Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9612, del 07-06-2023 (2023/5992)

RESOLUCIÓ de 3 de març de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta de tractament de residus i digestió anaeròbia, parcel·la 1 del polígon industrial La Coma 1, al terme municipal de Picassent. Expedient (2749745) 035/2023/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9612

Data del DOGV
:   07-06-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/5992

CVE


Data del document
:   03-03-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 de març de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta de tractament de residus i digestió anaeròbia, parcel·la 1 del polígon industrial La Coma 1, al terme municipal de Picassent. Expedient (2749745) 035/2023/AIA. [2023/5992]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2749745) 035/2023/AIA  
Títol: Planta de tractament de residus i digestió anaeròbia  
Promotor: Remittel, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació  
Ref. òrgan substantiu: 110/19 IPPC  
Localització: parcel·la 1 del polígon industrial La Coma 1, de Picassent (València). Referència cadastral 1374101YJ2517S0001GD  
NIMA: 4600033438  
  
Antecedents  
Mitjançant Resolució del director general de Qualitat i Educació Ambiental del 25 d'octubre del 2021, s'emet declaració d'impacte ambiental del projecte referit en el títol de la present declaració, en què s'estima acceptable amb condicionants (d'ara en avant DIA 103/19-AIA). El condicionant número 1 establia que:  
«La instal·lació en projecte té relació de caràcter tècnic amb Selev Pet Industry, SLU (instal·lació confrontant; d'ara en avant, Selev), ja que rep matèria primera i altres corrents (aire calent i aigua depurada) per a funcionar i hi deriva les aigües que s'han de depurar. Per això no podrà posar-se en funcionament mentre no es revise l'AAI de Selev i se'n comprove la capacitat de l'estació depuradora per al tractament de la totalitat de l'efluent líquid d'ambdós, així com que es disposa de depòsits d'arreplega d'abocaments amb prou capacitat per a retindre un abocament en el pitjor dels supòsits possibles».  
  
El 25 de gener de 2022 l'òrgan substantiu va comunicar a aquest òrgan ambiental la modificació del projecte avaluat. S'adjuntava:  
. Projecte bàsic d'AAI, del 27 de desembre de 2021.  
. Escrit del promotor amb la descripció dels canvis introduïts en el projecte (eliminació de l'enviament de biogàs des de Remittel a Selev, eliminació del consum d'aigua en Remittel de la depuradora de Selev, modificació de l'esquema de neteja d'aigües, substitució de la depuració de les aigües residuals de Remittel en la depuradora de Selev pels sistemes de depuració propis de Remittel i eliminació del gasòmetre de sòl que no s'instal·larà en la planta pel fet que es disposa d'emmagatzematge de gas suficient en els digestors).  
El 21 de març de 2022, s'emet informe d'aquest òrgan ambiental, en el qual es conclou que els canvis introduïts afecten l'objecte del projecte i, per tant, s'ha de tramitar un nou procediment d'avaluació d'impacte ambiental i un nou pronunciament de l'òrgan ambiental.  
  
  
Descripció del projecte  
L'empresa Remittel, SL (d'ara en avant Remittel) promou implantar una planta de tractament de residus i digestió anaeròbia en la parcel·la 1 del polígon industrial La Coma, del terme municipal de Picassent. La planta es construirà en la parcel·la amb referència cadastral 1374101YJ2517S0001GD, que té una superfície total de 14.709 m², dels quals 4.532 m² correspondran a una nau coberta i uns 6.375 m² a la part exterior de la instal·lació.  
La planta tindrà com a objecte la digestió anaeròbia, és a dir, la valorització del material orgànic mitjançant tractament biològic d'on s'obtenen productes gasosos (biogàs) i material digerit. El biogàs generat s'emprarà en caldera o en motor de cogeneració per a produir energia elèctrica o calor i una altra part del biogàs es podrà destinar a purificar i injectar la xarxa de gas natural, com a biometà.  
Els canvis produïts, de manera resumida, respecte al projecte original, són els següents:  
- S'ha eliminat l'enviament de biogàs des de Remittel a Selev.  
- S'ha eliminat el consum d'aigua en Remittel de la depuradora de Selev.  
- S'ha substituït la depuració d'aigua de Remittel en la depuradora de Selev pels sistemes de depuració propis de Remittel.  
- S'aclareix que el biogàs generat en Remittel no pot anar a Selev, només pot ser autoconsumit i abocat a la xarxa com a biometà.  
- S'ha eliminat el gasòmetre de sòl que no s'instal·larà en la planta pel fet que es disposa d'emmagatzematge de gas suficient en els digestors de la planta.  
- S'ha modificat l'esquema de neteja d'aigües.  
a) Instal·lacions i matèries que s'han de valorar  
L'execució de la planta de biogàs es farà mitjançant la construcció de les instal·lacions següents:  
- Instal·lacions de tractament de residus i matèria orgànica (dins de nau industrial):  
- Àrea de tractament SANDACH categoria 2 (planta d'higienització)  
- Àrea de recepció de llots procedents de la indústria agroalimentària  
- Línia de processament de residus orgànics  
- Àrea d'assecat de digestat  
- Àrea de recepció i processament d'olis usats  
- Zona de neteja i depuració d'aigua  
- Instal·lacions de la planta de digestió anaeròbia (exterior):  
- Digestors (2 tancs cilíndrics de 3.900 m³)  
- Postdigestor (1 tanc cilíndric de 3.900 m³)  
- Hidrolitzadors (2 tancs cilíndrics de 1.000 m³)  
- Depòsit líquid (1.000 m³)  
- Instal·lació per a l'evaporació (exterior)  
- Instal·lacions de valorització de biogàs (exterior):  
- Sistema de neteja del gas: deshumidificació i dessulfuració (tractament del biogàs per a aprofitament en calderes)  
- Sistema de generació elèctrica (CHP-Motor cogeneració)  
- Sistema de purificació del gas per a generació de biometà  
- Torxa (per a cremar el biogàs en cas d'excedent, que no puga emmagatzemar-se ni valorar-se)  
- Instal·lació per al tractament de l'aire (exterior):  
- Ventilació/Biofiltre  
Se citen les matèries que es preveuen valorar, que arriben a la planta a granel o envasades, en estat sòlid, líquid o semilíquid:  
- Llots de depuradora: fangs deshidratats de depuradores industrials del sector agroalimentari i afins.  
- Material orgànic industrial: lots de producció no acceptats, producte caducat, minvaments del procés productiu, així com producte retirat de punts de venda.  
- Aigües industrials: efluents industrials de la neteja d'instal·lacions d'indústries alimentàries, que arrosseguen sucres, greixos i, en general, altres substàncies orgàniques.  
- SANDACH categoria 2: consistirà principalment en residus d'escorxadors, dels quals el 20 per cent seran extrets com a greixos en un procés d'extracció, el 80 per cent restant es destinarà al procés de digestió anaerobi.  
- Aigües àcides: provindran del tractament d'olis per a generar biocombustibles.  
- Pastes de refinament i olis de fregir: es tractaran en la zona destinada a tractament d'olis i la destinació final serà una planta de fabricació de biocombustibles de tercers.  
b) Capacitat de tractament  
La instal·lació està dimensionada per a processar les quantitats de substrats següents que s'especifiquen a continuació:  
  
Residus per a Tractar: Capacitat Anual (t)  
Llots de sistema de depuració 141.000  
Material orgànic de procedència industrial   
Aigües industrials   
Subproducte SANDACH categoria 2 ()   
Aigües àcides   
Pasta de refinament 18.000  
Pastes de refinament i olis de fregir   
  
  
  
Els materials que van destinats a digestió anaeròbia, units a l'aigua que s'afig en la bassa de premescla per a facilitar-ne el bombament i digestió és el que es dirà mescla de substrats (característiques: 16 % de matèria seca -unes 22.092 t/a- i 84 % aigua - unes 118.908 t/a).  
c) Procés industrial  
La primera etapa consisteix en un pretractament de cada material abans d'enviar-los al procés principal de digestió anaeròbia per a la producció de biogàs: hi haurà una àrea destinada a rebre i pretractar olis usats, pastes olioses, emulsions i tota classe de residus grassos amb l'objectiu de preprocessar eixos residus orgànics perquè els impropis es gestionen en la planta de digestió i els greixos i olis es deriven com a matèria per a la producció de biocombustibles per part de tercers, en plantes externes; en la planta de tractament de SANDACH categoria 2, el material serà higienitzat; per a altres residus el pretractament consistirà a retirar-ne d'embolcalls, etc.  
  
Els materials processats s'enviaran mitjançant bombament a la planta de digestió anaeròbia situada en l'exterior de la instal·lació o s'entregaran a altres gestors autoritzats per a fer-ne la valorització final.  
L'etapa principal és la digestió anaeròbia i consisteix en la degradació biològica de la matèria orgànica, mitjançant l'acció de microorganismes, en absència d'oxigen, produint biogàs. En primer lloc, es produirà la hidròlisi o descomposició de la matèria en compostos més senzills que, seguidament, es transformaran en àcids grassos volàtils que donaran lloc a l'àcid acètic i finalment una mescla de gasos constituïda principalment per metà i diòxid de carboni, coexistint les fases descrites de manera simultània a l'interior del digestor. El procés es desenvoluparà en tancs impermeables i estancs, amb estabilitat i capacitat per a aguantar els esforços mecànics i les influències químiques i tèrmiques. Les seues característiques tindran en compte l'estrés tèrmic previst segons l'aïllament planejat i la temperatura que aconseguirà el substrat. El disseny considerarà les obertures necessàries per a fer les labors de manteniment, reparació o accés a les cambres d'inspecció. Les condicions de la matèria a l'interior del digestor (temperatura, pH, pressió, temps de permanència, etc.) estaran controlades per a optimitzar el procés. La matèria primera es bombarà entre els diferents tancs i depòsits que conformen la planta de digestió, sense que hi haja matèria exposada a l'exterior. Els principals equips que intervindran en la fase descrita són: els hidrolitzadors, els digestors i postdigestor i depòsit de líquid. El gas s'emmagatzemarà en els mateixos digestors i les canonades per a transportar-lo estaran en la superfície, sense que hi haja emmagatzematge de gas subterrani, ni gasòmetre de superfície.  
  
En la fase de postdigestió, es generarà un material sòlid que s'assecarà en la zona d'evaporació i s'entregarà a gestors autoritzats per a compostar-lo en l'exterior de la planta. Per a fer-ho, se separaran i gestionaran per separat la fracció sòlida i líquida del material digerit. La fracció sòlida s'assecarà en un assecador que aprofitarà corrents tèrmics secundaris. La fracció líquida patirà un procés de concentració, en etapes de filtratge i evaporació, i es tractarà en la mateixa instal·lació. Les partícules sòlides procedents del filtratge s'incorporaran a la fracció sòlida.  
Pel que fa al biogàs generat en els digestors, s'estima que en cada un es generen aproximadament 530 m³/h de biogàs. Dins del digestor, el biogàs té una concentració alta d'àcid sulfhídric (H2S) (al voltant de 1.500 ppm). Una concentració alta que pot ser perjudicial per a equips com la caldera o el motor, ja que en corroeix els elements principals i n'acurta la vida útil, per això s'ha de sotmetre a una neteja prèvia abans d'aprofitar-lo tèrmicament i elèctricament (malla de dessulfuració, filtre biològic, filtre de carbó actiu, deshumidificació).  
  
El biogàs que ha sigut tractat i deshumidificat s'enviarà a la sala de calderes, on s'instal·larà una caldera capaç de cremar tot el biogàs generat en la planta. La caldera serà de 5.000 kW de potència tèrmica, amb la capacitat de generar set tones de vapor per hora. D'altra banda, es disposa de fums de fuga de les calderes a aproximadament 200 °C, que es poden fer servir com a font de calor en l'assecador de fracció orgànica del digerit.  
S'instal·larà, a més de la caldera de gas, un motor de cogeneració de 2.000 kW de potència elèctrica. El motor és una alternativa a l'ús de la caldera de gas i pot consumir els 9.279.774 m³ de biogàs anuals amb una generació d'energia elèctrica d'aproximadament 20,04 GWh anuals. És una alternativa que ofereix la possibilitat d'estalviar en el cost de la factura elèctrica en lloc de la factura de gas, en cas que supose un cost més alt per quilowatt hora.  
Finalment, la tercera alternativa suposa instal·lar un sistema de tractament i purificació del biogàs. És un sistema que s'instal·larà en la part esquerra de la parcel·la (al sud-oest).  
El sistema de purificació projectat consisteix a eliminar el CO2 present en el biogàs (aproximadament un 45 %), i garantir una puresa de metà entre el 90 i el 99 %. Es preveu, com a situació futura, injectar eixe biometà a la xarxa de gas de distribució, comprimir-lo per a la xarxa de gas de transport, o utilitzar-lo com a combustible vehicular (GNC o GNL). Amb el cabal de gas del qual es disposarà després de la digestió anaeròbia (1.059 m³/hora) es pot generar aproximadament 566 m³/h de biometà.  
La tecnologia seleccionada per a produir biometà és la d'absorció química amb amines, per presentar un consum baix d'energia elèctrica en comparació amb altres tecnologies. A més, encara que requereix un elevat consum d'energia tèrmica, es pot aportar fàcilment per la calor generada en la caldera de biogàs.  
En cas que hi haja un excedent de biogàs, que no es puga emmagatzemar ni valorar i en previsió que no es pot alliberar directament a l'atmosfera (pel contingut elevat en metà i diòxid de carboni), s'instal·larà una torxa de seguretat, que estarà dissenyada per a poder incinerar els gasos fins a 1.000 °C.  
d) Consum d'aigua i abocaments  
El funcionament de la planta necessitarà recursos hídrics, aigua potable, per als vestidors i els lavabos i per al consum del personal. Provindrà de la xarxa de proveïment del polígon industrial.  
Pel que fa al consum d'aigua per al procés industrial, els usos principals seran, entre altres:  
- Aigua de refrigeració per a digestors i altres sistemes tèrmics (circuit tancat)  
- Aigua de netejar i arruixar  
- Aigua per a estació contra incendis  
L'aigua residual generada en la planta tindrà dos possibles destinacions: reutilització dins de la planta de digestió o enviament per a tractament al sistema propi de depuració. Un sistema de depuració que comptarà amb un sistema de pretractament d'abocaments que consistirà en una depuració formada per un sistema de flotació per aire de cavitació (CAF) per a la separació de greixos, un sistema de flotació per microbambolles i coagulació-floculació (DAF) i una decantació anòxica. L'aigua tractada s'emmagatzemarà per a reutilitzar-la i en cas de no ser utilitzada en la instal·lació, s'abocarà a la xarxa de sanejament municipal, prèviament depurada.  
e) Emissions atmosfèriques  
Els focus d'emissió principals són:  
- Ximenera de gasos de fuga procedents de la combustió del biogàs generat en caldera de vapor de potència tèrmica 5 MWt.  
- Ximenera de gasos de fuga procedents de la combustió de biogàs en motor de cogeneració de 5,8 MWt de potència elèctrica.  
- Torxa de 3 kW per a crema de biogàs.  
- Ximenera de sistema de desodoració d'aire després de captar-lo en la nau.  
Els contaminants atmosfèrics principals són, entre altres: SO; NOx; COT; partícules i NH3.  
  
Tramitació administrativa  
a) Contingut de l'expedient  
L'1 de setembre de 2022, l'òrgan substantiu remet ofici a aquest òrgan ambiental, en el qual s'informa de la realització del tràmit d'informació pública, dels informes recaptats i se sol·licita que es formule la declaració d'impacte ambiental. El mateix ofici s'acompanya dels documents següents:  
- Projecte bàsic i annexos de 29 d'abril de 2022  
- Estudi d'impacte ambiental del 26 d'abril de 2022  
- Estudi d'inundabilitat  
- Compatibilitat urbanística  
- Memòria arqueològica  
- Contestació de l'empresa a aclariments requerits  
- Annex IX  
- Fitxes CAPCA  
- Informe EPSAR  
- Informes de l'Ajuntament de Picassent  
- Sol·licitud AAI i DIA  
b) Informació pública  
En el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 9363, de 16 de juny de 2022, es va publicar l'anunci d'informació pública relativa als expedients d'autorització ambiental integrada i d'avaluació d'impacte ambiental. Durant el tràmit d'informació pública, d'un període de 30 dies, no es van rebre al·legacions.  
c) Consultes a les administracions públiques afectades i informes rebuts  
S'han sol·licitat informes relatius a les matèries de competència seua, als serveis i organismes següents:  
- Servei de Prevenció, Reutilització, Foment del Reciclatge i Gestió Circular de Recursos  
- Servei de Protecció de l'Atmosfera  
- Servei de Promoció de la Salut i Prevenció de l'Entorn Laboral  
  
- Servei de Gestió Territorial  
- Servei de Seguretat i Control de la Producció Agrària  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
- Servei Territorial d'Indústria de València  
- EPSAR  
- Ajuntament de Picassent  
Vistos els informes i la informació continguda en l'expedient, es considera que es disposa de prou elements de juí per a prosseguir amb la tramitació del procediment.  
  
Consideracions ambientals  
Les condicions tècniques d'adequació de la instal·lació, les característiques dels materials que es tractaran, els codis LER dels residus admissibles per a dur a terme les operacions de tractament, destinació dels productes obtinguts i dels residus, abocaments i emissions generats en el procés industrial, així com altres condicionants determinants de la idoneïtat del procés industrial, les han valorades les administracions públiques afectades, i són suficients i adequats segons es desprén dels informes emesos.  
  
a) Criteris territorials. Anàlisi d'alternatives  
El Pla parcial del sector La Coma el va aprovar el Ple de l'Ajuntament el 7 de març de 2002 i es van publicar les normes urbanístiques en el Butlletí Oficial de la Província de València número 164 de 12 de juliol de 2002 amb aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació per acord plenari de 23 de desembre de 2004, publicat en el BOP número 28 de 3 de febrer de 2005. L'activitat es desenvoluparà en el polígon industrial La Coma, SUZI-1, en sòl urbà industrial amb el grau d'urbanització completat. És compatible amb la normativa i el planejament urbanístic, d'acord amb l'informe urbanístic municipal que consta en l'expedient.  
L'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EIA) planteja alternatives al projecte quant a l'elecció de la tècnica més adequada per a dur a terme el tractament dels residus i a la ubicació de la planta. Justifica la solució adoptada (alternativa 2) de tractament mitjançant digestió anaeròbia i valorització del biogàs enfront de la incineració (alternativa 1), perquè suposa més poca contaminació atmosfèrica i permet aconseguir l'aprofitament energètic del biogàs generat. Davant de l'alternativa 0, de no fer el projecte, l'execució de la planta suposa un increment en la utilització de fonts renovables d'energia que comporta més poca contaminació i reduir la producció dels gasos d'efecte d'hivernacle.  
  
b) Espais naturals protegits, flora i fauna  
Consultada la cartografia de la infraestructura valenciana de dades espacials, s'observa que la instal·lació no es troba en l'àmbit de la Xarxa Natura 2000 ni d'altres espais naturals protegits. D'altra banda, a pesar que la zona d'estudi tampoc es troba dins dels límits del parc natural de l'Albufera, sí que es troba dins dels límits del PORN (Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals), igual que tot el terme municipal de Picassent on es troba la planta.  
  
Segons l'EIA, els impactes sobre la flora, fauna i paisatge no es consideren rellevants en tractar-se d'un polígon industrial, amb un grau elevat d'antropització. En el cas que durant les obres es detectara alguna espècie objecte de protecció especial, es comunicarà al Servei de Vida Silvestre i se n'estudiarà la compatibilitat amb les actuacions previstes o traslladar-la a altres zones.  
S'inclou un apartat específic per a valorar els efectes del projecte sobre espais protegits i altres àrees de conservació, atés que està situat a uns 2 km del LIC i ZEPA de l'Albufera.  
La instal·lació no es troba dins dels límits del parc natural de l'Albufera, però sí que ho està dins dels límits del PORN de la conca hidrogràfica, per la qual cosa, tant en la fase de construcció com de funcionament, és aplicable la normativa establida en el Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera i pel Decret 258/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 71/1993, de 31 de maig, del Consell de la Generalitat, de règim jurídic del parc de l'Albufera (DOGV 4890, 24.11.2004) i el Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del parc natural de l'Albufera.  
  
Entre les mesures que s'hi aplicaran esmenta que no es permetran abocaments no depurats a llits de la zona, ni abocadors de residus sòlids o semisòlids en l'àrea; es respectaran totes les condicions previstes en el planejament urbanístic de Picassent, així com les establides en la legislació sectorial corresponent; s'assegurarà la connexió dels abocaments a xarxes de clavegueram i s'hauran d'adequar les característiques dels efluents als objectius de qualitat establits mitjançant les ordenances d'abocament oportunes; no es podran fer abocaments potencialment perillosos, inclosos abocaments sanitaris, en cap punt de l'àmbit del PORN; tot abocament sòlid o semisòlid, que realment o potencialment puga produir la contaminació o rebliment artificial dels llits, les aigües continentals o els aqüífers, s'haurà de fer en abocadors controlats amb sistema d'arreplega de lixiviats que en garantisca el control total i impedisca que filtren en el terreny. En la fase de construcció de la planta es posarà una atenció especial en la cura de la impermeabilització dels terrenys, el drenatge i emmagatzematge de lixiviats, l'evacuació de les aigües pluvials i altres mesures que ajuden a evitar l'afecció dels recursos hídrics superficials i subterranis.  
  
c) Atmosfera, residus i abocaments  
Es troba en la zona de qualitat de l'aire ES1007, Túria (àrea costanera). No hi ha nuclis de població a menys d'1 km.  
L'EIA identifica i localitza els focus principals d'emissions a l'atmosfera durant la fase de funcionament en els punts següents: a l'interior de la nau, en les ximeneres de fuga de gasos del motor de cogeneració, de la caldera, del filtratge d'aire i en la torxa.  
La nau de recepció, emmagatzematge i tractament previ dels residus estarà tancada i comptarà amb un sistema de captació i conducció de l'aire per a tractar-lo en un rentador de gasos. La matèria primera en estat líquid es depositarà en tancs estancs i en estat sòlid romandrà coberta. El procés d'extracció del digerit sec també es farà a l'interior de la nau per a evitar que es dispersen males olors a l'exterior.  
  
Quant al procés de digestió de la matèria, les característiques dels tancs on es desenvolupa el procés impedeixen que hi haja emissions a l'exterior. La matèria orgànica procedent del digestor i dels tancs de magatzematge tindrà una emissió d'olors molt més reduïda. El material sòlid digerit s'arreplegarà i manipularà a l'interior de la nau, protegida de les condicions climàtiques, i minimitzant la dispersió de males olors. Per a la deshidratació s'utilitza un assecador que té instal·lat un scrubber per a assegurar una neteja correcta dels gasos i està canalitzat fins al sistema de tractament d'aire i olors.  
  
Principalment, les emissions a l'atmosfera seran degudes als gasos de fuga produïts durant la combustió del biogàs i, de manera puntual, per la sobrepressió exercida pel gas en els digestors i postdigestor. Les mesures aplicades per a reduir-les es basaran en l'ús de filtres de carbó activat que eliminaran el sulfur d'hidrogen contingut en el biogàs, dimensionament correcte de les ximeneres per a una dispersió adequada de les substàncies contaminants, instal·lació d'un sistema de torxa automàtic per a cremar el biogàs que no puga ser valorat, instal·lació de maquinària que permeta fer un seguiment i control adequat de les emissions. La combustió de biogàs, per norma general, origina nivells elevats de COT, associats a la qualitat del combustible. Per això, és necessari que es garantisca que el biogàs generat aconsegueix un nivell de qualitat suficient, amb una combustió que no origine nivells de contaminació superiors als valors límit d'emissió (VLE), i s'adopten mesures correctores tant en la caldera, com en el motor, que el consumeixen. La documentació que aporta la promotora en matèria d'emissions a l'atmosfera es considera suficient i adequada d'acord amb l'informe del Servei de Protecció de l'Atmosfera del 12 de setembre de 2022.  
  
Les fonts principals d'emissió sonora seran originades pel funcionament de la maquinària i equips. Per a minimitzar la transmissió de sorolls i vibracions, se situaran els equips sobre suports, en instal·lacions amb aïllament acústic adequat amb silenciadors instal·lats en les eixides dels gasos de fuga. El projecte inclou un estudi acústic que justifica que, amb les característiques de l'edifici i les mesures d'aïllament aplicades, no es transmetran a l'exterior nivells superiors als permesos en la zona.  
Respecte als efectes del projecte en la qualitat de les aigües i del sòl, l'EIA considera que, en la fase de construcció, es podrien produir alteracions a la qualitat de les aigües i del sòl derivades de la neteja i el manteniment de la maquinària i dels vestidors i lavabos. Com a mesures preventives planteja habilitar zones impermeabilitzades destinades a la neteja de maquinària, dotades de sistema de drenatge i evacuació de les aigües procedents de la rentada que es conduiran a un depòsit on s'emmagatzemaran temporalment. S'instal·laran lavabos portàtils. Els residus els retiraran gestors autoritzats. Si durant la fase de construcció hi ha pluges torrencials, es pararan les obres temporalment.  
  
L'edifici disposarà d'una xarxa de drenatge per a arreplegar les aigües procedents de la neteja, de vessaments i lixiviats, les quals es conduiran a la depuradora pròpia. El procés de digestió anaeròbia no generarà efluents líquids perquè el digerit líquid s'evaporarà i la part concentrada s'assecarà per a extraure-la de la planta, i s'enviarà el condensat líquid procedent de l'evaporador directament a la depuradora pròpia. Les aigües residuals sanitàries i les pluvials arreplegades en xarxes separatives i passant prèviament per arqueta de registre, abocaran a la xarxa de sanejament municipal.  
Com a mesures preventives per a evitar la contaminació del sòl i aigües subterrànies, l'EIA proposa que s'impermeabilitzarà la superfície de tota la zona exterior i les zones de la nau on es duga a terme el procés industrial. La solera serà resistent a les propietats fisicoquímiques dels residus emmagatzemats. No s'utilitzaran depòsits enterrats o encastats per a l'emmagatzematge dels residus. Es disposa d'una capacitat adequada d'emmagatzematge per a les aigües residuals generades en condicions diferents a les normals de funcionament, calculada aplicant un plantejament basat en els riscos que hi puguen haver. Per a previndre riscos per accidents, s'ha dissenyat un mur perimetral, envoltant les instal·lacions exteriors de la planta, capaç de contindre 4.500 m³, que impediria l'abocament de líquid a l'exterior en el pitjor dels casos, que, segons l'EIA, seria el trencament total d'un digestor. El projecte tècnic inclou un apartat que analitza els efectes esperats sobre el sòl i les aigües derivats de la vulnerabilitat del projecte davant de riscos d'accidents greus o de catàstrofes. Relaciona i descriu els sistemes d'emmagatzematge que s'utilitzaran, els focus potencialment contaminants i les tècniques de prevenció aplicables a cada focus per a previndre i evitar-ne els efectes. Distingeix entre tècniques de disseny (entre les quals al·ludeix a mesures anticorrosió, sistemes de contenció, de control de sobreompliment, de detecció de fugues, de tancament d'emergència, etc.), tècniques de vigilància i control que permeten avaluar el funcionament correcte i reaccionar ràpidament en cas de detectar situacions anòmales (inspecció, manteniment, plans d'emergència, etc.) i tècniques operacionals i organitzatives centrades a adaptar els processos per a optimitzar els resultats (formació del personal, gestió adequada de residus, etc.).  
El disseny del mur perimetral que impedirà l'abocament de líquids a l'exterior en cas d'accident ha de disposar de solera estanca en tota la superfície que incloga i un sistema de drenatge de les aigües pluvials que evite que s'acumule i que permeta tancar-lo en cas d'accident impedint que els abocaments arriben a la xarxa de clavegueram.  
d) Afeccions sobre el patrimoni arqueològic i arquitectònic  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni determina que no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les manifestacions del projecte.  
  
e) Afeccions en matèria de risc d'inundació i altres incidències sobre ordenació del territori  
La vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers és alta. La parcel·la està afectada per perillositat geomorfològica d'inundació segons la cartografia Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, PATRICOVA) a causa del barranc de l'Hortolà, que travessa el polígon industrial pròxim a la parcel·la (a uns 160 m).  
f) Altres consideracions  
Respecte a la vulnerabilitat del projecte, l'EIA desenvolupa un apartat en el qual s'identifiquen i analitzen els perills derivats del funcionament de l'activitat. Entre els quals s'inclouen els incendis, les explosions, el maneig de les substàncies perilloses, i perills de naturalesa mecànica, diferenciant els perills per a la salut dels ambientals. Amb la finalitat de previndre accidents, indica que els perills en les plantes de biogàs s'han d'identificar, avaluar i minimitzar sistemàticament mitjançant una anàlisi de riscos. L'avaluació del perill s'ha d'actualitzar abans de la posada en marxa de la planta, després de qualsevol represa de les operacions i després d'haver fet canvis rellevants en termes de seguretat. Així mateix, s'ha de dur a terme abans que es facen labors de manteniment i reparació, i abans que es corregisquen avaries i errors de funcionament. Els resultats de l'avaluació del perill i les actualitzacions periòdiques s'hauran de documentar, junt amb un registre de la implementació de les mesures de protecció. S'implantaran, segons disposició de prioritat, mesures de protecció tècniques (dispositius d'advertiment de presència de gas, cobertes protectores per a peces rotatòries, garantir que l'ompliment es fa en sistemes tancats, etc.), mesures de protecció organitzatives (instruccions de treball, jornades de formació, plans d'emergència, inspeccions, requisits de treball aïllat, etc.) i mesures de protecció personal que inclouen equips de protecció individual com ara guants, roba de treball, protecció respiratòria, calçat i ulleres de seguretat.  
Entre la documentació exigida a l'empresa per a tramitar l'AAI, es troba el pla d'autoprotecció per tractar-se d'activitats o instal·lacions incloses en l'àmbit d'aplicació del Reial decret 393/2007, de 23 de març, pel qual s'aprova la norma bàsica d'autoprotecció dels centres, establiments i dependències dedicats a activitats que puguen donar origen a situacions d'emergència.  
g) Pla de vigilància ambiental  
L'EIA descriu les accions del projecte potencialment generadores d'impactes en el medi ambient en les fases de construcció, explotació i abandó. Identifica i analitza els efectes del projecte sobre els factors següents: sòl, aigua (superficial i subterrània), qualitat de l'atmosfera (sorolls i altres emissions), clima, flora, fauna, patrimoni cultural, paisatge i medi socioeconòmic (població). A més, es valora el risc per inundació i els efectes indirectes sobre espais protegits i altres àrees de conservació que es puguen afectar. Inclou un apartat amb la proposta de mesures per a previndre, reduir, eliminar o compensar els efectes ambientals significatius fins a fer-los compatibles amb la preservació dels recursos naturals i culturals que hi ha en la zona d'actuació. Estableix un programa de vigilància i seguiment ambiental. Identifica i analitza els riscos derivats de la vulnerabilitat del projecte davant d'accidents, i conclou que, amb les mesures protectores, correctores i de seguiment ambiental propostes, el projecte és ambientalment compatible.  
El programa de vigilància ambiental de l'EIA, que té com a finalitat controlar l'eficàcia de les mesures protectores i correctores proposades, es divideix en dos fases. La primera abasta la fase de construcció, des que comencen les obres fins que acaben. La segona abasta el període de garantia i l'any següent a acabar les obres, en què es determinaran les afeccions que les obres han suposat sobre el medi, es detectaran les afeccions del projecte no previstes (amb mesures per a evitar-les o corregir-les) i es comprovarà l'efectivitat de les mesures protectores, correctives i compensatòries establides en l'EIA. Per a la qual cosa s'estableixen unes actuacions de seguiment amb revisions i controls periòdics de les emissions a l'atmosfera, sorolls, qualitat de les aigües i del sòl. S'hauran de fer informes durant un període de dos anys, que s'ampliaria en el cas que es detectaren anomalies rellevants. El programa de vigilància ambiental l'ha de dur a terme personal tècnic qualificat.  
  
  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions de valorització i eliminació de llots estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 6 f) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc,  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, a efectes ambientals i sense perjudici d'obtindre prèviament les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte de planta de tractament de residus i digestió anaeròbia que promou Remittel, 2017 SL en la parcel·la 1 del polígon industrial La Coma 1, amb referència cadastral 1374101YJ2517S0001GD, del terme municipal de Picassent, sempre que es desplegue d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que hi ha en l'expedient i d'acord amb les condicions següents:  
  
  
1. Respecte de la llista definitiva de residus a valorar, quedarà limitada per l'abast de l'autorització ambiental integrada, entre els que proposa el promotor segons la documentació aportada a l'òrgan ambiental. Es podran incloure altres codis LER que l'òrgan competent considere susceptibles d'autorització, sempre que això no comporte modificar substancialment el projecte avaluat i no responga a supòsits en els quals s'exigisca tramitar un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
  
2. La instal·lació s'ha d'ajustar a qualsevol mesura que l'Ajuntament de Picassent establisca respecte a la verificació de la incidència de la inundabilitat davant del risc d'inundació existent, a les condicions d'adequació de la instal·lació imposades d'acord amb la normativa del PATRICOVA i altres actuacions de reducció del risc d'inundació que s'impulsen junt amb les restants administracions públiques implicades.  
  
3. La vigilància i el control del compliment de les mesures que proposa el promotor per a previndre afeccions sobre el PORN han de formar part del programa de vigilància ambiental. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental s'hauran de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació que són eficaces. S'estendran a tota la fase de funcionament o explotació del projecte. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
  
4. - En el supòsit de cessament definitiu de l'activitat, el promotor adoptarà les mesures necessàries destinades a retirar, controlar, contindre o reduir els residus i altres substàncies perilloses rellevants perquè, tenint en compte l'ús actual o futur aprovat, l'emplaçament no cree un risc significatiu per a la salut humana ni per al medi ambient degut a la contaminació del sòl i les aigües subterrànies o l'emissió de gasos contaminants.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà vigència i deixarà de produir els efectes que li són propis, si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 3 de març de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9612, del 07-06-2023 (2023/5992)

RESOLUCIÓN de 3 de marzo de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto Planta de tratamiento de residuos y digestión anaerobia, parcela 1 del polígono industrial La Coma 1, en el término municipal de Picassent. Expediente (2749745) 035/2023/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9612

Fecha DOGV
:   07-06-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/5992

CVE


Fecha del documento
:   03-03-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de marzo de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto Planta de tratamiento de residuos y digestión anaerobia, parcela 1 del polígono industrial La Coma 1, en el término municipal de Picassent. Expediente (2749745) 035/2023/AIA. [2023/5992]  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2749745) 035/2023/AIA.  
Título: Planta de tratamiento de residuos y digestión anaerobia.  
Promotor: Remittel, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Ref. Órgano sustantivo: 110/19 IPPC.  
Localización: Parcela 1 del polígono industrial La Coma 1, de Picassent (Valencia). Referencia catastral 1374101YJ2517S0001GD.  
NIMA: 4600033438.  
  
Antecedentes  
Mediante Resolución del director general de Calidad y Educación Ambiental de fecha 25.10.2021, se emite declaración de impacto ambiental del proyecto referido en el título de la presente, en el que se estima aceptable con condicionantes (en adelante DIA 103/19-AIA). El condicionante número uno establecía que:  
«La instalación en proyecto guarda relación de índole técnica con Selev Pet Industry, SLU (instalación colindante. En adelante, Selev), en tanto que recibe materia prima y otras corrientes (aire caliente y agua depurada) para su funcionamiento y deriva a esta las aguas que deben ser depuradas. Por esta razón, no pondrá ponerse en funcionamiento en tanto no se revise la AAI de Selev y se compruebe la capacidad de la estación depuradora de esta para el tratamiento de la totalidad del efluente líquido de ambas, así como que se dispone de depósitos de recogida de vertidos con suficiente capacidad para retener un vertido en el peor de los supuestos posibles».  
En fecha 25.01.22 el órgano sustantivo comunicó a este órgano ambiental la modificación del proyecto evaluado. Se adjuntaba:  
. Proyecto básico de AAI, de fecha 27.12.2021.  
. Escrito del promotor con la descripción de los cambios introducidos en el proyecto (eliminación del envío de biogás desde Remittel a Selev; eliminación del consumo de agua en Remittel de la depuradora de Selev; modificación del esquema de limpieza de aguas; sustitución de la depuración de las aguas residuales de Remittel en la depuradora de Selev por los sistemas de depuración propios de Remittel y eliminación del gasómetro de suelo que no se instalará en la planta debido a que se dispone de almacenamiento de gas suficiente en los digestores).  
Con fecha 21.03.2022, se emite informe de este órgano ambiental, en el que se concluye que los cambios introducidos afectan al objeto del proyecto y, por tanto, se hace necesario la tramitación de un nuevo procedimiento de evaluación de impacto ambiental y un nuevo pronunciamiento del órgano ambiental.  
  
Descripción del proyecto  
La empresa Remittel, SL (en adelante Remittel) promueve la implantación de una planta de tratamiento de residuos y digestión anaerobia en la parcela 1 del polígono industrial La Coma, del término municipal de Picassent (Valencia). La planta se construirá en la parcela con referencia catastral 1374101YJ2517S0001GD, que cuenta con una superficie total de unos 14.709 m², de los que 4.532 m² corresponderán una nave cubierta y unos 6.375 m² a la parte exterior de la instalación.  
La planta tendrá como objeto la digestión anaerobia, es decir, la valorización del material orgánico mediante tratamiento biológico obteniéndose productos gaseosos (biogás) y material digerido. El biogás generado se empleará en caldera y/o en motor de cogeneración para producir energía eléctrica y/o calor y otra parte del biogás se podrá destinar a purificación e inyección a la red de gas natural, como biometano.  
Los cambios producidos, de forma resumida, respecto al proyecto original, son:  
- Se ha eliminado el envío de biogás desde Remittel a Selev.  
- Se ha eliminado el consumo de agua en Remittel de la depuradora de Selev.  
- Se ha sustituido la depuración de agua de Remittel en la depuradora de Selev por los sistemas de depuración propios de Remittel.  
- Se aclara que el biogás generado en Remittel no puede ir a Selev, sino solamente ser autoconsumido y vertido a la red como biometano.  
- Se ha eliminado el gasómetro de suelo que no se instalará en la planta debido a que se dispone de almacenamiento de gas suficiente en los digestores de la planta.  
- Se ha modificado el esquema de limpieza de aguas.  
a) Instalaciones y materias a valorizar  
La ejecución de la planta de biogás se realizará mediante la construcción de las siguientes instalaciones:  
- Instalaciones de tratamiento de residuos y materia orgánica (en interior de nave industrial):  
- Área de tratamiento SANDACH categoría 2 (planta de higienización).  
- Área de recepción de lodos procedentes de la industria agroalimientaria.  
- Línea de procesado de residuos orgánicos.  
- Área de secado de digestato.  
- Área de recepción y procesado de aceites usados.  
- Zona de limpieza y depuración de agua.  
- Instalaciones de la planta de digestión anaerobia (exterior):  
- Digestores (2 tanques cilíndricos de 3.900 m³).  
- Postdigestor (1 tanque cilíndrico de 3.900 m³).  
- Hidrolizadores (2 tanques cilíndricos de 1.000 m³).  
- Depósito líquido (1.000 m³).  
- Instalación para la evaporación (exterior).  
- Instalaciones de valorización de biogás (exterior):  
- Sistema de limpieza del gas: deshumidificación y desulfuración (tratamiento del biogás para aprovechamiento en calderas).  
- Sistema de generación eléctrica (CHP-Motor cogeneración).  
- Sistema de purificación del gas para generación de biometano.  
- Antorcha (para quemar el biogás en caso de excedente, que no pueda almacenarse ni valorizarse).  
- Instalación para el tratamiento del aire (exterior):  
- Ventilación/Biofiltro.  
Se citan las materias que se prevén valorizar, que llegaran a la planta a granel o envasadas, en estado sólido, líquido o semilíquido:  
- Lodos de depuradora: fangos deshidratados de depuradoras industriales del sector agroalimentario y afines.  
- Material orgánico industrial: lotes de producción no aceptados, producto caducado, mermas del proceso productivo, así como producto retirado de puntos de venta.  
- Aguas industriales: efluentes industriales de la limpieza de instalaciones de industrias alimentarias, que arrastran azúcares, grasas, y en general otras sustancias orgánicas.  
- SANDACH categoría 2: consistirá principalmente en residuos de mataderos, de los cuales el 20 % será extraídas como grasas en un proceso de extracción, destinando el 80 % restante al proceso de digestión anaerobio.  
- Aguas ácidas: provendrán del tratamiento de aceites para la generación de biocombustibles.  
- Pastas de refino y aceites de freiduría: se tratarán en la zona destinada a tratamiento de aceites y su destino final será una planta de fabricación de biocombustibles de terceros.  
b) capacidad de tratamiento  
La instalación está dimensionada para procesar las siguientes cantidades de sustratos que se especifican a continuación:  
  
Residuos para Tratar: Capacidad Anual (t)  
Lodos de sistema de depuración 141.000  
Material Orgánico de procedencia industrial   
Aguas industriales   
Subproducto SANDACH categoría 2 ().   
Aguas ácidas   
Pasta de refino 18.000  
Pastas de refino y aceites de freiduría.   
  
  
  
Los materiales que van destinados a digestión anaerobia, unidos al agua que se añade en la balsa de premezcla para facilitar su bombeo y digestión, es lo que se llamará mezcla de sustratos (características: 16 % de materia seca -unas 22.092 t/a- y 84 % agua- unas 118.908 t/a).  
c) Proceso industrial  
La primera etapa consiste en un pretratamiento de cada material antes de enviarlos al proceso principal de digestión anaerobia para la producción de biogás: se contará con un área destinada a la recepción y pretratamiento de aceites usados, pastas aceitosas, emulsiones y todo tipo de residuos grasos con el objetivo de preprocesar estos residuos orgánicos para que los impropios se gestionen en la planta de digestión y las grasas y aceites se deriven como materia para la producción de biocombustibles por terceros, en plantas externas; en la planta tratamiento de SANDACH categoría 2, el material de será higienizado; para otros residuos el pretratamiento consistirá en la retirada de envoltorios, etc.  
Los materiales procesados se enviarán mediante bombeo a la planta de digestión anaerobia situada en el exterior de la instalación o bien, se entregarán a otros gestores autorizados para su valorización final.  
La etapa principal es la digestión anaerobia y consiste en la degradación biológica de la materia orgánica, mediante la acción de microorganismos, en ausencia de oxígeno, produciendo biogás. En primer lugar, se producirá la hidrólisis o descomposición de la materia en compuestos más sencillos que, seguidamente se transformarán en ácidos grasos volátiles que darán lugar al ácido acético y finalmente una mezcla de gases constituida principalmente por metano y dióxido de carbono, coexistiendo estas fases de manera simultánea en el interior del digestor. El proceso se desarrollará en tanques impermeables y estancos, con estabilidad y capacidad para aguantar los esfuerzos mecánicos y las influencias químicas y térmicas. Sus características contemplarán el estrés térmico previsto en función del aislamiento planeado y la temperatura que alcanzará el sustrato. Su diseño considerará las aberturas necesarias para realizar las labores de mantenimiento, reparación o acceso a las cámaras de inspección. Las condiciones de la materia en el interior del digestor, (temperatura, pH, presión, tiempo de permanencia, etc) estarán controladas para optimizar el proceso. La materia prima será bombeada entre los distintos tanques y depósitos que conforman la planta de digestión, sin que haya materia expuesta al exterior. Los principales equipos que intervendrán en esta fase serán: los hidrolizadores, los digestores y postdigestor y depósito de líquido. El gas se almacenará en los propios digestores y las tuberías para su transporte estarán en la superficie, sin que exista almacenamiento de gas subterráneo, ni gasómetro de superficie.  
En la fase de post digestión, se generará un material sólido que será secado en la zona de evaporación y se entregará a gestores autorizados para su compostaje en el exterior de la planta. Para ello, se separarán y gestionarán por separado la fracción sólida y líquida del material digerido. La fracción sólida se secará en un secadero que aprovechará corrientes térmicas secundarias. La fracción líquida sufrirá un proceso de concentración, en etapas de filtrado y evaporación, tratándose en la propia instalación. Las partículas sólidas procedentes del filtrado se incorporarán a la fracción sólida.  
Por lo que respecta al biogás generado en los digestores, se estima que en cada uno se generen aproximadamente 530 m³/h de biogás. Dentro del digestor, el biogás tiene alta concentración de ácido sulfhídrico (H2S) (alrededor de 1.500 ppm). Esta alta concentración puede ser perjudicial para equipos como la caldera o el motor, ya que corroe los elementos principales acortando la vida útil de los mismos, por ello, se ha de someter a una limpieza previa antes de su aprovechamiento térmico y eléctrico (malla de desulfuración, filtro biológico, filtro de carbón activo, deshumidificación).  
El biogás que ha sido tratado y deshumidificado será enviado a la sala de calderas, donde se instalará una caldera capaz de quemar todo el biogás generado en la planta. Esta caldera será de 5.000 kW de potencia térmica, con la capacidad de generar 7 toneladas de vapor por hora. Por otro lado, se dispone de humos de escape de las calderas a aproximadamente 200 ºC que pueden ser utilizados como fuente de calor en el secador de fracción orgánica del digerido.  
Se instalará, además de la caldera de gas, un motor de cogeneración de 2.000 kW de potencia eléctrica. Este motor es una alternativa al uso de la caldera de gas y puede consumir los 9.279.774 m³ de biogás anuales con una generación de energía eléctrica de aproximadamente 20,04 GWh anuales. Esta alternativa ofrece la posibilidad de ahorrar en el coste de la factura eléctrica en lugar de la factura de gas que, en caso de que suponga un mayor coste por kilovatio hora.  
Por último, la tercera alternativa supone la instalación de un sistema de tratamiento y purificación del biogás. Este sistema se instalará en la parte izquierda de la parcela (al suroeste).  
El sistema de purificación proyectado consiste en la eliminación del CO2 presente en el biogás (aproximadamente un 45 %), garantizando una pureza de metano entre el 90 y 99 %. Se prevé, como situación futura, inyectar ese biometano a la red gasista de distribución, ser comprimido para la red gasista de transporte, o ser utilizado como combustible vehicular (GNC o GNL). Con el caudal de gas del que se dispondrá tras la digestión anaerobia (1.059 m³/hora) se puede generar aproximadamente 566 m³/h de biometano.  
La tecnología seleccionada para la producción de biometano es la de absorción química con aminas, por presentar un bajo consumo de energía eléctrica en comparación con otras tecnologías. Además, aunque requiere un elevado consumo de energía térmica, esta puede ser aportada fácilmente por el calor generado en la caldera de biogás.  
En caso de que haya un excedente de biogás, que no pueda almacenarse ni valorizarse y en previsión que no puede liberarse directamente a la atmósfera (por su elevado contenido en metano y dióxido de carbono), se instalará una antorcha de seguridad, que estará diseñada para poder incinerar los gases hasta 1.000 ºC.  
d) consumo de agua y vertidos  
El funcionamiento de la planta requerirá recursos hídricos, agua potable, para los vestuarios y los aseos y para el consumo del personal. Esta provendrá de la red de abastecimiento del polígono industrial.  
En lo que respecta al consumo de agua para el proceso industrial, los principales usos serán, entre otros:  
- Agua de refrigeración para digestores y otros sistemas térmicos (circuito cerrado).  
- Agua de limpieza y baldeo.  
- Agua para estación contraincendios.  
El agua residual generada en la planta tendrá dos posibles destinos: reutilización dentro de la planta de digestión o envío para tratamiento al sistema propio de depuración. Este sistema de depuración contará con un sistema de pretratamiento de vertidos que consistirá en una depuración formada por un sistema de flotación por aire cavitado (CAF) para la separación de grasas, un sistema de flotación por microburbujas y coagulación-floculación (DAF) y una decantación anóxica. El agua tratada se almacenará para su reutilización y en caso de no ser utilizada en la instalación, se verterá a la red de saneamiento municipal, previamente depurada.  
e) emisiones atmosféricas  
Los principales focos de emisión son:  
- Chimenea de gases de escape procedentes de la combustión del biogás generado en caldera de vapor de potencia térmica 5 MWt.  
- Chimenea de gases de escape procedentes de la combustión de biogás en motor de cogeneración de 5,8 MWt de potencia eléctrica.  
- Antorcha de 3 kW para quema de biogás.  
- Chimenea de sistema de desodorización de aire tras ser captado en la nave.  
Los principales contaminantes atmosféricos son, entre otros: SO2; NOx; COT; partículas y NH3.  
  
Tramitación administrativa  
a) Contenido del expediente  
Con fecha 01.09.2022, el órgano sustantivo remite oficio a este órgano ambiental, en el que se informa de la realización del trámite de información pública, de los informes recabados y se solicita que se formule la declaración de impacto ambiental. El mismo oficio se acompaña de los siguientes documentos:  
- Proyecto básico y anexos de fecha 29.04.2022.  
- Estudio de Impacto Ambiental de fecha 26.04.2022.  
- Estudio Inundabilidad.  
- Compatibilidad Urbanística.  
- Memoria arqueológica.  
- Contestación de la empresa a aclaraciones requeridas.  
- Anexo IX.  
- Fichas CAPCA.  
- Informe EPSAR.  
- Informes Ayuntamiento de Picassent.  
- Solicitud AAI y DIA.  
b) Información pública  
En el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 9363, de fecha 16.06.2022, se publicó el anuncio de información pública relativa a los expedientes de autorización ambiental integrada y de evaluación de impacto ambiental. Durante el trámite de información pública que se celebró por un periodo de 30 días, no se recibieron alegaciones.  
c) Consultas a las administraciones públicas afectadas e informes recibidos  
Se han solicitado informes relativos a las materias de su competencia, a los siguientes servicios y organismos:  
- Servicio de Prevención, Reutilización, Fomento del Reciclaje y Gestión Circular de Recursos.  
- Servicio de Protección de la Atmósfera.  
- Servicio de Promoción de la Salud y Prevención del Entorno Laboral.  
- Servicio de Gestión Territorial.  
- Servicio de Seguridad y Control de la Producción Agraria.  
- Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar-Servicio Territorial de Industria de València.  
- EPSAR.  
- Ayuntamiento de Picassent.  
Vistos los informes y la información contenida en el expediente, se considera que se dispone de elementos de juicio suficientes para proseguir con la tramitación del procedimiento.  
  
Consideraciones ambientales  
Las condiciones técnicas de adecuación de la instalación, las características de los materiales que se van a tratar, los códigos LER de los residuos admisibles para realizar las operaciones de tratamiento, destino de los productos obtenidos y de los residuos, vertidos y emisiones generados en el proceso industrial, así como otros condicionantes determinantes de la idoneidad del proceso industrial, han sido valoradas por las Administraciones Públicas afectadas, resultando suficiente y adecuada según se desprende de los informes emitidos.  
  
a) Criterios territoriales. Análisis de alternativas  
El Plan parcial del sector La Coma fue aprobado por Pleno del Ayuntamiento en fecha 07.03.2002 y publicadas las normas urbanísticas en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 164 de 12.07.2002 con aprobación definitiva del Proyecto de reparcelación por acuerdo plenario de 23.12.2004, publicado en el BOP número 28 de 03.02.2005. La actividad se desarrollará en el polígono industrial La Coma, SUZI-1, en suelo urbano industrial con el grado de urbanización completado. Es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico, de acuerdo con el informe urbanístico municipal que consta en el expediente.  
El estudio de impacto ambiental (en adelante, EsIA) plantea alternativas al proyecto en cuanto a la elección de la técnica más adecuada para realizar el tratamiento de los residuos y a la ubicación de la planta. Justifica la solución adoptada (alternativa 2) de tratamiento mediante digestión anaerobia y valorización del biogás frente a la incineración (alternativa 1), porque supone menor contaminación atmosférica y permite conseguir el aprovechamiento energético del biogás generado. Frente a la alternativa 0, de no realización del proyecto, la ejecución de la planta supone un incremento en la utilización de fuentes renovables de energía que conlleva una menor contaminación y reducción en la producción de los gases de efecto invernadero.  
b) Espacios naturales protegidos, flora y fauna.  
Consultada la cartografía de la Infraestructura valenciana de datos espaciales, se observa que la instalación no se encuentra en el ámbito de la Red Natura 2000 ni de otros espacios naturales protegidos. Por otro lado, a pesar de que la zona de estudio tampoco se encuentra dentro de los límites del Parque Natural de la Albufera, sí se encuentra dentro de los límites de su PORN (Plan de ordenación de los recursos naturales), al igual que la totalidad del término municipal de Picassent donde se localiza la planta.  
Según el EsIA los impactos sobre la flora, fauna y paisaje no se consideran relevantes por tratarse de un polígono industrial, con elevado grado de antropización. En el caso de que durante las obras se detectase alguna especie objeto de especial protección, se comunicará al Servicio de Vida Silvestre y se estudiará su compatibilidad con las actuaciones previstas o su traslado a otras zonas.  
Se incluye un apartado específico para valorar los efectos del proyecto sobre espacios protegidos y otras áreas de conservación, dado que se encuentra situado a unos 2 km del LIC y ZEPA de la Albufera.  
La instalación no se encuentra dentro de los límites del Parque Natural de la Albufera, pero sí lo está dentro de los límites del PORN de su cuenca hidrográfica, por lo que, tanto en la fase de construcción como de funcionamiento, le será aplicable la normativa establecida en Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno valenciano, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de la Albufera y por el Decreto 258/2004, de 19 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica el Decreto 71/1993, de 31 de mayo, del Consell de la Generalitat, de régimen jurídico del Parque de l'Albufera (DOGV 4890, 24.11.2004) y el Decreto 259/2004, de 19 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan rector de uso y gestión del Parque Natural de l'Albufera.  
Entre las medidas que se aplicarán menciona que no se permitirán vertidos no depurados a cauces de la zona, ni vertederos de residuos sólidos o semisólidos en el área; se respetarán todas las condiciones previstas en el planeamiento urbanístico de Picassent, así como las establecidas en la legislación sectorial correspondiente; se asegurará la conexión de los vertidos a redes de alcantarillado debiendo adecuarse las características de dichos efluentes a los objetivos de calidad establecidos mediante las oportunas ordenanzas de vertido; no se podrán realizar vertidos potencialmente peligrosos, incluidos vertidos sanitarios, en ningún punto del ámbito del PORN; todo vertido sólido o semisólido, que real o potencialmente pueda producir la contaminación o relleno artificial de los cauces, las aguas continentales o los acuíferos, se realizará en vertederos controlados con sistema de recogida de lixiviados que garantice el total control de los mismos e impida su filtración en el terreno. En la fase de construcción de la planta se pondrá especial atención en el cuidado de la impermeabilización de los terrenos, el drenaje y almacenamiento de lixiviados, la evacuación de las aguas pluviales y demás medidas que ayuden a evitar la afección de los recursos hídricos superficiales y subterráneos.  
c) Atmósfera, residuos y vertidos.  
Se encuentra en la zona de calidad del aire ES1007, Turia (área costera). No existen núcleos de población a menos de 1 km.  
El EsIA, identifica y localiza los principales focos de emisiones a la atmósfera durante la fase de funcionamiento en los siguientes puntos: en el interior de la nave, en las chimeneas de escape de gases del motor de cogeneración, de la caldera, del filtrado de aire y en la antorcha.  
La nave de recepción, almacenamiento y tratamiento previo de los residuos estará cerrada y contará con un sistema de captación y conducción del aire para su tratamiento en un lavador de gases. La materia prima en estado líquido se depositará en tanques estancos y en estado sólido permanecerá cubierta. El proceso de extracción del digerido seco también se realizará en el interior de la nave para evitar la dispersión de malos olores al exterior.  
En cuanto al proceso de digestión de la materia, las características de los tanques donde se desarrolla el proceso impiden que se produzcan emisiones al exterior. La materia orgánica procedente del digestor y de los tanques de almacenaje tendrá una emisión de olores mucho más reducida. El material sólido digerido se recogerá y manipulará en el interior de la nave, protegida de las condiciones climáticas, y minimizando la dispersión de malos olores. Para la deshidratación se utiliza un secador que tiene instalado un scrubber para asegurar una correcta limpieza de los gases y está canalizado hasta el sistema de tratamiento de aire y olores.  
Principalmente, las emisiones a la atmósfera serán debidas a los gases de escape producidos durante la combustión del biogás y, de manera puntual, por la sobrepresión ejercida por el gas en los digestores y post-digestor. Las medidas aplicadas para reducirlas se basarán en el empleo de filtros de carbón activado que eliminarán el sulfuro de hidrógeno contenido en el biogás, dimensionado correcto de las chimeneas para una dispersión adecuada de las sustancias contaminantes, instalación de un sistema de antorcha automático para quemar el biogás que no pueda ser valorizado, instalación de maquinaria que permita realizar un seguimiento y control adecuado de las emisiones. La combustión de biogás, por norma general, origina elevados niveles de COT, asociadas a la calidad del combustible. Por ello, es necesario que se garantice que el biogás generado alcanza un nivel de calidad suficiente, cuya combustión no origine niveles de contaminación superiores a los valores límite de emisión (VLE), y se adopten medidas correctoras tanto en la caldera, como en el motor, que lo consumen. La documentación aportada por la promotora en materia de emisiones a la atmósfera se considera suficiente y adecuada de acuerdo con el informe del Servicio de Protección de la Atmósfera de fecha 12.09.2022.  
Las principales fuentes de emisión sonora estarán originadas por el funcionamiento de la maquinaria y equipos. Para minimizar la transmisión de ruidos y vibraciones, se ubicarán los equipos sobre soportes, en instalaciones con aislamiento acústico adecuado con silenciadores instalados en las salidas de los gases de escape. El proyecto incluye un estudio acústico que justifica que, con las características del edificio y las medidas de aislamiento aplicadas, no se transmitirán al exterior niveles superiores a los permitidos en la zona.  
Con respecto a los efectos del proyecto en la calidad de las aguas y del suelo, el EsIA considera que, en la fase de construcción, podrían producirse alteraciones a la calidad de las aguas y del suelo derivadas de la limpieza y mantenimiento de la maquinaria y de los vestuarios y aseos. Como medidas preventivas plantea la habilitación de zonas impermeabilizadas destinadas a la limpieza de maquinaria, dotadas de sistema de drenaje y evacuación de las aguas procedentes del lavado que se conducirán a un depósito donde se almacenarán temporalmente. Se instalarán aseos portátiles. Los residuos se retirarán por gestores autorizados. Si durante esta fase se fueran a producir episodios de lluvias torrenciales, se paralizarán temporalmente las obras.  
El edificio dispondrá de una red de drenaje para recoger las aguas procedentes de la limpieza, de derrames y lixiviados las cuales se conducirán a la depuradora propia. El proceso de digestión anaerobia no generará efluentes líquidos pues el digerido líquido se evaporará y la parte concentrada se secará para ser extraída de la planta, enviándose el condensado líquido procedente del evaporador directamente a la depuradora propia. Las aguas residuales sanitarias y las pluviales recogidas en redes separativas y previo paso por arqueta de registro, verterán a la red de saneamiento municipal.  
Como medidas preventivas para evitar la contaminación del suelo y aguas subterráneas, el EsIA propone que se impermeabilizará la superficie de toda la zona exterior y las zonas de la nave donde se lleve a cabo el proceso industrial. La solera será resistente a las propiedades fisicoquímicas de los residuos almacenados. No se utilizarán depósitos enterrados o empotrados para el almacenamiento de los residuos. Se dispone de una capacidad adecuada de almacenamiento para las aguas residuales generadas en condiciones distintas a las normales de funcionamiento, calculada aplicando un planteamiento basado en los riesgos que puedan producirse. Para prevenir riesgos por accidentes, se ha diseñado un muro perimetral, rodeando las instalaciones exteriores de la planta, capaz de contener 4.500 m³ que impediría el vertido de líquido al exterior en el peor de los casos que, según el EsIA, sería la rotura total de un digestor. El proyecto técnico incluye un apartado que analiza los efectos esperados sobre el suelo y las aguas derivados de la vulnerabilidad del proyecto ante riesgos de accidentes graves o de catástrofes. Relaciona y describe los sistemas de almacenamiento que se utilizarán, los focos potencialmente contaminantes y las técnicas de prevención aplicables a cada foco para prevenir y evitar sus efectos. Distingue entre técnicas de diseño (entre ellas alude a medidas anticorrosión, sistemas de contención, de control de sobrellenado, de detección de fugas, de cierre de emergencia, etc), técnicas de vigilancia y control que permitan evaluar el funcionamiento correcto y reaccionar rápidamente en caso de detectar situaciones anómalas (inspección, mantenimiento, planes de emergencia, etc) y técnicas operacionales y organizativas centradas en adaptar los procesos para optimizar los resultados (formación del personal, gestión adecuada de residuos, etc).  
El diseño del muro perimetral que impedirá el vertido de líquidos al exterior en caso de accidente debe disponer de solera estanca en toda la superficie que incluya y un sistema de drenaje de las aguas pluviales que evite su acúmulo y que permita su cierre en caso de accidente impidiendo que los vertidos alcancen la red de alcantarillado.  
d) Afecciones sobre el patrimonio arqueológico y arquitectónico  
La Dirección General de Cultura y Patrimonio, determina que no existe afección al patrimonio cultural en ninguna de las manifestaciones del proyecto.  
e) Afecciones en materia de riesgo de inundación y otras incidencias sobre ordenación del territorio.  
La vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos es alta. La parcela está afectada por peligrosidad geomorfológica de inundación según la cartografía Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (en adelante, PATRICOVA) debido al barranco de l'Hortolà, que atraviesa el polígono industrial cercano a la parcela (a unos 160 m).  
f) otras consideraciones  
Con respecto a la vulnerabilidad del proyecto, el EsIA desarrolla un apartado en el que se identifican y analizan los peligros derivados del funcionamiento de la actividad. Entre ellos se incluyen los incendios, las explosiones, el manejo de las sustancias peligrosas, y peligros de índole mecánica, diferenciando los peligros para la salud de los ambientales. Con el fin de prevenir accidentes, indica que los peligros en las plantas de biogás deben identificarse, evaluarse y minimizarse sistemáticamente mediante un análisis de riesgos. La evaluación del peligro debe actualizarse antes del arranque de la planta, tras cualquier reanudación de las operaciones y después de haber realizado cambios relevantes en términos de seguridad. Asimismo, es necesario llevarla a cabo antes de que se realicen labores de mantenimiento y reparación, y antes de que se corrijan averías y fallos de funcionamiento. Los resultados de la evaluación del peligro y las actualizaciones periódicas deberán documentarse, junto con un registro de la implementación de las medidas de protección. Se implantarán, por ese orden de prioridad, medidas de protección técnicas (dispositivos de advertencia de presencia de gas, cubiertas protectoras para piezas rotatorias, garantizar que el llenado se realiza en sistemas cerrados, etc), medidas de protección organizativas (instrucciones de trabajo, jornadas de formación, planes de emergencia, inspecciones, requisitos de trabajo aislado, etc) y medidas de protección personal que incluyen equipos de protección individual como guantes, ropa de trabajo, protección respiratoria, calzado y gafas de seguridad.  
Entre la documentación exigida a la empresa para la tramitación de la AAI, se encuentra el plan de autoprotección por tratarse de actividades o instalaciones incluidas en el ámbito de aplicación del Real decreto 393/2007, de 23 de marzo, por el que se aprueba la norma básica de autoprotección de los centros, establecimientos y dependencias dedicados a actividades que puedan dar origen a situaciones de emergencia.  
g) Plan de vigilancia ambiental  
El EsIA describe las acciones del proyecto potencialmente generadoras de impactos en el medio ambiente en las fases de construcción, explotación y abandono. Identifica y analiza los efectos del proyecto sobre los siguientes factores: suelo, agua (superficial y subterránea), calidad de la atmósfera (ruidos y demás emisiones), clima, flora, fauna, patrimonio cultural, paisaje y medio socioeconómico (población). Además, se valora el riesgo por inundación y los efectos indirectos sobre espacios protegidos y otras áreas de conservación que puedan ser afectadas. Incluye un apartado con la propuesta de medidas para prevenir, reducir, eliminar o compensar los efectos ambientales significativos hasta hacerlos compatibles con la preservación de los recursos naturales y culturales existentes en la zona de actuación. Establece un programa de vigilancia y seguimiento ambiental. Identifica y analiza los riesgos derivados de la vulnerabilidad del proyecto frente a accidentes, concluyendo que, con las medidas protectoras, correctoras y de seguimiento ambiental propuestas, el proyecto es ambientalmente compatible.  
El programa de vigilancia ambiental del EsIA, cuya la finalidad es controlar la eficacia de las medidas protectoras y correctoras propuestas, se divide en dos fases. La primera comprende la fase de construcción, desde el inicio de las obras hasta su finalización. La segunda abarca el periodo de garantía y el año siguiente a la finalización de las obras, en la cual se determinarán las afecciones que las obras han supuesto sobre el medio, se detectarán las afecciones del proyecto no previstas (articulando medidas para evitarlas o corregirlas) y se comprobará la efectividad de las medidas protectoras, correctivas y compensatorias establecidas en el EsIA. Para ello, se establecen unas actuaciones de seguimiento con revisiones y controles periódicos de las emisiones a la atmósfera, ruidos, calidad de las aguas y del suelo. Se realizarán informes durante un periodo de dos años, que se ampliaría en el caso de que se detectasen anomalías relevantes. El programa de vigilancia ambiental se llevará a cabo por personal técnico cualificado.  
  
Consideraciones jurídicas  
Las instalaciones de valorización y eliminación de lodos están sujetas a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I (grupo 6 f) del del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de planta de tratamiento de residuos y digestión anaerobia promovido por Remittel, 2017 SL en la parcela 1 del polígono industrial La Coma 1, con referencia catastral 1374101YJ2517S0001GD, del término municipal de Picassent (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Respecto al listado definitivo de residuos a valorizar, quedará limitado por el alcance de la autorización ambiental integrada, entre los propuestos por el promotor según la documentación aportada a este órgano ambiental. Se podrán incluir otros códigos LER que el órgano competente considere susceptibles de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no responda a supuestos en los que se exija la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente.  
2. La instalación se ajustará a cualquier medida que el Ayuntamiento de Picassent establezca con respecto a la verificación de la incidencia de la inundabilidad frente al riesgo de inundación existente, a las condiciones de adecuación de la instalación impuestas de acuerdo con la normativa del PATRICOVA y demás actuaciones de reducción del riesgo de inundación que se impulsen junto con las restantes administraciones públicas implicadas.  
3. La vigilancia y el control del cumplimiento de las medidas propuestas por el promotor para prevenir afecciones sobre el PORN deben formar parte del programa de vigilancia ambiental. Las acciones incluidas el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Se extenderán a toda la fase de funcionamiento o explotación del proyecto. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
4. En el supuesto de cese definitivo de la actividad, el promotor adoptará las medidas necesarias destinadas a retirar, controlar, contener o reducir los residuos y demás sustancias peligrosas relevantes para que, teniendo en cuenta su uso actual o futuro aprobado, el emplazamiento no cree un riesgo significativo para la salud humana ni para el medio ambiente debido a la contaminación del suelo y las aguas subterráneas o la emisión de gases contaminantes.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 3 de marzo de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML