatell (Bocairent) no es poden instal·lar grans superfícies de venda al detall la superfície de sala de vendes de les quals supere els 600 metres quadrats.
  
SECCIÓ SETENA
  
Activitats turisticorecreatives i d'investigació
  
Article 52. Circulació
  
1. D'acord amb l'article 92.1 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), no es permet la circulació de vehicles, amb motor o sense, camp a través.
  
2. Únicament es pot circular amb vehicles motoritzats per aquelles vies que tinguen una amplària que permeta el pas de vehicles de quatre rodes.
  
3. No es poden realitzar competicions esportives de vehicles amb motor, llevat les que es duguen a terme en circuits autoritzats a l'efecte ubicats a les àrees agrícoles. Les competicions de vehicles sense motor poden autoritzar-se fora de les àrees de protecció integral sempre que no tinguen principi o final de l'etapa dins de l'àmbit del Parc Natural de la Serra de Mariola.
  
4. Sense perjudici del que es disposa en els apartats següents d'aquest article, queda prohibida la circulació de vehicles motoritzats sense autorització expressa per les vies incloses en les àrees de protecció integral. S'ha de respectar el dret d'accés a les seues propietats i de circulació per aquestes vies a propietaris i residents.
  
5. A l'empara del que es disposa en l'article 94 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), i en l'article 3 del Decret 183/1994, d'1 de setembre, del Govern Valencià, pel qual es regula la circulació de vehicles per terrenys forestals (DOGV núm. 2.344, de 13.09.1994), es pot limitar la circulació en camins i pistes forestals de vehicles i persones que no hagen sigut expressament autoritzades per l'administració competent en espais naturals protegits.
  
6. Sense perjudici del que es disposa en el paràgraf anterior, el pla de prevenció d'incendis de la serra de Mariola ha d'assenyalar els camins en què es limita la circulació de vehicles o persones, tant de manera temporal com permanent.
  
Article 53. Acampada
  
Les acampades s'han d'atenir al que es disposa en el Decret 233/1994, de 8 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es regulen les acampades i l'ús d'instal·lacions recreatives a les forests de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.391, de 21.11.1994) i en l'Ordre de 23 de febrer de 1995, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es desplega aquest decret i es creen les zones d'acampada autoritzada de caràcter educatiu o social (DOGV núm. 2.468, de 13.03.1995).
  
Article 54. Ordenació de l'ús públic
  
1. La Conselleria de Medi Ambient ha de redactar i aprovar un pla d'ordenació de l'ús públic per a l'àmbit del PORN. El pla d'ordenació de l'ús públic ha de contenir, almenys, els aspectes següents:
  
- Anàlisi i tipificació de la demanda.
  
- Inventari de recursos turístics, culturals, educatius i recreatius.
  
- Inventari d'infraestructures i equipaments existents per a ú públic (recreatiu, educatiu, etc.).
  
- Avaluació de l'impacte ambiental generat pels usos de lleure i recreatius actuals i futurs i proposta de mesures correctores, compensadores i preventives.
  
- Regulació de l'ús públic sobre la base de la capacitat de càrrega determinada per a cada zona.
  
- Pla de seguretat que identifique els possibles riscos que puguen afectar els visitants i establisca les mesures correctores necessàries.
  
- Tipificació i caracterització de les activitats i instal·lacions proposades (itineraris didàctics...).
  
- Localització de les instal·lacions i equipaments.
  
- Proposta d'elements de senyalització homogenis.
  
- Directrius per a l'elaboració dels projectes.
  
- Programació de les actuacions previstes.
  
- Cost econòmic d'aplicació.
  
- Fórmules de finançament i gestió.
  
2. Fins a l'aprovació i entrada en vigor del pla d'ordenació de l'ús públic, la localització i equipament d'àrees destinades a la realització d'activitats recreatives en sòl no urbanitzable ha de tenir l'autorització de l'administració competent en espais naturals protegits.
  
3. El pla d'ordenació de l'ús públic pot determinar les instal·lacions i equipaments recreatius actualment existents que siguen contradictoris amb els seus objectius o suposen un perjudici sobre els elements naturals que cal protegir. En aquest cas, una vegada aprovat aquest pla, aquestes instal·lacions han de ser eliminades i restaurada la zona.
  
Article 55. Instal·lacions turístiques i recreatives
  
1. La construcció d'instal·lacions o edificacions dedicades a activitats turístiques, recreatives, esportives i de lleure i esbargiment sobre sòl no urbanitzable, requereix, en tot cas, l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits, encara que es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional. Les edificacions de nova planta únicament poden ser autoritzades a les àrees recreatives i a les àrees agrícoles. En tot cas, les construccions o edificacions han de ser d'una planta i no poden superar una alçària de quatre metres.
  
2. La creació d'instal·lacions esportives en sòl no urbanitzable es pot realitzar quan el planejament municipal no haja efectuat qualificació de sòl per a aquest ús, després de la declaració d'interés comunitari, d'acord amb la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable (DOGV núm. 1.806, de 17.06.1992), i informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits. En aquest cas, únicament es poden instal·lar a les àrees recreatives i a les àrees agrícoles, definides en aquest pla. Quan s'ubiquen a una distància superior a 500 metres de sòl urbà o urbanitzable, necessiten d'estimació d'impacte ambiental en els termes establits pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental (DOGV núm. 1.412, de 30.10.1990).
  
3. A més d'en les àrees recreatives, la instal·lació de campaments de turisme només es pot realitzar aprofitant com a esplanades per a la ubicació de les tendes de campanya i caravanes els camps de cultiu inclosos en les àrees agrícoles, així com aquells inclosos en les àrees de protecció paisatgística que estiguen situats a menys de 500 metres de la carretera C-3313 Alcoi-Banyeres de Mariola. Com a edificacions on ubicar els diversos serveis necessaris s'ha d'utilitzar preferentment les preexistents després de rehabilitar-les i condicionar-les. En qualsevol cas necessiten una declaració d'interés comunitari d'acord amb la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable (DOGV núm. 1.806, de 17.06.1992), estimació d'impacte ambiental i informes favorables de les administracions competents en turisme i en espais naturals protegits.
  
4. Les zones d'acampada i àrees recreatives han d'atenir-se al que es disposa en el capítol III del Decret 233/1994, de 8 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es regulen les acampades i l'ús d'instal·lacions recreatives a les forests de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.391, de 21.11.1994) i en l'Ordre de 23 de febrer de 1995, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es desplega aquest decret i es creen les zones d'acampada autoritzada de caràcter educatiu o social (DOGV núm. 2.468, de 13.03.1995).
  
5. La instal·lació d'equipament per a zones recreatives i d'acampada (bancs, taules, barbacoes, serveis...) només es pot autoritzar a les àrees d'esmorteïment i en aquelles zones que puga determinar el pla d'ordenació de l'ús públic.
  
Article 56. Activitats d'allotjament i restauració en medi rural
  
1. Es poden autoritzar en tot l'àmbit del PORN excepte a les àrees de protecció integral, els nous establiments d'allotjament i restauració quan es realitzen mitjançant rehabilitació o restauració de les construccions tradicionals (masos). Sobre la base del que es disposa en l'apartat 2 de la disposició addicional setena de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable (DOGV 1.806, de 17.06.1992) es pot permetre un increment del volum edificat de fins al 25%, sempre que l'ampliació quede adossada a l'edifici existent i no supose una pèrdua de valors culturals o naturals. La construcció d'instal·lacions complementàries que no consumisquen volum (piscines, pistes de tenis, aparcaments, etc.) no pot ocupar una superfície major del 5% de la superfície de la parcel·la, sense superar mai els 1.000 metres quadrats. També s'ha de garantir que l'accés de públic no representa un perjudici per als recursos naturals de la zona. Abans de l'obtenció d'una llicència urbanística requereixen un informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits, una declaració d'interés comunitari i una estimació d'impacte ambiental.
  
2. La construcció d'una edificació de nova planta destinada a allotjament o restauració únicament es pot autoritzar sobre les àrees agrícoles i les àrees recreatives definides en la zonificació del present PORN, i requereix els mateixos tràmits exigits en el paràgraf anterior. La superfície mínima de parcel·la és de 10.000 metres quadrats, l'ocupació màxima no pot superar el 2% de la superfície de la parcel·la i l'alçària màxima és de 7 metres.
  
Article 57. Activitats d'investigació
  
Qualsevol treball d'investigació dels recursos naturals que es realitze en l'àmbit del PORN requereix autorització de l'administració competent en espais naturals protegits, a fi de regular la possible captura d'exemplars faunístics, la recol·lecció d'espècies botàniques o l'accés a zones d'interés ecològic elevat, així com per a disposar de major informació sobre el territori per part de l'esmentada administració.
  
SECCIÓ HUITENA
  
Urbanisme i activitats residencials
  
Article 58. Urbanisme
  
1. Com a conseqüència del que es disposa en el punt 3.A de l'article 1 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable (DOGV núm. 1.806, de 17.06.1992), tots els terrenys inclosos en la unitat de zonificació denominada Parc Natural de la Serra de Mariola s'han de classificar a efectes urbanístics com a sòl no urbanitzable de protecció especial.
  
Així mateix, els terrenys delimitats en la cartografia de zonificació com a àrees forestals, també s'han de classificar urbanísticament com a sòl no urbanitzable de protecció especial.
  
2. En els edificis i instal·lacions existents dins de la unitat de zonificació denominada Parc Natural de la Serra de Mariola diferents de les construccions tradicionals (masos), no s'hi poden realitzar obres de consolidació, augment de volum, modernització o increment del seu valor d'expropiació, però sí les petites reparacions que exigisquen la higiene, adorn i conservació de l'immoble.
  
3. La classificació de nou sòl urbanitzable o urbà en l'àmbit del PORN només es pot realitzar a les àrees agrícoles, seguint els tràmits establits en la legislació urbanística i després de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits.
  
4. Sense perjudici del que es disposa en la disposició addicional tercera de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable (DOGV núm. 1.806, de 17.06.1992), les edificacions de nova planta que es construïsquen en l'àmbit del PORN després de l'aprovació d'aquest i no s'ajusten a les determinacions del planejament municipal i a les normes d'aquest pla, no poden ser legalitzades, i cal demolir-les d'acord amb els tràmits i terminis establits en la legislació vigent en matèria de procediment administratiu i disciplina urbanística.
  
5. En el sòl classificat com a urbà o urbanitzable pel planejament municipal a l'entrada en vigor d'aquest PORN, que correspon a les àrees urbanes definides en la zonificació, s'hi poden mantenir els usos i aprofitaments que assenyale el planejament vigent. La seua modificació requereix una avaluació de l'impacte ambiental, sense perjudici de la possibilitat apuntada en la directriu ii de política urbanística de poder canviar la classificació a sòl no urbanitzable. Els planejaments urbanístics municipals i els seus programes de desplegament i execució han de garantir la continuïtat física i biològica dels barrancs al seu pas per les àrees urbanes.
  
6. Els municipis que tinguen un planejament urbanístic que continga normes o qualificació de sòl que contravinguen les disposicions d'aquest PORN, han d'incorporar aquestes disposicions en la primera revisió o modificació del seu planejament que es realitze des de l'aprovació del PORN. Mentrestant, l'atorgament de llicències, permisos, autoritzacions o concessions municipals s'ha d'ajustar estrictament al que es disposa en el PORN.
  
Article 59. Edificació en medi rural
  
1. Amb caràcter general i sense perjudici del que s'estableix en la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable (DOGV núm. 1.806, de 17.06.1992), no es permet la construcció d'edificacions de nova planta de cap tipus a la unitat de zonificació denominada Parc Natural de la Serra de Mariola, llevat de les excepcions que explícitament s'assenyalen en les normes d'aquest pla. Aquestes excepcions no s'ha d'aplicar a les àrees de protecció integral, on la prohibició és absoluta.
  
2. En tot cas i sense perjudici de la resta de requisits exigits en la legislació aplicable, la construcció d'edificacions de nova planta sobre sòl no urbanitzable requereix un informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits amb caràcter previ a la concessió de la llicència urbanística.
  
3. Amb caràcter general, es permet en l'àmbit del PORN la rehabilitació o reconstrucció de les construccions tradicionals (masos). Fora de les àrees de protecció integral es pot permetre un increment del volum edificat de fins al 25%, així com la construcció d'instal·lacions complementàries sobre rasant, amb les mateixes condicions i requisits establits en l'article 56.1 d'aquesta normativa. Per a les tasques de rehabilitació i restauració s'ha de tenir en compte en el disseny i composició les característiques arquitectòniques tradicionals, posant una cura especial en harmonitzar els sistemes de coberta, cornisa, posició de forjats, ritmes, dimensions de buits i massissos, composició, materials, colors i detalls constructius. A fi de garantir la deguda adaptació paisatgística d'aquestes edificacions als seu entorn, s'ha d'exigir l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi en què es localitzen, incloent-hi la utilització de documents gràfics.
  
4. No es poden construir habitatges aïllats en sòl no urbanitzable fora de les àrees agrícoles definides en aquest pla. La construcció d'habitatges aïllats de nova planta sobre sòl no urbanitzable ha d'anar lligada a les pràctiques agràries i la posició i l'acabat de l'edifici han de trobar-se d'acord amb els seu caràcter aïllat i rural. La superfície mínima de parcel·la és de 10.000 metres quadrats, la totalitat de la qual ha de correspondre a cultius en explotació. La superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada per les construccions i elements arquitectònics no pot excedir el 2% de superfície total i l'alçària màxima és de 7 metres.
  
5. La construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola i ramadera extensiva únicament pot autoritzar-se a les àrees agrícoles i a les àrees de protecció paisatgística definides en aquest pla. Les granges cinegètiques i de ramaderia intensiva únicament poden autoritzar-se a les àrees agrícoles. Han de ser estrictament indispensables al seu fi. La superfície mínima de parcel·la és de 10.000 metres quadrats, de la qual almenys el 80% ha de correspondre a cultius en explotació, amb una alçària màxima de 7 metres i una superfície màxima edificada del 2% de la superfície de la parcel·la.
  
6. La construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació forestals pot autoritzar-se sobre les àrees agrícoles i les àrees de protecció paisatgística. Han de ser estrictament indispensables al seu fi. La superfície mínima de parcel·la és de 20.000 metres quadrats, amb una alçària màxima de 4 metres i una superfície màxima edificada de 200 metres quadrats.
  
7. La construcció d'instal·lacions o edificacions relacionades amb les activitats turístiques i recreatives que s'hagen d'emplaçar en sòl no urbanitzable queden sotmeses al que es disposa en els article 55 i 56 d'aquest pla, sense perjudici del que es disposa en la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable (DOGV núm. 1.806, de 17.06.1992).
  
8. La construcció d'habitatges aïllats, magatzems i instal·lacions per a l'aprofitament agrícola, ramader, forestal o cinegètic i edificacions lligades a les activitats turístiques, recreatives i de lleure que d'acord amb les normes d'aquest pla i sense perjudici del que s'estableix en la Llei 4/1992 de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable (DOGV núm. 1.806, de 17.06.1992), puguen emplaçar-se en el medi rural, s'han de sotmetre a les condicions següents:
  
a) Les façanes dels edificis, així com les parets mitgeres i parets unides al descobert, s'han de conservar en les degudes condicions de seguretat, higiene i estètica. Els propietaris estan obligats a arrebossar-les, pintar-les o emblanquinar-les, sempre que ho dispose l'autoritat municipal.
  
b) Tots els paraments visibles des de l'exterior s'han de tractar amb els mateixos materials i qualitat que les façanes, i es prohibeix la impermeabilització d'aquests paraments amb materials bituminosos de colors foscos o amb qualsevol altre revestiment no adaptat a les característiques del medi pel que fa a la seua incidència visual, llevat que aquests siguen recoberts o emblanquinats. Les façanes laterals i posteriors s'han de tractar amb condicions de composició i materials similars als de la façana principal.
  
c) Els cossos sobre la coberta de l'edifici: torrasses d'escala, depòsits d'aigua, xemeneies, panells de captació d'energia solar, etc., han de quedar integrats en la composició de l'edifici o ocults. S'ha de procurar especialment integrar-los, ocultant-los o encastant-los en els paraments. Les línies de conducció elèctrica i telefònica, així com les antenes de televisió i ràdio no han de ser visibles des de l'exterior.
  
d) Queda prohibit el desmantellament o la demolició d'aquells edificis i instal·lacions tradicionals d'interés historicoarqueològic, per als quals s'han de potenciar les actuacions que suposen millorar-los, restaurar-los i conservar-los.
  
Article 60. Centres d'ensenyament i culturals lligats al medi
  
Fora de les àrees agrícoles, recreatives i urbanes no es permet l'edificació de nova planta de centres d'ensenyament i culturals lligats al medi. Excepte a les àrees de protecció integral, també es pot autoritzar la restauració i rehabilitació de construccions tradicionals (masos) per a aquest fi, amb els requisits i limitacions establits en l'article 56.1 d'aquesta normativa. Sense perjudici de les autoritzacions necessàries d'acord amb la legislació vigent, requereixen un informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits i una estimació d'impacte ambiental.
  
SECCIÓ NOVENA
  
Infraestructures
  
Article 61. Requisits
  
La realització d'actuacions infraestructurals autoritzades per aquest pla d'ordenació ha de recollir, a més de les disposicions que li siguen pròpies per raó de la matèria, els requisits següents:
  
a) Els traçats i emplaçaments s'han de realitzar tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, evitant la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o rebliments en aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
  
b) Durant la realització de les obres, s'han de prendre les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal i s'han d'acabar les obres, restaurar el terreny i la coberta vegetal.
  
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures s'han d'obtenir, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència urbanística.
  
Article 62. Corredors de localització d'infraestructures
  
A l'efecte de la instal·lació de noves infraestructures, els eixos viaris perifèrics (carreteres N-340, C-3313, C-3316, A-202 i A-203) existents en l'actualitat, tenen la consideració de corredor de localització d'infraestructures en una franja de 100 metres d'amplària a cada costat de la mitjana. La realització, si és el cas, de futures actuacions infraestructurals de caràcter lineal, tals com línies elèctriques i de comunicacions, gasoductes o conduccions, s'ha de dirigir amb caràcter prioritari cap a aquests corredors.
  
Article 63. Xarxa viària
  
1. La realització de noves vies d'accés, la modificació del traçat o ampliació de les existents requereix la corresponent avaluació, o si és el cas estimació, d'impacte ambiental, d'acord amb el que s'estableix en l'article 47 del present PORN.
  
2. No es poden construir vies de nova planta fora de les àrees d'esmorteïment, llevat de les destinades a la defensa contra incendis forestals, les quals, excepte en casos d'emergència, han d'estar prèviament recollits en el pla de prevenció d'incendis forestals.
  
3. Els camins i pistes inclosos en la unitat de zonificació denominada Parc Natural de la Serra de Mariola no poden ser asfaltats. Les obres de millora d'aquests camins i pistes requereixen l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits. En aquells trams en què es considere necessari, pot pavimentar-se d'una manera diferent a l'asfaltatge. A les àrees de protecció integral queda prohibida l'ampliació o modificació del traçat de les vies existents quan no estiguen previstes en el pla de prevenció d'incendis forestals.
  
4. A l'efecte d'aquest article, els camins de desemboscar per a l'extracció de fusta l'obertura dels quals requerisca moviments de terra s'assimilen a camins de nova planta, per la qual cosa queden sotmesos a avaluació o estimació d'impacte ambiental, i estan prohibits fora de les àrees d'esmorteïment.
  
5. Sense perjudici de la possible execució de les obres de correcció previstes en l'article 23.4, qualsevol nova ampliació o millora de les carreteres existents en l'àmbit del PORN, incloses les que el delimiten, ha de preveure l'establiment de mesures preventives o correctores que garantisquen la permeabilitat per a la fauna silvestre, especialment en la cruïlla amb barrancs o terrenys forestals.
  
Article 64. Proveïment d'aigua
  
1. Els nous depòsits de proveïment d'aigua s'han de construir enterrats o semienterrats; en el cas que això siga inviable per condicions topogràfiques o característiques físiques del terreny, s'ha d'escollir una ubicació que no provoque impacte paisatgístic.
  
2. En tot l'àmbit del PORN, requereixen una estimació d'impacte ambiental, quan no estiguen sotmesos a la declaració, d'acord amb el procediment establit en la legislació vigent, tots els projectes per a la construcció de depòsits d'aigua elevats o en superfície, fins i tot en el cas de depòsits destinats específicament a l'extinció d'incendis forestals.
  
3. Després del tràmit d'estimació d'impacte ambiental, quan no estiguen sotmeses a declaració d'impacte ambiental, únicament es poden autoritzar les noves conduccions de proveïment d'aigua que estiguen vinculades a les actuacions que es consideren compatibles amb el PORN.
  
Article 65. Sanejament
  
1. S'ha de garantir amb caràcter prioritari la depuració de les aigües residuals dels nuclis de població, incloent-hi les urbanitzacions recollides en els planejaments urbanístics municipals. En tot cas, no es pot atorgar la llicència per a la realització d'instal·lacions o edificacions, residencials o no, que no disposen d'un sistema de recollida i depuració d'aigües residuals, de manera que les aigües resultants del tractament complisquen les normes de qualitat exigibles per als usos a què es destinen d'acord amb la legislació vigent.
  
Igualment, s'ha de fomentar la substitució dels sistemes de tractament d'aigües residuals deficients de les edificacions disperses i nuclis en sòl no urbanitzable per altres sistemes que garantisquen la preservació de les aigües subterrànies davant la contaminació. Aquesta substitució és prioritària als nuclis d'edificació en sòl no urbanitzable i a les zones de major vulnerabilitat de la cartografia de vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies per activitats urbanístiques del Sistema d'Informació Territorial de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, així com a les edificacions situades dins del perímetre de protecció de 500 metres al voltant de les captacions per a proveïment d'aigua potable establit en l'article 14.2.
  
2. S'ha de resoldre el problema dels abocaments urbans i industrials d'acord amb el programa d'actuació i les directrius previstos en el Pla director de Sanejament de la Comunitat Valenciana.
  
3. Els projectes corresponents a infraestructures de sanejament han de disposar d'avaluació o estimació d'impacte ambiental d'acord amb el que s'estableix en la legislació vigent.
  
Article 66. residus sòlids urbans
  
1. No es poden ubicar abocadors de residus sòlids urbans en l'àmbit d'aplicació d'aquest pla d'ordenació dels recursos naturals. Únicament es pot autoritzar l'abocament d'inerts a les pedreres abandonades existents, seguint les directrius del corresponent projecte de restauració, després de l'estimació d'impacte ambiental i l'autorització de l'administració competent en espais naturals protegits.
  
2. Sense perjudici del que es disposa per a terrenys forestals en l'article 155 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 8 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), els abocadors incontrolats de qualsevol tipus existents en l'àmbit d'aquest PORN, han de ser clausurats i restaurats els terrenys al seu estat original en el termini més breu possible.
  
Article 67. Energia elèctrica
  
1. Després del tràmit d'estimació d'impacte ambiental, quan no estiguen sotmeses a declaració d'impacte ambiental, únicament es poden autoritzar les noves línies de subministrament d'energia elèctrica que estiguen vinculades a les actuacions que es consideren compatibles en el PORN.
  
2. En cas que siga necessari el pas de noves línies elèctriques, han de discórrer de manera prioritària pels corredors d'infraestructures definits en l'article 62. Les línies elèctriques que no discórreguen per aquests corredors d'infraestructures han d'anar obligatòriament enterrades.
  
3. Les instal·lacions de línies aèries s'ha de realitzar amb la previsió de dispositius encaminats a impedir la col·lisió o electrocució d'aus (dispositius salvaocells, aïllament de conductors, etc.).
  
4. Per a eliminar o reduir tant com siga possible el risc d'incendis provocats per línies en mal estat, el risc de xoc i electrocució d'aus i l'impacte negatiu sobre el paisatge, s'han de modificar les línies elèctriques existents mitjançant mesures com l'enterrament de la línia, l'aïllament de conductors, la modificació de pals i torretes, la col·locació de dispositius salvaocells, etc. Aquestes actuacions s'han de realitzar prioritàriament a les àrees de protecció integral.
  
Article 68. Telecomunicacions
  
La instal·lació de línies telefòniques i telegràfiques, antenes i repetidors en tot l'àmbit del PORN requereix una estimació d'impacte ambiental i l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits.
  
Article 69. Heliports
  
Es pot autoritzar la construcció de petits heliports amb fins de protecció contra incendis. A més de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits, cal, d'acord amb el procediment establit en la legislació vigent, una avaluació d'impacte ambiental.
  
Article 70. Preses
  
Els projectes per a la construcció de preses o dics amb la finalitat d'embassar o desviar aigua o en actuacions de restauració hidrologicoforestal, no pot afectar les àrees de protecció integral. A més de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits, cal una estimació d'impacte ambiental quan no estiguen sotmesos declaració.
  
Article 71. Avaluació d'impacte ambiental
  
Sense perjudici del que es disposa en els articles anteriors i en la legislació vigent, s'han de sotmetre al procediment d'estimació d'impacte ambiental les activitats enumerades en l'article 162 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.520, d'01.06.1995), que afecten l'àmbit del PORN, s'ubiquen o no en terrenys forestals.
  
TÍTOL IV
  
Norma addicional
  
D'acord amb el que s'estableix en la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres (BOE núm. 74, de 28.03.1989), i en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.423, de 09.01.1995), tota infracció del PORN genera responsabilitat de naturalesa administrativa, sense perjudici de l'exigible en via penal, civil o d'un altre ordre en que puguen incórrer.
  
TÍTOL V
  
Normes transitòries
  
1. Els instruments d'ordenació física existents que resulten contradictoris amb el present PORN s'hi han d'adaptar en la primera revisió o modificació que es realitze des de la seua entrada en vigor. Mentre l'adaptació no es produïsca, les determinacions del PORN s'han d'aplicar prevalent sobre els instruments d'ordenació territorial o física, sempre que suposen un major nivell de protecció sobre els valors i elements objecte d'aquest PORN.
  
Independentment de la necessitat d'adaptar les normes urbanístiques municipals al PORN, d'acord amb l'article 58 d'aquest normativa i amb les línies dibuixades en la cartografia de zonificació, és necessari realitzar les modificacions següents en l'actual qualificació urbanística del sòl:
  
Terme municipal de Bocairent:
  
a) S'ha de qualificar com a sòl no urbanitzable de protecció especial (en endavant, SNUPE) el sòl no urbanitzable comú (en endavant SNUC) de la vall del Vinalopó delimitada per les àrees de SNUPE del capollet de l'Àguila, morro del Porc, Sant Jaume, Benifaraig, Míngol, el Càpito, la Boquera, font Freda i ombries del Buixcarró.
  
b) S'han de classificar com a SNUPE el SNUC corresponent als terrenys forestals dels barrancs que drenen les ombries del Salt d'Alcoi, Sant Jaume i el morro del Porc-capollet de l'Àguila:
  
- Barranc que separa els termes municipals de Bocairent i Alfafara.
  
- Barranc de casa Molina.
  
- Barranc de l'Ermita de Sant Jaume.
  
- Barranc de casa Brull.
  
- Terrenys forestals de l'ermita de Sant Antoni.
  
Terme municipal d'Agres:
  
S'han de classificar com a SNUPE el SNUC corresponent als terrenys forestals dels barrancs que drenen el vessant nord de la serra:
  
- Arbreda situada a l'oest del nucli urbà i molt pròxima a aquest.
  
- Barranc del Molí
  
- Barranc dels Quinyons.
  
- Barranc de la Font de l'Arriero.
  
- Barranc immediatament a l'oest del Font de l'Arriero.
  
Terme municipal de Cocentaina:
  
S'ha de modificar puntualment la línia que delimita el SNUC (dibuixada en la cartografia del planejament com a RG) de manera que passen a ser SNUPE les zones següents:
  
- Petita franja de terreny situada entre el barranc de la Querola i el límit del terme municipal.
  
- Terrenys forestals units al barranc de la Querola.
  
- Petita parcel·la unida al barranc existent entre el de la Querola i Fontanelles.
  
- Terrenys forestals pels voltants de casa de Llucas.
  
- Franja de terrenys forestals que ix del barranc de Fontanelles i es prolonga cap a l'ermita de Sant Cristòfol.
  
Terme municipal d'Alcoi:
  
S'ha de qualificar com a SNUPE el SNUC corresponent als terrenys forestals següents:
  
- Puntal de la Mina entre la cota 675 i el camí de Serelles.
  
- Barranc del Fondo, límit del terme municipal amb Cocentaina.
  
- Terrenys Forestals de casa de Barceló i casa de la Torre.
  
- Terrenys forestals del teular del Llonganissero.
  
- Terrenys forestals de la Uixola, per davall de la carretera del Preventori.
  
- Terrenys forestals del Salt.
  
- Terrenys forestals de l'ombria del Castellar, pels voltants del mas de Nunyo i el mas del Baradello de Merita.
  
- Enclavament forestal del mas de la Venta, al sud de la urbanització del Baradello Gelat.
  
- Barranc de Xirillent i terrenys forestals connectats amb aquest (pels voltants de les masies de Sant Jordi, Xirillent Vell i Cap del Pla).
  
- 6 zones forestals pels voltants de les masies de Menente i de Miró, tres d'aquestes enclavaments forestals en camps de cultiu.
  
- Terrenys forestals a prop del mas del Pi Vell.
  
- Terrenys forestals immediats al mas de Xirillent Nou.
  
- 5 zones forestals enclavades situades pels voltants de la urbanització Montesol, mas del Corral i mas de l'Altet.
  
- Terrenys forestals situats al nord del mas del Corral i Montesol.
  
- 3 zones forestals entre la casa del Guarda i el mas de la Borra.
  
- Terrenys forestals que envolten el mas de Sampèrius.
  
- Terrenys forestals entre les masies de Sampèrius i Paciència.
  
- 2 petites zones forestals entre les masies de Sampèrius i de la Torre Vella.
  
2. En el cas de l'àrea adjacent al sòl urbanitzable el Sergent, que, per error material del Pla d'Ordenació Urbana d'Alcoi de 1989, hi va quedar dibuixat ?i, per tant, en el present pla d'ordenació dels recursos naturals- com a sòl no urbanitzable de protecció especial, i atenent el reconeixement explícit, per l'Ajuntament d'Alcoi, d'aquest error (incloent-hi la delimitació detallada de l'àrea afectada), s'estableix un període transitori d'un any per a la correcció dels límits del sector. En acabar aquest període, i si s'ha completat per part de l'Ajuntament la corresponent tramitació urbanística, s'ha d'entendre inclòs el conjunt del sector el Sergent com a Àrea Urbana del pla d'ordenació dels recursos naturals. En cas contrari, aquesta àrea mantindrà la seua classificació actual, d'acord amb el que s'estableix respecte d'això en l'article 58 de la normativa del pla i en les directrius de política urbanística.
  
Annexos a la normativa
  
ANNEX I
  
Descripció de la delimitació proposada per al parc natural de la Serra de Mariola
  
Al terme municipal de Bocairent, el límit és la línia que, segons el planejament urbanístic vigent (1984), separa el sòl no urbanitzable comú del sòl urbanitzable de protecció especial i discorre entre la carretera C-3316 i els cims del morro del Porc-Sant Jaume-Salt d'Alcoi. El sòl urbanitzable de la urbanització Pinatell s'exclou de l'àmbit del parc natural, ja que es considera dins de la unitat de zonificació denominada àrees urbanes. Igualment, l'àrea recreativa del càmping Les Fonts de la Mariola i l'àrea recreativa de la font de Mariola també queden excloses de l'àmbit del parc natural.
  
Terme municipal d'Alfafara:
  
Eixint del punt on el límit del parc natural talla la línia que separa els termes municipals de Bocairent i Alfafara, segueix en línia recta cap a l'est fins al punt de coordenades X=711.260, Y=4.293.640, Z=620, on la pista forestal existent arriba a uns camps de cultiu situats per davall seu. Continua per aquesta pista en direcció nord primer i est després, fins que es creua amb la pista que descendeix cap a la casa El Bardalet. Segueix per la nova pista en sentit contrari, ascendint cap a la cota 750. Continua per la corba de nivell de 750 metres cap a l'est, fins que es creua amb el camí procedent de l'àrea recreativa de la font del Tarragó. Descendeix per aquest camí cap al nord fins a assolir la corba de nivell de 710 metres, la qual segueix cap a l'est fins que arriba al punt de coordenades X=712.480, Y=4.293.860, Z=710. Des d'aquest punt va en línia recta fins al punt de coordenades X=712.505, Y=4.293.990, Z=670, situat sobre la pista que uneix la font del Tarragó amb el racó de la Font (o cova de la Font). Continua en línia recta fins al punt de coordenades X=712.455, Y=4.294.020, Z=650, situat sobre la pista no asfaltada que uneix l'alberg de la font del Tarragó amb el nucli urbà d'Alfafara. Continua per aquesta pista cap a Alfafara, fins al punt on canvia de direcció nord-est a direcció nord-oest al trobar-se amb petit barranc. Les coordenades d'aquest punt són X=712.585, Y=4.294.150, Z=625. Des d'ací segueix en línia recta fins al punt de coordenades X=712.790, Y=4.294.175, Z=680, on del camí existent entre la font del Tarragó i el racó de la Font (o cova de la Font) ix un altre camí que descendeix cap a Alfafara. Continua pel camí de la font del Tarragó al racó de la Font, ascendint fins a la cota 710. Segueix per la corba de nivell de 710 metres cap al nord-oest, fins que arriba a una pista, per la qual descendeix, entre bancals d'oliveres, fins a la carretera rural que uneix Alfafara i Agres. Segueix per aquesta carretera en direcció a Agres fins al límit del terme municipal. Ascendeix per la línia que separa els termes municipals d'Alfafara i Agres fins que arriba a la línia que, segons el planejament urbanístic vigent d'Agres, separa el sòl no urbanitzable comú del sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
Al terme municipal d'Agres, el límit del Parc Natural de la Serra de Mariola és la línia contínua que, segons el planejament urbanístic vigent (1995), separa el sòl no urbanitzable comú del sòl no urbanitzable de protecció especial i discorre al sud de la carretera A-202. A l'extrem est del terme, el límit coincideix amb la pista forestal que discorre seguint aproximadament la corba de nivell de 610 metres. Des del punt on el límit talla amb la línia que separa els dos termes municipals d'Agres i Muro de Alcoy, descendeix per aquesta línia cap al nord fins que arriba a la via del ferrocarril Xàtiva-Alcoi. S'exclouen de l'àmbit del parc natural les àrees recreatives del molí Mató i del santuari de la Mare de Déu d'Agres.
  
Al terme municipal de Muro de Alcoy el límit del parc natural és la via del ferrocarril Xàtiva-Alcoi. En el punt on la via arriba al barranc de la Querola, el límit ascendeix per un camí agrícola en direcció sud-est fins que arriba a la corba de nivell de 570 metres, per la qual continua cap al sud-est. En assolir la línia que separa els termes municipals de Muro de Alcoy i Cocentaina, el límit ascendeix seguint aquesta línia fins al punt on es creua amb la separació entre sòl no urbanitzable de protecció especial per valors ecològics i paisatgístics (en endavant, VEP) i sòl no urbanitzable de règim general (en endavant, RG), definida en el planejament urbanístic vigent de Cocentaina (1992).
  
Terme municipal de Cocentaina:
  
Partint del punt anterior, el límit el parc natural segueix en direcció aproximadament sud-est per la línia que, segons el planejament urbanístic vigent, separa el sòl no urbanitzable de protecció especial VEP del sòl no urbanitzable RG. Es creuen en la línia recta les franges de sòl no urbanitzable de protecció de lleres (en endavant, LLE) corresponents als barrancs. Al paratge de Sant Cristòfol, el límit discorre entre els sòl no urbanitzable de protecció especial VEP i el sòl no urbanitzable d'infraestructures i sistemes generals (en endavant, INS). Entre Sant Cristòfol i la via de ferrocarril Xàtiva-Alcoi, el límit és la línia que separa el sòl no urbanitzable de protecció especial VEP del sòl no urbanitzable RG i que discorre pel fons d'un barranc. Després segueix per la via en direcció a Alcoi. Entre les boques del túnel que hi ha abans del baixador de Sant Bàrbara, el límit és la corba de nivell de 520 metres. Entre les boques del túnel que hi ha després del baixador de Santa Bàrbara (en direcció a Alcoi), el límit són els dos segments de línia recta que uneixen les boques del túnel amb l'encreuament de la carretera asfaltada que puja des de Cocentaina fins a Santa Bàrbara amb la pista d'accés a l'ermita. En el túnel següent, el límit és la línia recta que uneix les boques del túnel. En el punt on la via arriba al polígon de sòl no urbanitzable RG situat a l'oest de la via, a la partida de Gormaig, el límit voreja aquest polígon, i el deixa fora del parc natural. També queda for del parc natural un petit enclavament de sòl no urbanitzable RG situat a l'altre costat del barranc que delimita l'esmentat polígon pel nord. El límit continua per la vora del sòl no urbanitzable prgramat i del sòl urbà de Gormaig, quedant aquests fora del parc natural, fins que arriba a la línia que separa els termes municipals de Cocentaina i Alcoi. Des d'ací ascendeix pel límit de termes municipals fins que arriba a la cota 675.
  
Les pedreres en explotació i les seues indústries annexes existents al terme municipal de Cocentaina s'han inscrit en l'interior de dues àrees d'activitats extractives enclavades dins del parc natural. Els límits que separen aquestes àrees d'esmorteïment i el parc natural són els següents:
  
a) Àrea d'activitats extractives de la pedrera L'Escaleta: el límit nord és la corba de nivell de 900 metres, el límit sud és la corba de nivell de 800 metres, el límit oriental és el barranc situat immediatament a l'est de la pedrera i el límit occidental és el tercer barranc que hi ha cap a l'oest de la pedrera.
  
b) Àrea d'activitats extractives de la pedrera Alberri: eixint del punt de coordenades X=720.860, Y=4.291.070, Z=650, el límit descendeix en línia recta cap al nord fins al fons del primer barranc que es troba. Segueix pel fons del barranc en sentit descendent fins a la carretera asfaltada que dóna accés al mas de la Penya. Continua per aquesta carretera cap a les plantes de formigó. En arribar a la cruïlla amb la carretera que baixa de la pedrera L'Escaleta (en endavant, carretera de les pedreres), continua durant uns escassos 100 metres per aquesta, descendint cap al punt on ix cap a l'esquerra el límit d'uns camps de cultiu situats al nord de l'esplanada d'emmagatzematge d'àrids i apegats a aquesta. Segueix per aquest límit que després coincideix amb un camí que descendeix fins a la via del ferrocarril Xàtiva-Alcoi, on hi ha un petit pont que creua la via. Des d'ací voreja en direcció sud-oest els camps de cultiu que hi ha immediatament al sud del pont, per a continuar després per un camí que desemboca en la carretera de les pedreres. Puja per aquesta pedrera durant uns 100 metres i segueix per la pista que apareix a l'esquerra, ascendint fins a la cota 600. Continua per la corba de nivell de 600 metres cap a l'oest fins que arriba a les plataformes de la planta de formigó. Voreja aquestes plataformes en el sentit de les busques del rellotge fins que arriba a la carretera de les pedreres, per on continua ascendint fins a la cota 650. Segueix per la corba de nivell de 650 metres, cap a la dreta de la carretera, fins que arriba al punt inicial.
  
Terme municipal d'Alcoi:
  
Des del punt anterior segueix per la corba de nivell de 675 metres cap al sud-oest fins que arriba a la carretera d'Alcoi al Preventori a la revolta d'accés al barranc del Cint. Continua per aquesta carretera cap al Preventori, fins al punt situat entre el túnel existent i el Preventori, d'on ix cap a l'esquerra de la carretera la línia que en el planejament urbanístic vigent (1989) separa el sòl no urbanitzable de règim general (en endavant, RG) del sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística (en endavant, PFP). Segueix el límit vorejant el sòl no urbanitzable RG fins a arribar al punt de coordenades X=718.170, Y=4.286.760, Z=740, situat al barranc que descendeix del Preventori cap al nucli urbà d'Alcoi. Des d'aquest punt, el límit el constitueixen els segments de línia recta que uneixen successivament els punt que tenen les coordenades següents:
  
Punt 1: X=717.770 Y=4.286.180 Z=720
  
Punt 2: X=717.680 Y=4.285.830 Z=675
  
Punt 3: X=717.420 Y=4.285.580 Z=710
  
Punt 4: X=717.310 Y=4.285.260 Z=660
  
Punt 5: X=717.240 Y=4.285.260 Z=670
  
Punt 6: X=717.190 Y=4.285.370 Z=700
  
Punt 7: X=717.070 Y=4.285.350 Z=680
  
El punt 7 se situa sobre la carretera d'Alcoi-Banyeres de Mariola al lloc d'on ix cap a la dreta de la carretera (anant cap a Banyeres de Mariola) la línia que separa el sòl no urbanitzable RG del Salt del sòl no urbanitzable de protecció arqueològica de Castellar. El límit voreja el sòl no urbanitzable RG del Salt, i el deixa fora del parc natural, fins que arriba la franja de sòl no urbanitzable de protecció viària (en endavant, PV) de la carretera C-3313. Des d'ací segueix, en el sentit de les busques del rellotge, per la línia que voreja el sòl no urbanitzable PFP que envolta el Castellar per l'oest i el nord. Creua en línia recta la franja de sòl no urbanitzable PV que travessa de nord a sud el Castellar. Continua vorejant el sòl no urbanitzable PFP fins a les proximitats del mas del Baradello de Moia, on travessa perpendicularment la franja de sòl no urbanitzable PV de la carretera del Preventori, cap al nord-oest, per a seguir per la línia que separa el sòl no urbanitzable RG del sòl no urbanitzable PFP. Després de travessar en línia recta dues franges de sòl no urbanitzable PV arriba al sòl urbà del Baradello. Segueix vorejant en sentit contrari a les busques del rellotge el sòl urbà i el sòl urbanitzable no programat del Baradello, fins a arribar a la pista que uneix la font dels Patos amb les pedreres dels Comellars. Continua per aquesta pista cap a les pedreres fins que coincideix amb la línia que separa el sòl no urbanitzable PFP. Segueix per la vora del sòl no urbanitzable RG cap al sud-oest. En arribar al sòl urbà de Montesol, el voreja deixant-lo fora del parc natural. Continua novament vorejant el sòl no urbanitzable RG fins a arribar, seguint la corba de nivell de 875 metres, a la carretera C-3313 pels voltants del mas de la Torre Vella. Segueix per la carretera C-3313 cap a Banyeres de Mariola.
  
S'exclou de l'àmbit del parc natural l'àrea d'activitats extractives de la pedrera dels Comellars, el límit de la qual es defineix tot seguit:
  
Eixint del punt de coordenades X=713.550, Y=4.287.840, Z=920 segueix la corba de nivell de 920 metres cap al nord-oest fins a arribar al punt de coordenades X=713.780, Y=4.288.020, Z=920. Des d'ací descendeix pel fons del barranc que hi ha fins a arribar al punt de coordenades X=713.770, Y=4.287.790, Z=880. Des d'ací el límit segueix els segments de línia recta que uneixen successivament els punts que tenen les coordenades següents:
  
Punt 1': X=713.870 Y=4.287.560 Z=855
  
Punt 2': X=714.030 Y=4.287.610 Z=860
  
Punt 3': X=714.090 Y=4.287.570 Z=845
  
Punt 4': X=714.100 Y=4.287.440 Z=825
  
Punt 5': X=714.160 Y=4.287.420 Z=820
  
Punt 6': X=714.200 Y=4.287.360 Z=835
  
L'últim punt 6' se situa sobre la pista d'accés a la pedrera. El límit continua per aquesta pista en direcció a la pedrera fins que arriba al punt de coordenades X=713.880, Y=4.287.410, Z=840 des d'on, deixant la pista principal, continua per una altra pista que també porta a la pedrera, seguint primer direcció oest i després nord-oest. El límit deixa la pista per a vorejar la pedrera per l'oest, i ascendeix fins que arriba al punt d'origen en la cota 920.
  
També s'exclou de l'àmbit del parc natural al terme municipal d'Alcoi l'àrea recreativa del Preventori.
  
Terme municipal de Banyeres de Mariola:
  
Després de travessar un tram curt pel terme municipal de Bocairent, la carretera C-3313, que constitueix el límit del parc natural, arriba al terme municipal de Banyeres de Mariola. El límit continua per aquesta carretera fins a la cruïlla amb la carretera que dóna accés a la urbanització La Pedrera, situat entre la font del Sapo i el nucli urbà de Banyeres de Mariola. A partir d'ací, el límit voreja el sòl urbà i el sòl urbanitzable, definits en el planejament urbanístic vigent (1997) que hi ha al voltant del nucli urbà de Banyeres de Mariola, i els deixa fora del parc natural, de manera que aquest només inclou sòl no urbanitzable de protecció especial. D'aquesta forma el límit del parc arriba a la línia que separa els termes municipals de Banyeres de Mariola i Bocairent pels voltants del camp de tir de Banyeres de Mariola, i descendeix per aquesta línia fins a la línia que separa el sòl no urbanitzable comú del sòl no urbanitzable de protecció especial de Bocairent.
  
Les dades topogràfiques ressenyades en aquesta descripció han sigut extretes dels fulls a escala 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic Valencià (restitució del vol de juliol de 1994 per a la província d'Alacant, restitució del vol de juliol de 1991 per a la província de València, i actualització de novembre de 1997).
  
ANNEX II
  
Directrius i criteris per a l'elaboració del pla rector d'ús i gestió (PRUG) del Parc Natural de la Serra de Mariola
  
El PRUG ha de desplegar les directrius i actuacions que per a l'àmbit de l'espai protegit s'estableixen en aquest PORN, especialment en relació amb les activitats que estan provocant els impactes negatius més importants sobre la serra (edificació dispersa, pedreres, incendis forestals, ús recreatiu, línies elèctriques aèries...). El PRUG ha d'efectuar una ordenació i regulació d'activitats a fi d'aconseguir un desenvolupament racional i equilibrat d'aquestes, compatible amb els objectius de protecció d'aquest pla, i en prevenció de la possible generació d'impactes sobre els ecosistemes de la serra de Mariola.
  
El PRUG ha d'establir així mateix l'òrgan de gestió més adequat per a la gestió del parc natural i la seua zona d'influència. Dins de les funcions que se li assignen, s'ha de tenir en compte la possible concentració de competències en aquest, per a efectuar un seguiment conjunt del PORN i del PRUG, ja que cal tenir en compte que el present pla constitueix la norma bàsica de regulació d'usos i aprofitaments de l'àmbit de la serra de Mariola, espai que ha de passar a ser, en part del seu territori, espai natural protegit, i en la resta àrea d'esmorteïment del parc.
  
El pla rector d'ús i gestió pot modificar el que es disposa en les normes d'aquest PORN únicament quan suposen una major protecció dels valors ecològics i paisatgístic.
  
ANNEX III
  
Usos permissibles i no permesos en cada unitat de zonificació del Pla d'ordenació dels recursos naturals
  
A fi de facilitar la comprensió de la normativa aplicable en cada lloc concret de l'àmbit del PORN, a continuació s'exposen els usos permesos o autoritzables i els usos no permesos en cada unitat de zonificació. Aquest annex no té caràcter normatiu, motiu pel qual es fa referència per a cada ús a l'article o articles reguladors, els quals especifiquen les condicions exigides o les excepcions possibles. Per a evitar reiteracions innecessàries, al principi s'enumeren els usos permissibles i no permesos comuns a totes les unitats de zonificació. L'esquema de zonificació del PORN és el següent:
  
Parc Natural de la Serra de Mariola
  
A.1 Àrees de protecció integral
  
A.2 Àrees de protecció ecològica
  
A.3 Àrees de protecció paisatgística
  
Àrees d'esmorteïment
  
B.1 Àrees forestals
  
B.2 Àrees agrícoles
  
B.3 Àrees d'activitats extractives
  
B.4 Àrees recreatives
  
B.5 Àrees urbanes
  
Usos permissibles comuns a totes les unitats de zonificació
  
- Manteniment de les condicions naturals de les lleres (article 12.1)
  
- Fitació i delimitació de les lleres públiques (article 12.2)
  
- Conservació de la vegetació de ribera a les zones de domini públic hidràulic i als marges inclosos en les zones de servitud i policia de la Llei d'Aigües (article 12.3)
  
- Tasques de neteja i desbrossament selectiu motivades pel risc per a les persones o béns en cas de revinguda (article 12.3)
  
- Construcció de fosses sèptiques per al sanejament d'habitatges aïllats i àrees recreatives (article 13.2)
  
- Explotació dels aqüífers que mantinga estable el nivell piezomètric mitjà anual (article 13.3)
  
- Clausura i segellament dels abocadors incontrolats existents en el domini públic hidràulic i les seues zones de servitud i policia (article 14.9)
  
- Obertura de pous o captacions d'aigua que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta d'aprofitaments (article 15.1)
  
- Aprofitaments de les aigües de fonts i brolladors quan garantisquen el manteniment d'un cabal mínim per a ús d'excursionistes i fauna silvestre (article 16)
  
- Actuacions de conservació de la coberta vegetal. Manteniment dels cultius llenyosos (article 18)
  
- Estabilització i regeneració dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals (article 19.2)
  
- Fixació de talussos mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals, o mitjançant actuacions d'obra civil tractades amb tècniques d'integració paisatgística (article 19.6)
  
- Recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals amb fins comercials (article 21.2)
  
- Tala de pins i xops com a aprofitament forestal i tala de carrasques per raons fitosanitàries o per a la millora de les formacions arbrades (article 21.3)
  
- Recol·lecció consuetudinària de fruits i llavors i sega de plantes silvestres de consum tradicional, tals com bolets, móres, etc. (article 21.4)
  
- Treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal (article 22.1)
  
- Modificació de l'estructura vegetal d'una finca forestal (tries, tallades de millora i sanejament, podes de formació, aclarides, neteges, tales, etc.) (article 22.3)
  
- Introducció i reintroducció d'espècies vegetals autòctones que no existisquen actualment a la zona (article 22.4)
  
- Control de la població d'espècies animals potencialment perjudicials per a l'agricultura, ramaderia, boscos, caça, pesca, fauna silvestre o salut pública (article 23.2)
  
- Obres de correcció de les carreteres existents per a garantir la seua permeabilitat respecte de la fauna silvestre (article 23.4)
  
- Introducció i reintroducció d'espècies animals autòctones i reforçament de poblacions (article 24.2)
  
- Execució de les mesures oportunes per a garantir la permeabilitat a la fauna silvestre de les tanques preexistents que comprenguen superfícies majors a 1 hectàrea (article 25.3)
  
- Execució de mesures d'emmascarament i mimetització necessàries per a la integració paisatgística de les instal·lacions i edificacions situades en el medi rural (article 26.2)
  
- Col·locació de cartells informatius, de propaganda, inscripcions o artefactes amb fins publicitaris (article 27)
  
- Modificació o actuació sobre els béns culturals protegits o sobre la seua àrea d'afectació (article 29.2)
  
- Delimitació i amollonament de les vies pecuàries, i obres d'adequació a les seues funcions de corredors ecològics i al seu ús educatiu i recreatiu (article 31)
  
- Activitats agrícoles legals (article 35.1)
  
- Delimitació i amollonament dels terrenys forestals de propietat pública (article 40.8)
  
- Repoblació de terrenys forestals (article 42, apartats 1 i 2)
  
- Extracció de productes forestals a través de camins de desemboscar autoritzats (article 43.5)
  
- Infraestructures de defensa contra incendis forestals previstes en el pla de prevenció d'incendis de la serra de Mariola o autoritzades excepcionalment (article 45.2)
  
- Activitat cinegètica i piscícola, excepte la caça en terrenys d'aprofitament cinegètic comú i la caça en terrenys forestals incendiats durant els dos anys posteriors a l'incendi, amb les limitacions i condicions establides en la legislació sectorial i en els article 48 i 49 del PORN.
  
- Petites reparacions que exigisquen la higiene, ornat i conservació dels immobles diferents de les construccions tradicionals (masos) (article 58.2)
  
- Rehabilitació o reconstrucció de les construccions tradicionals (masos) sense increment del volum edificat, amb les condicions necessàries per a garantir la deguda adaptació paisatgística a l'entorn (article 59.3)
  
- Depòsits de proveïment d'aigua en les condicions establides en l'article 64, apartats 1 i 2.
  
- Noves conduccions de proveïment d'aigua vinculades a actuacions considerades compatibles en el PORN (article 64.3)
  
- Substitució dels sistemes de tractament d'aigües residuals deficient de les edificacions disperses i urbanitzacions il·legals (article 65.1)
  
- Abocament d'inerts a les pedreres abandonades d'acord amb el corresponent projecte de restauració (article 66.1)
  
- Clausura i restauració dels abocadors incontrolats (article 66.2)
  
- Noves línies de subministrament d'energia elèctrica vinculades a actuacions considerades compatibles pel PORN (article 67.1), que han d'anar obligatòriament enterrades quan no s'ajusten als corredors d'infraestructures definides en l'article 62 (article 67.2)
  
- Actuacions de modificació de les línies existents per a eliminar o reduir el risc d'incendis, el risc de xoc i electrocució d'aus i l'impacte negatiu sobre el paisatge (article 67.4)
  
- Instal·lació de línies telefòniques i telegràfiques, antenes i repetidors (article 68)
  
- Construcció de petits heliports amb fins de protecció contra incendis (article 69)
  
Usos no permesos comuns a totes les unitats de zonificació
  
- Usos i activitats que contribuïsquen a deteriorar la qualitat de les aigües (article 11)
  
- Actuacions, obres o infraestructures que puguen dificultar el flux hídric o suposen un maneig no racional d'aquest (article 11)
  
- Canalització permanent o dragatge de les lleres, excepte obres degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic (article 12.1)
  
- Transformació a cultiu dels terrenys erms o forestals situats en les zones de domini públic hidràulic i en els marges inclosos en les zones de servitud de la Llei d'Aigües (article 12.3)
  
- Ocupació del domini públic hidràulic i de la seua zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, llevat de les degudament autoritzades o justificades pel seu interés públic (article 12.4)
  
- Extracció d'àrids, llevat d'aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de lleres (article 12.4)
  
- Establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residual que puguen produir la contaminació de les aigües superficials o profundes (article 13.1)
  
- Abocament directe o indirecte en llera pública, canal de reg o aqüífer subterrani d'aigües residuals que puga impurificar les aigües amb danys per a la salut pública o per als aprofitaments (article 14.1)
  
- Abocament sense depurar d'aigües residuals d'origen urbà al domini públic hidràulic, llevat d'habitatges aïllats, granges d'aus i de conills de menys de 100 unitats i estabulacions de bestiar major amb menys de 10 caps (article 14.2)
  
- Abocament d'aigües residuals depurades o no en els perímetres de protecció de 500 metres al voltant de les captacions d'aigua potable (article 14.2)
  
- Abocament directe o indirecte d'efluents industrials sense depuració al domini públic hidràulic (article 14.8)
  
- Abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, escombraries o substàncies que suposen perill de contaminació de les aigües o degradació de l'entorn, en el domini públic hidràulic i les seues zones de servitud i policia. Excepte en els casos de neteja previstos en l'article 49 del Reglament del Domini Públic Hidràulic (article 14.9)
  
- Utilització sobre terrenys incultes de mètodes de repoblació diferents de l'aclotament o l'obertura de caselles (article 19.3)
  
- Realització d'aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de talussos o obres per al control de l'erosió en sòls agrícoles (article 19.4)
  
- Ampliació o modificació del traçat i construcció de vies d'accés que generen pendents superiors al 7% en sòls tous o al 15% en sòls durs (article 19.5)
  
- Danyar, mutilar els exemplars dels arbres cultivats d'interés etnoagrari següents: atzeroler o seroler (Crataegus azarolus), server o servera (Sorbus domestica), nesprer o «nyesprer» (Mespilus germanica), ginjoler (Ziziphus jujuba). Excepte per raons fitosanitàries, per a la millora de les formacions arbrades, per a la reproducció d'espècies vegetals o per a la investigació (article 21.1)
  
- Introducció i repoblació amb espècies exòtiques, plantació d'espècies de caràcter invasor reconegut (article 22.2)
  
- Activitats que puguen comportar la destrucció o el deteriorament irreversible de la fauna silvestre, tals com la destrucció de nius i caus, tràfic, manipulació i comerç de cries, ous i adults (article 23.1)
  
- Aprofitaments forestals, tractaments de silvicultura i altres activitats potencialment pertorbadores per a la fauna durant l'època de reproducció (mesos de març a juliol, ambdós inclosos). En zones de cria d'espècies més primerenques el termini de prohibició s'ha d'ampliar amb els mesos de gener i febrer. Excepcionalment poden autoritzar-se períodes d'execució distints (article 23.3)
  
- Repoblació o amollament d'espècies animals exòtiques, excepte les destinades al control biològic de plagues (article 24.1)
  
- Ús de productes fitosanitaris de la categoria toxicològica C per a la fauna terrestre en tot l'àmbit del PORN, i de la categoria toxicològica C per a la fauna aqüícola a les zones humides (article 38)
  
- Tallades arreu, excepte per raons fitosanitàries, instal·lacions d'infraestructures, actuacions previstes en el pla forestal de la serra de Mariola, cultius de xops en ribera i cultius forestals industrial sobre sòl agrícola (article 43.3)
  
- Depòsit de restes procedents de treballs de silvicultura o aprofitaments forestals en la franja de 10 metres a cada costat dels camins (article 43.7)
  
- Depòsit de fusta i llenya d'interés comercial i de residus per un termini superior a dos mesos des de l'acabament de l'aprofitament forestal o des de l'execució dels treballs de silvicultura (article 43.7)
  
- Eliminació de residus forestals mitjançant l'ús del foc, excepte en zones situades a una distància mínima de 500 metres de terrenys forestals (article 43.7)
  
- Actuacions de silvicultura preventiva que afecten el substrat mineral o la part subterrània de la vegetació, excepte autorització excepcional (article 46)
  
- Ús de productes químics fitotòxics per a l'eliminació selectiva de la vegetació en treballs de silvicultura preventiva (article 46)
  
- Treballs de silvicultura preventiva fora de les àrees tallafocs preexistents, faixes auxiliars de vies transitables amb vehicles de quatre rodes i franges perimetrals d'àrees recreatives, urbanitzacions i edificacions, llevat del que es disposa en el pla de prevenció d'incendis (article 46)
  
- Caça als terrenys d'aprofitament cinegètic comú, que han de passar a ser refugi de caça (article 49.3)
  
- Aprofitament cinegètic dels terrenys forestals incendiats durant els dos anys posteriors a l'incendi (article 49.5)
  
- Circulació de vehicles, amb motor o sense, camp a través (article 52.1)
  
- Circulació de vehicles motoritzats per vies l'amplària de les quals no permeta el pas de vehicles de quatre rodes (article 52.2)
  
- Realització d'instal·lacions o edificacions, residencials o no, que no disposen de sistema de recollida i depuració d'aigües residuals (article 65.1)
  
- Abocadors de residus sòlids urbans, excepte l'abocament d'inerts a les pedreres abandonades, d'acord amb el corresponent projecte de restauració (article 66.1)
  
A.1 Àrees de protecció integral
  
Usos permissibles
  
Els comuns a totes les unitats de zonificació.
  
Usos no permesos
  
A més dels comuns a totes les unitats de zonificació, no estan permesos a les àrees de protecció integral els següents:
  
- Obres transversals en lleres i barrancs per a la prevenció de possibles revingudes produïdes durant episodis de pluges torrencials (article 11)
  
- Destrucció de bancals i marges d'aquests, tasques que posen perill la seua estabilitat o suposen eliminar-los (article 19.1)
  
- Rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte la posada en cultiu d'antics camps abandonats per a l'alimentació de la fauna silvestre o per a incloure'ls en àrees tallafocs (articles 19.3, 35.2 i 43.2)
  
- Danyar, mutilar, talar o recol·lectar qualsevol espècimen vegetal silvestre, excepte la recol·lecció consuetudinària i actuacions autoritzades per raons fitosanitàries, per a la millora de formacions arbrades, per a la reproducció d'espècies vegetals, per a la investigació i per a aprofitaments forestals (article 21)
  
- Establiment de noves tanques de qualsevol tipus (article 25.1)
  
- Explotacions mineres a cel obert (article 33)
  
- Activitat ramadera extensiva, excepte en aquelles zones de les àrees de protecció integral en què el pla d'aprofitament ramader permeta l'activitat (article 39.1)
  
- Activitats industrials de cap tipus (article 50)
  
- Activitats comercials de cap tipus (article 51, apartats 1 i 2)
  
- Competicions esportives de vehicles amb motor o sense (article 52.3)
  
- Circulació de vehicles motoritzats sense autorització expressa, respectant el dret d'accés a les seues propietats i de circulació per aquestes a propietaris i residents (article 52.4)
  
- Construcció de nova planta d'instal·lacions o edificacions dedicades a activitats turístiques, recreatives, esportives i de lleure i esbargiment (article 55)
  
- Instal·lació d'equipament per a zones recreatives i d'acampada, excepte en aquelles zones que determine el pla d'ús públic (article 55.5)
  
- Establiments d'allotjament i restauració de nova planta o mitjançant rehabilitació de construccions tradicionals (masos) (article 56, apartats 1 i 2)
  
- Construcció d'edificacions de nova planta de qualsevol tipus (article 59.1)
  
- Centres d'ensenyament i culturals lligats al medi, siga mitjançant edificació de nova planta o restauració de construccions tradicionals (masos) (article 60)
  
- Ampliació o modificació del traçat i construcció de nova planta de vies no previstes en el pla de prevenció d'incendis forestals (article 63, apartats 2 i 3). Les obres previstes en aquest pla ni poden generar pendents majors al 7% en sòls tous o 15% en sòls durs (article 19.5)
  
- Asfaltatge de camins i pistes (article 63.3)
  
- Camins de desemboscar l'obertura dels quals requerisca moviments de terra (article 63.4)
  
- Construcció de preses o dics amb la finalitat d'embassar o desviar aigua o en actuacions de restauració hidrologicoforestal (article 70)
  
A.2 Àrees de protecció ecològica
  
Usos permissibles
  
A més dels comuns a totes les unitats de zonificació, són permissibles a les àrees de protecció ecològica els següents:
  
- Obres transversals en lleres i barrancs per a la prevenció de possibles revingudes produïdes durant episodis de pluges torrencials (article 11)
  
- Noves tanques destinades a la protecció d'edificacions o instal·lacions quan no abasten una superfície major d'una hectàrea. Instal·lació de tanques per a aprofitament ramader extensiu o per a protecció de cultius que afecten superfícies superiors a una hectàrea (article 25.2)
  
- Activitat ramadera extensiva amb les limitacions establides en l'article 39
  
- Competicions esportives de vehicles sense motor sobre camins i pistes, quan no tinguen principi o final d'etapa dins de l'àmbit del Parc Natural de la Serra de Mariola (article 52.3)
  
- Activitat comercial que es duga a terme en instal·lacions turístiques, recreatives i d'allotjament o restauració que complisquen el que es disposa en els articles 55 i 56 (article 51.2)
  
- Establiments d'allotjament i restauració mitjançant rehabilitació de construccions tradicionals (masos) en les condicions establides en l'article 56.1
  
- Centres d'ensenyament i culturals lligats al medi mitjançant restauració i rehabilitació de construccions tradicionals (masos) amb els requisits i imitacions establits en els articles 56.1 i 60
  
- Rehabilitació o reconstrucció de les construccions tradicionals (masos) amb un increment màxim del volum edificat del 25% amb les condicions i requisits establits en l'article 56.1 (article 59.3)
  
- Obres de millora de camins i pistes, excepte asfaltatge (article 63.3)
  
- Construcció de preses o dics amb la finalitat d'embassar o desviar aigua o en actuacions de restauració hidrologicoforestal (article 70)
  
Usos no permesos
  
A més dels comuns a totes les unitats de zonificació, no estan permesos a les àrees de protecció ecològica els següents:
  
- Destrucció de bancals i marges d'aquests, tasques que posen en perill la seua estabilitat o suposen eliminar-los (article 19.1)
  
- Rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte la posada en cultiu d'antics camps abandonats per a l'alimentació de la fauna silvestre o per a incloure'ls en àrees tallafocs (articles 19.3, 35.2 i 43.2)
  
- Danyar, mutilar, talar o recol·lectar qualsevol espècimen vegetal silvestre, excepte la recol·lecció consuetudinària i actuacions autoritzades per raons fitosanitàries, per a la millora de formacions arbrades, per a la reproducció d'espècies vegetals, per a la investigació i per a aprofitaments forestals (article 21)
  
- Establiment de nous closos cinegètics (article 25.1)
  
- Explotacions mineres a cel obert (article 33)
  
- Activitats industrials de cap tipus (article 50)
  
- Competicions esportives de vehicles amb motor (article 52.3)
  
- Edificacions de nova planta dedicades a activitats turístiques, recreatives, esportives i de lleure i esbargiment (article 55)
  
- Instal·lació d'equipament per a zones recreatives i d'acampada, excepte en aquelles zones que determine el pla d'ús públic (article 55.5)
  
- Construccions de nova planta destinades a allotjament i restauració (article 56.2)
  
- Construcció d'habitatges aïllats (article 59.4)
  
- Construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola i ramadera extensiva (article 59.5)
  
- Granges cinegètiques i de ramaderia intensiva (article 59.5)
  
- Construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació forestal (article 59.6)
  
- Edificació de nova planta de centres d'ensenyament i culturals lligats al medi (article 60)
  
- Construcció de nova planta de vies no previstes en el pla de prevenció d'incendis forestals (article 63.2). Les obres previstes en aquest pla no poden generar pendents majors al 7% en sòls tous o 15% en sòls durs (article 19.5)
  
- Camins de desemboscar l'obertura dels quals requerisca moviments de terra (article 63.4)
  
A.3 Àrees de protecció paisatgística
  
Usos permissibles
  
A més dels comuns a totes les unitats de zonificació, són permissibles a les àrees de protecció paisatgística els següents:
  
- Obres transversals en lleres i barrancs per a la prevenció de possibles revingudes produïdes durant episodis de pluges torrencials (article 11)
  
- Noves tanques destinades a la protecció d'edificacions o instal·lacions quan no abasten una superfície major d'una hectàrea. Instal·lació de tanques per a aprofitament ramader extensiu o per a protecció de cultius que afecten superfícies superiors a una hectàrea (article 25.2)
  
- Rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu (article 35.2)
  
- Activitat ramadera extensiva amb les limitacions establides en l'article 39
  
- Competicions esportives de vehicles sense motor sobre camins i pistes, quan no tinguen principi o final d'etapa dins de l'àmbit del Parc Natural de la Serra de Mariola (article 52.3)
  
- Activitat comercial que es duga a terme en instal·lacions turístiques, recreatives i d'allotjament o restauració que complisquen el que es disposa en els articles 55 i 56 (article 51.2)
  
- Campaments de turisme a menys de 500 metres de la carretera C-3313, Alcoi-Banyeres de Mariola, en les condicions establides en l'article 55.3
  
- Establiments d'allotjament i restauració mitjançant rehabilitació de construccions tradicionals (masos) en les condicions establides en l'article 56.1
  
- Centres d'ensenyament i culturals lligats al medi mitjançant restauració i rehabilitació de construccions tradicionals (masos) amb els requisits i limitacions establits en els articles 56.1 i 60
  
- Rehabilitació o reconstrucció de les construccions tradicionals (masos) amb un increment màxim del volum edificat del 25%, amb les condicions i requisits establits en l'article 56.1 (article 59.3)
  
- Construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola i ramadera extensiva, en les condicions establides en l'article 59, apartats 5 i 8
  
- Construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació forestal en les condicions establides en l'article 59, apartats 6 i 8
  
- Obres de millora de camins i pistes, excepte asfaltatge (article 63.3)
  
- Construcció de preses o dics amb la finalitat d'embassar o desviar aigua o en actuacions de restauració hidrologicoforestal (article 70)
  
Usos no permesos
  
A més dels comuns a totes les unitats de zonificació, no estan permesos a les àrees de protecció paisatgística els següents:
  
- Destrucció de bancals i marges d'aquests, tasques que posen perill la seua estabilitat o suposen eliminar-los (article 19.1)
  
- Establiment de nous closos cinegètics (article 25.1)
  
- Explotacions mineres a cel obert (article 33)
  
- Activitats industrials de qualsevol tipus (article 50)
  
- Competicions esportives de vehicles amb motor (article 52.3)
  
- Edificacions de nova planta dedicades a activitats turístiques, recreatives, esportives i de lleure i esbargiment, excepte campaments de turisme a menys de 500 metres de la carretera 3313, Alcoi-Banyeres de Mariola, quan siga inviable o insuficient la rehabilitació i condicionament d'edificació preexistent (article 55)
  
- Instal·lació d'equipament per a zones recreatives i d'acampada, excepte en aquelles zones que determine el pla d'ús públic (article 55.5)
  
- Construccions de nova planta destinades a allotjament i restauració (article 56.2)
  
- Construcció d'habitatges aïllats (article 59.4)
  
- Granges cinegètiques i de ramaderia intensiva (article 59.5)
  
- Edificació de nova planta de centres d'ensenyament i culturals lligats al medi (article 60)
  
- Construcció de nova planta de vies no previstes en el pla de prevenció d'incendis forestals (article 63.2). Les obres previstes en aquest pla no poden generar pendents majors al 7% en sòls tous o 15% en sòls durs (article 19.5)
  
- Camins de desemboscar l'obertura dels quals requerisca moviments de terra (article 63.4)
  
B.1 Àrees forestals
  
Usos permissibles
  
A més dels comuns a totes les unitats de zonificació són permissibles a les àrees forestals els següents:
  
- Obres transversals en lleres i barrancs per a la prevenció de possibles revingudes produïdes durant episodis de pluges torrencials (article 11)
  
- Activitat ramadera extensiva amb les limitacions establides en l'article 39
  
- Competicions esportives de vehicles sense motor sobre camins i pistes (article 52.3)
  
- Activitat comercial que es duga a terme en instal·lacions turístiques, recreatives i d'allotjament o restauració que complisquen el que es disposa en els articles 55 i 56 (article 51.2)
  
- Instal·lació d'equipament per a zones recreatives i d'acampada (article 55.5)
  
- Establiments d'allotjament i restauració mitjançant rehabilitació de construccions tradicionals (masos) en les condicions establides en l'article 56.1
  
- Centres d'ensenyament i culturals lligats al medi mitjançant restauració i rehabilitació de construccions tradicionals (masos) amb els requisits i imitacions establits en els articles 56.1 i 60
  
- Rehabilitació o reconstrucció de les construccions tradicionals (masos) amb un increment màxim del volum edificat del 25% amb les condicions i requisits establits en l'article 56.1 (article 59.3)
  
- Ampliació o modificació del traçat, asfaltatge i construcció de nova planta de vies (article 63, apartats 2 i 3), sempre que no es generen pendents majors al 7% en sòls tous o 15% en sòls durs (article 19.5)
  
- Construcció de preses o dics amb la finalitat d'embassar o desviar aigua o en actuacions de restauració hidrologicoforestal (article 70)
  
Usos no permesos
  
A més dels comuns a totes les unitats de zonificació, no estan permesos a les àrees forestals els següents:
  
- Rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte la posada en cultiu d'antics camps abandonats per a l'alimentació de la fauna silvestre o per a incloure'ls en àrees tallafocs després de l'autorització de l'administració competent en espais naturals protegits. (articles 19.3, 35.2 i 43.2)
  
- Danyar, mutilar, talar o recol·lectar qualsevol espècimen vegetal silvestre, excepte la recol·lecció consuetudinària i actuacions autoritzades per raons fitosanitàries, per a la millora de formacions arbrades, per a la reproducció d'espècies vegetals, per a la investigació i per a aprofitaments forestals (article 21)
  
- Explotacions mineres a cel obert (article 33)
  
- Activitats industrials de cap tipus (article 50)
  
- Competicions esportives de vehicles amb motor (article 52.3)
  
- Edificacions de nova planta dedicades a activitats turístiques, recreatives, esportives i de lleure i esbargiment (article 55)
  
- Construccions de nova planta destinades a allotjament i restauració (article 56.2)
  
- Construcció d'habitatges aïllats (article 59.4)
  
- Construcció de magatzems i instal·lacions destinades a l'explotació agrícola i ramadera extensiva (article 59.5)
  
- Granges cinegètiques de ramaderia intensiva (article 59.5)
  
- Construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació forestal (article 59.6)
  
- Edificació de nova planta de centres d'ensenyament i culturals lligats al medi (article 60)
  
B.2 Àrees agrícoles
  
Usos permissibles
  
A més dels comuns a totes les unitats de zonificació, són permissibles a les àrees agrícoles els següents:
  
- Obres transversals en lleres i barrancs per a la prevenció de possibles revingudes produïdes durant episodis de pluges torrencials (article 11)
  
- Eliminació de bancals i marges d'aquests (article 19.1)
  
- Rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu (article 35.2)
  
- Activitat ramadera extensiva amb les limitacions establides en l'article 39
  
- Indústries, en aquells municipis amb un planejament urbanístic que no tinga previst sòl urbà o urbanitzable apte per a ubicar-les (article 50.1)
  
- Activitat comercial que es duga a terme en instal·lacions turístiques, recreatives i d'allotjament o restauració que complisquen el que es disposa en els articles 55 i 56 (article 51.2)
  
- Competicions esportives de vehicles amb motor o sense sobre circuits autoritzats a l'efecte (article 52.3)
  
- Edificacions de nova planta dedicades a activitats turístiques, recreatives, esportives i de lleure i esbargiment, amb els requisits i limitacions establits en l'article 55
  
- Instal·lació d'equipament per a zones recreatives i d'acampada (article 55.5)
  
- Establiments d'allotjament i restauració mitjançant rehabilitació de construccions tradicionals (masos) en les condicions establides en l'article 56.1
  
- Construccions de nova planta destinades a allotjament i restauració en les condicions establides en l'article 56.2
  
- Rehabilitació o reconstrucció de les construccions tradicionals (masos) amb un increment màxim del volum edificat del 25% amb les condicions i requisits establits en l'article 56.1 (article 59.3)
  
- Construcció d'habitatges aïllats lligada a les pràctiques agràries, en les condicions establides en l'article 59, apartats 4 i 8
  
- Construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola i ramadera extensiva, en les condicions establides en l'article 59, apartats 5 i 8
  
- Granges cinegètiques i de ramaderia intensiva en les condicions establides en l'article 59, apartats 5 i 8
  
- Construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació forestal en les condicions establides en l'article 59, apartats 6 i 8
  
- Edificació de nova planta de centres d'ensenyament i culturals lligats al medi (article 60)
  
- Centres d'ensenyament i culturals lligats al medi mitjançant restauració i rehabilitació de construccions tradicionals (masos) amb els requisits i limitacions establits en els articles 56.1 i 60
  
- Ampliació o modificació del traçat i construcció de nova planta de vies (article 63, apartats 2 i 3), sempre que no es generen pendents majors al 7% en sòls tous o 15% en sòls durs (article 19.5)
  
- Construcció de preses o dics amb la finalitat d'embassar o desviar aigua o en actuacions de restauració hidrologicoforestal (article 70)
  
Usos no permesos
  
Els comuns a totes les unitats de zonificació
  
B.3 Àrees d'activitats extractives
  
Usos permissibles
  
A més dels comuns a totes les unitats de zonificació, són permissibles a les àrees d'activitats extractives els següents:
  
- Obres transversals en lleres i barrancs per a la prevenció de possibles revingudes produïdes durant episodis de pluges torrencials (article 11)
  
- Explotacions mineres a cel obert (article 33)
  
- Activitat ramadera extensiva amb les limitacions establides en l'article 39
  
- Activitats de trituració i emmagatzematge d'àrids, i de plantes formigó i asfaltatge, que s'estiguen realitzant legalment a l'entrada en vigor del PORN (article 50.2)
  
- Competicions esportives de vehicles sense motor sobre camins i pistes (article 52.3)
  
- Activitat comercial que es duga a terme en instal·lacions turístiques, recreatives i d'allotjament o restauració que complisquen el que es disposa en els articles 55 i 56 (article 51.2)
  
- Instal·lació d'equipament per a zones recreatives i d'acampada (article 55.5)
  
- Establiments d'allotjament i restauració mitjançant rehabilitació de construccions tradicionals (masos) en les condicions establides en l'article 56.1
  
- Rehabilitació o reconstrucció de les construccions tradicionals (masos) amb un increment màxim del volum edificat del 25% amb les condicions i requisits establits en l'article 56.1 (article 59.3)
  
- Centres d'ensenyament i culturals lligats al medi mitjançant restauració i rehabilitació de construccions tradicionals (masos) amb els requisits i imitacions establits en els articles 56.1 i 60
  
- Ampliació o modificació del traçat, asfaltatge i construcció de nova planta de vies (article 63, apartats 2 i 3), sempre que no es generen pendents majors al 7% en sòls tous o 15% en sòls durs (article 19.5)
  
- Construcció de preses o dics amb la finalitat d'embassar o desviar aigua o en actuacions de restauració hidrologicoforestal (article 70)
  
Usos no permesos
  
A més dels comuns a totes les unitats de zonificació, no estan permesos a les àrees d'activitats extractives els següents:
  
- Rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte la posada en cultiu d'antics camps abandonats per a l'alimentació de la fauna silvestre o per a incloure'ls en àrees tallafocs (articles 19.3, 35.2 i 43.2)
  
- Competicions esportives de vehicles amb motor (article 52.3)
  
- Edificacions de nova planta dedicades a activitats turístiques, recreatives, esportives i de lleure i esbargiment (article 55)
  
- Construccions de nova planta destinades a allotjament i restauració (article 56.2)
  
- Construcció d'habitatges aïllats (article 59.4)
  
- Construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola i ramadera extensiva (article 59.5)
  
- Granges cinegètiques i de ramaderia intensiva (article 59.5)
  
- Construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació forestal (article 59.6)
  
- Edificació de nova planta de centres d'ensenyament i culturals lligats al medi (article 60)
  
B.4 Àrees recreatives
  
Usos permissibles
  
A més dels comuns a totes les unitats de zonificació, no estan permesos a les àrees recreatives els següents:
  
- Obres transversals en lleres i barrancs per a la prevenció de possibles revingudes produïdes durant episodis de pluges torrencials (article 11)
  
- Activitat ramadera extensiva amb les limitacions establies en l'article 39
  
- Competicions esportives de vehicles sense motor sobre camins i pistes (article 52.3)
  
- Activitat comercial que es duga a terme en instal·lacions turístiques, recreatives i d'allotjament o restauració que complisquen el que es disposa en els articles 55 i 56 (article 51.2)
  
- Edificacions de nova planta dedicades a activitats turístiques, recreatives, esportives i de lleure i esbargiment, amb els requisits i limitacions establits en l'article 55
  
- Instal·lació d'equipament per a zones recreatives i d'acampada (article 55.5)
  
- Establiments d'allotjament i restauració mitjançant rehabilitació de construccions tradicionals (masos) en les condicions establides en l'article 56.1
  
- Construccions de nova planta destinades a allotjament i restauració (article 56.2)
  
- Rehabilitació o reconstrucció de les construccions tradicionals (masos) amb un increment màxim del volum edificat del 25% amb les condicions i requisits establits en l'article 56.1 (article 59.3)
  
- Edificació de nova planta de centres d'ensenyament i culturals lligats al medi (article 60)
  
- Centres d'ensenyament i culturals lligats al medi mitjançant restauració i rehabilitació de construccions tradicionals (masos) amb els requisits i imitacions establits en els articles 56.1 i 60
  
- Ampliació o modificació del traçat, asfaltatge i construcció de nova planta de vies (article 63, apartats 2 i 3), sempre que no es generen pendents majors al 7% en sòls tous o 15% en sòls durs (article 19.5)
  
- Construcció de preses o dics amb la finalitat d'embassar o desviar aigua o en actuacions de restauració hidrologicoforestal (article 70)
  
Usos no permesos
  
A més dels comuns a totes les unitats de zonificació, no estan permesos a les àrees recreatives els següents:
  
- Rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte la posada en cultiu d'antics camps abandonats per a l'alimentació de la fauna silvestre o per a incloure'ls en àrees tallafocs després de l'autorització de l'administració competent en espais naturals protegits. (articles 19.3, 35.2 i 43.2)
  
- Explotacions mineres a cel obert (article 33)
  
- Activitats industrials de cap tipus (article 50)
  
- Competicions esportives de vehicles amb motor (article 52.3)
  
- Construcció d'habitatges aïllats (article 59.4)
  
- Construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola i ramadera extensiva (article 59.5)
  
- Granges cinegètiques i de ramaderia intensiva (article 59.5)
  
- Construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació forestal (article 59.6)
  
B.5 Àrees urbanes
  
Usos permissibles
  
A més dels comuns a totes les unitats de zonificació, són permissibles a les àrees urbanes els següents:
  
- Activitats industrials (article 50.1)
  
- Activitats comercials, excepte grans superfícies a la urbanització Pinatell (article 51)
  
- Instal·lació d'equipament per a zones recreatives i d'acampada (article 55.5)
  
- Usos i aprofitaments establits en els planejaments urbanístics municipals (article 58.5)
  
- Edificació de nova planta o mitjançant rehabilitació o restauració de construccions tradicionals (masos) de centres d'ensenyament i culturals lligats al medi (article 60)
  
- Ampliació o modificació del traçat, asfaltatge i construcció de nova planta de vies (article 63, apartats 2 i 3), sempre que no es generen pendents majors al 7% en sòls tous o 15% en sòls durs (article 19.5)
  
- Camins de desemboscar l'obertura dels quals requerisca moviments de terra (article 63.4)
  
- Construcció de preses o dics amb la finalitat d'embassar o desviar aigua o en actuacions de restauració hidrologicoforestal (article 70)
  
Usos no permesos
  
A més dels comuns a totes les unitats de zonificació, no estan permesos a les àrees urbanes els següents:
  
- Grans superfícies comercials de venda al detall que tinguen una superfície de sala de venda superior als 600 metres quadrats, a la urbanització Pinatell (Bocairent) (article 51.3)
  
- Els establits en els planejaments urbanístics municipals (article 58.5)
  
ANNEX IV
  
Directrius generals encaminades al desenvolupament de l'àrea d'influència socioeconòmica de la Serra de Mariola
  
L'àrea d'influència socioeconòmica definida pel PORN correspon a un dels principals espais de tradició industrial de la Comunitat Valenciana. En aquest context, l'aprovació i el desenvolupament del PORN repercutirà positivament en la millora de la qualitat de vida dels habitants de la zona. A més, la posada en valor dels recursos naturals de la serra, al marge d'afavorir-ne la conservació i millora, pot contribuir positivament a la dinamització dels municipis de menor grandària de població amb indicadors demogràfics regressius.
  
L'estratègia de desenvolupament que s'ha plantejat al llarg del PORN està vinculada fonamentalment a l'aprofitament sostenible dels recursos naturals existents, i reposa sobre les premisses següents:
  
I. Afavorir el manteniment i desenvolupament de les principals activitats tradicionals, compatibles amb els objectius de conservació, mitjançant l'adopció de mesures de suport a la innovació tecnològica, transformació i comercialització dels productes, que asseguren la rendibilitat de les activitats.
  
II. Desenvolupament autosostenible i manteniment de la diversificació productiva. El desenvolupament autosostenible de la zona no s'ha de polaritzar únicament en el turisme, fins i tot cultural i controlat, ni en qualsevol altre únic sector. En aquest context es planteja:
  
- Manteniment i foment de l'agricultura, ramaderia i de l'activitat forestal de manera ordenada, com activitats que incideixen directament en el manteniment de la població. Això és especialment important en el sector nord de l'àmbit del PORN.
  
- Desenvolupament compatible de les activitats agràries, industrial-artesanal, comercial i turística, estretament complementàries.
  
III. Aquesta diversificació es correspon amb la meta de la «preservació de la diversitat genètica» que planteja la Llei 4/1989: preservació de la diversitat i singularitat vegetal, de la riquesa faunística, així com del patrimoni ecocultural.
  
IV. La pluralitat d'activitats es correspon així mateix amb un plantejament integrat de la protecció; les activitats d'esbargiment, i l'explotació agrària i de silvicultura, han d'arribar a complementar-se.
  
V. Afavorir el reconeixement d'aquesta diversitat i la instrumentació de polítiques diferenciades, especialment en matèria de formació i ocupació per a aquestes zones, que recullen aquest concepte de pluriactivitat.
  
VI. Atorgar un reconeixement especial i preferencial als productes derivats dels aprofitaments anteriors, instrumentant mesures d'ajuda a la comercialització que troben suport en la qualitat, en la procedència d'un espai natural singular com els de la serra de Mariola i la important tasca que compleixen per al manteniment dels seus ecosistemes.
  
VII. Propiciar el manteniment, la qualitat i l'accessibilitat als serveis públics en els municipis més desfavorits.
  
Aquestes condicions han de donar com a resultat assolir un àmbit rural suficientment atractiu, perquè la població trobe en aquests nuclis i territoris la seua manera i el seu lloc de vida, així com les oportunitats suficients de treball per a evitar l'emigració.
  
En línia amb l'estratègia de desenvolupament que s'ha perseguit en l'elaboració del present PORN, es plantegen una sèrie de directrius generals complementàries a les de caràcter sectorial, que tenen com a finalitat el suport al desenvolupament integral de la serra. Per a això es planteja:
  
1. Generació d'ocupació
  
Ha de dur-se a terme una política de generació d'ocupació a la zona i especialment als municipis més desfavorits. Aquesta política hauria de recollir, entre altres, les qüestions següents:
  
- Flexibilitzar els règims de protecció social en funció de les activitats, tant actuals com de nova creació, predominants a la zona.
  
- Facilitats per a la introducció en els contractes de caràcter estacional que s'executen a la zona del caràcter de treballadors «fixos discontinus».
  
- Creació de llocs de treball en relació amb activitats basades en els recursos naturals, en la gestió de l'espai natural protegit i en el desenvolupament d'activitats d'ús públic: guardes, monitors, concessió de serveis, etc.
  
2. Formació/ensenyament
  
La premissa és la formació de recursos humans adaptada a les necessitats de la serra. Per a això es proposa dotar els habitants de la zona d'una formació millor adaptada als oficis que exerciran.
  
Els aspectes a destacar en la formació podrien ser:
  
- En relació amb l'activitat turística: programació de cursos de formació sobre turisme a la zona (gastronomia, monitors, guies de la natura, gestió d'establiments d'allotjament i restauració, etc.).
  
- Medi ambient.
  
- Artesania.
  
- Agricultura i ramaderia.
  
3. Investigació i difusió tècnica.
  
La investigació aplicada ha de ser un instrument clau per a resoldre les limitacions tècniques que dificulten el desenvolupament òptim dels aprofitaments. S'han de promoure programes específics d'investigació i desenvolupament, de cara a aprofitar i conéixer millor els recursos, amb la finalitat d'incidir en la protecció, avaluació i aprofitament dels recursos naturals millor representats a la serra.
  
- Medi físic: estudi i aprofundiment del coneixement del medi natural (vegetació singular, fauna, processos ecològics bàsics, etc.).
  
- Ramaderia: millora de les explotacions ramaderes i de pastures. Estudi de la càrrega ramadera i d'ordenació de pastures en polígons i rotacions.
  
- Caça: estudi de les poblacions de les espècies cinegètiques. Tècniques de maneig i gestió de l'aprofitament cinegètic.
  
ANNEX V
  
Directrius i previsions en relació amb les polítiques, plans i actuacions sectorials
  
Directrius en relació amb l'activitat agrària
  
I. Desenvolupament de programes encaminats a afavorir el manteniment de cultius arbrats, com l'ametler, pomera, garrofer o olivera, aquests dos últims d'alt valor ambiental, a través de la millora de la qualitat dels productes, creació de denominacions d'origen, ajudes al manteniment de cultius, cooperatives de comercialització de productes, etc.
  
II. Incentivació del cultiu d'espècies aromàtiques i la cerca de canals de comercialització, incloent-hi la consolidació de les iniciatives existents de creació d'una indústria basada en la destil·lació, transformació i envasament d'aquests productes.
  
III. Realització d'estudis de viabilitat per a avaluar les possibilitats de producció i comercialització dels productes anteriorment ressenyats.
  
IV. Potenciació de l'apicultura, com a recurs tradicional de la zona.
  
V. Elaborar un pla d'aprofitament ramader que permeta l'ordenació d'aquesta activitat de manera compatible amb el manteniment de la vegetació silvestre i, al mateix temps, contribuïsca al control de la vegetació per a reduir els riscos d'incendi forestal.
  
VI. Incentivació de l'organització d'agricultors i ramaders en entitats professionals, sindicals o d'altre tipus, i foment de la seua participació a través dels consells municipals agraris o d'altres organismes que s'hi puguen crear per a l'àmbit de la serra de Mariola.
  
VII. Els instruments de planificació i gestió de l'activitat agrícola i ramadera previstos, tant en aquestes normes com en la legislació sectorial, han d'incorporar entre els seus criteris bàsics la consideració de la serra de Mariola com un unitat agrària, amb una problemàtica i unes característiques comunes.
  
Directrius de la política forestal
  
I. Fomentar la conversió del matoll en bosc madur.
  
II. Protecció de l'ampliació de la coberta vegetal en el major nombre d'estrats possible per a millorar la conservació dels sòls.
  
III. Diversificació del paisatge rural mitjançant la conservació i recuperació d'enclavaments forestals en zones agrícoles.
  
IV. Inclusió de línies de subvenció ben dotades per a la realització de treballs de conservació i millora, a l'empara de la Llei de Pressupostos i la Llei d'Hisenda Pública Valenciana.
  
V. Promoció per l'administració de la formació d'un voluntariat per a la cooperació en prevenció d'incendis en l'àmbit del PORN.
  
VI. Foment de pràctiques que permeten la substitució de la crema de residus agraris i forestal per altres sistemes alternatius d'eliminació: establiment de línies de subvenció, activitats de formació i difusió.
  
VII. Els instruments de planificació o gestió forestal previstos, tant en aquestes normes com en la legislació sectorial, han d'incorporar entre els seus criteris bàsics la consideració del territori des d'una perspectiva global davant els possibles efectes de grans incendis, de manera que s'aconseguisquen estructures amb un alt grau d'autodefensa davant d'aquests últims.
  
Directrius per al desenvolupament d'activitats d'investigació, educatives, turístiques i recreatives
  
El pla d'ordenació de l'ús públic ha de recollir els criteris generals següents:
  
I. Distribució regular de les instal·lacions i equipaments. Com a criteri general, les zones recreatives s'han de situar en zones de vora forestal, a prop de les vies de comunicació i, sempre que siga possible, de poblacions, tenint cura de no alterar l'equilibri natural i amb mesures de prevenció d'incendis a les zones i la seua àrea d'influència. S'ha de fomentar la creació de places turístiques en els nuclis urbans mitjançant la transformació d'habitatges desocupats en hotels, pensions o hostals. En qualsevol cas, les zones d'alta capacitat s'han de situar a la franja perimetral de la serra, evitant zones d'acollida massives a l'interior. Pels voltants d'aquestes instal·lacions es poden condicionar itineraris o senderes que permeten accedir a llocs d'interés per al visitant (restes històriques, vistes panoràmiques, fonts, etc.).
  
II. Les zones considerades de major valor ambiental han de quedar restringides a l'ús públic, evitant-hi la instal·lació d'equipaments i limitant-hi l'accés de visitants.
  
III. Les zones d'ús públic intensiu han d'estar convenientment dotades de l'equipament necessari: estacionament, senyalització, proveïment d'aigua, sanitaris, contenidors de residus, taules i bancs, jocs infantils, etc. El manteniment de les instal·lacions pot realitzar-se mitjançant concessions que apliquen el cobrament de taxes per a l'ús de determinats serveis (taules, aparcaments, etc.).
  
IV. La vegetació de les àrees perimetrals a les zones d'ús públic ha de ser convenientment tractada per a evitar el risc d'incendi, reduint-ne la combustibilitat (podes, estassades, etc.). Igualment, s'han de prendre mesures de prevenció que incloguen informació als visitants i vigilància.
  
V. La realització i senyalització de senderes i itineraris per a recorreguts a peu, a cavall o en bicicleta, s'ha de recolzar en camins ja existents i vies pecuàries, evitant que passen per zones sensibles i articulant aquesta oferta amb les zones d'acampada i centres de restauració i allotjament de pobles (restaurants i albergs).
  
VI. Les àrees d'ús públic s'han de dotar de vigilància i s'han de trobar convenientment senyalitzades, de la mateixa manera que és necessari senyalitzar convenientment els itineraris, per tal d'evitar l'accés dels visitants a zones fràgils.
  
VII. El pla d'ordenació de l'ús públic ha de començar per un estudi de la demanda basat en l'anàlisi de la utilització de la xarxa viària, prospecció de les àrees naturals, enquestes, etc. Això ha de permetre adequar l'oferta a la demanda real i potencial existent.
  
VIII. El pla ha d'establir la distribució de les diferents àrees d'ús públic i la tipologia d'aquestes: intensives, extensives, àrees d'acampada, etc., definint les condicions i característiques que han de servir de base a l'elaboració dels corresponents projectes d'actuació (capacitat, instal·lacions i equipament necessari, itineraris, articulació entre les diferents àrees, vigilància, informació, senyalització, gestió, etc.).
  
IX. Per a la planificació dels itineraris i senderes, cal començar per un inventari i caracterització de la xarxa viària rural, considerant especialment les senderes i itineraris ja utilitzats (senyalitzats o no) i les àrees recreatives previstes o existents. A partir d'aquesta informació i dels criteris establits en les primeres fases de la planificació, s'ha de realitzar una tipologia d'itineraris considerant-ne la finalitat, longitud, dificultat, mitjà a utilitzar, així com les actuacions necessàries per a la posada en servei, incloent-hi la senyalització i, si és el cas, el disseny de guies.
  
X. Els projectes d'actuació han de tenir en compte com a elements de partida, a més del que s'assenyala en el pla d'ús públic, l'adequació del disseny als fins proposats quant a la tipologia d'usos com a intensitat, ha de ser compatible amb el paisatge i els usos de la zona. Els projectes han de considerar, almenys, els aspectes següents:
  
- Tipologia i emplaçament d'edificis i estructures.
  
- Circulació: moviment de vehicles, accessos, aparcaments, controls, senyalització, etc.
  
- Tractament de superfícies i tancaments.
  
- Emplaçament i característiques de les instal·lacions per a les diferents àrees i usos previstos: acampada fixa o temporal, pícnic, descans, jocs infantils, activitats esportives, etc.
  
- Plantacions.
  
- Necessitats i previsions econòmiques per al funcionament, manteniment, vigilància, conservació i millora.
  
XI. En relació amb l'ús científic i didacticonaturalístic: a més de les instal·lacions i equipament específic per a dur a terme activitats didàctiques i educatives (senderes i itineraris ecològics i d'interpretació), aules de naturalesa, centres d'informació i interpretació, etc., de què ha de disposar l'espai natural protegit, sempre que siga possible s'han d'aprofitar les instal·lacions d'ús públic (àrees recreatives, senderes, etc.) per a fins educativoambientals: cartells i fullets informatius sobre els valors naturals i culturals i sobre normes de comportament dels visitants, etc.
  
Directrius de política urbanística i d'habitatge
  
I. El creixement urbanístic dels municipis s'ha de realitzar sobre els terrenys de menor valor natural i cultural. És indispensable l'aplicació d'una disciplina urbanística estricta per part dels ajuntaments, evitant que l'edificació il·legal en sòl no urbanitzable es mantinga en el futur. L'administració autonòmica ha d'establir mesures subsidiàries de control en cas d'incompliment per part de les entitats locals.
  
II. El sòl classificat com a urbanitzable, les obres d'urbanització del qual no hagen sigut executades, s'ha de revisar per a una possible desclassificació. Igualment, en el cas d'urbanitzacions de segons residència classificades com a sòl urbà en què passat el termini establit en la legislació del sòl no s'hagen edificat els solars, s'ha d'exigir la cessió dels aprofitaments en els termes previstos per la legislació urbanística.
  
III. La política de l'habitatge s'ha d'orientar a resoldre el dèficit de l'oferta d'habitatges per a allotjament turístic en els nuclis urbans; i a proporcionar els mitjans tècnics i econòmics per a resoldre les dificultats que plategen els elevats costos econòmics per a la rehabilitació d'habitatges.
  
IV. La rehabilitació d'habitatge no ha de comportar la pèrdua del seu caràcter tradicional i les seues característiques constructives.
  
V. Respecte de la rehabilitació d'habitatges, l'assistència tècnica i la dotació financera són dos instruments fonamentals per a resoldre el problema existent en l'actualitat. La dotació d'una línia específica de rehabilitació pot ser un instrument important per a dur-la a terme.
  
VI. El planejament urbanístic vigent, així com el que s'aprove en el futur, ha d'incorporar en les seues ordenances els criteris i normes assenyalats en aquest pla que els siguen aplicables.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3978, del 11-04-2001 (2001/3290)

DECRETO 76/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Mariola.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2001/02/04/76/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3978

Fecha DOGV
:   11-04-2001

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2001/3290

CVE


Fecha del documento
:   04-02-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Alcoy](javascript:void(0))
    * [Banyeres de Mariola](javascript:void(0))
    * [Alfafara](javascript:void(0))
    * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [Muro de Alcoy](javascript:void(0))
    * [Bocairent](javascript:void(0))
    * [Agres](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 76/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Mariola. [2001/X3290]
  
La Sierra de Mariola, situada entre las comarcas de L'Alcoià, El Comtat y La Vall d'Albaida, constituye uno de los territorios valencianos en los que se concentran en mayor medida valores medioambientales, paisajísticos y socioculturales de especial relevancia. Constituida mayoritariamente por materiales calizos, la intensa actividad tectónica ha generado un macizo de orientación predominante de suroeste a noreste ?como corresponde al contexto de las sierras béticas en el cual se encuadra- y de una topografía muy variada, que alcanza su máxima agresividad en el extremo nororiental, sector en el que se sitúan también las máximas alturas, presididas por los 1.389 metros del emblemático Montcabrer.
  
Los importantes acuíferos de Mariola, reconocidos ya por Cavanilles, dan lugar a innumerables fuentes, manantiales y surgencias que salpican toda la superficie de la sierra. Tres cuencas hidrográficas se originan en este importante núcleo hidrogeológico: la del Barxell-Serpis (con importantes corrientes secundarias nacidas también en la sierra, como el río de Agres), la del río Clariano, afluente del Albaida i el Xúquer, y la del Vinalopó.
  
El poblamiento vegetal ha contribuido desde antiguo a la fama naturalística de Mariola: más de mil doscientas especies de vegetales superiores han sido catalogadas en la zona. Sin que la cubierta vegetal pueda calificarse actualmente como excepcionalmente conservada, muchas áreas de la sierra conservan aún interesantes restos de los antiguos ecosistemas forestales, dominados por especies como carrascas, fresnos floridos, arces, tejos, etc. También los pinares encuentran una amplia representación en Mariola, así como los matorrales y salviares, fruto a menudo de la degradación ?a veces traumática- de formaciones más maduras, pero en los que prosperan muchas de las plantas aromáticas y medicinales que han hecho conocida la sierra. La fauna, aunque amenazada por la progresiva destrucción y antropización de los hábitats, conserva buenas poblaciones de muchas especies de interés, como rapaces (águila real, águila perdicera, halcón peregrino, gavilán y búho real) o carnívoros, entre los cuales pueden destacarse el gato montés, la gineta, la garduña o el tejón.
  
Los restos patrimoniales encuentran una representación relevante en Mariola: numerosos yacimientos arqueológicos, algunos de ellos de valor excepcional ?como la cueva de la Sarsa, El Salt o la muela de Agres, entre otros?, aparecen por toda la zona, abarcando desde el paleolítico medio hasta la época medieval, pasando por el neolítico, el bronce, la cultura ibérica, la romanidad tardía o el intenso poblamiento andalusí. También el patrimonio etnológico se encuentra bien presente, destacando por su peculiaridad el conjunto de caves o pous de neu ?algunos de ellos, como la cava d'Agres o la de Don Miguel, con características realmente monumentales- o los diversos castillos, como los de Cocentaina y Agres.
  
Pero el carácter probablemente más importante de Mariola es el que deriva precisamente de su larga historia de ocupación e interacción humana. Una historia a lo largo de la cual los diversos usos ejercidos sobre los recursos naturales de la sierra han acabado configurando un excepcional mosaico de ecosistemas y paisajes ?desde los restos forestales mejor conservados a los rústicos cultivos de montaña, desde las antropizadas riberas a los riscos más inaccesibles- que sintetizan, como pocos territorios valencianos, las características básicas y las peculiaridades de la media montaña mediterránea, y que han hecho de la sierra una verdadera seña de identidad para los pueblos que la circundan. Un mosaico, con todo, que a pesar de su valor e interés no ha permanecido lógicamente ajeno a los cambios y alteraciones recientemente experimentados por el mundo rural, hasta el punto que la confluencia y la reiteración de procesos destructivos ?el abandono de cultivos y otros usos tradicionales, la urbanización incontrolada, los incendios forestales, las extracciones de agua, y muchos otros- han llegado a poner en peligro el mantenimiento de las características básicas de la sierra, y han hecho necesario el establecimiento de medidas de gestión activa dirigidas a su conservación, una conservación que, en todo caso, no puede ser ajena a la población que secularmente ?y de forma directa o indirecta- ha configurado el paisaje de Mariola, y cuya participación e implicación en la preservación de la sierra resulta imprescindible
  
Por estas razones, y de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, la Conselleria de Medio Ambiente acordó, mediante la Orden de 30 de marzo de 1995 (DOGV 2.518, de 30 de mayo de 1995), iniciar el procedimiento de elaboración y aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de la Sierra de Mariola. Cabe recordar que, según la mencionada Ley, los PORN se configuran como instrumentos fundamentales para una correcta planificación de los recursos naturales, estableciéndose en el artículo 32 y siguientes de la Ley su concepto, ámbito, contenido, efectos y tramitación.
  
De acuerdo con esta normativa y atendiendo a las relevantes características ambientales de Mariola, a las que se ha hecho referencia anteriormente, se ha procedido a la elaboración del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de este ámbito. Su tramitación se ha completado según lo establecido en el artículo 36 de la anteriormente citada Ley 11/1994. También según el artículo 36.2 de esta norma, el PORN ha sido sometido a consulta del Consejo Asesor y de Participación de Medio Ambiente.
  
De acuerdo con ello, a propuesta del conseller de Medio Ambiente y previa deliberación del Gobierno Valenciano, en la reunión del día 2 de abril de 2001,
  
DISPONGO
  
Artículo único
  
1. En cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 32 y siguientes de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, se aprueba definitivamente el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Mariola.
  
2. Como anexo a este decreto, se recoge la normativa del mencionado plan.
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL
  
Se faculta al conseller de Medio Ambiente, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas necesarias para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente Decreto.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 2 de abril de 2001
  
El presidente de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
El conseller de Medio Ambiente,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANEXO
  
Normativa del plan de ordenación de los recursos naturales de la Sierra de Mariola
  
TÍTULO I
  
Disposiciones generales
  
Artículo 1. Naturaleza del Plan
  
El presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Serra de Mariola se redacta al amparo del capítulo II del Título III de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.423, de 9.1.1995) y del artículo 4 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestre (BOE núm. 74, de 28.3.1989).
  
Artículo 2. Finalidad
  
El presente Plan tiene por finalidad definir y señalar el estado de conservación de los recursos naturales y ecosistemas, determinar las limitaciones y el régimen de ordenación de los diversos usos y actividades admisibles en el espacio a proteger y en sus áreas de amortiguación de impactos, promover la aplicación de medidas de conservación, restauración y mejora de los recursos naturales, y formular criterios orientadores de las políticas sectoriales y ordenadores de las actividades económicas y sociales, públicas y privadas, para que sean compatibles con la conservación de los recursos naturales.
  
Artículo 3. Ámbito
  
El ámbito del presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Serra de Mariola comprende parte de los términos municipales de Agres, Alcoi, Alfafara, Banyeres de Mariola, Bocairent, Cocentaina y Muro de Alcoy. Sus límites vienen determinados por las carreteras principales que comunican entre sí estas localidades: La carretera N-340 entre Alcoi, Cocentaina y Muro de Alcoy; entre Muro, Agres y Alfafara, la A-202 y la A-203; entre Alfafara y Bocairent, la A-203 y la C-3316; entre Bocairent y Banyeres de Mariola, la C-3316 y la C-3313; y entre Banyeres de Mariola y Alcoi, la C-3313. En el área urbana de Alcoy el límite lo constituye la vía abandonada del ferrocarril Alcoi-Alicante y la vía del ferrocarril Alcoi-Xàtiva; también se excluyen los núcleos urbanos de Cocentaina y Banyeres de Mariola.
  
Artículo 4. Área de Influencia Socioeconómica
  
De acuerdo con los artículos 21 y 22 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.423, de 9.1.1995) y con el artículo 18.2 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres (BOE núm. 74, de 28.03.1989), se declara como Área de Influencia Socioeconómica del Parque Natural de la Serra de Mariola los términos municipales completos de Agres, Alcoi, Alfafara, Banyeres de Mariola, Bocairent, Cocentaina y Muro de Alcoy.
  
Artículo 5. Efectos
  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales será obligatorio y ejecutivo en todo lo que afecte a la conservación, protección o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales, constituyendo sus disposiciones un límite para cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial o física. El Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Serra de Mariola se atendrá a los criterios y directrices formulados en el presente PORN.
  
2. El planeamiento urbanístico y territorial que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales deberá ajustarse a las determinaciones contenidas en el mismo.
  
3. Así mismo, tendrá carácter indicativo respecto a cualesquiera otras actuaciones, planes o programas sectoriales y sus determinaciones se aplicarán subsidiariamente, sin perjuicio de la prevalencia de este plan en las materias a que se refiere el párrafo 1 de este artículo.
  
Artículo 6. Vigencia y revisión
  
1. Las determinaciones del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales entrarán en vigor al día siguiente de la publicación de su aprobación definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El PORN tendrá vigencia indefinida.
  
2. La revisión o modificación de las determinaciones del PORN podrán realizarse en cualquier momento por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación, a propuesta de la administración competente en espacios naturales protegidos, siguiendo los mismos trámites que se han seguido para su aprobación, según lo dispuesto en el artículo 36 de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
3. No se considerará revisión del PORN la alteración de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pueda introducir el Planeamiento Urbanístico que se apruebe con posterioridad, siempre que dicha alteración suponga un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.
  
Artículo 7. Interpretación
  
1. En la interpretación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la Memoria Informativa y Justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del Plan.
  
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del Plan prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la Memoria de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.
  
3. En la aplicación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejada un mayor grado de protección de los valores naturales del ámbito del PORN.
  
TÍTULO II
  
Zonificación
  
Artículo 8. Cartografía y unidades de zonificación
  
1. Teniendo en cuenta los usos actuales y la calidad ambiental del territorio, así como el modelo de normativa aplicado, se ha dividido el ámbito del PORN en las siguientes unidades y subunidades de zonificación, ordenadas de mayor a menor régimen protector:
  
A. Parque Natural de la Serra de Mariola
  
A.1 Áreas de Protección Integral
  
A.2 Áreas de Protección Ecológica
  
A.3 Áreas de Protección Paisajística
  
B. Áreas de Amortiguación
  
B.1 Áreas Forestales
  
B.2 Áreas Agrícolas
  
B.3 Áreas de Actividades Extractivas
  
B.4. Áreas Recreativas
  
B.5. Áreas Urbanas
  
2. Todas las unidades y subunidades de zonificación se han grafiado en la Cartografía de Zonificación anexa a esta normativa. Originales de dicha Cartografía de Zonificación están depositados en los servicios territoriales de la Conselleria de Medi Ambient de Alicante y Valencia, así como en el Servicio de Espacios Naturales de la Conselleria de Medi Ambient (servicios centrales).
  
Artículo 9. Parque Natural de la Serra de Mariola
  
1. La figura de espacio natural protegido cuya aplicación se estima más conveniente para las zonas de mayor valor ambiental de la Serra de Mariola es la de Parque Natural. La descripción del límite del Parque Natural se realiza en el anexo I de esta normativa.
  
2. Dentro de la unidad de zonificación denominada Parque Natural de la Serra de Mariola se distinguen 3 subunidades:
  
- Áreas de Protección Integral: Abarcan las zonas de máximo valor natural de la sierra, para las que se establece una mayor restricción de usos.
  
- Áreas de Protección Ecológica: Están constituidas por terrenos forestales no incluidos en la anterior subunidad. El principal criterio de gestión es la restauración de la cubierta vegetal en las zonas degradadas.
  
- Áreas de Protección Paisajística: Se trata de campos de cultivo enclavados dentro de las Áreas de Protección Ecológica. El principal criterio de gestión es el mantenimiento de la actividad agrícola tradicional.
  
Artículo 10. Áreas de Amortiguación
  
1. La unidad de zonificación denominada Áreas de Amortiguación incluye básicamente los campos de cultivo periféricos de la sierra, a los que se han añadido los terrenos dedicados a aprovechamientos extractivos, recreativos y urbanísticos. Su función es la de absorber los usos más impactantes, para evitar que se realicen en otras zonas más sensibles y de mayor valor natural.
  
2. Dentro de la unidad de zonificación denominada Áreas de Amortiguación se han distinguido cinco subunidades:
  
- Áreas Forestales: Constituyen los corredores forestales de contacto de la Serra de Mariola con los espacios naturales circundantes. Incluyen los tramos de todas las vías pecuarias que atraviesan Áreas Agrícolas y Áreas de Actividades Extractivas, tramos que se incorporarán a la cartografía de zonificación del PORN a medida que vayan deslindándose.
  
- Áreas Agrícolas: Son los campos de cultivo de las Áreas de Amortiguación
  
- Áreas de Actividades Extractivas: Incluyen las canteras y explotaciones anejas en funcionamiento en el momento de aprobación del PORN.
  
- Áreas Recreativas: Abarca los terrenos en los que es autorizable la construcción de edificios e instalaciones destinados al uso recreativo o educativo en las siguientes zonas: Font del Tarragó (Alfafara), Molí Mató (Agres), Santuari de la Mare de Déu d'Agres (Agres), Cámping La Querola (Muro), Sant Cristòfol (Cocentaina), Santa Bàrbara (Cocentaina), Les Foietes (Cocentaina), El Preventori (Alcoi), Font de Mariola (Bocairent) y Cámping Les Fonts de Mariola (Bocairent).
  
- Áreas Urbanas: Incluye los suelos urbanos y urbanizables establecidos por los planeamientos urbanísticos municipales vigentes en el momento de aprobación del PORN. En estas áreas se permiten los usos y aprovechamientos previstos por dichos planeamientos urbanísticos.
  
TÍTULO III
  
Normas de regulación de usos y actividades
  
y directrices orientadoras de la política sectorial
  
CAPÍTULO I
  
Normas sobre protección de recursos y del dominio público
  
SECCIÓN PRIMERA
  
Protección de recursos hidrológicos
  
Artículo 11. Calidad del agua
  
Con carácter general, en todo el ámbito del PORN, quedan prohibidos aquellos usos y actividades que contribuyan a deteriorar la calidad de las aguas, así como aquellas actuaciones, obras e infraestructuras que puedan dificultar el flujo hídrico o supongan manifiestamente un manejo no racional del mismo. Excepcionalmente, la Conselleria de Medi Ambient podría autorizar, fuera de las Áreas de Protección Integral, la realización de pequeñas obras transversales para la prevención de posibles avenidas producidas durante episodios de lluvias torrenciales.
  
Artículo 12. Cauces, riberas y márgenes
  
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, no pudiendo realizarse, en ningún caso, su canalización permanente o dragado, a excepción de los tramos urbanos o aquellas obras debidamente autorizadas y justificadas por su interés público.
  
2. Se instará al organismo de cuenca a proceder a la iniciación de los trámites precisos para la realización del apeo y deslinde de los cauces públicos, definiéndose las zonas de servidumbre y policía y con prioridad en los tramos incluidos en las Áreas de Protección Integral.
  
3. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía de la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. Las excepcionales labores de limpieza y desbroce selectivo motivadas por el riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida requerirán el informe favorable previo de la administración competente en espacios naturales protegidos.
  
4. No se podrá ocupar el dominio público hidráulico ni su zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes, o temporales, salvo las debidamente autorizadas y justificadas por su interés público; tampoco se permite la extracción de áridos, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de los cauces.
  
5. En las riberas de ríos, ramblas y barrancos y en las masas de agua, las actividades y usos no prohibidos por este Plan y que deban contar con autorización del Organismo de Cuenca, precisarán además con carácter previo a ésta, informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos.
  
Artículo 13. Protección de aguas subterráneas
  
1. No se permite el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.
  
2. La construcción de fosas sépticas para el saneamiento de viviendas aisladas y áreas recreativas sólo podrá ser autorizada cuando se den las suficientes garantías de que no suponen riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas y existan razones justificadas que impidan su conexión a la red de alcantarillado.
  
3. En la explotación de los acuíferos se tenderá a ajustar las extracciones totales en el año medio con los recursos renovables estimados, con el objetivo de mantener lo más estable posible el nivel piezométrico.
  
Artículo 14. Vertidos
  
1. Los vertidos de aguas residuales y sus posibles efectos sobre las aguas superficiales y subterráneas quedan regulados de manera general por los artículos 92 y siguientes de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, modificados por la Ley 46/1999, de 13 de diciembre.
  
2. No se permitirá el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales de origen urbano al dominio público hidráulico, salvo en el caso de viviendas aisladas en el campo, granjas avícolas y cunícolas de menos de 100 unidades y estabulaciones de ganado mayor con menos de 10 cabezas. En cualquier caso, el vertido deberá ser autorizado por el Organismo de Cuenca, y nunca podrá realizarse dentro de los perímetros de protección de 500 metros alrededor de las captaciones de agua potable.
  
3. En el caso de explotaciones ganaderas aisladas mayores que las señaladas en el párrafo anterior, o explotaciones menores próximas entre sí de modo que pueda producirse un efecto acumulativo del vertido y sumen en total un número de cabezas superior al límite establecido en el párrafo anterior, deberán contar, necesariamente, con sistema de depuración de residuos previamente a su vertido a cauce público. Será necesario informe favorable previo de la administración competente en espacios naturales protegidos para el establecimiento de estas explotaciones y las instalaciones de depuración necesarias para garantizar su inocuidad respecto del medio acuático, sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación de impacto ambiental.
  
4. Se considerará que dos o más explotaciones tienen efecto acumulativo cuando el vertido a dominio público hidráulico de cada una de ellas diste entre sí menos de 500 metros.
  
5. Para la concesión de licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, exceptuando las autorizadas para conectar directamente con la red general de alcantarillado, se exigirá la justificación del tratamiento que hayan de darse a los mismos para evitar la contaminación de las aguas superficiales o subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que las aguas resultantes no sobrepasen los límites establecidos en la legislación sectorial.
  
6. La efectividad de la licencia quedará condicionada en todo caso a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.
  
7. Para la expedición de licencia de primera ocupación o licencia de apertura relativas a actividades incursas en el párrafo 5, deberá aportarse la autorización de vertido, expedida por el Organismo de Cuenca, previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos.
  
8. Los vertidos industriales a las redes generales de saneamiento serán autorizados cuando dichos vertidos sean asimilables a los de naturaleza urbana en lo referido a su carga contaminante. En el caso de que el efluente no sea asimilable por el tratamiento urbano previsto, deberán adecuarse las características de dichos efluentes a los objetivos de calidad establecidos mediante las oportunas Ordenanzas de Vertido. En cualquier caso, se prohibe el vertido directo o indirecto de efluentes industriales sin depuración al dominio público hidráulico.
  
9. En el dominio público hidráulico y sus zonas de servidumbre y policía, no se permite el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o que puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o de degradación de su entorno; salvo en los casos de limpieza, de acuerdo con lo previsto en el artículo 49 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico. A estos efectos, deberá procederse a la clausura y sellado de los vertederos incontrolados existentes en la zona.
  
Artículo 15. Captaciones de agua
  
1. Las aperturas de pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del PORN deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos. Las nuevas captaciones requerirán autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, previo informe de la administración competente en espacios naturales protegidos.
  
2. Para la obtención de licencia urbanística o de apertura correspondiente a actividades industriales o mineras y para usos residenciales, será necesario justificar debidamente la existencia de la dotación de agua necesaria.
  
Artículo 16. Protección de fuentes y manantiales
  
Las obras de cualquier tipo que se pudieran realizar en el ámbito inmediato de las numerosas fuentes y manantiales existentes en la Sierra deberán garantizar su permanencia y respetarán su tipología tradicional. Los posibles aprovechamientos de sus aguas deberán garantizar el mantenimiento de un caudal mínimo para su uso por los excursionistas y la fauna silvestre.
  
SECCIÓN SEGUNDA
  
Protección de los suelos
  
Artículo 17. Movimientos de tierras
  
1. Quedan sometidas al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, las actividades que acarreen movimientos de tierra previstas en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental (DOGV núm. 1.412, de 30.10.1990) y en el artículo 162 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.07.1995).
  
2. No se consideran movimientos de tierra a los efectos del apartado anterior, las labores de preparación y acondicionamiento de tierras de cultivo, relacionadas con el normal desarrollo de la actividad agrícola.
  
Artículo 18. Conservación de la cubierta vegetal
  
Se consideran prioritarias, en el ámbito del PORN, todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos. Se favorecerá el mantenimiento de los cultivos leñosos.
  
Artículo 19. Prácticas de conservación de suelos
  
1. En el ámbito del Parque Natural de la Serra de Mariola no se podrá proceder a la destrucción de bancales y márgenes de éstos, así como a las transformaciones agrícolas y labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación. En las Áreas Agrícolas podrán realizarse estas actuaciones, previa autorización de la administración competente en espacios naturales protegidos, siempre que se consideren debidamente justificadas y no supongan un incremento inadmisible del riesgo de erosión.
  
2. De acuerdo con lo previsto en el artículo 28 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.168, de 21.12.1993), la administración cuidará de la estabilización y regeneración de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas. La estabilización y regeneración de terrenos podrá ser impuesta a los propietarios por razones ecológicas o de conservación de suelos.
  
3. Se prohibe con carácter general la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 35.2, así como la utilización sobre terrenos incultos de métodos de repoblación forestal distintos del ahoyado o la apertura de casillas.
  
4. No se permite la realización de aterrazamientos de suelos, salvo en proyectos de corrección de taludes u obras para el control de la erosión en suelos agrícolas.
  
5. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 63 (Red viaria), la ampliación o modificación del trazado, así como la construcción de vías de acceso de cualquier naturaleza, no podrá realizarse cuando se generen pendientes superiores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros.
  
6. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatoria la fijación de éstos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Se podrán permitir las actuaciones de obra civil siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística.
  
SECCIÓN TERCERA
  
Protección de la vegetación silvestre
  
Artículo 20. Formaciones vegetales
  
Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del presente Plan, todas aquellas no cultivadas o resultantes de la actividad agrícola.
  
Artículo 21. Tala y recolección
  
1. En las Áreas Forestales, las Áreas de Protección Ecológica y las Áreas de Protección Integral, se prohibe con carácter general y sin perjuicio de lo dispuesto en los siguientes puntos de este artículo, dañar, mutilar, talar o recolectar cualquier especimen vegetal silvestre, salvo autorización expresa de la administración competente en espacios naturales protegidos por razones fitosanitarias, para la mejora de las formaciones arboladas, para la reproducción de especies vegetales o para la investigación. Esta prohibición también se aplicará en todo el ámbito del PORN para los árboles cultivados de interés etnoagrario como el acerolero o ceroler (Crataegus azarolus), el serbal o servera (Sorbus domestica), el nispolero o nyesprer (Mespilus germanica), o el azufaifo o ginjoler (Ziziphus jujuba).
  
2. La recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales requerirá autorización expresa de la administración forestal previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos. En la solicitud de autorización deberán constar la especie a recolectar, la cantidad de ejemplares o su equivalente en peso, el período y área de recolección, las partes del vegetal a recolectar, etc.
  
3. La tala de árboles con fines de aprovechamiento forestal, que únicamente podrá afectar a pinos y chopos, requerirá la autorización de la administración forestal, previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos. La tala de carrascas sólo se podrá autorizar por razones fitosanitarias o para la mejora de las formaciones arboladas.
  
4. Se permite la recolección consuetudinaria de frutos y semillas y la siega de plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, moras, etc., siempre que exista consentimiento tácito del propietario y sin perjuicio de lo establecido en la Orden de 16 de septiembre de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se regula la recolección de setas y otros hongos en el territorio de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.870, de 15.11.1996) y de las limitaciones específicas que la administración competente en espacios naturales protegidos pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o fauna.
  
Artículo 22. Regeneraciones y plantaciones
  
1. Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán por objetivo la formación y potenciación de las comunidades vegetales naturales características del ámbito del PORN, en sus distintos estadios de desarrollo.
  
2. No se permite la introducción y repoblación con especies exóticas, entendiéndose éstas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la vegetación silvestre del ámbito del PORN. Cuando estas especies estén destinadas a jardines públicos o áreas cultivadas deberá garantizarse el control de la especie evitando su invasión en el ámbito del PORN; en cualquier caso, se prohibe la plantación de especies de reconocido carácter invasor.
  
3. Es necesaria la autorización de la administración forestal, previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos, para realizar cualquier modificación de la estructura vegetal de una finca forestal (entresacas, cortas de mejora y saneamiento, podas de formación, aclareos, limpias, talas, etc.), siendo necesaria la presentación de un documento en el que se especifiquen las acciones que se pretenden llevar a cabo y al que deberían ajustarse los trabajos a realizar.
  
4. La introducción y reintroducción de especies autóctonas que no existan actualmente en la zona y el modo de realizarla, requerirán la autorización de la administración competente en protección de especies, previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos.
  
SECCIÓN CUARTA
  
Protección de la fauna
  
Artículo 23. Protección de la fauna silvestre
  
1. En aplicación del artículo 26.4 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna silvestre (BOE núm. 74, de 28.03.1989), no se permiten con carácter general las actividades que puedan comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna silvestre tales como la destrucción de nidos y madrigueras, tráfico, manipulación y comercio de crías, huevos y adultos.
  
2. Se deberá respetar, en todo caso, la normativa establecida en el Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, del Gobierno Valenciano, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna y se establecen categorías y normas de protección de la fauna (DOGV núm. 2.431, de 19.01.1995), y el Real Decreto 1.095/1989, de 8 de septiembre, por el que se establecen las especies que pueden ser objeto de caza y pesca y normas para su protección (BOE núm. 218, de 12.09.1989), así como la demás legislación por la que se protegen determinadas especies de fauna.
  
Las autorizaciones excepcionales para el control de la población de especies potencialmente perjudiciales para la agricultura, ganadería, bosques, caza, pesca, fauna silvestre o salud pública, mediante cualquier procedimiento de captura o muerte (batidas, esperas, métodos masivos o no selectivos, etc.), requerirán el informe favorable previo de la administración competente en espacios naturales protegidos. Se realizará un estricto seguimiento y control de dichas autorizaciones.
  
3. Sin perjuicio de lo establecido en el artículo 52, que regula la circulación de personas y vehículos, para evitar molestias a la fauna durante su época de reproducción, los aprovechamientos forestales, tratamientos selvícolas y otras actividades potencialmente perturbadoras se realizarán desde el mes de agosto al de febrero, ambos inclusive, excepto en los lugares donde se tenga constancia de la cría de especies más tempraneras (grandes águilas, búhos, tejón, garduña,...) donde tampoco se permitirán en enero ni febrero. Excepcionalmente podrán autorizarse otros periodos de ejecución distintos previo informe favorable de la administración competente en especies protegidas.
  
4. Se procederá al estudio de la permeabilidad para la fauna silvestre de las carreteras existentes en el ámbito del PORN, incluídas las que lo delimitan, así como de las posibles medidas correctoras que garanticen dicha permabilidad. De acuerdo con las disponibilidades presupuestarias y las prioridades que se establezcan por la importancia del impacto sobre la fauna, se ejecutarán las obras de corrección por las administraciones titulares de las carreteras o por la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Artículo 24. Repoblación o suelta de animales
  
1. No se podrá repoblar o soltar especies animales exóticas, entendiéndose por tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la fauna del ámbito del PORN, salvo la utilización de especies para el control biológico de plagas que realice o autorice la administración competente en este campo, previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos.
  
2. En relación con las especies autóctonas, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 5 del Real Decreto 1.095/1989, de 8 de septiembre, por el que se establecen las especies que pueden ser objeto de caza y pesca y normas para su protección (BOE núm. 218, de 12.09.1989) en lo referente a especies cinegéticas y piscícolas, y en el artículo 12 del Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, del Gobierno Valenciano, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna y se establecen categorías y normas de protección de la fauna (DOGV núm. 2.431, de 19.01.1995) para especies catalogadas y protegidas, la introducción y reintroducción de especies o el reforzamiento de poblaciones, y el modo de realizarlas, requerirá la autorización de la administración competente en protección de especies, previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos.
  
3. De acuerdo con el artículo 162 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), el proyecto de introducción de nuevas especies debe someterse al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental. El correspondiente Estudio de Impacto Ambiental debe contener como mínimo un inventario ambiental de base y una justificación respecto de la especie a reintroducir, en donde se establecerán sus características, calendario de introducción, cualificación del personal encargado de su ejecución y un programa de seguimiento.
  
Artículo 25. Cercas y vallados
  
1. Queda prohibido en el ámbito del Parque Natural de la Sierra de Mariola el establecimiento de nuevos cerramientos cinegéticos. En las Áreas de Protección Integral no se podrán instalar nuevos vallados de ningún tipo.
  
2. En las Áreas de Protección Ecológica y en las Áreas de Protección Paisajística sólo podrán autorizarse los nuevos vallados destinados a la protección de edificaciones o instalaciones cuando no abarquen una superficie mayor de 1 hectárea. Igualmente en estas zonas, sólo se permitirá con carácter excepcional, la instalación de vallados para aprovechamiento ganadero extensivo o para protección de cultivos que afecten a superficies superiores a 1 hectárea, cuando la administración competente en espacios protegidos considere admisible su impacto sobre el paisaje, la vegetación y la fauna silvestre.
  
3. Deberán tomarse las medidas oportunas para garantizar la permeabilidad a la fauna silvestre de los vallados preexistentes que comprendan superficies mayores de 1 hectárea.
  
SECCIÓN QUINTA
  
Protección del paisaje
  
Artículo 26. Impacto paisajístico
  
1. La implantación de usos o actividades que por sus características puedan generar un importante impacto paisajístico deberán realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje natural o edificado.
  
2. A tal fin se evitará especialmente su ubicación en lugares de gran incidencia visual, tales como la proximidad a las vías de comunicación, vecindad de monumentos o edificios y construcciones de interés histórico-cultural, hitos y elementos singulares de carácter natural, etc. En cualquier caso, las instalaciones y edificaciones en el medio rural deberán incorporar las medidas de enmascaramiento y mimetización necesarias para su integración en el paisaje.
  
3. Las pistas y caminos forestales y rurales, áreas cortafuegos, e instalación de infraestructuras de cualquier tipo que sean autorizadas, se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje y su mínimo impacto ambiental.
  
Artículo 27. Publicidad estática
  
Dentro del ámbito establecido para el Parque Natural de la Sierra de Mariola, la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios requerirá informe favorable previo de la administración competente en espacios protegidos.
  
Artículo 28. Características estéticas de las edificaciones en medio rural
  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en la sección octava del capítulo II de estas Normas, las edificaciones se efectuarán dentro del respeto a las características estéticas y de materiales tradicionales, procurando su correcta integración en el paisaje y evitando la ruptura del mismo mediante la aparición de edificios o instalaciones que por su altura, volumen, carácter o aspecto exterior, sean discordantes con el resto.
  
2. Los elementos constructivos tradicionales existentes, tales como ermitas, masías, neveros, etc. serán objeto de especial protección a fin de garantizar la conservación, y recuperación de los valores arquitectónicos y tipologías relacionadas con las actividades tradicionalmente en el territorio. Para su restauración, los particulares podrán recabar colaboración técnica y económica de la administración competente.
  
SECCIÓN SEXTA
  
Protección del patrimonio cultural
  
Artículo 29. Patrimonio cultural
  
1. Tendrán consideración de bienes culturales protegidos, los incluidos en el Catálogo de Patrimonio Arquitectónico, en el Catálogo de Yacimientos Arqueológicos y en el Inventario de Bienes Etnológicos elaborados por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, que se localicen en el ámbito del PORN, así como los yacimientos de restos paleontológicos existentes en el ámbito del PORN.
  
2. Toda modificación o actuación sobre un elemento considerado como bien cultural protegido o sobre su área de afección requerirá el informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, que será, a todos los efectos, vinculante.
  
3. Los bienes culturales protegidos podrán acoger usos turístico-recreativos, siempre que éstos no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales.
  
4. Cuando en el transcurso de cualquier obra o actividad surjan vestigios de yacimientos de carácter arqueológico, paleontológico o antropológico, se procederá a la paralización de los trabajos a fin de no afectar los restos y se comunicará dicho hallazgo a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia para que proceda a su evaluación y, en su caso, tome las medidas protectoras oportunas.
  
5. A los efectos previstos en los párrafos anteriores de este artículo, la Conselleria de Medio Ambiente elaborará bajo la supervisión técnica de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, el catálogo de bienes culturales protegidos de la Sierra de Mariola. En este catálogo se delimitarán cartográficamente las áreas de afección de cada uno de los bienes culturales protegidos.
  
SECCIÓN SÉPTIMA
  
Protección de las vías pecuarias
  
Artículo 30. Legislación aplicable
  
1. Las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN estarán sujetas a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias (BOE núm. 71, de 24.03.1995) y en el reglamento que la desarrolle, y a las directrices establecidas en este PORN
  
2. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.423, de 9.1.1995), aquellas vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN que se cataloguen como de interés natural, no podrán ser objecto de desafectación del dominio público.
  
3. De acuerdo con el artículo 10.2 de este PORN, los tramos de todas las vías pecuarias que atraviesan Áreas Agrícolas y Áreas de Actividades Extractivas se consideran Áreas Forestales, y por tanto, conforme al artículo 58.1, deberán calificarse urbanísticamente como Suelo No Urbanizable de Protección Especial.
  
Artículo 31. Deslinde, amojonamiento y obras de adecuación
  
La Administración competente realizará el deslinde y amojonamiento de las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN, dando prioridad a los tramos que atraviesan Áreas Agrícolas y Áreas de Actividades Extractivas y a las que se incluyan en el Catálogo de Vías Pecuarias de Interés Natural de la Comunidad Valenciana, debiendo velar por su mantenimiento como espacios de uso público. Además, deberán realizarse las inversiones necesarias para adecuar las vías pecuarias a sus funciones de corredores ecológicos y a su uso educativo y recreativo.
  
Artículo 32. Vías Pecuarias de Interés Natural
  
Teniendo en cuenta su interés para fines de conservación de la naturaleza, educativos o recreativos, y su utilidad para conectar la Sierra de Mariola con los espacios naturales circundantes, deberán incluirse en el Catálogo de Vías Pecuarias de Interés Natural de la Comunidad Valenciana, previsto en el mencionado artículo 17 de la Ley 11/1994, como mínimo las siguientes:
  
- Vereda del Pantanet (Alfafara), en toda su extensión
  
- Cordel del Royeral (Alfafara), en toda su extensión
  
- Colada del Barranco de Falses (Alfafara), en toda su extensión
  
- Cordel de Mariola (Agres), en toda su extensión
  
- Cañada Real de la Cabaña a la Foia Ampla (Cocentaina), en toda su extensión
  
- Cañada Real del Río Penáguila por la Agronómica del Collado Zapata (Cocentaina), en toda su extensión
  
- Cañada Real del Pueblo Nuevo (Cocentaina), desde la Loma del Perot hasta su final en la Casa de la Foia Ampla
  
- Cordel de las Casas de Penella (Cocentaina), en toda su extensión
  
- Colada de la Fuente del Olmo (Cocentaina), en toda su extensión
  
- Vereda de la Esquerola (Cocentaina), en toda su extensión
  
- Cañada de Alcoy, (Alcoy), en toda su extensión
  
- Cañada del Puerto (Alcoy), entre la Font de Moya y la unión con la Cañada de Alcoy a la altura del Mas de Blai Giner
  
- Colada de Mariola (Alcoy), en toda su extensión
  
- Colada del Pi de la Valora (Alcoy), en toda su extensión
  
- Vereda del Troncal (Alcoy), en toda su extensión
  
- Cordel de la Venta del Cuerno (Alcoy), en toda su extensión
  
- Vereda de la Font Freda (Alcoy), en toda su extensión
  
- Vereda de les Talaes (Banyeres de Mariola), en toda su extensión
  
- Cordel del Pla de San Jorge a Mariola (Banyeres de Mariola), en toda su extensión
  
- Cordel Azagador del Pla de San Jorge (Bocairent), en toda su extensión
  
- Cordel Azagador de la Font Freda (Bocairent), en toda su extensión
  
- Cordel Azagador de Mariola (Bocairent), en toda su extensión
  
- Cordel Azagador de Santa Bárbara (Bocairent), en toda su extensión
  
- Cordel Azagador de Mariola a Cocentaina (Bocairent), en toda su extensión
  
CAPÍTULO II
  
Normas sobre regulación de actividades e infraestructuras
  
SECCIÓN PRIMERA
  
Actividades extractivas y mineras
  
Artículo 33. Actividades extractivas y mineras
  
1. No se permiten las explotaciones mineras realizadas a cielo abierto en todo el ámbito del PORN excepto aquellas que se encuentren debidamente autorizadas a la entrada en vigor del PORN
  
2. La explotación de las canteras que estén funcionando legalmente a la entrada en vigor del PORN, deberá realizarse de forma descendente, iniciando las labores de extracción en los bancos más altos y procediendo a su restauración inmediata conforme vayan quedando agotados, de manera que se compaginen las labores de restauración con las de explotación.
  
La explotación de estas canteras no podrá extenderse fuera de las Áreas de Actividades Extractivas definidas en el título II de esta normativa y grafiadas en la cartografía de zonificación, en las que se hayan inscritas.
  
La aprobación de los planes de labores anuales y de los proyectos de restauración requerirá informe favorable previo de la administración competente en espacios naturales protegidos, que evaluará la adecuación de la explotación y de las tareas de restauración a los objetivos de integración paisajística y ecológica en la Sierra de Mariola.
  
3. Una vez finalizada su explotación, las canteras deberán quedar restauradas por sus titulares de acuerdo con el correspondiente proyecto de restauración en el plazo máximo de 1 año, entendiendo la restauración como vía para conseguir que el terreno vuelva a ser útil para un determinado uso que puede ser distinto del original, tales como el uso agrícola, forestal o recreativo. En caso de incumplimiento de este plazo, la administración podrá proceder a la ejecución subsidiaria del proyecto de restauración con cargo al titular, sin perjuicio de las posibles sanciones que correspondan. El perfil de la cantera debe quedar de manera que la altura de los bancos de restauración no sea superior a 8 metros y los taludes no superen los 45º de inclinación, quedando éstos separados por bermas de 4 metros de anchura como mínimo.
  
SECCIÓN SEGUNDA
  
Actividades agrarias
  
Artículo 34. Concepto
  
Se considerarán agrarias o agropecuarias las actividades relacionadas directamente con la explotación de los recursos vegetales del suelo y la cría, reproducción y aprovechamiento de especies animales.
  
Artículo 35. Tipos de cultivos e incompatibilidades
  
1. Se considera compatible en el ámbito del PORN, el mantenimiento de las actividades agrícolas que se vienen registrando legalmente en el momento de aprobación del PORN, tanto en régimen de secano como en regadío.
  
2. Fuera de las Áreas de Protección Paisajística y de las Áreas Agrícolas no se podrán ampliar las zonas actualmente dedicadas a la actividad agrícola. El cultivo de especies forestales de carácter intensivo, únicamente podrá efectuarse sobre estas áreas o en zonas en que se realice en el momento de la aprobación del presente PORN Excepcionalmente podrá autorizarse, por la administración competente en espacios naturales protegidos, la nueva puesta en cultivo de antiguos campos abandonados para beneficio de la fauna silvestre o para su inclusión en áreas cortafuegos.
  
Artículo 36. Conservación de terrenos cultivados
  
Por su valor ecológico, paisajístico y de protección frente a la erosión y los incendios forestales, para los terrenos agrícolas enclavados en zonas forestales, y en particular los que el Plan de Prevención de Incendios Forestales considere como área cortafuegos, la Conselleria de Medio Ambiente habilitará los mecanismos oportunos para favorecer el mantenimiento de dichos cultivos.
  
Artículo 37. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agropecuarias
  
Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agropecuaria (almacenes de productos y maquinaria, cuadras, establos, etc.) y las infraestructuras de servicios a la explotación, en las zonas en las que se permita, guardarán una relación de dependencia y proporción adecuadas a la tipología de los aprovechamientos a los que se dedique la explotación en que hayan de instalarse. Además, deberán cumplir las limitaciones y requisitos establecidos en el artículo 59.
  
Artículo 38. Productos fitosanitarios
  
El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condicionamientos establecidos por los organismos competentes.
  
En cualquier caso, en el ámbito del PORN, se prohibe el uso de productos fitosanitarios incluidos en la categoría toxicológica C para la fauna terrestre. Igualmente, en las zonas que puedan considerarse como húmedas de acuerdo con el artículo 3º de la Orden del Ministerio de Agricultura, de 9 de diciembre de 1975, por la que se reglamenta el uso de productos fitosanitarios para prevenir daños a la fauna (BOE de 19.12.1975), está prohibido el uso de fitosanitarios de la categoría C para la fauna acuícola.
  
Artículo 39. Ganadería
  
1. Se autoriza con carácter general, por considerarse compatible con los objetivos de protección de este PORN, la actividad ganadera practicada de forma extensiva.
  
Quedan excluidas de esta norma las Áreas de Protección Integral sin perjuicio de que el Plan de Aprovechamiento Ganadero pueda permitir la ganadería en determinadas zonas incluidas en esta unidad de zonificación. También se excluyen de la autorización general aquellas zonas que, en orden a una especial protección debido a su fuerte índice de erosión o a la presencia de especies que puedan resultar perjudicadas por la práctica ganadera, sean delimitadas por la administración competente en espacios naturales protegidos. Asimismo conforme al artículo 159.2 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), no se podrán destinar al pastoreo durante un periodo de cinco años, los terrenos forestales afectados por incendios.
  
2. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse a través de un Plan de Aprovechamiento Ganadero que deberá aprobar la administración competente en ganadería, previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos. Dicho Plan deberá establecer, al menos, las siguientes condiciones:
  
- Delimitación de áreas acotadas.
  
- Definición de la carga aplicable a las distintas zonas.
  
- Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.
  
- Diseño de las infraestructuras e instalaciones necesarias para la ganadería extensiva (abrevaderos, instalaciones para la guarda del ganado, etc.).
  
3. En tanto que se apruebe el mencionado Plan de Aprovechamiento Ganadero, la administración competente en espacios naturales protegidos podrá establecer las limitaciones que considere necesarias para garantizar la compatibilidad del aprovechamiento ganadero con la protección de la Sierra.
  
4. Las instalaciones ganaderas se ajustarán, además de lo establecido en los artículos 37 y 59, a las siguientes determinaciones:
  
- Deberán contar con sistema de depuración de residuos y emisiones cuando se superen las unidades o cabezas establecidos en el artículo 14.2.
  
- Cumplirán lo especificado en la legislación de Actividades Molestas Insalubres, Nocivas y Peligrosas.
  
SECCIÓN TERCERA
  
Aprovechamiento forestal
  
Artículo 40. Terrenos forestales
  
1. A los efectos del presente Plan, se consideran terrenos forestales los definidos como tales en el artículo segundo de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV 2.168, de 21.12.1993, y 2.195, de 28.01.1994), modificado por el artículo 32 de la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat Valenciana (DOGV 3.404, de 31.12.1998).
  
2. Se declararán de Dominio Público por el Gobierno Valenciano, a los efectos previstos en la legislación forestal, los terrenos forestales de propiedad pública incluidos en el ámbito del PORN.
  
3. Se declararán como Montes Protectores aquellos terrenos forestales de propiedad privada que cumplan los requisitos establecidos en el artículo 22.1 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995).
  
4. En los Catálogos de la Comunidad Valenciana de Montes de Dominio Público y de Utilidad Pública, y de Montes Protectores, se deberá hacer constar la afección total o parcial de los terrenos catalogados al ámbito del presente PORN.
  
5. La Conselleria de Medio Ambiente deberá realizar un programa de adquisición de terrenos forestales de propiedad privada para incrementar la superficie de monte público mediante compraventa, permuta, donación, herencia o legado y mediante cualquier otro procedimiento incluido la expropiación, con prioridad cuando concurra alguna de las siguientes condiciones:
  
- Terrenos de alto valor ecológico.
  
- Terrenos incluidos en zonas de alto riesgo de erosión.
  
- Terrenos que actualmente se hallen en estado de degradación por efecto de incendios o inadecuada gestión y cuenten con un elevado potencial ecológico para su regeneración.
  
- Terrenos enclavados o colindantes con terrenos de propiedad de la Generalitat.
  
- Terrenos que contengan fauna o flora de especial valor.
  
- Terrenos declarados como montes protectores.
  
6. De conformidad con el artículo 103 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), la administración iniciará las acciones oportunas para incorporar al patrimonio de la Generalitat los terrenos forestales o agrícolas abandonados, que no se hallen inscritos en el Registro de Propiedad.
  
7. Deberá procederse en el plazo más breve posible al deslinde y amojonamiento de los terrenos forestales de propiedad pública existentes en el ámbito de este PORN. En aquellos montes públicos ya deslindados y amojonados a la entrada en vigor del presente Plan, se procederá a la revisión de los mojones y su restitución en caso necesario.
  
Artículo 41. Ordenación de Montes
  
1. La división en demarcaciones que se deberá efectuar en el Plan General de Ordenación Forestal, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 50 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), considerará el ámbito territorial del PORN como una unidad de gestión, evitando los problemas derivados de su carácter interprovincial.
  
2. La Conselleria de Medio Ambiente redactará un Plan Forestal de la Sierra de Mariola que, en su caso, concretará las determinaciones del Plan General de Ordenación Forestal para el ámbito del PORN, delimitando áreas de actuación constituidas por superficies forestales homogéneas susceptibles de una gestión común. Para cada una de estas áreas se establecerán las prevenciones y determinaciones precisas para potenciar su conservación y para la protección contra incendios.
  
3. Los aprovechamientos forestales se regularán en el Plan Forestal de la Sierra de Mariola y sus correspondientes revisiones, de acuerdo a la legislación sectorial competente.
  
4. La Administración promoverá, si así lo determina el Plan Forestal de la Sierra de Mariola, la concentración parcelaria o la agrupación de propietarios para constituir unidades que faciliten la gestión y los aprovechamientos, con prioridad en los montes protectores.
  
Artículo 42. Repoblación forestal
  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación de impacto ambiental, y en aplicación del artículo 65 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), la repoblación de terrenos forestales no catalogados a iniciativa de sus titulares, deberá contar con autorización de la administración forestal previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos.
  
2. De acuerdo con el artículo 64 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), en el caso de montes catalogados, será necesario redactar un proyecto de repoblación que deberá ser aprobado por la administración forestal previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos. Los proyectos de repoblación se redactará, siguiendo las directrices establecidas en la Orden de 16 de mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se aprueban las directrices técnicas básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal en la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.780, de 28.06.1996).
  
3. El material vegetal utilizado en las repoblaciones deberá cumplir los requisitos exigidos en el anexo II de la Orden de 16 de mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se aprueban directrices técnicas básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal en la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.780, de 28.06.1996), así como en la Orden de 19 de febrero de 1997, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas relativas a la procedencia y los patrones de calidad de los materiales de reproducción que se utilicen para fines forestales en el territorio de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.946, de 06.03.1997) Asimismo, deberá proceder de una Región o Dominio de Procedencia (definidos en la norma antedicha) que incluya el territorio donde se va a realizar la repoblación.
  
Artículo 43. Aprovechamientos forestales
  
1. Los aprovechamientos forestales en el ámbito del PORN deberán ajustarse a lo dispuesto en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm.2.168, de 21.12.1993), en el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba su Reglamento (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995) y en el Plan Forestal de la Sierra de Mariola.
  
2. No se podrán transformar a usos agrícolas los terrenos forestales existentes en el ámbito del PORN a excepción de lo previsto en el artículo 35.2.
  
3. No se permiten las cortas a hecho, salvo por razones fitosanitarias, instalación de infraestructuras u otras actuaciones que contemple el Plan Forestal de la Sierra de Mariola. Se excluyen de esta prohibición los cultivos de chopos en ribera, así como los cultivos forestales industriales sobre suelo agrícola.
  
4. El aprovechamiento de pastos y recursos cinegéticos deberá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo para la conservación de los suelos o existan árboles jóvenes, especialmente en zonas repobladas o en proceso de regeneración.
  
5. La extracción de productos se realizará exclusivamente a través de vías autorizadas por la administración forestal previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos. Estas vías de saca deberán coincidir preferentemente con caminos preexistentes, tener la mínima pendiente posible y afectar en la menor medida posible a la vegetación. La extracción se realizará prioritariamente mediante caballerías.
  
Con la finalidad de reducir el riesgo de erosión se exigirá al promotor la aplicación de medidas de restauración sobre la vía de saca una vez finalizada la extracción.
  
6. Los aprovechamientos en montes públicos deberán realizarse de modo que los beneficios reviertan en la población local. Las entidades públicas titulares del monte están obligadas a invertir, al menos el 30% del importe de dichos aprovechamientos en la ordenación y mejora de las masas forestales.
  
7. De acuerdo con el artículo 154 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), en ningún momento se podrán depositar restos procedentes de trabajos selvícolas o aprovechamientos forestales en una franja de 10 metros a cada lado de los caminos forestales.
  
La madera y leña de interés comercial procedente de trabajos selvícolas o aprovechamientos forestales deberá ser retirada en un plazo máximo de 2 meses desde la finalización de los trabajos. Los residuos sin aprovechamiento comercial se eliminarán, también en el plazo máximo de 2 meses, por trituración in situ, nunca por el empleo de fuego salvo en zonas a una distancia mínima de 500 metros de los terrenos forestales. En caso de riesgo elevado de plagas que puedan afectar a la vegetación podrá exigirse la retirada o eliminación inmediata de las acumulaciones de madera y leña en el monte.
  
8. En el empleo de maquinaria y herramientas durante la realización de trabajos selvícolas o aprovechamientos madereros se tendrán en cuenta las normas mínimas de desinfección que aseguren la no transmisión de enfermedades.
  
Artículo 44. Construcciones e instalaciones relacionadas con la actividad forestal
  
Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación forestal, en las zonas en que se permitan, guardarán una relación de dependencia y proporción adecuadas a la tipología de los aprovechamientos a los que se dedique la explotación en que se hayan de instalar. Además, deberán cumplir las limitaciones y requisitos establecidos en el artículo 59.
  
Artículo 45. Incendios forestales
  
1. Se redactará un Plan de Prevención de Incendios Forestales para el ámbito del PORN, que deberá aprobarse por la administración forestal, previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos. El Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra de Mariola deberá contener, al menos los siguientes aspectos:
  
- Zonificación del territorio en función del riesgo de incendio.
  
- Inventario y valoración de los medios de prevención de incendios existentes (red vial jerarquizada en función de su tránsito, red de vigilancia fija y móvil, red de infraestructura de defensa contra incendios).
  
- Criterios básicos para los Planes Locales de Prevención de Incendios Forestales y los Planes Locales de Quemas.
  
- Delimitación de las zonas agrícolas enclavadas o colindantes con masas forestales cuyo mantenimiento favorezca la diversificación del paisaje rural y actúen como área cortafuegos, contemplándose la posibilidad de habilitar las subvenciones necesarias para su mantenimiento.
  
- Señalamiento de las zonas y caminos en los que se deba limitar temporal o permanentemente el acceso y tránsito de vehículos y personas.
  
- Directrices de actuación y acciones previstas en prevención de incendios, con indicación de la forma y plazos de ejecución. Planificación de las acciones de Silvicultura Preventiva.
  
- Establecimiento de medidas disuasorias para evitar el inicio de puntos de fuegos.
  
- Estrategia para evitar los conflictos de intereses entre los distintos usuarios, que pudieran acabar en la provocación de incendios.
  
- Plan económico-financiero.
  
2. En todo el ámbito del PORN sólo podrán realizarse las infraestructuras de defensa contra incendios forestales previstas en el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra de Mariola. Hasta su aprobación, cualquier actuación en este campo requerirá autorización de la administración forestal, previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos.
  
3. Será obligatoria la redacción de Planes Locales de Prevención de Incendios para todas las entidades locales incluidas en el ámbito del PORN. Los Planes Locales estarán subordinados al Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra de Mariola en su ámbito de afección.
  
4. En el Registro de Terrenos Forestales Incendiados previsto en el artículo 159 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), se hará constar explícitamente las superficies afectadas por incendios incluidas en el ámbito del PORN.
  
5. Con la finalidad de reducir el riesgo de incendios forestales, queda prohibida en terrenos forestales y en los colindantes situados a menos de 500 metros de aquéllos, la realización de las actividades enumeradas en el artículo 145 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), sin perjuicio de lo dispuesto en los planes locales de quema vigentes.
  
6. Requerirán autorización las actividades de riesgo enumeradas en el artículo 146 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), sin perjuicio de lo dispuesto en los planes locales de quemas vigentes.
  
7. De acuerdo con el artículo 157 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), la administración promoverá la recuperación de la cubierta vegetal en los terrenos forestales incendiados mediante convenios con los propietarios, subvenciones o a iniciativa propia, cuando no sea previsible la regeneración natural a medio plazo.
  
Artículo 46. Silvicultura preventiva
  
Las acciones sobre la vegetación para la prevención de incendios forestales deberán tener como objetivo interrumpir su continuidad tanto vertical como horizontalmente, en franjas lineales. Estas acciones se ajustarán a los siguientes criterios:
  
a) No se actuará sobre el sustrato mineral ni la parte subterránea de la vegetación, salvo autorización expresa y conjunta de la administración forestal y la administración competente en espacios naturales protegidos. La eliminación selectiva de la vegetación se realizará mediante procedimientos mecánicos o manuales, quedando absolutamente prohibido el uso de productos químicos fitotóxicos
  
b) Hasta la aprobación del Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra Mariola, los trabajos de silvicultura preventiva únicamente se podrán realizar en las áreas cortafuegos preexistentes, en las fajas auxiliares a ambos lados de viales transitables con vehículos de 4 ruedas y en franjas perimetrales de áreas recreativas, urbanizaciones y edificaciones. La Administración velará por la coordinación de los trabajos que se realicen en fincas colindantes para conseguir una continuidad espacial con el resto de la infraestructura de cortafuegos existente.
  
Artículo 47. Evaluación de impacto ambiental
  
Quedan sometidos al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental, cuando no estén sometidos a Evaluación de Impacto Ambiental, conforme a lo dispuesto en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental (DOGV núm. 1.412, de 30.10.1990), las carreteras, caminos y pistas forestales o sus ampliaciones incluso las necesarias para la defensa contra incendios, así como cualquier edificación de nueva planta sobre suelo no urbanizable destinada a la defensa contra incendios.
  
SECCIÓN CUARTA
  
Actividad cinegética y piscícola
  
Artículo 48. Normas generales
  
1. La actividad cinegética y piscícola se considera compatible en el ámbito del PORN, quedando sujeta a los períodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica y en los artículos siguientes.
  
2. Pueden ser objeto de caza y pesca en el ámbito del PORN las especies relacionadas en el Anexo IV del Decreto 265/1994, de 20 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna y se establecen categorías y normas de protección de la fauna (DOGV núm. 2.431, de 19.01.1995).
  
3. No se permiten, en el ámbito del PORN, los procedimientos para la captura de especies que se relacionan en el Anexo III del Real Decreto 1.095/1989, de 8 de septiembre, por el que se establecen las especies que pueden ser objeto de caza y pesca y normas para su protección (BOE núm. 218, de 12.09.1989).
  
4. Con la finalidad de garantizar la supervivencia de determinadas especies faunísticas amenazadas, la administración competente en espacios naturales protegidos podrá establecer limitaciones a la actividad cinegética y piscícola en un determinado territorio y durante un determinado periodo de tiempo.
  
Artículo 49. Ordenación Cinegética
  
1. De acuerdo con el artículo tercero del Decreto 50/1994, de 7 de marzo, del Gobierno Valenciano, por el que se regulan los planes de aprovechamiento cinegético en terrenos de régimen cinegético especial dentro del ámbito de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.233, de 23.03.1994), la caza en los cotos incluidos en el ámbito del PORN se regulará mediante un Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético o un Plan Reducido de Caza, como instrumento de gestión para el aprovechamiento de la riqueza cinegética de modo compatible con su capacidad biológica y potenciación de las especies existentes.
  
2. La ordenación cinegética en el ámbito del PORN tiene por finalidad el mantenimiento del equilibrio biológico de las diferentes especies animales. Por ello y al fin de garantizar la consecución del mismo, se deberá establecer en cada coto una zona de reserva donde no se practicará la caza. Esta zona quedará definida en el correspondiente Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético o Plan Reducido de Caza, con una superficie mínima del 10% del coto. Como criterio general, se procurará hacer coincidir las zonas de reserva de cotos contiguos, ubicándose preferentemente en las zonas de mayor protección del PORN.
  
Todos los cotos deberán tener aprobados en el plazo máximo de seis meses desde la aprobación del PORN, su correspondiente plan cinegético adaptado a este requisito, cuando no lo esté ya.
  
La superficie de reserva quedará exenta del pago correspondiente de tasas o impuestos cinegéticos, a cuyo efecto se detraerá del área total del coto para el cálculo de tales imposiciones. Estas zonas de reserva deberán ser convenientemente señalizadas por cuenta de la Conselleria de Medio Ambiente en los seis meses siguientes a la aprobación del plan cinegético o del PORN.
  
En aquellos cotos que no cumplan los plazos y determinaciones señalados, quedará suspendido cualquier tipo de aprovechamiento cinegético hasta que se vean cumplidos.
  
3. Desde el momento de la aprobación de este PORN, queda prohibida la caza en los terrenos de aprovechamiento cinegético común comprendidos en su ámbito de afección. La Administración competente procederá a calificar estas áreas como refugio de caza, señalizándolas convenientemente.
  
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunidad Valenciana, la administración podrá determinar en el ámbito del PORN, si lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y periodos hábiles.
  
5. En los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio, no se permitirá el aprovechamiento cinegético en los dos años siguientes. La Administración competente podrá prorrogar este periodo si lo considera necesario para una adecuada protección de la fauna o para evitar que se vea perjudicado el proceso de regeneración del monte.
  
SECCIÓN QUINTA
  
Actividad industrial
  
Artículo 50. Localización de actividades industriales
  
1. Con carácter general no se permite la implantación de actividades industriales de cualquier tipo fuera de las Áreas Urbanas. En los municipios cuyo planeamiento urbanístico no prevea suelo urbano o urbanizable apto para albergar industrias, éstas podrían establecerse sobre las Áreas Agrícolas, sin perjuicio de lo establecido en la legislación vigente sobre suelo no urbanizable.
  
2. Excepcionalmente se permitirán, dentro de las Áreas de Actividades Extractivas, las actividades de machaqueo y almacenaje de áridos y de plantas de hormigón y asfalto que, legalmente, se vengan realizando a la entrada en vigor del PORN.
  
SECCIÓN SEXTA
  
Actividades comerciales
  
Artículo 51. Localización de actividades comerciales
  
1. En el ámbito del PORN se prohibe la implantación de actividades comerciales de cualquier tipo fuera de las Áreas Urbanas.
  
2. Excepcionalmente se podrá permitir el ejercicio de aquella actividad comercial que se desarrolle en instalaciones turísticas, recreativas, de alojamiento o restauración situadas fuera de las Áreas de Protección Integral que cumplan lo dispuesto en los artículos 55 y 56 de la presente Normativa, y siempre que dicha actividad estuviera prevista y justificada en la solicitud de autorización de la instalación en la que va a desarrollarse.
  
3. En la Urbanización Pinatell (Bocairent) no se podrán instalar grandes superficies de venta al detall cuya superficie de sala de ventas supere los 600 m2.
  
SECCIÓN SÉPTIMA
  
Actividades turístico-recreativas y de investigación
  
Artículo 52. Circulación
  
1. De acuerdo con el artículo 92.1 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), no se permite la circulación de vehículos, con o sin motor, campo a través.
  
2. Únicamente se podrá circular con vehículos motorizados por aquellos viales cuya anchura permita el paso de vehículos de cuatro ruedas.
  
3. No se podrán realizar competiciones deportivas de vehículos con motor, salvo las que se desarrollen en circuitos autorizados al efecto ubicados en las Áreas Agrícolas. Las competiciones de vehículos sin motor podrán autorizarse fuera de las Áreas de Protección Integral siempre que no tengan principio o final del etapa dentro del ámbito del Parque Natural de la Sierra de Mariola.
  
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en los apartados siguientes de este artículo, queda prohibida la circulación de vehículos motorizados sin autorización expresa por los viales incluidos en las Áreas de Protección Integral. Se respetará el derecho de acceso a sus propiedades y de circulación por ellas a propietarios y residentes.
  
5. Al amparo de lo dispuesto en el artículo 94 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), y en el artículo 3 del Decreto 183/1994, de 1 de septiembre, del Gobierno Valenciano, por el que se regula la circulación de vehículos por terrenos forestales (DOGV núm. 2.344, de 13.09.1994), se podrá limitar la circulación en caminos y pistas forestales de vehículos y personas que no hayan sido expresamente autorizados por la administración competente en espacios naturales protegidos.
  
6. Sin perjuicio de lo dispuesto en el párrafo anterior, el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra de Mariola señalará los caminos en los que se limita la circulación de vehículos o personas, tanto de manera temporal como permanente.
  
Artículo 53. Acampada
  
Las acampadas deberán atenerse a lo dispuesto en el Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en los montes de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.391, de 21-11-94) y en la Orden de 23 de febrero de 1995, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se desarrolla dicho Decreto y se crean las zonas de acampada autorizada de carácter educativo o social (DOGV núm. 2.468, de 13.03.1995).
  
Artículo 54. Ordenación del uso público
  
1. Se redactará y aprobará por la Conselleria de Medio Ambiente, un Plan de Ordenación del Uso Público para el ámbito del PORN. El Plan de Ordenación del Uso Público deberá contener, al menos, los siguientes aspectos:
  
- Análisis y tipificación de la demanda.
  
- Inventario de recursos turísticos, culturales, educativos y recreativos.
  
- Inventario de infraestructuras y equipamientos existentes para uso público (recreativo, educativo, etc.).
  
- Evaluación del impacto ambiental generado por los usos ocio-recreativos actuales y futuros y propuesta de medidas correctoras, compensadoras y preventivas.
  
- Regulación del uso público en base a la capacidad de carga determinada para cada zona.
  
- Plan de seguridad que identifique los posibles riesgos que puedan afectar a los visitantes y establezca las medidas correctoras necesarias.
  
- Tipificación y caracterización de las actividades e instalaciones propuestas (itinerarios didácticos,...).
  
- Localización de las instalaciones y equipamientos.
  
- Propuesta de elementos señalizadores homogéneos.
  
- Directrices para la elaboración de los proyectos.
  
- Programación de las actuaciones previstas.
  
- Coste económico de aplicación.
  
- Fórmulas de financiación y gestión.
  
2. Hasta la aprobación y entrada en vigor del Plan de Ordenación del Uso Público, la localización y equipamiento de áreas destinadas a la realización de actividades recreativas en suelo no urbanizable deberá contar con autorización de la administración competente en espacios naturales protegidos.
  
3. El Plan de Ordenación del Uso Público podrá determinar las instalaciones y equipamientos recreativos actualmente existentes, que sean contradictorios con sus objetivos o supongan un perjuicio sobre los elementos naturales que hay que proteger. En tal caso, una vez aprobado dicho Plan, estas instalaciones deberán ser eliminadas y restaurada la zona.
  
Artículo 55. Instalaciones turísticas y recreativas
  
1. La construcción de instalaciones o edificaciones dedicadas a actividades turísticas, recreativas, deportivas y de ocio y esparcimiento sobre suelo no urbanizable, requerirá, en todo caso, informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos, aunque se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional. Las edificaciones de nueva planta únicamente podrán autorizarse en las Áreas Recreativas y en las Áreas Agrícolas. En todo caso, las construcciones o edificaciones serán de una planta y no podrán superar una altura de 4 metros.
  
2. La creación de instalaciones deportivas en suelo no urbanizable se podrá realizar cuando el planeamiento municipal no haya efectuado calificación de suelo para este uso, previa Declaración de Interés Comunitario de acuerdo con la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable (DOGV núm. 1.806, de 17.06.1992), e informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos. En este caso, únicamente se podrán instalar en las Áreas Recreativas y en las Áreas Agrícolas, definidos en este Plan. Cuando se ubiquen a distancia superior a 500 metros de suelo urbano o urbanizable precisarán de Estimación de Impacto Ambiental en los términos previstos por el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental (DOGV núm. 1.412, de 30.10.1990).
  
3. Además de en las Áreas Recreativas, la instalación de Campamentos de Turismo sólo se podrá realizar aprovechando como explanadas para la ubicación de las tiendas de campaña y caravanas, los campos de cultivo incluidos en las Áreas Agrícolas, así como aquellos incluidos en las Áreas de Protección Paisajística que estén situados a menos de 500 metros de la carretera C-3313 Alcoi-Banyeres. Como edificaciones donde ubicar los diversos servicios necesarios se deberán utilizar preferentemente las preexistentes previa rehabilitación y acondicionamiento. En cualquier caso requerirán Declaración de Interés Comunitario de acuerdo con la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable (DOGV núm. 1.806, de 17.06.1992), Estimación de Impacto Ambiental e informes favorables de las Administraciones competentes en turismo y en espacios naturales protegidos.
  
4. Las zonas de acampada y áreas recreativas deberán atenerse a lo dispuesto en el capítulo III del Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en los montes de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.391, de 21.11.1994) y en la Orden de 23 de febrero de 1995, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se desarrolla dicho Decreto y se crean las zonas de acampada autorizada de carácter educativo o social (DOGV núm. 2.468, de 13.03.1995).
  
5. La instalación de equipamiento para zonas recreativas y de acampada (bancos, mesas, barbacoas, servicios,...) sólo se podrá autorizar en las Áreas de Amortiguación y en aquellas zonas que pudiera determinar el Plan de Ordenación del Uso Público
  
Artículo 56. Actividades de alojamiento y restauración en medio rural
  
1. Se podrán autorizar en todo el ámbito del PORN excepto en las Áreas de Protección Integral, los nuevos establecimientos de alojamiento y restauración cuando se realicen mediante rehabilitación o restauración de las construcciones tradicionales (masos). En base a lo dispuesto en el apartado 2 de la disposición adicional séptima de la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre Suelo No Urbanizable (DOGV 1.806, de 17.06.1992) se podrá permitir un incremento del volumen edificado de hasta el 25%, siempre que la ampliación quede adosada al edificio existente y no suponga una pérdida de valores culturales o naturales. La construcción de instalaciones complementarias que no consuman volumen (piscinas, pistas de tenis, aparcamientos, etc.) no podrá ocupar una superficie mayor del 5% de la superficie de la parcela, sin superar nunca los 1.000 m2. También deberá garantizarse que el acceso de público no representa un perjuicio para los recursos naturales de la zona. Previamente a la obtención de licencia urbanística requerirán informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos, Declaración de Interés Comunitario y Estimación de Impacto Ambiental.
  
2. La construcción de edificación de nueva planta destinada a alojamiento o restauración únicamente se podrá autorizar sobre las Áreas Agrícolas y las Áreas Recreativas definidas en la zonificación del presente PORN, requiriendo los mismos trámites exigidos en el párrafo anterior. La superficie mínima de parcela será de 10.000 m2, la ocupación máxima no podrá superar el 2% de la superficie de la parcela y la altura máxima será de 7 metros.
  
Artículo 57. Actividades de investigación
  
Cualquier trabajo de investigación de los recursos naturales que se realice en el ámbito del PORN requerirá autorización de la administración competente en espacios naturales protegidos, con el objeto de regular la posible captura de ejemplares faunísticos, la recolección de especies botánicas o el acceso a zonas de elevado interés ecológico, así como para disponer de mayor información sobre el territorio por parte de dicha Administración.
  
SECCIÓN OCTAVA
  
Urbanismo y actividades residenciales
  
Artículo 58. Urbanismo
  
1. Como consecuencia de lo dispuesto en el punto 3 A) del artículo primero de la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable (DOGV núm. 1.806, de 17.06.1992), todos los terrenos incluidos en la unidad de zonificación denominada Parque Natural de la Sierra de Mariola deben clasificarse a efectos urbanísticos como Suelo No Urbanizable de Protección Especial.
  
Asimismo, los terrenos delimitados en la cartografía de zonificación como Áreas Forestales, también deberán clasificarse urbanísticamente como Suelo No Urbanizable de Protección Especial.
  
2. En los edificios e instalaciones existentes dentro de la unidad de zonificación denominada Parque Natural de la Sierra de Mariola distintos de las construcciones tradicionales (masos) no podrán realizarse obras de consolidación, aumento de volumen, modernización o incremento de su valor de expropiación, pero sí las pequeñas reparaciones que exigieren la higiene, ornato y conservación del inmueble.
  
3. La clasificación de nuevo suelo urbanizable o urbano en el ámbito del PORN sólo podrá realizarse en las Áreas Agrícolas, siguiendo los trámites previstos en la legislación urbanística y previo informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos.
  
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en la Disposición Adicional Tercera de la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable (DOGV núm. 1.806, de 17.06.1992), las edificaciones de nueva planta que se construyan en el ámbito del PORN tras la aprobación de éste y no se ajusten a las determinaciones del planeamiento municipal y a las normas de este Plan, no podrán ser legalizadas, debiendo procederse a su demolición de acuerdo con los trámites y plazos previstos en la legislación vigente en materia de procedimiento administrativo y disciplina urbanística.
  
5. En el suelo clasificado de urbano o urbanizable por el planeamiento municipal a la entrada en vigor de este PORN, que corresponde a las Áreas Urbanas definidas en la zonificación, se podrán mantener los usos y aprovechamientos que señale el planeamiento vigente. Su modificación requerirá Evaluación del Impacto Ambiental, sin perjuicio de la posibilidad apuntada en la Directriz ii de Política Urbanística de poder cambiar la clasificación a suelo no urbanizable. Los planeamientos urbanísticos municipales y sus programas de desarrollo y ejecución deberán garantizar la continuidad física y biológica de los barrancos a su paso por las Áreas Urbanas.
  
6. Los municipios cuyo planeamiento urbanístico contenga normas o calificación de suelo que contravenga las disposiciones de este PORN, deberán incorporar estas disposiciones en la primera revisión o modificación de su planeamiento que se realice desde la aprobación del PORN. Entre tanto,el otorgamiento de licencias, permisos, autorizaciones o concesiones municipales deberá ajustarse estrictamente a lo dispuesto en el PORN.
  
Artículo 59. Edificación en medio rural
  
1. Con carácter general y sin perjuicio de lo establecido en la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable (DOGV núm. 1.806, de 17.06.1992), no se permite la construcción de edificaciones de nueva planta de cualquier tipo en la unidad de zonificación denominada Parque Natural de la Sierra de Mariola, salvo las excepciones que explícitamente se señalen en las Normas de este Plan. Estas excepciones no se aplicarán en las Áreas de Protección Integral, donde la prohibición es absoluta.
  
2. En todo caso y sin perjuicio de los demás requisitos exigidos en la legislación aplicable, la construcción de edificaciones de nueva planta sobre suelo no urbanizable requerirá informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos con carácter previo a la concesión de licencia urbanística.
  
3. Con carácter general, se permite en el ámbito del PORN, la rehabilitación o reconstrucción de las construcciones tradicionales (masos). Fuera de las Áreas de Protección Integral se podrá permitir un incremento del volumen edificado de hasta el 25%, así como la construcción de instalaciones complementarias sobre rasante, con las mismas condiciones y requisitos establecidos en el artículo 56.1 de esta normativa. Para las tareas de rehabilitación y restauración se deberá tener en cuenta en su diseño y composición las características arquitectónicas tradicionales, poniendo especial cuidado en armonizar los sistemas de cubierta, cornisa, posición de forjados, ritmos, dimensiones de huecos y macizos, composición, materiales, color y detalles constructivos. A los fines de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones en su entorno, se exigirá la aportación de los análisis de impacto sobre el medio en que se localicen, incluyendo la utilización de documentos gráficos.
  
4. No se podrán construir viviendas aisladas en suelo no urbanizable fuera de las Áreas Agrícolas definidas en este Plan. La construcción de viviendas aisladas de nueva planta sobre suelo no urbanizable deberá ir ligada a las prácticas agrarias y la posición y el acabado del edificio tendrán que ser acordes con su carácter aislado y rural. La superficie mínima de parcela será de 10.000 m2, la totalidad de la cual corresponderá a cultivos en explotación. La superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá exceder del 2% de la superficie total y la altura máxima será de 7 metros.
  
5. La construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola y ganadera extensiva únicamente podrá autorizarse en las Áreas Agrícolas y en las Áreas de Protección Paisajística definidas en este Plan. Las granjas cinegéticas y de ganadería intensiva únicamente podrán autorizarse en las Áreas Agrícolas. Deberán ser estrictamente indispensables a su fin. La superfície mínima de parcela será de 10.000 m2, de la cual al menos el 80% deberá corresponder a cultivos en explotación, con una altura máxima de 7 metros y una superficie máxima edificada del 2% de la superficie de la parcela.
  
6. La construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación forestal podrá autorizarse sobre las Áreas Agrícolas y las Áreas de Protección Paisajística. Deberán ser estrictamente indispensables a su fin. La superficie mínima de parcela será de 20.000 m2, con una altura máxima de 4 metros y una superficie máxima edificada de 200 m2.
  
7. La construcción de instalaciones o edificaciones relacionadas con las actividades turísticas y recreativas que deban emplazarse en suelo no urbanizable quedan sometidas a lo dispuesto en los artículos 55 y 56 de este Plan, sin perjuicio de lo previsto en la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable (DOGV núm. 1.806, de 17.06.1992).
  
8. La construcción de viviendas aisladas, almacenes e instalaciones para el aprovechamiento agrícola, ganadero, forestal o cinegético y edificaciones ligadas a las actividades turísticas, recreativas y de ocio que de acuerdo con las Normas de este Plan y sin perjuicio de lo dispuesto de la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable (DOGV núm. 1.806, de 17.06.1992), pueden emplazarse en el medio rural, deberán someterse a las siguientes condiciones:
  
a) Las fachadas de los edificios, así como sus medianeras y paredes unidas al descubierto, deberán conservarse en las debidas condiciones de seguridad, higiene y estética. Los propietarios estarán obligados a proceder a su revoco, pintura o blanqueo siempre que lo disponga la autoridad municipal.
  
b) Todos los paramentos visibles desde el exterior deberán tratarse con iguales materiales y calidad que las fachadas, prohibiéndose la impermeabilización de los mismos con materiales bituminosos de colores oscuros o cualesquiera otros revestimientos no adoptados a las características del medio en cuanto a su incidencia visual, a menos que estos sean recubiertos o blanqueados. Las fachadas laterales y posteriores se tratarán con condiciones de composición y materiales similares a los de la fachada principal.
  
c) Los cuerpos sobre la cubierta del edificio: torreones de escalera, depósitos de agua, chimeneas, paneles de captación de energía solar, etc., quedarán integrados en la composición del edificio u ocultos. Se procurará especialmente la integración, ocultándolos o empotrándolos en los parámetros. Las líneas de conducción eléctrica y telefónica, así como las antenas de televisión y radio no han de ser visibles desde el exterior.
  
d) Queda prohibido el desmantelamiento o demolición de aquellos edificios e instalaciones tradicionales de interés histórico-arqueológico, para los cuales se potenciarán las actuaciones que supongan su mejora, restauración y conservación.
  
Artículo 60. Centros de enseñanza y culturales ligados al medio
  
Fuera de las Áreas Agrícolas, Recreativas y Urbanas no se permite la edificación de nueva planta de centros de enseñanza y culturales ligados al medio. Excepto en las Áreas de Protección Integral, también se podrá autorizar la restauración y rehabilitación de construcciones tradicionales (masos) para este fin, con los requisitos y limitaciones establecidos en el artículo 56.1 de esta normativa. Sin perjuicio de las autorizaciones necesarias de acuerdo con la legislación vigente, requerirán informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos y Estimación de Impacto Ambiental.
  
SECCIÓN NOVENA
  
Infraestructuras
  
Artículo 61. Requisitos
  
La realización de actuaciones infraestructurales autorizadas por este Plan de Ordenación, deberá contemplar, además de las disposiciones que le sean propias en razón de la materia, los siguientes requisitos:
  
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, evitando la creación de obstáculos en la libre circulación de las aguas o rellenos en las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.
  
b) Durante la realización de las obras, deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal.
  
c) Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de Licencia Urbanística.
  
Artículo 62. Corredores de localización de infraestructuras
  
A efectos de instalación de nuevas infraestructuras, los ejes viarios periféricos (carreteras N-340, C-3313, C-3316, A-202 y A-203) existentes en la actualidad, tienen la consideración de «corredor de localización de infraestructuras» en una franja de 100 metros de anchura a cada lado de la mediana. La realización, en su caso, de futuras actuaciones infraestructurales de carácter lineal, tales como líneas eléctricas y de comunicaciones, gaseoductos o conducciones, debe dirigirse con carácter prioritario hacia estos «corredores».
  
Artículo 63. Red viaria
  
1. La realización de nuevas vías de acceso, la modificación del trazado o ampliación de las existentes requerirá de la correspondiente Evaluación, o en su caso Estimación, de Impacto Ambiental de acuerdo con lo establecido en el artículo 47 del presente PORN.
  
2. No se podrán construir viales de nueva planta fuera de las Áreas de Amortiguación, con excepción de los destinados a la defensa contra incendios forestales, los cuales, salvo en casos de emergencia, deberán estar previamente contemplados en el Plan de Prevención de Incendios Forestales.
  
3. Los caminos y pistas incluidos en la unidad de zonificación denominada Parque Natural de la Sierra de Mariola no podrán asfaltarse. Las obras de mejora de estos caminos y pistas requerirán informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos. En aquellos tramos en que se considere necesario podrá procederse al pavimentado distinto del asfaltado. En las Áreas de Protección Integral queda prohibida la ampliación o modificación del trazado de los viales existentes cuando no estén previstas en el Plan de Prevención de Incendios Forestales.
  
4. A los efectos de este artículo, las vías de saca para la extracción de madera cuya apertura requiera movimientos de tierra se asimilan a caminos de nueva planta, por lo que quedan sometidas a Evaluación o Estimación de Impacto Ambiental, estando prohibidas fuera de las Áreas de Amortiguación.
  
5. Sin perjuicio de la posible ejecución de las obras de corrección previstas en el artículo 23.4, cualquier nueva ampliación o mejora de las carreteras existentes en el ámbito del PORN, incluídas las que lo delimitan, deberá prever el establecimiento de medidas preventivas o correctoras que garanticen la permeabilidad para la fauna silvestre, especialmente en el cruce con barrancos o terrenos forestales.
  
Artículo 64. Abastecimiento de agua
  
1. Los nuevos depósitos de abastecimiento de agua deberán construirse enterrados o semienterrados; en el caso de que ello sea inviable por condiciones topográficas o características físicas del terreno, se escogerá una ubicación que no provoque impacto paisajístico.
  
2. En todo el ámbito del PORN, requerirán de Estimación de Impacto Ambiental, cuando no estén sometidos a Declaración, de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente, todos los proyectos para la construcción de depósitos de agua elevados o en superficie, incluso en el caso de depósitos destinados específicamente a la extinción de incendios forestales.
  
3. Previo trámite de Estimación de Impacto Ambiental, cuando no estén sometidas a Declaración de Impacto Ambiental, únicamente se podrán autorizar las nuevas conducciones de suministro de agua que estén vinculadas a las actuaciones que se consideren compatibles en el PORN.
  
Artículo 65. Saneamiento
  
1. Se garantizará con carácter prioritario la depuración de las aguas residuales de los núcleos de población incluyendo las urbanizaciones contempladas en los planeamientos urbanísticos municipales. En todo caso no se podrá otorgar licencia para la realización de instalaciones o edificaciones, residenciales o no, que no cuenten con sistema de recogida y depuración de aguas residuales, de modo que las aguas resultantes del tratamiento cumplan las normas de calidad exigibles para los usos a que se destinen de acuerdo con la legislación vigente.
  
Igualmente, se fomentará la sustitución de los sistemas de tratamiento de aguas residuales deficientes de las edificaciones dispersas y nucleos en suelo no urbanizable por otros sistemas que garanticen la preservación de las aguas subterráneas frente a la contaminación. Esta sustitución será prioritaria en los nucleos de edificación en suelo no urbanizable y en las edificaciones dispersas situadas en las zonas de mayor vulnerabilidad de la cartografía de vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas por actividades urbanísticas del Sistema de Información Territorial de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, así como en las edificaciones situadas dentro del perímetro de protección de 500 metros alrededor de las captaciones para abastecimiento de agua potable establecido en el artículo 14.2.
  
2. Se resolverá el problema de los vertidos urbanos e industriales de acuerdo al programa de actuación y directrices previstos en el Plan director de Saneamiento de la Comunidad Valenciana.
  
3 Los proyectos correspondientes a infraestructuras de saneamiento deberán contar con Evaluación o Estimación de Impacto Ambiental de acuerdo con lo establecido en la legislación vigente.
  
Artículo 66. Residuos Sólidos Urbanos
  
1. No se podrán ubicar vertederos de residuos sólidos urbanos en el ámbito de aplicación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales. Únicamente se podrá autorizar el vertido de inertes en las canteras abandonadas existentes, siguiendo las directrices del correspondiente proyecto de restauración, previa Estimación de Impacto Ambiental y autorización de la administración competente en espacios naturales protegidos.
  
2. Sin perjuicio de lo dispuesto para terrenos forestales en el artículo 155 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), los vertederos incontrolados de cualquier tipo existentes en el ámbito de este PORN, deberán ser clausurados y restaurados los terrenos a su estado original en el plazo más breve posible.
  
Artículo 67. Energía eléctrica
  
1. Previo trámite de Estimación de Impacto Ambiental, cuando no estén sometidas a Declaración de Impacto Ambiental, únicamente se podrán autorizar los nuevos tendidos de suministro de energía eléctrica que estén vinculados a las actuaciones que se consideren compatibles en el PORN.
  
2. En caso de que sea necesario el paso de nuevos tendidos eléctricos, deberán discurrir de manera prioritaria por los «corredores de infraestructuras» definidos en el artículo 62. Los tendidos eléctricos que no discurran por estos corredores de infraestructuras deberán ir obligatoriamente enterrados.
  
3. La instalación de tendidos aéreos se realizará con la previsión de dispositivos encaminados a impedir la colisión o electrocución de aves (dispositivos salvapájaros, aislamiento de conductores, etc.).
  
4. Para eliminar o reducir, en la medida de lo posible, el riesgo de incendios provocados por líneas en mal estado, el riesgo de choque y electrocución de aves y el impacto negativo sobre el paisaje, deberá procederse a la modificación de los tendidos eléctricos existentes mediante medidas como el enterramiento de la línea, el aislamiento de conductores, la modificación de postes y torretas, la colocación de dispositivos salvapájaros, etc. Estas actuaciones se realizarán prioritariamente en las Áreas de Protección Integral.
  
Artículo 68. Telecomunicaciones
  
La instalación de líneas telefónicas y telegráficas, antenas y repetidores en todo el ámbito del PORN requerirá Estimación de Impacto Ambiental e informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos.
  
Artículo 69. Helipuertos
  
Se podrá autorizar la construcción de pequeños helipuertos con fines de protección contra incendios. Además de informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos, requerirá, de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente, de Evaluación de Impacto Ambiental.
  
Artículo 70. Presas
  
Los proyectos para la construcción de presas o diques con la finalidad de embalsar o desviar agua o en actuaciones de restauración hidrológico-forestal no podrán afectar a las Áreas de Protección Integral. Además de informe favorable de la administración competente en espacios protegidos, requerirán Estimación de Impacto Ambiental cuando no estén sometidos a Declaración.
  
Artículo 71. Evaluación de Impacto Ambiental
  
Sin perjuicio de lo dispuesto en los artículos anteriores y en la legislación vigente, deberán someterse al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental las actividades enumeradas en el artículo 162 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.520, de 1.06.1995), que afecten al ámbito del PORN, se ubiquen o no en terrenos forestales.
  
TÍTULO IV
  
Norma adicional
  
De acuerdo con lo establecido en la Ley 4/89, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres (BOE núm. 74, de 28.03.1989), y en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2.423, de 9.1.1995), toda infracción del PORN generará responsabilidad de naturaleza administrativa, sin perjuicio de la exigible en vía penal, civil o de otro orden en que puedan incurrir.
  
TÍTULO V
  
Normas transitorias
  
1. Los instrumentos de ordenación territorial o física existentes que resulten contradictorios con el presente PORN deberán adaptarse a éste en la primera revisión o modificación que se realice desde su entrada en vigor. Entretanto la adaptación no tenga lugar, las determinaciones del PORN se aplicarán prevaleciendo sobre los instrumentos de ordenación territorial o física, siempre que supongan un mayor nivel de protección sobre los valores y elementos objeto de este PORN.
  
Independientemente de la necesidad de adaptar las normativas urbanísticas municipales al PORN , de acuerdo con el artículo 58 de esta normativa y conforme a las líneas grafiadas en la cartografía de zonificación, es necesario realizar las siguientes modificaciones en la actual calificación urbanística del suelo:
  
Término municipal de Bocairent:
  
a) Debe calificarse como Suelo No Urbanizable de Protección Especial (en adelante SNUPE) el Suelo No Urbanizable Común (en adelante SNUC) del valle del Vinalopó delimitado por las áreas de SNUPE del Capullo del Águila, Morro del Porc, San Jaime, Benifaraig, Mingol, Cápito, La Boquera, Fontfreda y Umbrías del Buixcarró.
  
b) Deben calificarse como SNUPE el SNUC correspondiente a los terrenos forestales de los barrancos que drenan las umbrías del Salt de Alcoy, San Jaime y el Morro del Porc-Capullo del Águila:
  
- Barranco que separa los términos municipales de Bocairent y Alfafara
  
- Barranco de Casa Molina
  
- Barranco de la Ermita de San Jaime
  
- Barranco de Casa Brull
  
- Terrenos forestales de la Ermita de San Antonio
  
Término municipal de Agres:
  
Deben calificarse como SNUPE el SNUC correspondiente a los terrenos forestales de los barrancos que drenan la vertiente norte de la sierra:
  
- Arboleda situada al oeste del núcleo urbano y muy próxima a él
  
- Barranco del Molino
  
- Barranco dels Quiñons
  
- Barranco de la Fuente del Arriero
  
- Barranco inmediatamente al este del de la Fuente del Arriero
  
Término municipal de Cocentaina:
  
Debe modificarse puntualmente la línea que delimita el SNUC (grafiado en la cartografía del planeamiento como RG) de manera que pasen a ser SNUPE las siguientes zonas:
  
- Pequeña franja de terreno situada entre el barranco de la Querola y el límite del término municipal
  
- Terrenos forestales unidos al barranco de la Querola
  
- Pequeña parcela unida al barranco existente entre el de la Querola y Pontanelles
  
- Terrenos forestales en las proximidades de Casa de Llucas
  
- Franja de terrenos forestales que parte del barranco de Pontanelles y se prolonga hacia la Ermita de San Cristóbal.
  
Término municipal de Alcoy:
  
Debe calificarse como SNUPE el SNU correspondiente a los terrenos forestales siguientes:
  
- Puntal de la Mina entre la cota 675 y el camino de Serelles
  
- Barranco del Fondo, límite del término municipal con Cocentaina
  
- Terrenos forestales de Casa de Barceló y Casa de la Torre
  
- Terrenos forestales del Teular del Llonganissero
  
- Terrenos forestales de la Uxola, por debajo de la carretera del Preventorio
  
- Terrenos forestales del Salt
  
- Terrenos forestales de la umbría del Castellar, en las proximidades del Mas de Nuño y el Mas del Baradello Merita
  
- Enclavado forestal del Mas de la Venta, al sur de la urbanización del Baradello Gelat
  
- Barranco de Xirillent y terrenos forestales conectados con él (en las proximidades de las masías de Sant Jordi, Xirillent Vell y Cap del Pla)
  
- 6 zonas forestales en las proximidades de las masías de Menente y de Miró, 3 de ellas enclavados forestales en campos de cultivo.
  
- Terrenos forestales cerca del Mas del Pi Vell
  
- Terrenos forestales inmediatos al Mas de Xirillent Nou
  
- 5 zonas forestales enclavadas situadas en las proximidades de la Urbanización Montesol, Mas del Corral y Mas de l'Altet
  
- Terrenos forestales situados al Norte del Mas del Corral y Montesol
  
- 3 zonas forestales entre la Casa del Guarda y el Mas de la Borra
  
- Terrenos forestales que rodean el Mas de Samperius
  
- Terrenos forestales entre las masías de Samperius y Pasensia
  
- 2 pequeñas zonas forestales entre las masías de Samperius y de la Torre Vella
  
2. En el caso del área adyacente al suelo urbanizable ?El Sargento- que, por error material del Plan General de Ordenación Urbana de Alcoi de 1989, quedó grafiado en el mismo ?y, por tanto, en el presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales-- como suelo no urbanizable de especial protección, y atendiendo al reconocimiento explícito, por parte del Ayuntamiento de Alcoi, de dicho error (incluyendo la delimitación detallada del área afectada por el mismo), se establece un periodo transitorio de un año para la corrección de los límites del sector. Al término de este periodo, y de haberse completado por parte del citado Ayuntamiento la correspondiente tramitación urbanística, se entenderá incluido el conjunto del sector ?El Sargento- como Área Urbana del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales. En otro caso, dicha área mantendrá su clasificación actual, de acuerdo con lo previsto al respecto en el art. 58 de la normativa del Plan y en las Directrices de Política Urbanística.
  
Anexos a la normativa
  
ANEXO I
  
Descripción de la delimitación propuesta para el parque natural de la Serra de Mariola
  
En el término municipal de Bocairent, el límite es la línea que, según el planeamiento urbanístico vigente (1994), separa el suelo no urbanizable común del suelo no urbanizable de protección especial y discurre entre la carretera C-3316 y las cumbres de Morro del Porc-San Jaime-Salto de Alcoy. El suelo urbanizable de la Urbanización Pinatell se excluye del ámbito del Parque Natural, ya que se considera dentro de la unidad de zonificación denominada Áreas Urbanas. Igualmente el Área Recreativa del Cámping Les Fonts de Mariola y el Área Recreativa de la Font de Mariola también quedan excluidas del ámbito del Parque Natural.
  
Término municipal de Alfafara:
  
Partiendo del punto donde el límite del Parque Natural corta la línea que separa los términos municipales de Bocairent y Alfafara, sigue en línea recta hacia el Este hasta el punto de coordenadas X=711.260 Y=4.293.640 Z=620, donde la pista forestal existente llega a unos campos de cultivo situados por debajo de ella. Continúa por esta pista en dirección Norte primero y Este después, hasta que se cruza con la pista que desciende hacia la Casa El Bardalet. Sigue por la nueva pista en sentido contrario, ascendiendo hasta la cota 750. Continúa por la curva de nivel de 750 metros hacia el Este, hasta que se cruza con el camino procedente del Área Recreativa de la Font del Tarragó. Desciende por este camino hacia el Norte hasta alcanzar la curva de nivel de 710 metros, la cual sigue hacia el Este hasta llegar al punto de coordenadas X=712.480 Y=4.293.860 Z=710. Desde este punto va en línea recta hasta el punto de coordenadas X=712.505 Y=4.293.990 Z=670, situado sobre la pista que une la Font del Tarragó con el Racó de la Font (o Cova de la Font). Continúa en línea recta hasta el punto de coordenadas X=712.455 Y=4.294.020 Z=650, situado sobre la pista no asfaltada que une el Albergue de la Font del Tarragó con el núcleo urbano de Alfafara. Continúa por esta pista hacia Alfafara, hasta el punto donde cambia de dirección Noreste a dirección Noroeste al encontrarse con un pequeño barranco. Las coordenadas de este punto son X=712.585 Y=4.294.150 Z=625. De aquí sigue en línea recta hasta el punto de coordenadas X=712.790 Y=4.294.175 Z=680, donde del camino existente entre la Font del Tarragó y el Racó de la Font (o Cova de la Font) parte otro camino que desciende hacia Alfafara. Continúa por el camino de la Font del Tarragó al Racó de la Font, ascendiendo hasta la cota 710. Sigue por la curva de nivel de 710 metros hacia el Noreste, hasta alcanzar una pista, por la que desciende, entre bancales de olivos, hasta la carretera rural que une Alfafara y Agres. Sigue por esta carretera en dirección Agres hasta el límite del término municipal. Asciende por la línea que separa los términos municipales de Alfafara y Agres hasta alcanzar la línea que, según el planeamiento urbanístico vigente de Agres, separa el Suelo No Urbanizable Común del Suelo No Urbanizable de Protección Forestal.
  
En el término municipal de Agres, el límite del Parque Natural de la Sierra de Mariola es la línea continua que, según el planeamiento urbanístico vigente (1995), separa el Suelo No Urbanizable Común del Suelo No Urbanizable de Protección Especial y discurre al Sur de la carretera A-202. En el extremo este del término, el límite coincide con la pista forestal que discurre siguiendo aproximadamente la curva de nivel de 610 metros. Desde el punto donde el límite corta con la línea que separa los términos municipales de Agres y Muro de Alcoy, desciende por dicha línea hacia el Norte hasta llegar a la vía del ferrocarril Xàtiva-Alcoy. Se excluyen del ámbito del Parque Natural las Áreas Recreativas del Molí Mató y del Santuari de la Mare de Déu d'Agres.
  
En el término municipal de Muro de Alcoy, el límite del Parque Natural es la vía del ferrocarril Xàtiva-Alcoy. En el punto donde la vía llega al barranco de la Querola, el límite asciende por un camino agrícola en dirección Suroeste hasta alcanzar la curva de nivel de 570 metros, por la que continúa hacia el Sureste. Al alcanzar la línea que separa los términos municipales de Muro y Cocentaina, el límite asciende siguiendo dicha línea hasta el punto donde se cruza con la separación entre Suelo No Urbanizable de Protección Especial por Valores Ecológicos y Paisajísticos (en adelante VEP) y Suelo No Urbanizable de Régimen General (en adelante RG), definida en el planeamiento urbanístico vigente de Cocentaina (1992).
  
Término municipal de Cocentaina:
  
Partiendo del punto anterior, el límite del Parque Natural sigue en dirección aproximadamente Sudeste por la línea que, según el planeamiento urbanístico vigente, separa el Suelo No Urbanizable de Protección Especial VEP del Suelo No Urbanizable RG. Se cruza en línea recta las franjas de Suelo No Urbanizable de Protección de Cauces (en adelante CAU) correspondientes a los barrancos. En el paraje de San Cristóbal, el límite discurre entre el Suelo No Urbanizable de Protección Especial VEP y el Suelo No Urbanizable de Infraestructuras y Sistemas Generales (en adelante INS). Entre San Cristóbal y la vía de ferrocarril Xàtiva-Alcoy, el límite es la línea que separa el Suelo No Urbanizable de Protección Especial VEP del Suelo No Urbanizable RG y que discurre por el fondo de un barranco. Luego sigue por la vía en dirección a Alcoy. Entre las bocas del túnel existente antes del Apeadero de Santa Bárbara, el límite es la curva de nivel de 520 metros. Entre las bocas del túnel existente después del Apeadero de Santa Bárbara (en dirección a Alcoy), el límite son los 2 segmentos de línea recta que unen las bocas del túnel con el cruce de la carretera asfaltada que sube desde Cocentaina a Santa Bárbara con la pista de acceso a la Ermita. En el siguiente túnel, el límite es la línea recta que une las bocas del túnel. En el punto donde la vía alcanza el polígono de Suelo No Urbanizable RG situado al Oeste de la vía, en la partida de Gormaig, el límite bordea dicho polígono, dejándolo fuera del Parque Natural. También queda fuera del Parque Natural, un pequeño enclavado de Suelo No Urbanizable RG situado al otro lado del barranco que delimita el mencionado polígono por el Norte. El límite continúa por el borde del Suelo Urbanizable Programado y del Suelo Urbano de Gormaig, quedando éstos fuera del Parque Natural, hasta alcanzar la línea que separa los términos municipales de Cocentaina y Alcoy. Desde aquí asciende por el límite de términos municipales hasta alcanzar la cota 675.
  
Las canteras en explotación y sus industrias anejas existentes en el término municipal de Cocentaina se han inscrito en el interior de dos Áreas de Actividades Extractivas enclavadas dentro del Parque Natural. Los límites que separan estas Áreas de Amortiguación y el Parque Natural son los siguientes:
  
a) Área de Actividades Extractivas de la cantera l'Escaleta: El límite norte es la curva de nivel de 900 metros, el límite sur es la curva de nivel de 800 metros, el límite oriental es el barranco situado inmediatamente al este de la cantera y el límite occidental es el tercer barranco existente hacia el oeste de la cantera.
  
b) Área de Actividades Extractivas de la cantera Alberri: Partiendo del punto de coordenadas X=720.860 Y=4.291.070 Z=650, el límite desciende en línea recta hacia el Norte hasta el fondo del primer barranco que se encuentra. Sigue por el fondo del barranco en sentido descendente hasta la carretera asfaltada que da acceso al Mas de la Penya. Continúa por esta carretera hacia las plantas de hormigón. Al llegar al cruce con la carretera que baja de la cantera l'Escaleta (en adelante carretera de las canteras), continúa durante unos escasos 100 metros por ésta, descendiendo hasta el punto donde parte hacia la izquierda el linde de unos campos de cultivo situados al Norte de la explanada de almacenaje de áridos y pegados a ella. Sigue por este linde que luego coincide con un camino que desciende hasta la vía del ferrocarril Xàtiva-Alcoy, donde existe un pequeño puente que cruza la vía. Desde aquí bordea en dirección Sudoeste los campos de cultivo existentes inmediatamente al Sur del puente, para después continuar por un camino que desemboca en la carretera de las canteras. Sube por esta carretera durante unos 100 metros y sigue por la pista que aparece a la izquierda, ascendiendo hasta la cota 600. Continúa por la curva de nivel de 600 metros hacia el Oeste hasta llegar a las plataformas de la planta de hormigón. Bordea estas plataformas en el sentido de las agujas del reloj hasta llegar a la carretera de las canteras, por donde continúa ascendiendo hasta la cota 650. Sigue por la curva de nivel de 650 metros, hacia la derecha de la carretera, hasta alcanzar el punto inicial.
  
Término municipal de Alcoy:
  
Desde el punto anterior sigue por la curva de nivel de 675 metros hacia el Sudoeste hasta llegar a la carretera de Alcoy al Preventorio en la curva de acceso al Barranc del Cint. Continúa por dicha carretera hacia El Preventorio, hasta el punto situado entre el túnel existente y El Preventorio, de donde parte, hacia la izquierda de la carretera, la línea que en el planeamiento urbanístico vigente (1989) separa el Suelo No Urbanizable de Régimen General (en adelante RG) del Suelo No Urbanizable de Protección Forestal y Paisajística (en adelante PFP). Sigue el límite bordeando el Suelo No Urbanizable RG hasta llegar al punto de coordenadas X=718.170 Y=4.286.760 Z=740 situado en el barranco que desciende de El Preventorio hacia el núcleo urbano de Alcoy. Desde este punto, el límite lo constituyen los segmentos de línea recta que unen sucesivamente los puntos que tienen las siguientes coordenadas:
  
Punto 1: X=717.770 Y=4.286.180 Z=720
  
Punto 2: X=717.680 Y=4.285.830 Z=675
  
Punto 3: X=717.420 Y=4.285.580 Z=710
  
Punto 4: X=717.310 Y=4.285.260 Z=660
  
Punto 5: X=717.240 Y=4.285.260 Z=670
  
Punto 6: X=717.190 Y=4.285.370 Z=700
  
Punto 7: X=717.070 Y=4.285.350 Z=680
  
El punto 7 se sitúa sobre la carretera Alcoy-Banyeres de Mariola en el lugar de donde parte hacia la derecha de la carretera (yendo hacia Banyeres de Mariola), la línea que separa el Suelo No Urbanizable RG del Salt del Suelo No Urbanizable de Protección Arqueológica del Castellar. El límite bordea el Suelo No Urbanizable RG del Salt, dejándolo fuera del Parque Natural, hasta alcanzar la franja de Suelo No Urbanizable de Protección Viaria (en adelante PV) de la carretera C-3313. Desde aquí sigue, en el sentido de las agujas del reloj, por la línea que bordea el Suelo No Urbanizable PFP que envuelve El Castellar por el Oeste y el Norte. Cruza en línea recta la franja de Suelo No Urbanizable PV que atraviesa de Norte a Sur El Castellar. Continúa bordeando el Suelo No Urbanizable PFP hasta las proximidades del Mas del Baradello de Moya, donde atraviesa perpendicularmente la franja de Suelo No Urbanizable PV de la carretera del Preventorio, hacia el Noroeste, para seguir por la línea que separa el Suelo No Urbanizable RG del Suelo No Urbanizable PFP. Después de atravesar en línea recta dos franjas de Suelo No Urbanizable PV alcanza el Suelo Urbano del Baradello. Sigue bordeando en sentido contrario a las agujas del reloj el Suelo Urbano y el Suelo Urbanizable No Programado del Baradello, hasta llegar a la pista que une la Font dels Patos con las canteras de Els Comellars. Continúa por dicha pista hacia las canteras hasta que coincide con la línea que separa el Suelo No Urbanizable RG del Suelo No Urbanizable PFP. Sigue por el borde del Suelo No Urbanizable RG hacia el Sudoeste. Al alcanzar el Suelo Urbano de Montesol, lo bordea dejándolo fuera del Parque Natural. Continúa nuevamente bordeando el Suelo No Urbanizable RG hasta, siguiendo la curva de nivel de 875 metros, llegar a la carretera C-3313 en las proximidades del Mas de la Torre Vella. Sigue por la carretera C-3313 hacia Banyeres de Mariola.
  
Se excluye del ámbito del Parque Natural el Área de Actividades Extractivas de la cantera de Els Comellars, cuyo límite se define a continuación:
  
Partiendo del punto de coordenadas X=713.550 Y=4.287.840 Z=920 sigue la curva de nivel de 920 metros hacia el Noreste hasta alcanzar el punto de coordenadas X=713.780 Y=4.288.020 Z=920. Desde aquí desciende por el fondo del barranco existente hasta llegar al punto de coordenadas X=713.770 Y=4.287.790 Z=880. Desde aquí el límite sigue los segmentos de línea recta que unen sucesivamente los puntos que tienen las siguientes coordenadas:
  
Punto 1': X=713.870 Y=4.287.560 Z=855
  
Punto 2': X=714.030 Y=4.287.610 Z=860
  
Punto 3': X=714.090 Y=4.287.570 Z=845
  
Punto 4': X=714.100 Y=4.287.440 Z=825
  
Punto 5': X=714.160 Y=4.287.420 Z=820
  
Punto 6': X=714.200 Y=4.287.360 Z=835
  
El último punto 6' se sitúa sobre la pista de acceso a la cantera. El límite continúa por dicha pista en dirección a la cantera hasta alcanzar el punto de coordenadas X=713.880 Y=4.287.410 Z=840 desde donde, dejando la pista principal, continúa por otra pista que también lleva a la cantera, siguiendo primero dirección oeste y luego noroeste. El límite deja la pista para bordear la cantera por el oeste, y asciende hasta alcanzar el punto de origen en la cota 920.
  
También se excluye del ámbito del Parque Natural en el término municipal de Alcoy el Área Recreativa de El Preventori.
  
Término municipal de Banyeres de Mariola:
  
Después de atravesar un corto tramo por el término municipal de Bocairent, la carretera C-3313, que constituye el límite del Parque Natural, alcanza el término municipal de Banyeres de Mariola. El límite continúa por esta carretera hasta el cruce con la carretera que da acceso a la Urbanización La Pedrera, situado entre la Fuente del Sapo y el núcleo urbano de Banyeres de Mariola. A partir de aquí, el límite bordea el suelo no urbanizable común, el suelo urbano y el suelo urbanizable, definidos en el planeamiento urbanístico vigente (1997), existentes alrededor del núcleo urbano de Banyeres de Mariola, dejándolos fuera del Parque Natural, de manera que éste sólo incluye suelo no urbanizable de protección especial. De esta forma el límite del Parque alcanza la línea que separa los términos municipales de Banyeres de Mariola y Bocairent en las proximidades del campo de tiro de Banyeres de Mariola, y desciende por ella hasta la línea que separa el suelo no urbanizable común del suelo no urbanizable de protección especial de Bocairent.
  
Los datos topográficos reseñados en esta descripción han sido extraídos de las hojas a escala 1:10.000 del Instituto Cartográfico Valenciano (restitución del vuelo de julio de 1994 para la provincia de Alicante, restitución del vuelo de julio de 1991 para la provincia de Valencia, y actualización de noviembre de 1997).
  
ANEXO II
  
Directrices y criterios para la elaboración del Plan rector de uso y gestión (PRUG) del Parque Natural de la Sierra Mariola
  
El PRUG deberá desarrollar las directrices y actuaciones que para el ámbito del espacio protegido se establecen en este PORN, especialmente en relación con las actividades que están provocando los impactos negativos más importantes sobre la Sierra (edificación dispersa, canteras,incendios forestales, uso recreativo, líneas eléctricas aéreas,...) El PRUG efectuará una ordenación y regulación de actividades al objeto de conseguir un desarrollo racional y equilibrado de las mismas, compatible con los objetivos de protección de este Plan, y en prevención de la posible generación de impactos sobre los ecosistemas de la Sierra de Mariola.
  
El PRUG establecerá así mismo el órgano de gestión más adecuado para la gestión del Parque Natural y su zona de influencia. Dentro de las funciones que se le asignen, se tendrá en cuenta la posible concentración de competencias en el mismo, para efectuar un seguimiento conjunto del PORN y del PRUG, ya que hay que tener en cuenta que el presente Plan constituye la norma básica de regulación de usos y aprovechamientos del ámbito de la Sierra de Mariola, espacio que pasará a ser, en parte de su territorio, espacio natural protegido, y en el resto Área de Amortiguación del Parque.
  
El Plan Rector de Uso y Gestión podrá modificar lo dispuesto en las Normas de este PORN únicamente cuando supongan una mayor protección de los valores ecológicos y paisajísticos.
  
ANEXO III
  
Usos permisibles y no permitidos en cada unidad de zonificación del plan del ordenación de los recursos naturales
  
Con el objeto de facilitar la comprensión de la normativa aplicable en cada lugar concreto del ámbito del PORN, a continuación se exponen los usos permitidos o autorizables y los usos no permitidos en cada unidad de zonificación. Este anexo no tiene carácter normativo por lo que para cada uso se hace referencia al artículo o artículos reguladores, que especifican las condiciones exigidas o las excepciones posibles. Para evitar reiteraciones innecesarias, al principio se enumeran los usos permisibles y no permitidos comunes a todas las unidades de zonificación. El esquema de zonificación del PORN es el siguiente:
  
Parque Natural de la Sierra de Mariola
  
A.1 Áreas de Protección Integral
  
A.2 Áreas de Protección Ecológica
  
A.3 Áreas de Protección Paisajística
  
Áreas de amortiguación
  
B.1 Áreas Forestales
  
B.2 Áreas Agrícolas
  
B.3 Áreas de Actividades Extractivas
  
B.4 Áreas Recreativas
  
B.5 Áreas Urbanas
  
Usos permisibles comunes a todas las unidades de zonificación
  
- Mantenimiento de las condiciones naturales de los cauces (artículo 12.1)
  
- Apeo y deslinde de los cauces públicos (artículo 12.2)
  
- Conservación de la vegetación de ribera en las zonas de dominio público hidráulico y en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y policía de la Ley de Aguas (artículo 12.3)
  
- Labores de limpieza y desbroce selectivo motivadas por el riesgo para las personas o bienes en caso de avenida (artículo 12.3)
  
- Construcción de fosas sépticas para el saneamiento de viviendas aisladas y áreas recreativas (artículo 13.2)
  
- Explotación de los acuíferos que mantenga estable el nivel piezométrico medio anual (artículo 13.3)
  
- Clausura y sellado de los vertederos incontrolados existentes en el dominio público hidráulico y sus zonas de servidumbre y policía (artículo 14.9)
  
- Apertura de pozos o captaciones de agua que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de aprovechamientos (artículo 15.1)
  
- Aprovechamientos de las aguas de fuentes y manantiales cuando garanticen el mantenimiento de un caudal mínimo para su uso por excursionistas y fauna silvestre (artículo 16)
  
- Actuaciones de conservación de la cubierta vegetal. Mantenimiento de los cultivos leñosos (artículo 18)
  
- Estabilización y regeneración de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales (artículo 19.2)
  
- Fijación de taludes mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales, o mediante actuaciones de obra civil tratadas con técnicas de integración paisajística (artículo 19.6)
  
- Recolección total o parcial de taxones vegetales con fines comerciales (artículo 21.2)
  
- Tala de pinos y chopos como aprovechamiento forestal y tala de carrascas por razones fitosanitarias o para la mejora de las formaciones arboladas (artículo 21.3)
  
- Recolección consuetudinaria de frutos y semillas y siega de plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, moras, etc. (artículo 21.4)
  
- Trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal (artículo 22.1)
  
- Modificación de la estructura vegetal de una finca forestal (entresacas, cortas de mejora y saneamiento, podas de formación, aclareos, limpias, talas, etc.) (artículo 22.3)
  
- Introducción y reintroducción de especies vegetales autóctonas que no existan actualmente en la zona (artículo 22.4)
  
- Control de la población de especies animales potencialmente perjudiciales para la agricultura, ganadería, bosques, caza, pesca, fauna silvestre o salud pública (artículo 23.2)
  
- Obras de corrección de las carreteras existentes para garantizar su permeabilidad respecto de la fauna silvestre (artículo 23.4)
  
- Introducción y reintroducción de especies animales autóctonas, y reforzamiento de poblaciones (artículo 24.2)
  
- Ejecución de las medidas oportunas para garantizar la permeabilidad a la fauna silvestre de los vallados preexistentes que comprendan superficies mayores a 1 hectárea (artículo 25.3)
  
- Ejecución de medidas de enmascaramiento y mimetización necesarias para la integración paisajística de las instalaciones y edificaciones situadas en el medio rural (artículo 26.2)
  
- Colocación de carteles informativos, de propaganda, inscripciones o artefactos con fines publicitarios (artículo 27)
  
- Modificación o actuación sobre los Bienes Culturales Protegidos o sobre su área de afección (artículo 29.2)
  
- Deslinde y amojonamiento de las vías pecuarias, y obras de adecuación a sus funciones de corredores ecológicos y a su uso educativo y recreativo (artículo 31)
  
- Actividades agrícolas legales (artículo 35.1)
  
- Deslinde y amojonamiento de los terrenos forestales de propiedad pública (artículo 40.8)
  
- Repoblación de terrenos forestales (artículo 42, apartados 1 y 2)
  
- Extracción de productos forestales a través de vías de saca autorizadas (artículo 43.5)
  
- Infraestructuras de defensa contra incendios forestales previstas en el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra de Mariola o autorizadas excepcionalmente (artículo 45.2)
  
- Actividad cinegética y piscícola, excepto la caza en terrenos de aprovechamiento cinegético común y la caza en terrenos forestales incendiados durante los 2 años posteriores al incendio, con las limitaciones y condiciones establecidas en la legislación sectorial y en los artículos 48 y 49 del PORN.
  
- Pequeñas reparaciones que exigieren la higiene, ornato y conservación de los inmuebles distintos de las construcciones tradicionales (masos) (artículo 58.2)
  
- Rehabilitación o reconstrucción de las construcciones tradicionales (masos) sin incremento del volumen edificado, con las condiciones necesarias para garantizar la debida adaptación paisajística al entorno (artículo 59.3)
  
- Depósitos de abastecimiento de agua en las condiciones establecidas en el artículo 64 apartados 1 y 2.
  
- Nuevas conducciones de suministro de agua vinculadas a actuaciones consideradas compatibles en el PORN (artículo 64.3)
  
- Sustitución de los sistemas de tratamiento de aguas residuales deficientes de las edificaciones dispersas y urbanizaciones ilegales (artículo 65.1)
  
- Vertido de inertes en las canteras abandonadas conforme al correspondiente proyecto de restauración (artículo 66.1)
  
- Clausura y restauración de los vertederos incontrolados (artículo 66.2)
  
- Nuevos tendidos de suministro de energía eléctrica vinculados a actuaciones consideradas compatibles por el PORN (artículo 67.1), que deberán ir obligatoriamente enterrados cuando no se ajusten a los corredores de infraestructuras definidos en el artículo 62 (artículo 67.2)
  
- Actuaciones de modificación de los tendidos eléctricos existentes para eliminar o reducir el riesgo de incendios, el riesgo de choque y electrocución de aves y el impacto negativo sobre el paisaje (artículo 67.4)
  
- Instalación de líneas telefónicas y telegráficas, antenas y repetidores (artículo 68)
  
- Construcción de pequeños helipuertos con fines de protección contra incendios (artículo 69)
  
Usos no permitidos comunes a todas las unidades de zonificación
  
- Usos y actividades que contribuyan a deteriorar la calidad de las aguas (artículo 11)
  
- Actuaciones, obras o infraestructuras que puedan dificultar el flujo hídrico o supongan un manejo no racional del mismo (artículo 11)
  
- Canalización permanente o dragado de los cauces, excepto obras debidamente autorizadas y justificadas por su interés público (artículo 12.1)
  
- Transformación a cultivo de los terrenos baldíos o forestales situados en las zonas de dominio público hidráulico y en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y policía de la Ley de Aguas (artículo 12.3)
  
- Ocupación del dominio público hidráulico y su zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales, salvo las debidamente autorizadas y justificadas por su interés público (artículo 12.4)
  
- Extracción de áridos, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de cauces (artículo 12.4)
  
- Establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir la contaminación de las aguas superficiales o profundas (artículo 13.1)
  
- Vertido directo o indirecto en cauce público, canal de riego o acuífero subterráneo de aguas residuales que pueda impurificar las aguas con daños para la salud pública o para los aprovechamientos (artículo 14.1)
  
- Vertido sin depurar de aguas residuales de origen urbano al dominio público hidráulico, salvo viviendas aisladas, granjas avícolas y cunícolas de menos de 100 unidades y estabulaciones de ganado mayor con menos de 10 cabezas (artículo 14.2)
  
- Vertido de aguas residuales depuradas o no en los perímetros de protección de 500 metros alrededor de las captaciones de agua potable (artículo 14.2)
  
- Vertido directo o indirecto de efluentes industriales sin depuración al dominio público hidráulico (artículo 14.8)
  
- Vertido o depósito permanente o temporal de cualquier tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias que supongan peligro de contaminación de las aguas o degradación del entorno, en el dominio público hidráulico y sus zonas de servidumbre y policía. Excepto en los casos de limpieza previstos en el artículo 49 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (artículo 14.9)
  
- Utilización sobre terrenos incultos de métodos de repoblación distintos del ahoyado o apertura de casillas (artículo 19.3)
  
- Realización de aterrazamientos de suelos, salvo en proyectos de corrección de taludes u obras para el control de la erosión en suelos agrícolas (artículo 19.4)
  
- Ampliación o modificación del trazado y construcción de vías de acceso que generen pendientes superiores al 7% en suelos blandos o al 15% en suelos duros (artículo 19.5)
  
- Dañar, mutilar o talar los ejemplares de los siguientes árboles cultivados de interés etnoagrario: Acerolero o ceroler (Crataegus azarolus), serbal o servera (Sorbus domestica), nispolero o nyesprer (Mespilus germanica), azufaifo o ginjoler (Ziziphus jujuba). Salvo por razones fitosanitarias, para la mejora de las formaciones arboladas, para la reproducción de especies vegetales o para la investigación (artículo 21.1)
  
- Introducción y repoblación con especies exóticas, plantación de especies de reconocido carácter invasor (artículo 22.2)
  
- Actividades que puedan comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna silvestre, tales como la destrucción de nidos y madrigueras, tráfico, manipulación y comercio de crías, huevos y adultos (artículo 23.1)
  
- Aprovechamientos forestales, tratamientos selvícolas y otras actividades potencialmente perturbadoras para la fauna durante su época de reproducción (meses de marzo a julio ambos incluídos) En zonas de cría de especies más tempraneras el plazo de prohibición se ampliará con los meses de enero y febrero. Excepcionalmente podrán autorizarse periodos de ejecución distintos (artículo 23.3).
  
- Repoblación o suelta de especies animales exóticas, excepto las destinadas al control biológico de plagas (artículo 24.1)
  
- Uso de productos fitosanitarios de la categoría toxicológica C para la fauna terrestre en todo el ámbito del PORN, y de la categoría toxicológica C para la fauna acuícola en las zonas húmedas (artículo 38)
  
- Cortas a hecho, excepto por razones fitosanitarias, instalaciones de infraestructuras, actuaciones previstas en el Plan Forestal de la Sierra de Mariola, cultivos de chopos en ribera y cultivos forestales industriales sobre suelo agrícola (artículo 43.3)
  
- Depósito de restos procedentes de trabajos selvícolas o aprovechamientos forestales en la franja de 10 metros a cada lado de los caminos forestales (artículo 43.7)
  
- Depósito de madera y leña de interés comercial y de resíduos por plazo superior a 2 meses desde la finalización del aprovechamiento forestal o desde la ejecución de los trabajos selvícolas (artículo 43.7)
  
- Eliminación de resíduos forestales mediante el uso del fuego, salvo en zonas situadas a una distancia mínima de 500 metros de terrenos forestales (artículo 43.7)
  
- Actuaciones de selvicultura preventiva que afecten al sustrato mineral o a la parte subterránea de la vegetación, salvo autorización excepcional (artículo 46)
  
- Uso de productos químicos fitotóxicos para la eliminación selectiva de la vegetación en trabajos de selvicultura preventiva (artículo 46)
  
- Trabajos de selvicultura preventiva fuera de las áreas cortafuegos preexistentes, fajas auxiliares de viales transitables con vehículos de 4 ruedas y franjas perimetrales de áreas recreativas, urbanizaciones y edificaciones, salvo lo dispuesto en el Plan de Prevención de Incendios (artículo 46)
  
- Caza en los terrenos de aprovechamiento cinegético común, que pasarán a ser refugio de caza (artículo 49.3)
  
- Aprovechamiento cinegético de los terrenos forestales incendiados durante los 2 años posteriores al incendio (artículo 49.5)
  
- Circulación de vehículos, con o sin motor, campo a través (artículo 52.1)
  
- Circulación de vehículos motorizados por viales cuya anchura no permita el paso de vehículos de 4 ruedas (artículo 52.2)
  
- Realización de instalaciones o edificaciones, residenciales o no, que no cuenten con sistema de recogida y depuración de aguas residuales (artículo 65.1)
  
- Vertederos de residuos sólidos urbanos, excepto el vertido de inertes en las canteras abandonadas, conforme al correspondiente proyecto de restauración (artículo 66.1)
  
A.1. Áreas de protección integral
  
Usos permisibles
  
Los comunes a todas las unidades de zonificación.
  
Usos no permitidos
  
Además de los comunes a todas las unidades de zonificación, no están permitidos en las Áreas de Protección Integral los siguientes:
  
- Obras transversales en cauces y barrancos para la prevención de posibles avenidas producidas durante episodios de lluvias torrenciales (artículo 11)
  
- Destrucción de bancales y sus márgenes, labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación (artículo 19.1)
  
- Roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo, excepto la puesta en cultivo de antiguos campos abandonados para la alimentación de la fauna silvestre o su inclusión en áreas cortafuegos (artículos 19.3, 35.2 y 43.2)
  
- Dañar, mutilar, talar o recolectar cualquier especimen vegetal silvestre, salvo la recolección consuetudinaria y actuaciones autorizadas por razones fitosanitarias, para la mejora de las formaciones arboladas, para la reproducción de especies vegetales, para la investigación y para aprovechamientos forestales (artículo 21)
  
- Establecimiento de nuevos vallados de cualquier tipo (artículo 25.1)
  
- Explotaciones mineras a cielo abierto (artículo 33)
  
- Actividad ganadera extensiva, excepto en aquellas zonas de las Áreas de Protección Integral en las que el Plan de Aprovechamiento Ganadero permita la actividad (artículo 39.1)
  
- Actividades industriales de cualquier tipo (artículo 50)
  
- Actividades comerciales de cualquer tipo (artículo 51, apartados 1 y 2)
  
- Competiciones deportivas de vehículos con o sin motor (artículo 52.3)
  
- Circulación de vehículos motorizados sin autorización expresa, respetándose el derecho de acceso a sus propiedades y de circulación por ellas a propietarios y residentes (artículo 52.4)
  
- Construcción de nueva planta de instalaciones o edificaciones dedicadas a actividades turísticas, recreativas, deportivas y de ocio y esparcimiento (artículo 55)
  
- Instalación de equipamiento para zonas recreativas y de acampada, excepto en aquellas zonas que determine el Plan de Uso Público (artículo 55.5)
  
- Establecimientos de alojamiento y restauración de nueva planta o mediante rehabilitación de construcciones tradicionales (masos) (artículo 56, apartados 1 y 2)
  
- Construcción de edificaciones de nueva planta de cualquier tipo (artículo 59.1)
  
- Centros de enseñanza y culturales ligados al medio, ya sea mediante edificación de nueva planta o restauración de construcciones tradicionales (masos) (artículo 60)
  
- Ampliación o modificación del trazado y construcción de nueva planta de viales no previstas en el Plan de Prevención de Incendios Forestales (artículo 63, apartados 2 y 3) Las obras previstas en dicho Plan no podrán generar pendientes mayores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros (artículo 19.5)
  
- Asfaltado de caminos y pistas (artículo 63.3)
  
- Vías de saca cuya apertura requiera movimientos de tierra (artículo 63.4)
  
- Construcción de presas o diques con la finalidad de embalsar o desviar agua o en actuaciones de restauración hidrológico-forestal (artículo 70)
  
A.2. Áreas de protección ecológica
  
Usos permisibles
  
Además de los comunes a todas las unidades de zonificación, son permisibles en las Áreas de Protección Ecológica los siguientes:
  
- Obras transversales en cauces y barrancos para la prevención de posibles avenidas producidas durante episodios de lluvias torrenciales (artículo 11)
  
- Nuevos vallados destinados a la protección de edificaciones o instalaciones cuando no abarquen una superficie mayor de 1 hectárea. Instalación de vallados para aprovechamiento ganadero extensivo o para protección de cultivos que afecten a superficies superiores a 1 hectárea (artículo 25.2)
  
- Actividad ganadera extensiva con las limitaciones establecidas en el artículo 39.
  
- Competiciones deportivas de vehículos sin motor sobre caminos y pistas, cuando no tengan principio o final de etapa dentro del ámbito del Parque Natural de la Sierra de Mariola (artículo 52.3)
  
- Actividad comercial desarrollada en instalaciones turísticas, recreativas y de alojamiento o restauración que cumplan lo dispuesto en los artículos 55 y 56 (artículo 51.2)
  
- Establecimientos de alojamiento y restauración mediante rehabilitación de construcciones tradicionales (masos) en las condiciones establecidas en el artículo 56.1
  
- Centros de enseñanza y culturales ligados al medio mediante restauración y rehabilitación de construcciones tradicionales (masos) con los requisitos y limitaciones establecidos en los artículos 56.1 y 60.
  
- Rehabilitación o reconstrucción de las construcciones tradicionales (masos) con un incremento máximo del volumen edificado del 25%, con las condiciones y requisitos establecidos en el artículo 56.1 (artículo 59.3)
  
- Obras de mejora de caminos y pistas, excepto asfaltado (artículo 63.3)
  
- Construcción de presas o diques con la finalidad de embalsar o desviar agua o en actuaciones de restauración hidrológico-forestal (artículo 70)
  
Usos no permitidos
  
Además de los comunes a todas las unidades de zonificación, no están permitidos en las Áreas de Protección Ecológica los siguientes:
  
- Destrucción de bancales y sus márgenes, labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación (artículo 19.1)
  
- Roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo, excepto la puesta en cultivo de antiguos campos abandonados para la alimentación de la fauna silvestre o su inclusión en áreas cortafuegos (artículos 19.3, 35.2 y 43.2)
  
- Dañar, mutilar, talar o recolectar cualquier especimen vegetal silvestre, salvo la recolección consuetudinaria y actuaciones autorizadas por razones fitosanitarias, para la mejora de las formaciones arboladas, para la reproducción de especies vegetales, para la investigación y para aprovechamientos forestales (artículo 21)
  
- Establecimiento de nuevos cerramientos cinegéticos (artículo 25.1)
  
- Explotaciones mineras a cielo abierto (artículo 33)
  
- Actividades industriales de cualquier tipo (artículo 50)
  
- Competiciones deportivas de vehículos con motor (artículo 52.3)
  
- Edificaciones de nueva planta dedicadas a actividades turísticas, recreativas, deportivas, y de ocio y esparcimiento (artículo 55).
  
- Instalación de equipamiento para zonas recreativas y de acampada, excepto en aquellas zonas que determine el Plan de Uso Público (artículo 55.5)
  
- Construcciones de nueva planta destinadas a alojamiento y restauración (artículo 56.2)
  
- Construcción de viviendas aisladas (artículo 59.4)
  
- Construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola y ganadera extensiva (artículo 59.5)
  
- Granjas cinegéticas y de ganadería intensiva (artículo 59.5)
  
- Construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación forestal (artículo 59.6)
  
- Edificación de nueva planta de centros de enseñanza y culturales ligados al medio (artículo 60)
  
- Construcción de nueva planta de viales no previstos en el Plan de Prevención de Incendios Forestales (artículo 63.2) Las obras previstas en dicho Plan no podrán generar pendientes mayores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros (artículo 19.5)
  
- Vías de saca cuya apertura requiera movimientos de tierra (artículo 63.4)
  
A.3.Áreas de protección paisajística
  
Usos permisibles
  
Además de los comunes a todas las unidades de zonificación, son permisibles en las Áreas de Protección Paisajística los siguientes:
  
- Obras transversales en cauces y barrancos para la prevención de posibles avenidas producidas durante episodios de lluvias torrenciales (artículo 11)
  
- Nuevos vallados destinados a la protección de edificaciones o instalaciones cuando no abarquen una superficie mayor de 1 hectárea. Instalación de vallados para aprovechamiento ganadero extensivo o para protección de cultivos que afecten a superficies superiores a 1 hectárea (artículo 25.2)
  
- Roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo (artículo 35.2)
  
- Actividad ganadera extensiva con las limitaciones establecidas en el artículo 39.
  
- Competiciones deportivas de vehículos sin motor sobre caminos y pistas, cuando no tengan principio o final de etapa dentro del ámbito del Parque Natural de la Sierra de Mariola (artículo 52.3)
  
- Actividad comercial desarrollada en instalaciones turísticas, recreativas y de alojamiento o restauración que cumplan lo dispuesto en los artículos 55 y 56 (artículo 51.2)
  
- Campamentos de turismo a menos de 500 metros de la carretera C-3313 Alcoy-Banyeres, en las condiciones establecidas en el artículo 55.3.
  
- Establecimientos de alojamiento y restauración mediante rehabilitación de construcciones tradicionales (masos) en las condiciones establecidas en el artículo 56.1
  
- Centros de enseñanza y culturales ligados al medio mediante restauración y rehabilitación de construcciones tradicionales (masos) con los requisitos y limitaciones establecidos en los artículos 56.1 y 60.
  
- Rehabilitación o reconstrucción de las construcciones tradicionales (masos) con un incremento máximo del volumen edificado del 25%, con las condiciones y requisitos establecidos en el artículo 56.1 (artículo 59.3)
  
- Construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola y ganadera extensiva, en las condiciones establecidas en el artículo 59 apartados 5 y 8.
  
- Construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación forestal en las condiciones establecidas en el artículo 59 apartados 6 y 8.
  
- Obras de mejora de caminos y pistas, excepto asfaltado (artículo 63.3)
  
- Construcción de presas o diques con la finalidad de embalsar o desviar agua o en actuaciones de restauración hidrológico-forestal (artículo 70)
  
Usos no permitidos
  
Además de los comunes a todas las unidades de zonificación, no están permitidos en las Áreas de Protección Paisajística los siguientes:
  
- Destrucción de bancales y sus márgenes, labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación (artículo 19.1)
  
- Establecimiento de nuevos cerramientos cinegéticos (artículo 25.1)
  
- Explotaciones mineras a cielo abierto (artículo 33)
  
- Actividades industriales de cualquier tipo (artículo 50)
  
- Competiciones deportivas de vehículos con motor (artículo 52.3)
  
- Edificaciones de nueva planta dedicadas a actividades turísticas, recreativas, deportivas, y de ocio y esparcimiento, excepto campamentos de turismo a menos de 500 metros de la carretera C-3313 Alcoy-Banyeres cuando sea inviable o insuficiente la rehabilitación y acondicionamiento de edificación preexistente(artículo 55).
  
- Instalación de equipamiento para zonas recreativas y de acampada, excepto en aquellas zonas que determine el Plan de Uso Público (artículo 55.5)
  
- Construcciones de nueva planta destinadas a alojamiento y restauración (artículo 56.2)
  
- Construcción de viviendas aisladas (artículo 59.4)
  
- Granjas cinegéticas y de ganadería intensiva (artículo 59.5)
  
- Edificación de nueva planta de centros de enseñanza y culturales ligados al medio (artículo 60)
  
- Construcción de nueva planta de viales no previstos en el Plan de Prevención de Incendios Forestales (artículo 63.2) Las obras previstas en dicho Plan no podrán generar pendientes mayores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros (artículo 19.5)
  
- Vías de saca cuya apertura requiera movimientos de tierra (artículo 63.4)
  
B.1.Áreas forestales
  
Usos permisibles
  
Además de los comunes a todas las unidades de zonificación, son permisibles en las Áreas Forestales los siguientes:
  
- Obras transversales en cauces y barrancos para la prevención de posibles avenidas producidas durante episodios de lluvias torrenciales (artículo 11)
  
- Actividad ganadera extensiva con las limitaciones establecidas en el artículo 39.
  
- Competiciones deportivas de vehículos sin motor sobre caminos y pistas (artículo 52.3)
  
- Actividad comercial desarrollada en instalaciones turísticas, recreativas y de alojamiento o restauración que cumplan lo dispuesto en los artículos 55 y 56 (artículo 51.2)
  
- Instalación de equipamiento para zonas recreativas y de acampada (artículo 55.5)
  
- Establecimientos de alojamiento y restauración mediante rehabilitación de construcciones tradicionales (masos) en las condiciones establecidas en el artículo 56.1
  
- Centros de enseñanza y culturales ligados al medio mediante restauración y rehabilitación de construcciones tradicionales (masos) con los requisitos y limitaciones establecidos en los artículos 56.1 y 60.
  
- Rehabilitación o reconstrucción de las construcciones tradicionales (masos) con un incremento máximo del volumen edificado del 25%, con las condiciones y requisitos establecidos en el artículo 56.1 (artículo 59.3)
  
- Ampliación o modificación del trazado, asfaltado, y construcción de nueva planta de viales (artículo 63, apartados 2 y 3), siempre que no se generan pendientes mayores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros (artículo 19.5)
  
- Construcción de presas o diques con la finalidad de embalsar o desviar agua o en actuaciones de restauración hidrológico-forestal (artículo 70)
  
Usos no permitidos
  
Además de los comunes a todas las unidades de zonificación, no están permitidos en las Áreas Forestales los siguientes:
  
- Roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo, excepto la puesta en cultivo de antiguos campos abandonados para la alimentación de la fauna silvestre o su inclusión en áreas cortafuegos previa autorización de la administración competente en espacios naturales protegidos (artículos 19.3, 35.2 y 43.2)
  
- Dañar, mutilar, talar o recolectar cualquier especimen vegetal silvestre, salvo la recolección consuetudinaria y actuaciones autorizadas por razones fitosanitarias, para la mejora de las formaciones arboladas, para la reproducción de especies vegetales, para la investigación y para aprovechamientos forestales (artículo 21)
  
- Explotaciones mineras a cielo abierto (artículo 33)
  
- Actividades industriales de cualquier tipo (artículo 50)
  
- Competiciones deportivas de vehículos con motor (artículo 52.3)
  
- Edificaciones de nueva planta dedicadas a actividades turísticas, recreativas, deportivas, y de ocio y esparcimiento (artículo 55).
  
- Construcciones de nueva planta destinadas a alojamiento y restauración (artículo 56.2)
  
- Construcción de viviendas aisladas (artículo 59.4)
  
- Construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola y ganadera extensiva (artículo 59.5)
  
- Granjas cinegéticas y de ganadería intensiva (artículo 59.5)
  
- Construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación forestal (artículo 59.6)
  
- Edificación de nueva planta de centros de enseñanza y culturales ligados al medio (artículo 60)
  
B.2. Áreas agrícolas
  
Usos permisibles
  
Además de los comunes a todas las unidades de zonificación, son permisibles en las Áreas Agrícolas los siguientes:
  
- Obras transversales en cauces y barrancos para la prevención de posibles avenidas producidas durante episodios de lluvias torrenciales (artículo 11)
  
- Eliminación de bancales y sus márgenes (artículo 19.1)
  
- Roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo (artículo 35.2)
  
- Actividad ganadera extensiva con las limitaciones establecidas en el artículo 39.
  
- Industrias, en aquellos municipios cuyo planeamiento urbanístico no prevea suelo urbano o urbanizable apto para ubicarlas (artículo 50.1)
  
- Actividad comercial desarrollada en instalaciones turísticas, recreativas y de alojamiento o restauración que cumplan lo dispuesto en los artículos 55 y 56 (artículo 51.2)
  
- Competiciones deportivas de vehículos con o sin motor sobre circuitos autorizados al efecto(artículo 52.3)
  
- Edificaciones de nueva planta dedicadas a actividades turísticas, recreativas, deportivas, y de ocio y esparcimiento, con los requisitos y limitaciones establecidos en el artículo 55.
  
- Instalación de equipamiento para zonas recreativas y de acampada (artículo 55.5)
  
- Establecimientos de alojamiento y restauración mediante rehabilitación de construcciones tradicionales (masos) en las condiciones establecidas en el artículo 56.1
  
- Construcciones de nueva planta destinadas a alojamiento y restauración en las condiciones establecidas en el artículo 56.2
  
- Rehabilitación o reconstrucción de las construcciones tradicionales (masos) con un incremento máximo del volumen edificado del 25%, con las condiciones y requisitos establecidos en el artículo 56.1 (artículo 59.3)
  
- Construcción de viviendas aisladas ligada a las prácticas agrarias, en las condiciones establecidas en el artículo 59 apartados 4 y 8.
  
- Construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola y ganadera extensiva, en las condiciones establecidas en el artículo 59 apartados 5 y 8.
  
- Granjas cinegéticas y de ganadería intensiva en las condiciones establecidas en el artículo 59 apartados 5 y 8.
  
- Construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación forestal en las condiciones establecidas en el artículo 59 apartados 6 y 8.
  
- Edificación de nueva planta de centros de enseñanza y culturales ligados al medio (artículo 60)
  
- Centros de enseñanza y culturales ligados al medio mediante restauración y rehabilitación de construcciones tradicionales (masos) con los requisitos y limitaciones establecidos en los artículos 56.1 y 60.
  
- Ampliación o modificación del trazado, asfaltado, y construcción de nueva planta de viales (artículo 63, apartados 2 y 3), siempre que no se generan pendientes mayores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros (artículo 19.5)
  
- Construcción de presas o diques con la finalidad de embalsar o desviar agua o en actuaciones de restauración hidrológico-forestal (artículo 70)
  
Usos no permitidos
  
Los comunes a todas las unidades de zonificación.
  
B.3. Áreas de actividades extractivas
  
Usos permisibles
  
Además de los comunes a todas las unidades de zonificación, son permisibles en las Áreas de Actividades Extractivas los siguientes:
  
- Obras transversales en cauces y barrancos para la prevención de posibles avenidas producidas durante episodios de lluvias torrenciales (artículo 11)
  
- Explotaciones mineras a cielo abierto (artículo 33)
  
- Actividad ganadera extensiva con las limitaciones establecidas en el artículo 39.
  
- Actividades de machaqueo y almacenaje de áridos, y de plantas de hormigón y asfalto, que se vengan realizando legalmente a la entrada en vigor del PORN (artículo 50.2)
  
- Competiciones deportivas de vehículos sin motor sobre caminos y pistas (artículo 52.3)
  
- Actividad comercial desarrollada en instalaciones turísticas, recreativas y de alojamiento o restauración que cumplan lo dispuesto en los artículos 55 y 56 (artículo 51.2)
  
- Instalación de equipamiento para zonas recreativas y de acampada (artículo 55.5)
  
- Establecimientos de alojamiento y restauración mediante rehabilitación de construcciones tradicionales (masos) en las condiciones establecidas en el artículo 56.1
  
- Rehabilitación o reconstrucción de las construcciones tradicionales (masos) con un incremento máximo del volumen edificado del 25%, con las condiciones y requisitos establecidos en el artículo 56.1 (artículo 59.3)
  
- Centros de enseñanza y culturales ligados al medio mediante restauración y rehabilitación de construcciones tradicionales (masos) con los requisitos y limitaciones establecidos en los artículos 56.1 y 60.
  
- Ampliación o modificación del trazado, asfaltado, y construcción de nueva planta de viales (artículo 63, apartados 2 y 3), siempre que no se generan pendientes mayores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros (artículo 19.5)
  
- Construcción de presas o diques con la finalidad de embalsar o desviar agua o en actuaciones de restauración hidrológico-forestal (artículo 70)
  
Usos no permitidos
  
Además de los comunes a todas las unidades de zonificación, no están permitidos en las Áreas de Actividades Extractivas los siguientes:
  
- Roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo, excepto la puesta en cultivo de antiguos campos abandonados para la alimentación de la fauna silvestre o su inclusión en áreas cortafuegos (artículos 19.3, 35.2 y 43.2)
  
- Competiciones deportivas de vehículos con motor (artículo 52.3)
  
- Edificaciones de nueva planta dedicadas a actividades turísticas, recreativas, deportivas, y de ocio y esparcimiento (artículo 55).
  
- Construcciones de nueva planta destinadas a alojamiento y restauración (artículo 56.2)
  
- Construcción de viviendas aisladas (artículo 59.4)
  
- Construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola y ganadera extensiva (artículo 59.5)
  
- Granjas cinegéticas y de ganadería intensiva (artículo 59.5)
  
- Construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación forestal (artículo 59.6)
  
- Edificación de nueva planta de centros de enseñanza y culturales ligados al medio (artículo 60)
  
B.4. Áreas recreativas:
  
Usos permisibles
  
Además de los comunes a todas las unidades de zonificación, son permisibles en las Áreas Recreativas los siguientes:
  
- Obras transversales en cauces y barrancos para la prevención de posibles avenidas producidas durante episodios de lluvias torrenciales (artículo 11)
  
- Actividad ganadera extensiva con las limitaciones establecidas en el artículo 39.
  
- Competiciones deportivas de vehículos sin motor sobre caminos y pistas (artículo 52.3)
  
- Actividad comercial desarrollada en instalaciones turísticas, recreativas y de alojamiento o restauración que cumplan lo dispuesto en los artículos 55 y 56 (artículo 51.2)
  
- Edificaciones de nueva planta dedicadas a actividades turísticas, recreativas, deportivas, y de ocio y esparcimiento, con los requisitos y limitaciones establecidos en el artículo 55.
  
- Instalación de equipamiento para zonas recreativas y de acampada (artículo 55.5)
  
- Establecimientos de alojamiento y restauración mediante rehabilitación de construcciones tradicionales (masos) en las condiciones establecidas en el artículo 56.1
  
- Construcciones de nueva planta destinadas a alojamiento y restauración (artículo 56.2)
  
- Rehabilitación o reconstrucción de las construcciones tradicionales (masos) con un incremento máximo del volumen edificado del 25%, con las condiciones y requisitos establecidos en el artículo 56.1 (artículo 59.3)
  
- Edificación de nueva planta de centros de enseñanza y culturales ligados al medio (artículo 60)
  
- Centros de enseñanza y culturales ligados al medio mediante restauración y rehabilitación de construcciones tradicionales (masos) con los requisitos y limitaciones establecidos en los artículos 56.1 y 60.
  
- Ampliación o modificación del trazado, asfaltado, y construcción de nueva planta de viales (artículo 63, apartados 2 y 3), siempre que no se generan pendientes mayores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros (artículo 19.5)
  
- Construcción de presas o diques con la finalidad de embalsar o desviar agua o en actuaciones de restauración hidrológico-forestal (artículo 70)
  
Usos no permitidos
  
Además de los comunes a todas las unidades de zonificación, no están permitidos en las Áreas Recreativas los siguientes:
  
- Roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo, excepto la puesta en cultivo de antiguos campos abandonados para la alimentación de la fauna silvestre o su inclusión en áreas cortafuegos (artículos 19.3, 35.2 y 43.2)
  
- Explotaciones mineras a cielo abierto (artículo 33)
  
- Actividades industriales de cualquier tipo (artículo 50)
  
- Competiciones deportivas de vehículos con motor (artículo 52.3)
  
- Construcción de viviendas aisladas (artículo 59.4)
  
- Construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola y ganadera extensiva (artículo 59.5)
  
- Granjas cinegéticas y de ganadería intensiva (artículo 59.5)
  
- Construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación forestal (artículo 59.6)
  
B.5. Áreas urbanas:
  
Usos permisibles
  
Además de los comunes a todas las unidades de zonificación, son permisibles en las Áreas Urbanas los siguientes:
  
- Actividades industriales (artículo 50.1)
  
- Actividades comerciales, excepto grandes superficies en la Urbanización Pinatell (artículo 51)
  
- Instalación de equipamiento para zonas recreativas y de acampada (artículo 55.5)
  
- Usos y aprovechamientos establecidos en los planeamientos urbanísticos municipales (artículo 58.5)
  
- Edificación de nueva planta o mediante rehabilitación o restauración de construcciones tradicionales (masos) de centros de enseñanza y culturales ligados al medio (artículo 60)
  
- Ampliación o modificación del trazado, asfaltado, y construcción de nueva planta de viales (artículo 63, apartados 2 y 3), siempre que no se generan pendientes mayores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros (artículo 19.5)
  
- Vías de saca cuya apertura requiera movimiento de tierras (artículo 63.4)
  
- Construcción de presas o diques con la finalidad de embalsar o desviar agua o en actuaciones de restauración hidrológico-forestal (artículo 70)
  
Usos no permitidos
  
Además de los comunes a todas las unidades de zonificación, no están permitidos en las Áreas Urbanas los siguientes:
  
- Grandes superficies comerciales de venta al detall cuya superficie de sala de ventas supere los 600 m2, en la Urbanización Pinatell (Bocairent) (artículo 51.3)
  
- Los establecidos en los planeamientos urbanísticos municipales (artículo 58.5)
  
ANEXO IV
  
Directrices generales encaminadas al desarrollo del área de influencia socioeconómica de la Sierra de Mariola
  
El área de influencia socioeconómica definida por el PORN corresponde a uno de los principales espacios de tradición industrial de la Comunidad Valenciana. En este contexto, la aprobación y el desarrollo del PORN repercutirá positivamente en la mejora de la calidad de vida de los habitantes de la zona. Además, la puesta en valor de los recursos naturales de la Sierra, al margen de favorecer su conservación y mejora, puede contribuir positivamente a la dinamización de los municipios de menor tamaño poblacional con indicadores demográficos regresivos.
  
La estrategia de desarrollo que se ha planteado a lo largo del PORN está vinculada fundamentalmente al aprovechamiento sostenible de los recursos naturales existentes, y reposa sobre las siguientes premisas:
  
I. Favorecer el mantenimiento y desarrollo de las principales actividades tradicionales, compatibles con los objetivos de conservación, mediante la adopción de medidas de apoyo a la innovación tecnológica, transformación y comercialización de los productos, que aseguren la rentabilidad de las mismas.
  
II. Desarrollo autosostenible y mantenimiento de la diversificación productiva. El desarrollo autosostenible de la zona no debe polarizarse únicamente en el turismo, incluso cultural y controlado, ni en cualquier otro único sector. En este contexto se plantea:
  
Mantenimiento y fomento de la agricultura, ganadería y de la actividad forestal de manera ordenada, como actividades que inciden directamente en el mantenimiento de la población. Ello es especialmente importante en el sector norte del ámbito del PORN
  
Desarrollo compatible de las actividades agrarias, industrial-artesanal, comercial y turística, estrechamente complementarias.
  
III. Esta diversificación se corresponde con la meta de la «preservación de la diversidad genética» que plantea la Ley 4/1989: preservación de la diversidad y singularidad vegetal, de la riqueza faunística, así como del patrimonio eco-cultural.
  
IV. La pluralidad de actividades se corresponde asimismo con un planteamiento integrado de la protección; las actividades de esparcimiento, y la explotación agraria y silvícola, deben llegar a complementarse.
  
V. Favorecer el reconocimiento de esta diversidad y la instrumentación de políticas diferenciadas, especialmente en materia de formación y empleo para estas zonas, que recojan ese concepto de pluriactividad.
  
VI. Otorgar un reconocimiento especial y preferencial a los productos derivados de los aprovechamientos anteriores, instrumentando medidas de ayuda a la comercialización que se apoyen en su alta calidad, en su procedencia de un espacio natural singular como el de la Sierra Mariola y la importante labor que cumplen para el mantenimiento de sus ecosistemas.
  
VII. Propiciar el mantenimiento, la calidad y la accesibilidad a los servicios públicos en los municipios más desfavorecidos.
  
Estas condiciones deben dar como resultado alcanzar un ámbito rural suficientemente atractivo, para que la población encuentre en estos núcleos y territorios su modo y su lugar de vida, así como las suficientes oportunidades de trabajo para evitar la emigración.
  
En línea con la estrategia de desarrollo que se ha perseguido en la elaboración del presente PORN, se plantean una serie de directrices generales complementarias a las de carácter sectorial, que tienen como finalidad el apoyo al desarrollo integral de la Sierra. Para ello se plantea:
  
1. Generación de empleo.
  
Debe llevarse a cabo una política de generación de empleo en la zona y especialmente en los municipios más desfavorecidos. Esta política debería contemplar, entre otras, las siguientes cuestiones:
  
- Flexibilizar los regímenes de protección social en función de las actividades, tanto actuales como de nueva creación, predominantes en la zona.
  
- Facilidades para la introducción en los contratos de carácter estacional que se ejecutan en la zona, del carácter de trabajadores «fijos discontinuos».
  
- Creación de puestos de trabajo en relación con actividades basadas en los recursos naturales, en la gestión del espacio natural protegido y en el desarrollo de actividades de uso público: guardas, monitores, concesión de servicios, etc.
  
2. Formación/enseñanza
  
La premisa es la formación de recursos humanos adaptada a las necesidades de la Sierra. Para ello se propone el dotar a los habitantes de la zona de una formación mejor adaptada a los oficios que ejercerán.
  
Los aspectos a destacar en su formación podrían ser:
  
- En relación a la actividad turística: Programación de cursos de formación sobre turismo en la zona (gastronomía, monitores, guías de la naturaleza, gestión de establecimientos de alojamiento y restauración, etc.).
  
- Medio ambiente.
  
- Artesanía.
  
- Agricultura y ganadería.
  
3. Investigación y difusión técnica.
  
La investigación aplicada debe ser un instrumento clave para resolver las limitaciones técnicas que dificultan el óptimo desarrollo de los aprovechamientos. Deben promoverse programas específicos de investigación y desarrollo, de cara a un mejor aprovechamiento y conocimiento de los recursos, con la finalidad de incidir en la protección, evaluación y aprovechamiento de los recursos naturales mejor representados en la Sierra.
  
- Medio físico: Estudio y profundización del conocimiento del medio natural (vegetación singular, fauna, procesos ecológicos básicos, etc.)
  
- Ganadería: Mejora de las explotaciones ganaderas y de pastizales. Estudio de la carga ganadera y de ordenación de pastizales, en polígonos y rotaciones.
  
- Caza: Estudio de las poblaciones de las especies cinegéticas. Técnicas de manejo y gestión del aprovechamiento cinegético.
  
ANEXO V
  
Directrices y previsiones en relación con las políticas, planes y actuaciones sectoriales
  
Directrices en relación a la actividad agraria.
  
I. Desarrollo de programas encaminados a favorecer el mantenimiento de cultivos arbolados, como el almendro, manzano , algarrobo u olivo, éstos dos últimos de alto valor ambiental, a través de la mejora de la calidad de los productos, creación de denominaciones de origen, ayudas al mantenimiento de cultivos, cooperativas de comercialización de productos, etc.
  
II. Incentivación del cultivo de especies aromáticas y la búsqueda de canales de comercialización, incluyendo la consolidación de las iniciativas existentes de creación de una industria basada en la destilación, transformación y envasado de dichos productos.
  
III. Realización de estudios de viabilidad para evaluar las posibilidades de producción y comercialización de los productos anteriormente reseñados.
  
IV. Potenciación de la apicultura, como recurso tradicional de la zona.
  
V. Elaborar un Plan de Aprovechamiento Ganadero que permita la ordenación de esta actividad de manera compatible con el mantenimiento de la vegetación silvestre y, al mismo tiempo, contribuya al control de la vegetación para reducir los riesgos de incendio forestal.
  
VI. Incentivación de la organización de agricultores y ganaderos en entidades profesionales, sindicales o de otro tipo, y fomento de su participación a través de los Consejos Municipales Agrarios o de otros organismos que se puedan crear para el ámbito de la Sierra de Mariola.
  
VII. Los instrumentos de planificación y gestión de la actividad agrícola y ganadera previstos, tanto en estas normas como en la legislación sectorial, deberán incorporar entre sus criterios básicos la consideración de la Sierra de Mariola como una unidad agraria, con una problemática y unas características comunes.
  
Directrices de la política sectorial forestal
  
I. Fomentar la conversión del matorral a bosque maduro.
  
II. Protección y ampliación de la cubierta vegetal en el mayor número de estratos posible para mejorar la conservación de los suelos.
  
III. Diversificación del paisaje rural mediante la conservación y recuperación de enclaves forestales en zonas agrícolas.
  
IV. Inclusión de líneas de subvención bien dotadas para la realización de trabajos de conservación y mejora, al amparo de la Ley de Presupuestos y Ley de Hacienda Pública Valenciana.
  
V. Promoción por la administración de la formación de un voluntariado para la cooperación en prevención de incendios en el ámbito del PORN
  
VI. Fomento de prácticas que permitan la sustitución de la quema de residuos agrarios y forestales por otros sistemas alternativos de eliminación: establecimiento de líneas de subvención, actividades de formación y difusión,...
  
VII. Los instrumentos de planificación o gestión forestal previstos, tanto en estas normas como en la legislación sectorial, deberán incorporar entre sus criterios básicos la consideración del territorio desde una perspectiva global frente a los posibles efectos de grandes incendios, de modo que se consigan estructuras con un alto grado de autodefensa frente a estos últimos.
  
Directrices para el desarrollo de actividades de investigación, educativas, turísticas y recreativas
  
El Plan de Ordenación del Uso Público deberá contemplar los siguientes criterios generales:
  
I. Distribución regular de las instalaciones y equipamientos. Como criterio general, las zonas recreativas deben situarse en zonas de borde forestal, cerca de las vías de comunicación y, siempre que sea posible, de poblaciones, cuidando de no alterar el equilibrio natural y con medidas de prevención de incendios en las zonas y su área de influencia. Debe fomentarse la creación de plazas turísticas en los núcleos urbanos mediante la transformación de viviendas desocupadas en hoteles, pensiones u hostales. En cualquier caso, las zonas de alta capacidad deben situarse en la franja perimetral de la Sierra, evitando zonas de acogida masivas en el interior. En el entorno de estas instalaciones se pueden acondicionar itinerarios o senderos que permitan acceder a lugares de interés para el visitante (restos históricos, vistas panorámicas, fuentes, etc.).
  
II. Las zonas consideradas de mayor valor ambiental deben quedar restringidas al uso público, evitando la instalación de equipamientos y limitando el acceso de visitantes.
  
III. Las zonas de uso público intensivo deben estar convenientemente dotadas del equipamiento necesario: Estacionamiento, señalización, abastecimiento de agua, sanitarios, contenedores de residuos, mesas y bancos, juegos infantiles, etc. El mantenimiento de las instalaciones puede realizarse mediante concesiones que apliquen el cobro de tasas para el uso de determinados servicios (mesas, aparcamiento, etc.).
  
IV. La vegetación de las áreas perimetrales a las zonas de uso público debe ser convenientemente tratada para evitar el riesgo de incendio, reduciendo su combustibilidad (podas, limpias, etc.). Igualmente, deben tomarse medidas de prevención que incluyan información a los visitantes y vigilancia.
  
V. La realización y señalización de senderos e itinerarios para recorridos a pie, a caballo o en bicicleta, se apoyará en caminos ya existentes y vías pecuarias, evitando su paso por zonas sensibles y articulando esta oferta con las zonas de acampada y centros de restauración y alojamiento de pueblos (restaurantes, hostales y albergues).
  
VI. Las áreas de uso público deben ser dotadas de vigilancia y hallarse convenientemente señalizadas, del mismo modo que es necesario señalizar convenientemente los itinerarios, evitando el acceso de los visitantes a zonas frágiles.
  
VII. El Plan de Ordenación del Uso Público deberá comenzar por un estudio de la demanda, basado en el análisis de la utilización de la red viaria, prospección de las áreas naturales utilizadas, encuestas, etc. Ello permitirá adecuar la oferta a la demanda real y potencial existente.
  
VIII. El Plan deberá establecer la distribución de las distintas áreas de uso público y la tipología de éstas: intensivas, extensivas, áreas de acampada, etc., definiendo las condiciones y características que servirán de base a la elaboración de los correspondientes proyectos de actuación (capacidad, instalaciones y equipamiento necesario, itinerarios, articulación entre las distintas áreas, vigilancia, información, señalización, gestión, etc).
  
IX. Para la planificación de los itinerarios y senderos, deberá comenzarse por un inventario y caracterización de la red viaria rural, considerando especialmente los senderos e itinerarios ya utilizados (señalizados o no) y las áreas recreativas previstas o existentes. A partir de esta información y de los criterios establecidos en las primeras fases de la planificación, se realizará una tipología de itinerarios considerando su finalidad, longitud, dificultad, medio a utilizar, así como las actuaciones necesarias para su puesta en servicio, incluyendo la señalización y, en su caso, diseño de guías.
  
X. Los proyectos de actuación deberán tener en cuenta como elementos de partida, además de lo señalado en el Plan de Uso Público, la adecuación del diseño a los fines propuestos en cuanto a tipología de usos como a intensidad, siendo compatible con el paisaje y los usos de la zona. Los proyectos deberán considerar, al menos, los siguientes aspectos:
  
- Tipología y emplazamiento de edificios y estructuras.
  
- Circulación: Movimiento de vehículos, accesos, aparcamientos, controles, señalización, etc.
  
- Tratamiento de superficies y cerramientos.
  
- Emplazamiento y características de las instalaciones para las distintas áreas y usos previstos: acampada fija o temporal, pic-nic, descanso, juegos infantiles, actividades deportivas, etc.
  
- Plantaciones.
  
- Necesidades y previsiones económicas para el funcionamiento, mantenimiento, vigilancia, conservación y mejora.
  
XI. En relación con el uso científico y didáctico-naturalístico; además de las instalaciones y equipamiento específico para el desarrollo de actividades didácticas y educativas (senderos e itinerarios ecológicos y de interpretación), aulas de naturaleza, centros de información e interpretación ,etc. con que deberá contar el espacio natural protegido; siempre que sea posible se deberán aprovechar las instalaciones de uso público (áreas recreativas, senderos, etc.) para fines educativo-ambientales: carteles y folletos informativos sobre los valores naturales y culturales y sobre normas de comportamiento de los visitantes, etc.
  
Directrices de política urbanística y de vivienda
  
I. El crecimiento urbanístico de los municipios debe realizarse sobre los terrenos de menor valor natural y cultural. Es indispensable la aplicación de una disciplina urbanística estricta por parte de los ayuntamientos, evitando que la edificación ilegal en suelo no urbanizable se mantenga en el futuro. Debiendo preverse medidas subsidiarias de control por parte de la administración Autonómica en caso de incumplimiento por parte de las entidades locales.
  
II. El suelo clasificado como urbanizable, cuyas obras de urbanización no hayan sido ejecutadas, deberá revisarse para su posible desclasificación. Igualmente, en el caso de urbanizaciones de segunda residencia clasificadas como suelo urbano en que pasado el plazo previsto en la legislación del suelo no se hayan edificado los solares se exigirá la cesión de los aprovechamientos en los términos previstos por la legislación urbanística.
  
III. La política de la vivienda deberá orientarse a resolver el déficit de la oferta de viviendas para alojamiento turístico en los núcleos urbanos; y a proporcionar los medios técnicos y económicos para resolver las dificultades que plantean los elevados costes económicos para la rehabilitación de viviendas.
  
IV. La rehabilitación de viviendas, no comportará la pérdida de su carácter tradicional y sus características constructivas.
  
V. Respecto a la rehabilitación de viviendas, la asistencia técnica, y la dotación financiera son dos instrumentos fundamentales para resolver el problema existente en la actualidad. La dotación de una línea específica de rehabilitación puede ser un instrumento importante para llevarla a cabo.
  
VI. El planeamiento urbanístico vigente, así como el que se apruebe en el futuro, incorporará en sus ordenanzas los criterios y normas señalados en este Plan que les sean de aplicación.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI