Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6312, del 16-07-2010 (2010/7281)

Bases particulars de programació de l'àmbit SUNP IV del PGOU. Expedient 6/10 PL.
--------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6312

Data del DOGV
:   16-07-2010

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2010/7281

CVE


Data del document
:   27-05-2010

Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))

Bases particulars de programació de l'àmbit SUNP IV del PGOU. Expedient 6/10 PL. [2010/7281]

\* \* \* \* \* \* \* \* \* \*
El Ple de la corporació municipal, en sessió ordinària celebrada el 27 de maig de 2010, va adoptar, entre altres, l'acord següent:
7. Bases particulars de programació de l'àmbit SUNP IV del PGOU de Sagunt. Exp. 6/10 PL.
Vist el dictamen favorable emés per la Comissió Informativa de Política Territorial i Sostenibilitat, en data 24 de maig de 2010.
Vist l'informe amb proposta de resolució emés, en data 18 de maig de 2010, pel cap de la Secció d'Urbanisme, segons el qual:
«1. Inici de la programació.
En data 1 de març de 2010, RE 122986, per part d'un col·lectiu de propietaris del sector SUNP IV, s'ha presentat sol·licitud que caldria interpretar, en el context de la Llei 16/2005, Urbanística Valenciana, com una sol·licitud de programació de l'àmbit per mitjà de gestió indirecta, en els termes de l'article 130. Conforme a aquest hi ha l'obligació per part de l'Ajuntament de resoldre expressament en algun dels tres sentits arreplegats en el dit article.
2. Bases generals aplicables.
Als efectes de l'article 131.1 de la LUV, el present programa es regirà, a més de per les previsions que s'indiquen en les presents bases particulars, per les bases generals de programació al municipi de Sagunt, aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28.9.2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 23 d'octubre de 2006.
Complementant les dites bases generals, en relació amb l'àmbit SUNP IV, caldria tindre en compte les següents determinacions.
Determinació primera. Ordenació urbanística vigent en l'àmbit de l'actuació integrada.
L'article 224 del PGOU preveu els següents paràmetres per al dit sector:
A pesar de la superfície indicada en l'esmentat article, la superfície real és sensiblement inferior, d'uns 245.000 m², distribuïts com s'assenyalarà a continuació. Cosa que també influïx en la superfície adscrita en el macrosector VII, que es quantifica en proporció a la real del sector.
De forma sobrevinguda a les previsions vigents des de 1992, s'ha donat la circumstància de l'execució de la corresponent infraestructura viària en el context de l'obra sectorial del Ministeri de Foment de supressió de passos a nivell, la qual cosa ha provocat la divisió del sector objecte d'estudi en dos zones clarament diferenciades:
A. Part del macrosector IV situat a l'oest del vial de circumval·lació.
Els dits terrenys serien els següents:La superfície aproximada de la dita porció és d'uns 38.000 m², limítrofs amb sòl classificat com a urbà i qualificat com a residencial.
B. Part del Macrosector IV situat a l'est del vial de la circumval·lació
Té una superfície aproximada d'uns 205.000 m², que atendria al següent esquema (el representat en blau):
Cosa que en definitiva suposaria una superfície total aproximada d'uns 245.000 m².El macrosector IV és d'ús preferent residencial.
El seu índex d'edificabilitat bruta és de 0,825 m²t/m²sòl.
El PGOU fixa una adscripció del 20% de la seua superfície en el macrosector VII, de manera que la superfície de l'àrea de repartiment del sector s'incrementaria en la dita proporció respecte de la superfície del sector, és a dir, fins a uns 295.000 m².Ortofoto:Cadastral
Determinació segona. Necessitats i objectius a satisfer amb el programa d'actuació integrada.
En relació amb els objectius a nivell d'ordenació i com a base de motivació de la solució definitiva pretesa és necessari tindre en compte, d'una banda, que per part d'un elevat percentatge dels propietaris del sector, tal com evidencia el pla adjunt a aquesta, en la sol·licitud de l'1.3.2010 s'han formulat els arguments següents:D'altra banda, és necessari tindre en compte que el Ple de l'Ajuntament, al gener del 2005, va assenyalar el següent sobre el macrosector IV:
"3. Ordenar de forma adequada els usos del macrosector IV.
El dit àmbit, inicialment previst com d'ús residencial, es limítrof amb el Polígon Industrial Sepes i amb la subestació elèctrica, la qual cosa fa molt difícil materialitzar els dits usos previstos pel PGOU-92.
La nova ordenació, a més dels fins indicats anteriorment, pretén definir uns usos més adequats a l'actual situació i amb les noves premisses de què es disposa.
La línia essencial serà la de diferenciar una àrea Nord i una àrea Sud. Per a la primera es preveu un ús residencial obligatori mentre que per a la segona es preveu un ús industrial, donant així una alternativa d'implantació d'aquest que s'exclou en l'àmbit Sota Vies pròpiament dita. Aquests subsectors tindran una viabilitat independent l'un de l'altre, i es podran desenvolupar aquests en fases distintes."
És a dir, el propi Ajuntament ha pres consciència des de fa uns anys que el destí literalment previst pel PGOU en 1992 per al dit sector exigix una sèrie de matisos i correccions. De fet, el Ple ha adoptat acords recentment, com els de data 30 de desembre de 2009 o el de 31 de juliol de 2009 en què fa consideracions com les següents:
"En eixe sentit, la línia de l'Ajuntament respecte dels esquemes d'ordenació que es referix a superfícies comercials ha sigut reflectida en acords plenaris com el de data 31.07.2008, en què en ocasió de l'aprovació de les bases particulars del SUNP-5 es configurava el disseny dels sectors comercials reduint el nombre d'illes i augmentant la capacitat per a atendre la demanda d'un producte que no està prou atés en l'esquema del PGOU, és de la mitjana i gran superfície. Es pot parlar d'una desproporcionada carència de sòl destinat a l'activitat terciària. No hi ha harmonia entre les previsions d'ús residencial, industrial i terciari en el PGOU. Aquest últim és especialment escàs cosa que xoca amb la caracterització del municipi de Sagunt com un important nucli de comunicacions de grans infraestructures viàries i de transport, a meitat de camí entre els dos grans focus de València i Castelló.
Un esquema del que s'està assenyalant posarà en evidència aquestes afirmacions:
El blau és el terciari previst en les zones de nova implantació."Analitzada la delimitació del sector es considera que és possible compatibilitzar les previsions actuals del PGOU per al SUNP IV amb les pretensions d'ajust d'ordenació plantejades tant per l'Ajuntament com per la propietat del sòl, davant de les demandes de sòl no ateses per l'ordenació vigent des de 1992, així com de correcció de la ubicació més idònia dels usos.
En eixe sentit és necessari tindre en compte la circumstància abans indicada sobre l'existència d'un element de la xarxa viària estructural, que travessa el sector, generant dos subsectors clarament diferenciats, l'est i l'oest.
Atés, a més, que el terciari exigix una gran proporció de superfície de parcel·la edificable però no un gran consum d'edificabilitat.
En eixe sentit es considera que els objectius que han d'atendre les propostes d'ordenació que es presenten respecte del sector han de ser les següents:
1. El macrosector IV est, d'una superfície aproximada de 205.000 m², haurà de tindre una orientació exclusiva de terciari, descartant-se la de residencial. L'edificabilitat assignada a aquest ús de la del total del sector inferior al 50%.
2. La resta del macrosector IV, és a dir, el situat a l'oest de la ronda viària, dins de la delimitació de la zona de Sota Vies, tindrà una orientació preferent de residencial, col·lectiva alta. L'edificabilitat assignada a aquest ús de la del total del sector seria superior al 50%. En definitiva, l'índex d'edificabilitat residencial del sector serà superior a l'índex d'edificabilitat terciari d'aquest.
3. Donada la superfície del subàmbit oest, uns 38.000 m², i l'edificabilitat residencial a materialitzar en aquesta, es considera convenient que la solució d'ordenació es recolze en un àmbit limítrof, el de la UA núm. 3, a l'efecte de generar una major qualitat en el disseny dels espais públics i dels edificables. Tot això sense incrementar l'edificabilitat assignada subjectivament als propietaris de la UA núm. 3, que es manté. Amb això el marge de maniobra a l'efecte de disseny d'ordenació augmenta fins als 54.000 m².
Cosa que esdevé per la circumstància que els límits del macrosector IV oest són molt irregulars, tal com s'aprecia en l'esquema següent:
I a més perquè es busca, sense renunciar al destí residencial preferent del sector, una ubicació més idònia per a la ubicació de l'aprofitament residencial que puga interposar un poc més d'espai lliure respecte a la subestació, addicional al de la ronda actual existent.
La fitxa del PGOU per a la UA núm. 3 limítrof és la següent:Àmbit respecte del qual s'han de tindre en compte les especials vinculacions subjectives al patrimoni municipal del sòl.
La gestió conjunta d'ambdós àmbits, el del macrosector IV i el de la UA núm. 3, en cap cas suposarà minva dels drets urbanístics ni increment de les càrregues que havien de suportar els propietaris de l'últim àmbit citat, la UA núm. 3. Per això, no es podran repercutir més costos ni exigir més cessions d'aprofitament que les que haurien resultat de la urbanització independent d'aquesta.
Esta consideració es pot fer extensiva a altres espais urbans limítrofs si així ho exigix el més adequat disseny urbà, punt que haurien de motivar les propostes de planejament que presenten els aspirants. Els dits espais tindrien un tractament semblant al descrit per a la UA núm. 3.
4. L'ordenació proposada per al macrosector IV est haurà de tindre en compte que el criteri preferent del municipi per a les zones terciàries de nova creació és el de gran i mitjana superfície, permetent-se i fomentant-se el concepte de galeria comercial.
5. L'ordenació proposada per al macrosector IV oest haurà de tindre en compte que atés que la delimitació del sector en aquesta zona, així com l'afegida de la UA núm. 3, o altres, no tenen una conformació regular en el seu perímetre, això obliga a realitzar un exercici addicional en les propostes de justificació de definició de les illes edificables en un context més ampli, el d'una futura ordenació global de l'àmbit de Sota Vies, a l'efecte de justificar que la proposta no condiciona ni limita un futur desenvolupament de tot l'àmbit, havent de tindre en compte com a premisses d'eixa hipotètica ordenació que:
A. Està prevista l'execució d'una llosa de cobriment de les vies del ferrocarril, així com de la línia d'alta velocitat.
B. La modificació de l'ordenació de Sota Vies, aprovada definitivament per mitjà d'acord de 29.04.2010.
C. La continuació dels eixos viaris exteriors fonamentals que entronquen amb l'àmbit de Sota Vies.
D. La generació de nous eixos viaris d'entitat.
6. Edificis fora d'ordenació dins de l'àmbit o limítrofs a aquest.Es detecten diversos casos:
La proposta d'ordenació haurà d'estudiar aquests i qualsevol altre cas semblant de construccions preexistents localitzades en la vora l'actuació a l'efecte d'adoptar la solució d'ordenació corresponent, que haurà de ser degudament motivada. De manera que la decisió de gestió que es propose de no procedir a la seua eliminació haurà d'estar prou raonada amb una ponderació entre les restriccions transitòries que puga suposar el seu manteniment i les càrregues que pot suposar per a l'actuació (de manera que puga amenaçar la seua viabilitat econòmica). Això, en tot cas, no excusaria de les possibles afeccions d'alineacions/compatibilitat d'ús que l'ordenació puga fixar per a una solució definitiva del sector. I tot això com un matís admissible (però amb caràcter restringit) enfront del criteri principal que ha de presidir la nova ordenació, consistent en l'eliminació d'eixes construccions. Cal destacar el cas reflectit en la primera de les fotografies, que encara que es trobe fora del sector i no es veja involucrat en la gestió urbanística d'aquest, necessita que es fixe sobre aquest una ordenació detallada, atés que en data de hui és un espai sense la definició d'alineacions, usos compatibles, etc, punt que no és admissible quan a partir del moment en què es va a aprovar l'ordenació detallada de tots els espais limítrofs.
7. Generació d'infraestructura exteriors de connexió.
En el context general viari següent, que atén a una visió de conjuntA. S'haurà de preveure un viari perimetral sud, tocant a l'àmbit, amb el mínim de secció que s'especificarà més avant, que connectarà degudament amb aquest esquema. La disponibilitat del sòl, que es troba condicionada per la circumstància de l'existència de la subestació elèctrica, per la qual cosa s'haurà d'aconseguir amb terrenys situats cap al sud.
A més es destaca que el traçat actual del camí està inclòs dins de l'Inventari de la Conselleria de Cultura sobre restes arqueològiques susceptibles de protecció.
Així mateix, es destaca l'existència de nombroses infraestructures que discorren pel camí i que s'haurien de documentar degudament per a evitar incidències durant l'execució de les obres. Així, a títol d'exemple, es pot parlar de:
- Col·lector de residuals.
- Connexió elèctrica del polígon Camí a la Mar a la subestació.
- Connexió elèctrica del nord del Palància a la subestació.
S'haurà de proposar la solució de connexió amb la futura xarxa viària sud reflectida en l'esquema anterior. A més del viari descrit que eixampla la secció de l'actual camí a la Mar, serà a càrrec de l'actuació l'execució de la dita connexió amb la futura xarxa viària sud així com aquella part de la trama d'aquesta que discórrega per terrenys del sector fins a la seua connexió amb la rotonda del polígon SEPES.
B. Així mateix, es destaca que l'esmentat àmbit està involucrat en el cànon d'urbanització de l'obra corresponent a la portada conjunta d'aigua potable a diversos sectors, objecte de la corresponent ordenança que ha sigut objecte d'aprovació provisional per mitjà d'acord de gener de 2010, en els termes següents:
El dit cànon no eximix de la necessitat d'executar les conduccions exteriors de connexió necessàries fins a la infraestructura comuna, que serien a càrrec de l'actuació.
c. Amb caràcter addicional a allò que s'ha indicat en l'apartat a és necessari indicar que la correcta connectivitat viària exterior del macrosector IV passa per la necessitat d'execució de dos obres exteriors al sector:
c.1. El vial sud següent:
Aquest garantirà que el tràfic rodat que un sector d'aquestes característiques pot generar i que accedisca a Sagunt pel sud, no creue ni, en conseqüència, sobrecarregue les infraestructures actuals, col·lapsant-les.
La longitud total del dit viari és d'uns 1025 m. No seria necessària l'execució de la rotonda dibuixada en la part central de l'esquema però sí la que es dibuixa en l'extrem oest. La secció del dit viari serà la que s'especificarà més avant, així com les seues característiques d'urbanització.
La disponibilitat de terrenys externa al sector/àrea de repartiment s'obtindria per mitjà de l'expropiació, i 'admetrà la reserva voluntària d'aprofitament. En el cas que el mètode d'obtenció fóra l'expropiació, l'abonament del preu just s'admet, com a alternativa a la seua assumpció a càrrec de la propietat de l'àrea de repartiment, que poguera ser assumida voluntàriament per l'agent urbanitzador, reservant-se a favor seu els drets urbanístics que generaren en un futur els dits terrenys. Als propietaris expropiats se'ls assenyalarà tot el ventall d'opcions als efectes oportuns.
Si bé l'assumpció econòmica del cost de l'execució de la dita infraestructura li correspon assumir-la en la seua integritat en aquest moment al macrosector IV, ja que aquesta discorre per un àmbit distint és susceptible de ser finançada sota el tractament propi del cànon d'urbanització. De manera que l'aspirant a agent urbanitzador haurà d'aportar un model de repartiment de càrregues entre àmbits afectats, susceptible de precisió en el moment de desenvolupament de l'àmbit i estarà obligat a finançar/executar l'obra, amb dret a repercussió futura de la proporció de la infraestructura que executa i finança en el moment present en la seua integritat. En conseqüència, la plica juridicoeconòmica ha de desglossar l'import de la dita infraestructura en l'àmbit extern al sector, indicant el seu import global d'assumpció present i justificant la repercussió futura parcial d'aquest a altres àmbits, repercussió que s'actualitzarà amb l'aplicació de l'IPC. A aquells àmbits que no tinguen assignat aprofitament actualment pel PGOU se'ls assignarà un d'idèntic al què és objecte de la present programació.Els terminis d'execució de la dita infraestructura externa començaran a comptar des del moment en què l'Ajuntament compte amb la plena propietat dels terrenys sobre els quals s'assenta ja que no estan dins de l'àrea de repartiment ni l'Ajuntament és propietari d'aquests.
En relació amb el dit viari cal destacar que per part de l'Ajuntament davant del Ministeri de Foment s'han realitzat manifestacions del tenor següent:
A la vista de les consideracions realitzades per ADIF, i atenent la modificació del tram de connexió contemplat com a reposició de la via col·lectora Via 5 Ibèric en el projecte de la LAV, es planteja la possibilitat d'aquest esquema en el PK 205+164.89
És a dir, se sol·licita del Ministeri de Foment que en ocasió de l'execució de la línia d'alta velocitat, es deixe preparat el dit punt per a la realització futura d'un pas a distint nivell de les característiques que s'indiquen en l'esquema. Circumstància que hauria de tindre's en compte en la documentació que es presente pels aspirants a agent urbanitzador. Tot això sense perjuí que siguen a càrrec de l'actuació les actuacions que siga necessari realitzar per a finalitzar la connexió com a complementària de les que realitze el Ministeri en l'execució del seu projecte.
C.2. A més i com a segona obra externa de l'àmbit, ha de tindre's en compte l'habilitació, en el front est del sector, en l'espai entre rotondes de l'avinguda Benjamín Franklin, de manera que sense augmentar la secció viària, es reordenen els espais viaris actualment existents, de manera que la connexió nord del sector també s'adapte al major tràfic que el dit sector generarà. La dita adaptació es realitzarà en els termes que més avant s'especificaran.
Sense perjuí de l'anterior i en els termes de la normativa reguladora del contingut de les bases és necessari tindre en compte el següent sobre els objectius:
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.
1. A més de les operacions ordinàries que s'hauran de realitzar en aquest sentit, convé fer especial atenció a una sèrie de punts concrets a tindre en compte:
És necessari tindre en compte els de l'article 16 del Text Refós de la Llei del Sòl, Reial Decret Legislatiu 2/2008, que assenyala que el 10% de l'aprofitament ponderat serà de cessió gratuïta a favor de l'Ajuntament. Diu el dit precepte que és obligació dels propietaris
b) Entregar a l'administració competent, i amb destinació a patrimoni públic de sòl, el sòl lliure de càrregues d'urbanització corresponent al percentatge de l'edificabilitat mitjana ponderada de l'actuació, o de l'àmbit superior de referència en què aquesta s'incloga, que fixe la legislació reguladora de l'ordenació territorial i urbanística.
En les actuacions de dotació, aquest percentatge s'entendrà referit a l'increment de l'edificabilitat mitjana ponderada atribuïda als terrenys inclosos en l'actuació.
Amb caràcter general, el percentatge a què es referixen els paràgrafs anteriors no podrà ser inferior al 5% ni superior al 15%.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà permetre excepcionalment reduir o incrementar aquest percentatge de forma proporcionada i motivada, fins a aconseguir un màxim del 20% en el cas del seu increment, per a les actuacions o els àmbits en què el valor de les parcel·les resultants siga sensiblement inferior o superior, respectivament, al mitjà en les restants de la seua mateixa categoria de sòl.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà determinar els casos i condicions en què càpia substituir l'entrega del sòl per altres formes de compliment del deure, excepte quan puga complir-se amb sòl destinat a habitatge sotmés a algun règim de protecció pública en virtut de la reserva a què es referix la lletra b) de l'article 10.
Qüestió que ha sigut precisada pel Decret Llei autonòmic 1/2008. En conseqüència, la cessió de l'aprofitament a favor de l'administració, el 10% del total de les unitats d'aprofitament o el percentatge que resulte de cessió obligatòria en el moment d'aprovació dels instruments de planejament i gestió corresponents, ho serà lliure de càrregues d'urbanització. És una previsió reglada de caràcter legal que no admet discrecionalitat respecte d'això, vigent des de l'01.07.2007.
2. Es recorda així mateix l'obligació legal d'afecció del 30% de l'aprofitament de l'ús residencial a la promoció d'habitatge protegit, en els termes de l'article 10 del RD Legislatiu 2/2008. Obligació distinta però interrelacionada amb les obligacions d'afecció derivades del patrimoni municipal del sòl.
3. A l'efecte d'agilitzar la gestió de l'habitatge protegit que resulte de titularitat municipal en concepte d'excedent d'aprofitament (cessió del 10% de l'aprofitament ponderat i lliure de càrregues), i de conformitat amb el que establix l'article 409.7 del ROGTU, es contempla expressament la possibilitat indicada en el dit article en el sentit que "s'habilita que l'urbanitzador puga requerir a l'Ajuntament la compensació en diners de l'excedent d'aprofitament i de qualsevol element patrimonial que formalment siga patrimoni municipal del sòl i estiga afecte legalment a la construcció d'habitatge protegit dins de l'àmbit. A aquests efectes, haurà de preveure's la quantia de la compensació oferida en el requeriment en la proposició juridicoeconòmica, i serà susceptible de ser revisada per l'Ajuntament en el cas que no suposara l'import màxim legal admissible."
4. S'admet que part del subsòl dels espais públics que es definisquen en l'ordenació com a aparcament, tal com preveu l'article 60 de la LUV, de titularitat municipal, i s'admet el seu tractament en els termes de l'article 124.2 de la LUV quan assenyala:
2. El programa podrà incloure, si és procedent, altres objectius complementaris el cost dels quals siga assumit per l'urbanitzador sense repercutir-lo als propietaris de terrenys afectats, com ara ..., o d'obres públiques accessòries susceptibles de concessió i que, per raons tècniques, hagen d'executar-se junt amb les principals del programa, ...
En eixe sentit puntuarà, en els termes que indicaran els criteris de baremació de les alternatives presentades.
L'agent urbanitzador haurà de ponderar la rendibilitat de l'abast de la seua proposta partint de la premissa que l'execució de l'aparcament en cap cas pot suposar un encariment de l'obra d'urbanització a càrrec dels propietaris del sòl sinó que qualsevol reposició de serveis o condicionant addicional que la implantació del dit aparcament supose en l'execució de la urbanització de l'àmbit haurà de ser assumit exclusivament per l'agent urbanitzador. A tals efectes la documentació a aportar per l'aspirant que desitge executar un aparcament dins dels límits indicats en el dit esquema haurà de contemplar una justificació de com seria la urbanització sense el dit aparcament i quines obres addicionals d'urbanització suposa l'execució de l'aparcament, a l'efecte que cada subjecte assumisca realment les seues obligacions.
5. Criteris de delimitació de l'àrea de repartiment.
Es pren com a base òbviament la superfície del sector, que es quantifica aproximadament en uns 245.000 m².
A la superfície del sector caldrà sumar-li per a precisar la delimitació de l'àrea de repartiment:
A l'efecte de completar l'esquema de l'article 224 del PGOU, s'haurà de preveure un 20% de superfície de sòl dotacional adscrita, localitzada en els següents termes (el representat en groc):
Atés que el paràmetre de la dita superfície és percentual, el criteri de preferència en les parcel·les assenyalades serà d'oest a est.b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals necessàries per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.
Caldrà ajustar-se a les determinacions específiques recollides en les prescripcions de les bases generals de programació aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28.09.2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de data 23.10.2006. Amb caràcter addicional cal indicar:
S'hauran d'analitzar les possibles connexions ferroviàries entre els dos nuclis de població que discórreguen o circumden el sector i estudiar la possibilitat de preveure un carril de reserva. A més:
"...Respecte dels aspectes que des d'aquesta oficina tècnica d'obres d'urbanització es considere necessari fer, partint de les determinacions que, a nivell de planejament, s'estan adoptant en la redacció de les pròpies bases particulars.
Atesa la dita petició s'emet l'informe següent:
Determinacions respecte a les obres del Civis - tram estació intermodal rotonda Mont Arse en Fausto Caruana.
Se sol·licita informació respecte de les seccions viàries previstes en el Civis per a la seua implantació en l'avinguda de Fausto Caruana, amb vista a plantejar dins del SUNP-IV alternativa de traçat que permeta la connexió d'aquest primer tram ja aprovat, amb el qual l'unix a l'estació intermodal prevista per la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
El projecte de febrer de 2009 de construcció del Civis inclou 3 modalitats de secció per a la Plataforma per al Transport Públic d'Alta Capacitat:
- Secció de pas: 2+7+2 = 11 m. Els 2 m laterals es resolen amb voreres i plantació de tanques. En el dit espai es col·loquen les catenàries, i són, per tant, l'amplària mínima necessària.
- Secció amb parada a un costat: 2+7+(3 o 3,5) =12 o 12,5 m. Un dels laterals s'incrementa fins als 3-3,5 m per a allotjar la parada.
- Secció amb parada a un costat i a l'altre: 3,5+7+3,5 = 14 m.
En la proposta Civis que afecta el macrosector IV i es recull en estudi informatiu, la secció és de 6+2+2+2+8+2+6 = 28 m consistent en vorera + mitjana amb tanca + carril bici + mitjana amb tanca + plataforma Civis + vorera. D'aquesta, entenem que estrictament necessaris són els 8 m + les mitjanes laterals, i pot ajustar-se la solució als 11 m = 2+7+2 (com en Fausto Caruana) atenent que tant el tràfic de vianants com de carril bici han de resoldre's en la pròpia trama viària del sector.
S'admetran solucions tècniques de via compartida, indicant les solucions actuals que s'escometen i les adaptacions futures alienes al present PAI (amb el Civis ja implantat). Atés que el projecte Civis que ens ocupa és d'aprovació autonòmica, haurà de tindre's en consideració que el present PAI haurà d'aportar l'estudi justificatiu que l'alternativa que es presenta podrà atendre qualsevol futura exigència autonòmica d'ús exclusiu de via sense hipotecar la viabilitat del sistema de tràfic rodat del sector.
Estudi informatiu Civis, tram MS-IV:Determinacions respecte del Pla de Vials no Motoritzats del terme municipal de Sagunt.
El Pla de Vials no Motoritzats del terme municipal de Sagunt té el següent esquema de carrils bici:
En aquest s'aprecia que hi ha previsió d'execució de carrils bici basant-se en una proposta d'ordenació mai aprovada per al sector SUNP-IV i sense tindre en consideració l'existència de la subestació elèctrica d'Iberdrola. En conseqüència, cal entendre les determinacions d'aquest amb la mera intencionalitat de connexió entre vials ja existents i així destacar:
- Previsió de dotació de carril bici als vials existents de ronda Oest, avinguda del Port i carrer de Benjamín Franklin.
- Connexió des del carrer de Benjamín Franklin encreuament amb Albert Einstein, amb la rotonda en ronda Est encreuament amb el Camí de la Mar.
Igualment, la previsió de carrils bici en l'àmbit limítrof Macrosector III - Fusió és la següent:
La solució proposada haurà de preveure que, en l'aprovació d'aquest últim pel Ple de la corporació, es va aprovar:
"A pesar que el Pla de Vials No Motoritzats del municipi de Sagunt inclou la realització de carril bici en el tram de Fausto Caruana comprés entre la rotonda Mont Arse i l'accés a l'avinguda del Port en el marge nord, es proposa diferir l'execució d'aquest pel marge sud enel moment que es planege el macrosector IV, atés que aquest pot resoldre la continuïtat del carril bici fins a la ronda Est."
I en conseqüència s'ha de donar resposta amb l'ordenació i solució d'urbanització que es propose.
D'esta manera, l'ordenació proposada pel macrosector SUNP IV, haurà de completar la solució de carrils bici per a la correcta connexió amb els previstos en el macrosector III i atenent les determinacions del Pla de Vials no Motoritzats, amb els matisos indicats.
El plànol general d'ordenació del PGOU de Sagunt delimita el MS-IV de la manera següent:
En conseqüència podríem descriure els seus límits com seguix:
- Nord: avinguda Port i avinguda Fausto Caruana, incloses ambdós excepte en la part frontal de les naus preexistents en avinguda Port.
- Oest: nau i edificació d'habitatges oficials de l'IVVSA, sòl urbà ZR-3 (UA-3), equipament municipal Guarderia del Niño Jesús, naus existents i sistema general ferroviari.
- Sud: traça de la ronda prevista (l'executada pel Ministeri diferix d'aquesta) i camí de la Mar inclosos ambdós vials dins del sector.
- Est: dotacional pou i depòsits d'aigua de Sepes i zona verda Les Moreres.
És necessari realitzar les següents matisacions, per canvis produïts des de l'aprovació del PGOU:
- Interior al sector es troba el sistema general destinat a subestació elèctrica el qual s'ha vist ampliat amb l'execució de la subestació elèctrica de Fevasa-Hidrocantabrico.
- Les obres d'urbanització de l'avinguda de Fausto Caruana es realitzen per part del Macrosector III, excepte la via de servei en la part frontal del MS-IV, prenent com a base el grafisme següent:
És necessari realitzar les matisacions següents:
b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals necessàries per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.
Respecte d'això cal destacar les circumstàncies següents:
- Hi ha instal·lacions existents soterrades en la següent relació no exhaustiva:
· Avinguda del Port: col·lector de residuals, conducció de reg, enllumenat públic, xarxes d'aigua (200 mm i 300 mm) i elèctriques, fibra òptica municipal,...
· Ronda Est i via de servei executada per Fevasa: enllumenat públic, conducció d'aigua potable 150 mm, elèctriques, pluvials i residuals, séquia...
· Camí de la Mar: conducció de sanejament, xarxa de gas, conduccions elèctriques a polígon industrial Camí La Mar, Nord del Palància i Fusió, xarxa d'Ono, séquia,...
S'hauran de mantindre/protegir/reposar aquestes, en cada cas segons el que pertoque, i integrar-les en les solucions individuals de cada una de les instal·lacions, amb participació directa acreditada amb el titular de la infraestructura.
- Igualment hi ha esteses aèries elèctriques i de telecomunicacions, havent de garantir-se que, amb la seua reposició, tant en l'àmbit com en les interseccions pròximes, no s'incomplix el que disposa la disposició transitòria 5a del PGOU.
- Hi ha multitud de línies d'alta tensió tant de les companyies Iberdrola com Fevasa-Hidrocantábrico, i tant aèries com soterrades, i hi ha una subestació de cada una de les companyies dins del sector. Caldrà conveniar la solució de reposició de les instal·lacions que se soterren, així com de les noves condicions en què queden les xarxes que es preveja i admeta deixar en aèria per les dites companyies, i també de les condicions en què queden les xarxes ja implantades soterrades. En tot cas, s'haurà de garantir que la solució permetrà el soterrament de la totalitat encara que siga diferit en el temps, açò és, que existiran corredors d'infraestructures d'amplària suficient previstos per a les dites instal·lacions i estos podran ser: vials públics, servituds privades i que s'arreplegaran com a càrrega en el projecte de reparcel·lació... Serà indispensable per a admetre la programació, aprovació del projecte d'urbanització, comptar amb els dits convenis firmats almenys a nivell tècnic, en què s'incloga la totalitat de les solucions indicades (nous soterraments, desviacions, condicions de manteniment de xarxes soterrades i en aèria, etc.).
- No hi ha sistema d'evacuació de pluvials general pròxim ni interior al sector, havent de plantejar i executar aquest dins de les obres d'urbanització per a la totalitat de les aigües pròpies i vessaments exteriors.
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i serveis públics existents.
Atenent les previsions que s'estan definint en les BBPP des del punt de vista de planejament, és necessari indicar que, en el supòsit de plantejar-se zones terciàries i residencials diferenciades, els condicionants per a cada una d'elles és, evidentment distint. En el supòsit de generar espais compartits a ambdós zones, es dissenyaran i dimensionaran amb els condicionants més restrictius en cada cas. Aclariment: si l'espai compartit és una zona verda, portarà la dotació de zona residencial (majors qualitats) mentre que si es tracta d'un vial la seua dimensió serà la de terciari (major dimensió).
Igualment hauran de resoldre les qüestions sobre:
- Sistema viari.
· Atenent les previsions de planejament que es marquen en les BBPP, es pretén potenciar l'ús terciari per a mitjanes i grans superfícies comercials. El dit ús està encaminat a atraure tràfic no sols local, per la qual cosa el seu plantejament sense incidir en una correcta connexió viària podria suposar un greu inconvenient per a la circulació local. Per això es considera necessari escometre, junt amb la urbanització del sector, la realització de les següents obres en vials estructurals:
\* Carrer Benjamín Franklin: en el tram que unix Fausto Caruana amb el carrer Albert Einstein i que coincidix amb un tram de la futuraronda de circumval·lació, és necessari plantejar, almenys, 2 carrils per sentit. D'esta manera, la connexió pel nord (des de Fausto Caruana i Vial Internuclis) queda garantida.
\* Ronda de circumval·lació-tram Sud: es considera necessari escometre el tram de ronda que connecta l'antiga N-340 amb la rotonda en la intersecció amb B. Franklin i A. Einstein. D'esta manera s'aconseguix garantir l'accés sud, sense reduir les capacitats viàries del sector industrial (si no existix l'accés es produiria des de la intersecció amb la V-23) ni de l'urbà (si no existix l'accés afectaria el c/ València i ronda Oest). S'estudiarà la secció completa, i s'estudiarà l'execució d'almenys 2 carrils per sentit de circulació amb mitjana central així com almenys un dels seus laterals disposarà de senda de vianants i ciclista (de l'orde de 5m) separada per tanca de la calçada. S'estima que com a mínim es requerixen 24 m de secció efectiva i urbanitzada, havent d'analitzar per a la solució última l'amplària total realment necessària per a escometre la infraestructura (vessaments de terraplens,...). Serà d'obligada execució la rotonda en la N-340 així com l'evacuació de pluvials i la il·luminació del pas inferior sota les vies ferroviàries (amplàries Ibérico i AVE).
· Que igualment és necessari generar accés/ssos potent/s a la zona terciària en cas de forta concentració del dit ús, així com dimensionar la seua estructura viària interna amb capacitat suficient com per a rebre, i si és el cas retindre, el tràfic generat sense saturar els vials principals. En el gràfic següent s'indiquen els possibles punts d'accés principals i secundaris a cada una de les zones. Si s'utilitza una de les dos rotondes existents s'estudiarà l'afecció en aquesta, i s'estudiarà ampliar-la en cas d'interferir negativament amb la resta d'entrades/eixides a aquesta. En el supòsit de plantejar-se l'accés pel punt més al sud, serà necessari materialitzar la rotonda d'entroncament amb el Camí de la Mar, per a impedir accessos/eixides amb girs a esquerres, i amb vista a la futura ampliació del dit vial a pesar de no ser objecte de programació. Per a la zona residencial, els accessos es generaran per les vies de penetració actuals: Camí de la Mar i avinguda del Port.
· Interior al sector discorren 2 vials principals, la ronda Est i el camí de la Mar:
\* La ronda Est: es tracta d'un vial estructural, ja urbanitzat quant a tràfic rodat per part del Ministeri de Foment, però amb carències quant a il·luminació, evacuació de pluvials i incompleta per falta de delimitació de calçades, voreres i carril bici. Haurà de completar les obres de l'esmentat vial, respectant-ne la configuració de 2 carrils per sentit, amb una amplària total de 8 m.
\* Camí de la Mar: antic camí de reduïda secció, amb vocació de vial radial de connexió entre la ronda Est i la futura ronda de circumval·lació. Atés el seu entroncament, trobada en T amb el c/ Benjamín Franklin sense continuïtat, el seu ús actual és el de connexió del nucli poblacional amb el polígon industrial Sepes. Cap al nord-oest, és l'accés rodat a la zona sud de Sota Vies. Existix projecte municipal d'intervenció en el dit camí, havent d'analitzar la seua idoneïtat amb la solució proposada o bé preveure la seua adaptació.
· Atesa l'existència d'una bossa de sòl amb vocació d'ús terciari segons esborrany de BBPP que únicament limita amb la ronda Oest amb forma triangular, l'accés a aquesta es realitzarà per mitjà de vial de servei a cota inferior per mitjà de connexió, després de creuar el pont, des de la zona residencial.
· Caldrà tindre en consideració les connexions i reposicions dels camins agrícoles amb la trama generada. Especial incidència té amb el camí de Rolls que escomet al sector terciari triangular i que és tallat pel tram de ronda de circumval·lació a executar.
· Haurà d'estudiar la conversió en zona de vianants de manera global de l'àmbit i amb el seu entorn, incloses aquelles obres que, a pesar d'estar fora de l'àmbit, siguen necessàries per a garantir un correcte accés de vianants (p. ex. rebaixos de passos de vianants ajustats a normativa).
· La urbanització a nivell d'acabat superficial (asfalt, voreres, arbratge, enllumenat,...) de l'avinguda del Port serà completa longitudinalment des de Fausto Caruana fins a la zona residencial, a pesar d'estar fora del sector l'àmbit enfront de les naus existents exteriors a aquest, i podent validar-se per esta administració, a proposta de l'aspirant a AU, aquelles obres que presenten un bon estat de conservació actualment i no siguen discordants amb la proposta.
· Es donarà continuïtat al vial de servei de Fausto Caruana urbanitzat pel PNN-7 (actualment en execució), traslladant la connexió d'aquest a la proximitat de la rotonda Mont Arse. Igualment es donarà continuïtat al vial de servei de la ronda Oest executat per Fevasa, traslladant de la mateixa manera l'eixida a la proximitat de la rotonda avinguda Port. Es tindran en compte les dites prolongacions i es donarà continuïtat a les alineacions del planejament.
- Jardineria i zones verdes.
· Es diferenciarà el tractament de les zones verdes en funció de la seua ubicació i ús. Així, en la zona d'ús residencial, es tractaran com a places públiques (dotada de jocs infantils, % de pavimentació dura més alta, dotació esportiva, arbratge ornamental, tanca de parterres,...) mentre que en les d'ús terciari i sobretot les de vora (amb la ronda Oest i amb les subestacions) es tractaran com a boscos periurbans (escàs o nul tractament de paviment dur, gran dotació d'arbratge autòcton - boscanys, mobiliari urbà reduït,...).
· La plantació en mitjanes serà per mitjà d'arbustos i arbres de port columnar i altura mitjana/alta.
· Els tractaments de zona verda residencial inclouran almenys un 35% de superfície amb "paviment dur" (formigó imprés, taulell decoratiu, formigó tractat,...), i la resta tindran tractament enjardinat amb cespitoses o terra vegetal enjardinada i sempre protegida (mulch, graves pintades, pedres volcàniques,...).
· Haurà de crear, en zones residencials, almenys les zones següents: zona de jocs per a xiquets de 0-3 anys, zona de jocs per a xiquets de 3-6 anys, zona de jocs infantil per a xiquets de més de 6 anys, zona esportivolúdica juvenil, totes elles vinculades a la zona residencial.
- Proveïment d'aigua.
· Hi ha previsió d'infraestructura comuna als polígons residencials per a proveïment d'aigua potable. El present polígon participa del cànon formulat per a emprendre aquesta infraestructura.
· Haurà de realitzar xarxa d'aigua per a dotar de servei les parcel·les edificables (residencials i terciari).
· Haurà d'estudiar-se la xarxa existent i futura, formulant i executant les connexions que garantisquen un correcte emmallat amb la xarxa municipal amb vista a garantir el subministrament en cas de diferents hipòtesis d'avaria.
· Caldrà emmallar totes les xarxes que es troben amb la intervenció i no deixar cap xarxa en punta. S'emmallará tant amb la xarxa de Sota Vies com de Fusió i de Sepes, i es posarà especial atenció en les connexions en funció de les pressions d'un àmbit o un altre.
· Les connexions a xarxa general es realitzaran per mitjà de 3 vàlvules. En cada un dels punts principals de subministrament (almenys un per a zona residencial i un altre per a terciària), es col·locarà comptador amb bypass, amb vista a poder portar un control del consum del sector.
- Sanejament:
· S'haurà de realitzar xarxa de residuals per a dotar d'aquest servei les parcel·les edificables (residencials i terciari) que es troben dins de l'àmbit.
- Pluvials.
· Haurà de preveure's l'evacuació d'aigua de pluja per a la totalitat del sector primigeni, açò és, inclosa la ronda Oest, camí de la Mar, superfície d'aportació de les subestacions,...
· Caldrà incloure els vessaments dels carrers a què connecten les obres i preveure'n la recollida.
· La solució de pluvials ha de ser definitiva, amb abocament al llit adequat.
- Tràfic.
· S'hauran de realitzar passos elevats en els accessos principals de tràfic residencial i encreuaments de vianants principals. S'haurà d'adequar la senyalització de l'entorn de l'àmbit a la solució de tràfic que es plantege.
- Telecomunicacions.
· S'haurà de dotar la urbanització amb xarxes d'almenys dos companyies subministradores, que hauran de compartir el prisma de la canalització o bé acreditar que no pot complir-se aquesta premissa atés que les companyies subministradores no estan interessades a implantar-se en el sector, per mitjà de renúncia expressa i oficial d'aquestes.
· S'haurà d'especificar la ubicació de tots els elements de telecomunicació que queden sobre rasant, ubicant-los en zones verdes o en tot cas fora de recorregut de vianants, amb el vist-i-plau de la/de les empresa/ses de telecomunicacions a la solució projectada.
- Enllumenat públic:
· S'haurà de substituir l'enllumenat que estant implantat dins o al límit de l'àmbit a urbanitzar, haja d'enllumenar vials a què donen parcel·les incloses en l'àmbit, d'acord amb les bases generals publicades per aquesta administració.
- Subministrament elèctric.
· Haurà de preveure la instal·lació de línies subterrànies de baixa tensió en tots els fronts de fatxada tant en ús residencial com terciari, i caldrà dotar cada parcel·la almenys de 100 KW en baixa tensió i sempre amb el consentiment de la companyia distribuïdora de zona i indicat en el conveni a aportar. S'admet en eixe cas la resta de potència de les parcel·les en mitjana tensió.
· S'hauran de disposar els centres de transformació necessaris en parcel·la privada.
· S'hauran d'executar en baixa tensió les infraestructures necessàries per a l'enllumenat públic i reposicions de subministraments existents. En cap cas s'admetran infraestructures en mitjana tensió de titularitat municipal.
· Haurà de reposar l'estesa aèria d'instal·lacions d'electrificació de l'àmbit d'urbanització en implantació subterrània, fins fora del dit àmbit i d'acord amb els criteris de les companyies propietàries dels serveis afectats.
· Atés que el manteniment de línies d'igual o major potència de 132 KV implica l'existència de suports per a les dites línies, aquests, si recauen en espai públic, hauran d'integrar-se amb la urbanització, per mitjà d'elements que impossibiliten l'aproximació i repel·lisquen qualsevol tipus d'impacte, tant de vianants com rodada, a menys de 3 m del suport. En el supòsit de recaure en espais privats caldrà ajustar-se al que s'ha disposat per la reglamentació específica i normes particulars de la companyia, i hauran d'incloure's en la formulació de normativa urbanística (pla parcial) de la parcel·la afectada i tindre en compte la servitud i afeccions corresponents en el document de reparcel·lació.
· Que igualment, el manteniment de les dites línies crea una afecció sobre les plantacions i enllumenat públic per distància a línies. Haurà de plantejar la solució atenent tots aquests requisits, sense per això admetre's la minva de qualitat tant en il·luminació com en enjardinament.
d) Suplementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en el que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents i exigibles reglamentàriament.
- En el supòsit d'afectar amb la proposta el dotació o zona verda ja municipals, del polígon Sepes, haurà de preveure l'execució d'obres per a mantindre, en tot cas millorar, les qualitats dels dits espais i garantir els servicis que els mateixos servixen.
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a aquesta, a favor de l'administració gratuïtament.
Les cessions de sòls qualificats com a dotacionals són les derivades dels punts indicats en la present determinació.
f) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.
Es fixa el termini màxim de dos anys des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit.
Determinació tercera. Fitxa de gestió o, si és procedent, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides en el Pla General.
És necessari reconduir-se al ja indicat en la determinació primera.
Determinació quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament a formular pels concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen.
El document de planejament que es presente per part dels aspirants a agent urbanitzador haurà de complir amb els objectius abans assenyalats en la determinació segona a què és necessari remetre's.
El document de planejament serà d'aprovació definitiva municipal.
En tot cas s'haurà de tindre en compte el següent:
1. Respecte a aquella part del sector d'ús preferent residencial, la densitat màxima del sector respecte del nombre d'habitatges no podrà superar el nombre màxim previst per l'article 224 del PGOU.
2. Respecte a aquella part del sector d'ús preferent residencial, el nombre màxim de plantes és de X més aprofitament sobre coberta. Un altre tipus de propostes haurien d'estar especialment motivades.
3. El sector limita amb el SG 18, que va ser objecte d'ampliació, i que té un contorn irregular. La solució d'ordenació deu perimetrar aquesta subestació amb trames viàries visualment rectes, sense angles excessius, oferint solucions d'urbanització en aquells espais que es generen com a conseqüència d'aquesta exigència, plantejant-se un tractament vegetal adequat que separe visualment la subestació del sector a desenvolupar.
4. En sintonia amb la qüestió plantejada l'01.03.2010, en el sentit que:
«Que com que és econòmicament car, hi ha la possibilitat de soterrar les línies de 20 kv, la de 66 kv i la dels circuits de 132 kv, quedant com aèria la de huit circuits de 132 KV, i s'hi emplaçarà baix un bulevar. En aquest enfocament, el sòl hauria de tindre un ús terciari, comercial i d'indústria urbana».
La disposició addicional 5a del PGOU actualment vigent disposa:
"...Així mateix s'exceptuarà de l'obligació de reposició soterrada que puga provocar la gestió d'una actuació integrada aquelles línies preexistents de 132 KV o major tensió i que discórreguen per sòl urbà o urbanitzable la qualificació de les quals a nivell de zona d'ordenació siga industrial o terciari, així com per aquelles franges paral·leles a la traça i contigües al dita sòl industrial o terciari, amb una amplària no superior a 100 m, en què no es preveja la implantació de cap ús o aprofitament lucratiu privat.
L'excepció de reposició en soterrada s'ampliaria a aquelles línies de 66 KV o major tensió, preexistents, i que discórreguen pels mateixos suports que les línies indicades en el paràgraf anterior, fins a un màxim total de 4 circuits. En cap cas aquesta previsió empararà la nova implantació sobre suports preexistents de nous circuits..."
Per la qual cosa la solució proposada és admissible, si bé s'haurà de donar un tractament adequat als punts de suport de la línia amb orientació oest-est, a l'efecte que la seguretat viària no quede minvada. S'admet així mateix la possibilitat excepcional que el traçat discórrega ocasionalment per parcel·la edificable, sempre que en el dit cas es documente degudament en el planejament la línia d'edificació en aquesta a l'efecte d'evitar que la servitud que la dita línia genere minve drets urbanístics definits per aquell.
En virtut del dit precepte, també està exempta de reposició soterrada obligatòria la línia de 132 KV de traçat nord/sud. A la vista de les experiències de programació que aquest Ajuntament ha tingut respecte dels alts costos de reposició soterrada d'aquest tipus de línies, actualment circumscrites en la seua obligatorietat a sectors residencials, és preferible la canalització de la inversió a l'execució d'aquelles infraestructures que el sector realment demana i necessita per a no provocar desequilibris futurs quan l'àmbit estiga plenament desenvolupat. Per tant, no es considera obligatori i de preferència de la programació la seua reposició soterrada podent-se canalitzar l'esforç de l'ordenació cap a la busca de la conciliació de les dites infraestructures preexistents amb el disseny urbà del sector.
5. Respecte de la parcel·la mínima.
S'haurà de justificar degudament en la proposta de planejament en correspondència amb cada d'un dels usos i tipologies que es plantegen.
6. Respecte dels coeficients correctors.
S'haurà de justificar degudament en la proposta de planejament en correspondència amb cadascun dels usos i tipologies que es plantegen.
7. En l'esquema d'ordenació detallada que s'ha de presentar com a proposta haurà de contemplar-se una solució de traçats que supose una continuïtat coherent dels eixos de vianants i viaris que amb orientació est/oest discorren pel macrosector VII, a l'efecte de donar-li continuïtat funcional fins a l'estació del ferrocarril en Sota Vies.
Determinació cinquena. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació.
No se'n preveu cap en especial.
Determinació sisena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles.
És necessari ajustar-se a les exigències de la clàusula 10a de les bases generals així com dels seus annexos I i II.
A aquestes serà necessari afegir les següents exigències, de caràcter addicional:
Tota la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, sense perjuí que es presenten en paper, sempre haurà de constar en suport digital (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).
El pla de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb suficients bases de replantejament georeferenciades i representades. Aquestes hauran d'estar materialitzades sobre el terreny, per mitjà de claus i pintura i en cas de grans àmbits se situaran sobre plataformes amb suficient espai que permeta el seu estacionament a fi de comprovar la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dos coordenades, independentment de les que consten en el pla d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com la limítrof, i comprendrà una àrea exterior suficient, que comprenga com a mínim el viari de contacte en la seua totalitat, i amb referència a les illes existents si n'hi ha. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadro de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament en el pla.
Tot el contingut gràfic documental haurà de tindre en comú el perímetre georeferenciat de l'àmbit (o àmbits si és el cas) de l'actuació del pla de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1000.
Documents de planejament.
Documentació escrita informativa i justificativa.
La part informativa de la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, constaran d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Sagunt.
Quan es tracte de programes que afecten un nombre significatiu de parcel·les, contindrà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació quan així pertoque.
Les afeccions imposades per la legislació sectorial en l'àmbit territorial s'indicaren en un llistat on conste cada una d'aquestes de forma completa i el butlletí i data de publicació.
Documentació gràfica informativa.
Els plans informatius reglamentaris se sotmetran als següents criteris obligatoris:
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plans originals de classificació de sòl del PGOU a escala original.
b) L'estructura de la propietat mostrarà el pla original cadastral (en paper escala 1:2.000).
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i punts de cota (en paper escala 1:2.000). En el suport digital constarà com a capa única les corbes de nivell metre a metre
d) El pla dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents mostrarà les corbes de nivell de l'apartat anterior (en paper escala 1:2.000).
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i xarxes generals de servei inclouran les torres i pals de suport, diàmetres i arquetes, i béns demanials o servituds derivades de la seua implantació (en paper escala 1:2.000).
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plans originals del PGOU que pertoquen en cada cas, a escala original.
g) Les afeccions tant físiques com jurídiques que puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de tota índole existents en el territori, àrees arqueològiques i construccions i fites més rellevants que existisquen en aquest o altres factors anàlegs, es faran constar en pla a banda o, si és possible, en l'assenyalat com a e). En qualsevol cas les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etc. que condicionen l'ordenació establida es faran constar en el suport digital georeferenciat com a capa única.
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure una anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després després de l'ordenació proposada.
Documentació gràfica de caràcter normatiu.
Els plans proponents de nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:
a) El pla de qualificació i assignació de destins urbanístics a cada terreny, contindrà en la forma que es considere oportuna els paràmetres característics de cada un d'ells: superfícies, edificabilitat, nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren rellevants en funció de l'ordenació detallada proposada (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
b) El pla de delimitació de la xarxa de reserves de sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments previstos: superfícies, edificabilitat (si es fixa), nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren oportuns (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
c) En el pla específic de la xarxa viària rodada i de vianants es definiran les amplàries i característiques geomètriques, inclòs un esquema de les seccions tipus de cada vial. Aquest pla prescindirà d'aquells elements propis de projecte d'urbanització contingut en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants dels trobaments així com les corresponents al viari de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si és el cas, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. Aquest pla contindrà necessàriament les corbes de nivell (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
d) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran en el mateix pla del model real o virtual d'implantació dels volums edificables que es basarà en el pla a), reproduint les dades d'aquell, i representant-les sobre cada una de les parcel·les patrimonialitzables per ús i destí (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
e) Pla final on s'indique la nova ordenació proposada sobre el pla original del PGOU al qual afecte.
f) Aquells altres plans que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.
Tots els plans hauran de mostrar l'ordenació estructural vigent en els sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, acreditant la integració de la proposta.
A més tota la documentació gràfica haurà d'ajustar-se a l'ordenança municipal aprovada definitivament pel Ple municipal, en la sessió de 30.04.2008 (exp. 36/2007 PL) i publicada en el BOP núm. 126 de 28.05.2008, com a ordenança municipal sobre alineacions, rasants, actes de replantejament i plans finals d'obres, i de conformitat amb el que establixen els articles 1 i 7.4 d'aquesta.
Determinació setena. Admissibilitat de variants.
S'admetran en els aspectes expressament indicats al llarg de les presents bases.
Determinació huitena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció del projecte de les obres d'urbanització.
Com ja s'ha indicat, caldrà ajustar-se a les determinacions de la clàusula 10a de les bases generals i a l'annex II.
A aquestes serà necessari afegir les següents exigències, de caràcter addicional:
- Tota instal·lació existent que done nou servei a la zona que s'urbanitza, haurà de ser revisada per mitjà de passada de cambra, mandrí o un altre sistema de comprovació, i adoptar les mesures correctores necessàries per a la correcta funcionalitat. En cas contrari s'entendrà que es reposa aquesta amb els condicionants impostos a l'obra nova.
- Hauran de diferenciar-se i desglossar-se de la resta (tècnicament i econòmicament) aquells treballs l'execució dels quals correspon a la concessionària de la gestió del cicle integral de l'aigua, Aigües de Sagunt, basant-se en el Reglament Regulador del Servei (publicació BOP núm. 228 de 25.09.2009).
- Les amplàries de vorera mai seran inferiors a 3 m, excepte els carrers i camins existents limítrofs.
- Quant a control de qualitat, és necessari afegir les següents qüestions, que hauran de ser dutes a terme per laboratori acreditat:
· Serà obligatori el llavat i la desinfecció de la canalització d'aigua prèviament a la connexió a les xarxes municipals i per tant a la recepció d'aquestes.
· Serà obligatori realitzar les proves d'estanquitat i pressió de les xarxes d'aigua a una pressió de 10 atm, en trams no majors a 500 m.
· Serà obligatori el pas de cambra per les conduccions de sanejament i pluvials una vegada executades, comprovant el seu bon funcionament prèviament a qualsevol connexió que es pretenga.
- Tots els registres comptaran amb el Certificat de producte a més de les exigències indicades en BBGG.
- A l'efecte del disseny els vials admetran tràfic pesat.
- Per a la zona residencial, l'acabat per a les columnes serà negre oxiró en vials i verd oxiró en la totalitat de les zones verdes.
- S'haurà de complir amb l'Orde VIV/561/2010, d'1 de febrer, per la qual es desenvolupa el document tècnic de condicions bàsiques d'accessibilitat i no discriminació per a l'accés i utilització dels espais públics urbanitzats, del Ministeri d'Habitatge.
- Es dotarà de contenidors soterrats la zona residencial basant-se en els criteris definits en l'esborrany de l'ordenança reguladora d'ubicació de punts de recollida de RSU, i en la seua redacció última, estant en revisió per l'entitat mantenidora i gestora del dit servici, SAG, a la qual haurà de realitzar la consulta oportuna i que haurà d'acreditar-se.
- Es recorda l'obligació de realitzar, prèvia a l'inici de les obres, una prospecció arqueològica que garantisca la correcta salvaguarda dels possibles jaciments que pogueren trobar-se en l'àmbit d'urbanització, havent d'aportar documentació acreditativa d'haver-la realitzat (informe, estudi,...) amb les autoritzacions pertinents.
Determinació novena. Estimació dels terminis de desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes del seu incompliment.
a) La presentació dels textos refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim de dos mesos des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.
b) La notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució que disposa l'article 166 de la Llei Urbanística Valenciana haurà de practicar-se en el termini màxim d'un mes des de la selecció del contractista d'obres.
c) El projecte de reparcel·lació haurà de presentar-se davant de l'Ajuntament per l'urbanitzador en el termini màxim de tres mesos des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució que disposa l'article 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A aquest efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim de dos mesos des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions a introduir en el projecte inicialment formulat.
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini de dos mesos des de la íntegra notificació de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, i s'acreditarà per mitjà d'acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys per un tècnic municipal. A aquests efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació d'aquesta quantitat en la tresoreria municipal.
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de 36 mesos des que s'inicien. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu. No obstant això, l'Ajuntament es reserva la potestat de pròrroga en terminis majors si així es justifica degudament per condicionants d'organismes supramunicipals o de companyies de serveis.
g) El viari sud extern al sector haurà de finalitzar-se en el termini màxim de 18 mesos a comptar des de la data en què l'Ajuntament compte amb la plena disponibilitat civil dels terrenys, inclòs el de l'encreuament amb la infraestructura ferroviària, computant-se de forma separada i independent als terminis de les obres d'urbanització generals.
Efectes del seu incompliment:
El retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un 1 per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.
Determinació deu. Model de proposició a presentar pels interessats.
Model de proposició
(Nom i cognoms) ..., amb DNI núm. ..., domiciliat per a tots els actes d'aquest concurs a ... que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil ..., amb domicili social a ..., CIF núm. ..., telèfon ... correu electrònic ... i fax número ..., assabentat de l'anunci publicat en el ... de les bases generals, publicades en el BOP de data ... i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Sagunt, en la sessió de data ..., i publicades en el ..., per a contractar, per mitjà de concurs públic obert, el Programa d'Actuació Integrada de l'àmbit SUNP IV del PGOU de Sagunt, de conformitat amb les referides bases.
Amb la presentació d'aquesta sol·licitud s'accepten per la meua representada els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació del present programa, i es declara que aquesta reunix totes i cada una de les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.
(Lloc, data i firma del proponent).
Determinació onze. Documentació a presentar per cada licitador junt amb la proposició.
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada en la Llei 30/2007, de Contractació del Sector Públic. Fet que cal complementar amb el que establix la determinació 13a de les presents bases particulars.
En el sobre B, com a alternativa tècnica: a més dels indicats en l'article 126 de la LUV, en tot cas un document de planejament fidel a les indicacions de la present bases acreditatiu de tots els punts i propostes que s'indiquen en aquestes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors.
En el sobre C, com a proposició juridicoeconòmica: els indicats en l'article 127 de la LUV i 301 i ss del ROGTU.
La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:
A. De l'alternativa tècnica.
- El document de planejament.
- El projecte d'urbanització.
- El document acreditatiu de la inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana
- El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació integrada i resta de compromisos de l'aspirant.
- El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen conforme a l'article 124.2, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal, així com si s'assumix o no voluntàriament el compromís de construcció i gestió d'aparcament subterrani en subsòl municipal.
B. De la proposició juridicoeconòmica.
a) El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.
b) El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.
c) El document acreditatiu dels compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seua per l'urbanitzador.
Determinació dotze. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions.
El termini de presentació de proposicions al concurs és de cinc mesos.
L'inici del còmput del dit termini començarà a comptar a partir de l'endemà de la data de l'última de les publicacions obligatòries practicades, siga la del DOCV o siga la del DOUE.
Les proposicions dels interessats hauran de presentar-se en qualsevol dels registres de l'Ajuntament de Sagunt, en el termini indicat i en l'horari de 08.00 a 14.00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Aquesta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no la resta de documents que siga necessari aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que podrà fer-se per qualsevol dels mitjans previstos en la Llei 30/1992, RJA-PAC.
Determinació tretze. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del compliment d'aquests.
Solvència econòmica i financera.
Bastarà amb compir un dels requisits següents:
A. Capital social mínim.
El capital social mínim serà de mig milió d'euros.
Açò s'acreditarà per mitjà de certificat expedit pel Registre Mercantil, d'una antiguitat no superior a tres mesos.
B. Disponibilitat de fons propis.
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20% del pressupost d'execució de contracta del PAI a què es licita.
Si es tracta d'una persona jurídica el mitjà d'acreditació d'aquesta solvència serà la presentació del balanç, amb relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovats i degudament inscrits en el Registre Mercantil.
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'impost del patrimoni, s'exigirà disposar d'un patrimoni equivalent als fons propis abans indicats, cosa que acreditaria per mitjà de la corresponent liquidació referent a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'impost del patrimoni, se li exigirà que la declaració de l'IRPF de l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.
C. Agrupacions d'interés urbanístic.
Aquelles que es troben legalment constituïdes, amb personalitat jurídica pública per estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.
S'acreditarà tal fet per mitjà del certificat acreditatiu de la inscripció en el Registre d'AIU.
Solvència tècnica i professional.
A. Plantilla mínima.
Tindre com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fixos un mínim dels següents efectius
- Un arquitecte superior i/o tècnic competent (p. ex. ICCP).
- Un arquitecte tècnic.
- Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior
- Un topògraf.
- Un llicenciat en Dret.
S'acreditarà aquesta circumstància per mitjà de còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.
A més caldrà adjuntar còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.
B. Contractes de serveis professionals.
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de serveis professionals per al PAI concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la vigència d'aquest.
S'acreditarà aquest punt per mitjà de còpia compulsada dels contractes de serveis professionals corresponents.
A més caldrà adjuntar còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.
Determinació catorze. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per orde decreixent d'importància, inclosa la seua ponderació.
Ja que s'està davant d'un programa l'alternativa tècnica del qual va acompanyada d'un instrument de planejament que únicament conté ordenació detallada en desplegament de l'ordenació estructural establida en el planejament general, la puntuació de l'alternativa tècnica i de l'instrument de planejament representarà el 70% de la valoració en relació amb la proposició juridicoeconòmica, que representarà un 30%.
A efectes aclaridors es destaca que les valoracions que se citen a continuació en cada un dels apartats de l'alternativa tècnica i de la proposició juridicoeconòmica s'atribuiran exclusivament a aquell licitador que presente la millor proposta en eixe apartat.
Dins de cada una d'elles, la importància relativa és la següent:
Per a l'alternativa tècnica:
a) La qualitat tècnica de l'ordenació proposada. Aquest criteri representarà un 50% de la valoració de l'alternativa tècnica.
b) La resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn.
c) La millor estructuració de dotacions públiques i d'espais lliures.
Els criteris establits en els apartats b) i c) anteriors representaran en conjunt un 20% de la valoració de l'alternativa tècnica.
d) La qualitat tècnica de les solucions proposades per a la urbanització.
Aquest criteri representarà un 10%.
e) Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'aquest, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Aquest criteri suposarà un 10% del valor total de l'alternativa tècnica.
g) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.
h) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.
i) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
j) Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constituïxen l'objecte del programa.
Els criteris establits en els apartats g), h), i) i j) anteriors representaran en conjunt un 10% de la puntuació total de l'alternativa tècnica.
Per a la proposició juridicoeconòmica:
a) Menor import respecte de referències de quadros de preus de pràctica usual de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Aquest criteri representarà un 35% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
b) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que hagen de ser posats a disposició de l'urbanitzador per mitjà de reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els que no tinga contracte suficient. Aquest criteri representarà un 30% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
c) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa representarà un 25% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
d) Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seua per l'urbanitzador. Aquest criteri suposarà un 10% del valor total de la proposició juridicoeconòmica.
Determinació quinzena. La previsió i, si és el cas, limitació de la possibilitat de formular alternatives tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial a programar, així com les conseqüències de l'ampliació.
No se n'admeten.
Determinació setzena. El percentatge mínim de solars l'edificació dels quals haja de ser simultània a la urbanització.
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que establix l'annex III de les bases generals citades.
Determinació dèsset. Necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge previst en l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials.
En el present cas no concorre la necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge, per ser un sector inferior a 500.000 m².
No fa falta l'informe d'altres administracions sectorials.
Determinació díhuit. Percentatge màxim de coeficient de canvi.
S'haurà de motivar pel proponent, contrastant el pressupost del PAI que es propose i el preu del sòl, seguint els criteris de valoració de la llei estatal del sòl. Els ajustos de preu que es fixen en l'acord d'adjudicació determinaran els ajustos corresponents en el coeficient de canvi.
Determinació dènou. Prerrogatives que té l'administració.
Caldrà ajustar-se al que disposa la clàusula 3a de les bases generals per les quals es regix el present PAI.
Determinació vint. Competència de l'orde jurisdiccional contenciós administratiu per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
L'orde jurisdiccional contenciós administratiu serà el competent per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
Determinació vint-i-una. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que disposa l'article 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el Reglament, així com existència o inexistència de cànon d'urbanització.
En la determinació segona s'ha assenyalat que el present àmbit és una actuació que és connexa respecte a la següent infraestructura
- Infraestructura comuna del subministrament de l'aigua: sobre l'abast d'aquesta consultar el PAI MSC III, Fusió.
Això comporta que en els termes literals de l'article 139 de la LUV, l'agent urbanitzador en el present cas assumisca expressament que en relació amb les dites infraestructures que han d'executar els agents urbanitzadors d'aquestes, se subordina a la següent previsió.
"1. Els programes poden aprovar-se condicionats a l'efectiva realització de determinacions pròpies d'altres actuacions prèviament o simultàniament programades, sempre que estiga prou garantit el compliment d'aquelles condicions connexes i es preveja una adequada coordinació entre les respectives actuacions. Tals circumstàncies hauran d'especificar-se amb claredat en les bases particulars reguladores del programa.
2. L'adjudicació així condicionada imposarà les obligacions econòmiques necessàries per a compensar els afectats per l'actuació més costosa a càrrec dels d'altres que es beneficien d'aquella per concentrar-se en aquesta obres o sobrecostos de comuna utilitat.
3. L'incompliment per l'urbanitzador principal de les condicions que afecten el desenvolupament d'una altra actuació connexa podrà donar lloc a la suspensió d'ambdós programes. L'adjudicatari d'un programa condicionat haurà de comprometre's a assumir al seu risc i ventura eixa eventualitat, encara que podrà fer reserva del dret a subrogar-se, arribat el cas, en el lloc de l'urbanitzador principal, amb els requisits establits en aquesta llei respecte de la cessió de l'adjudicació."
Determinació vint-i-dos. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional.
De conformitat amb el que establix la base 9a de les BBGG, s'establix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 300.000 euros.
Respecte a les obres d'urbanització que han d'executar-se sota la responsabilitat de l'agent urbanitzador de l'àmbi.t
Atés que en les bases generals per les quals es regix el present PAI es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEM:
Per a la urbanització interior: un cost mitjà màxim per m² de vial i per m² de zona verda.
En el cas que ens ocupa, per comparativa amb actuacions semblants i actualitzacions de l'IPC, i atenent a la no-concreció de l'ordenació fins a l'aprovació del seu planejament, es fixa un cost mitjà tant per a m² vial com m² de zona verda de 85 €/m².
En aquelles superfícies ja urbanitzades, en què la intervenció consistisca en la seua remodelació (p. ex. Ronda Oest) el preu unitari serà de 60 €/m², atenent la realització de nou tractament superficial i la nova dotació o modificació d'instal·lacions existents. Aquells àmbits en què s'acredite la necessària demolició de la pràctica totalitat de les obres (inclòs paquet de ferms) i la seua nova execució s'estimaran com a obra nova a tots els efectes.
Per a les connexions exteriors: es fixaran preus màxims de caràcter individual per cada un dels elements identificats per les bases particulars. Aquest pronunciament estimatiu es farà en tot cas per a aquelles infraestructures de connexió exterior que seran de titularitat municipal.
En el nostre cas, atés que el preu per m² estimat inclou les necessitats de contenidors soterrats de recollida de RSU, demolicions d'edificacions existents, reposició de serveis (fins i tot séquies) i adequació d'àmbits adjacents, únicament es consideren connexions exteriors (no incloses en el preu unitari) les relatives a cànons per connexió/obtenció de serveis, com p. ex. el cànon per a obtenció de proveïment d'aigua potable o el cànon d'abocament de sanejament si és el cas.
El cost de la ronda de circumval·lació sud, s'estimarà basant-se en els preus d'urbanització interior, és a dir, a raó de 85 €/m², excloent-se en el dit import l'obra civil de pas sota les vies ferroviàries l'execució de la qual s'estima, i així s'ha sol·licitat pel Ple de la corporació, per part del Ministeri de Foment, dins de les obres d'execució de la línia d'alta velocitat València-Castelló.
Al seu torn s'indicava en les bases generals que si les infraestructures foren de titularitat distinta i no s'haguera pogut determinar el preu de partida per part dels serveis tècnics municipals, s'exclouria expressament del preu màxim fixat per aquest Ajuntament com a preu de partida de la licitació a la baixa. Dins d'aquest concepte es consideren com a obra extraordinària, connexions exteriors, les d'intervenció (soterrament de línies elèctriques aèries, reposició de línies soterrades existents ...) en línies elèctriques de més de 20 KV, havent d'aportar-se la seua estimació econòmica així com el conveni tècnic en què s'indica la totalitat de condicionants de la companyia titular a la dita reposició.
Igualment quedaran fora d'aquest límit econòmic aquelles millores en infraestructures que tot i ser necessàries o convenients no hagen sigut previstes en les bases particulars i proposen els aspirants, ni les obres connexes que definitivament haguera d'executar l'àmbit, per no haver prosperat les iniciatives encarregades de la seua concreció, les quals es valoraran atenent al preu de licitació, ja siga per coeficient ?/m², per aplicació de partides o extrapolació d'aquestes.
Així mateix es va fixar el següent criteri per a definir l'import del PEC es va establir que mai podrà superar el 19% del PEM.
D'altra banda, s'assenyalava que no s'admetrà el cobrament a càrrec de la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com a indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament aquest fet en les seues proposicions juridicoeconòmiques.
Per al present àmbit es considera que els tècnics necessaris, als mers efectes de determinar els honoraris màxims i amb independència de la titulació dels tècnics que intervinguen per a la redacció dels diferents documents (en tot cas habilitats), consistixen en 1 topògraf, 1 arquitecte, 1 arqueòleg i 1 enginyer tècnic industrial. S'exclouen els honoraris per al soterrament de línies, que es determinaran per part de les companyies, i que s'inclourà dins de l'import de la dita obra i no com un honorari independent.
També es va establir en les bases generals que com a despeses generals un percentatge màxim del 5% de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb el dit percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, despeses de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, Registre de la Propietat, despeses financeres, etc. En el cas que com a conseqüència de l'aplicació de l'anterior percentatge resultara un import inferior a 60.000 euros, en tot cas es considerarà com a import a cobrar la quantitat esmentada de 60.000 euros.
Respecte del cànon de l'aigua, ja abans s'ha assenyalat que l'esmentat àmbit està involucrat en el cànon d'urbanització de l'obra corresponent la portada conjunta d'aigua potable a diversos sectors, objecte de la corresponent ordenança ha sigut objecte d'aprovació provisional per mitjà d'acord de gener del2010, en els termes següents:

Forma de gestió del seu cobrament.
Es tracta d'infraestructura en què participarà econòmicament l'àmbit, en proporció al seu aprofitament, però l'execució material de la qual no correspondrà a l'agent urbanitzador que se seleccione excepte les de simple connexió, sinó només la gestió dels cobraments corresponents, per a procedir al seu abonament a favor dels agents urbanitzadors dels àmbits corresponents.
En eixe sentit, davant de certificació aprovada per l'Ajuntament en relació amb les dites infraestructures comunes, serà procedent l'exigència de les corresponents quantitats a l'agent urbanitzador del present programa.
Aquest comptarà amb un període d'un mes des de la recepció de la corresponent notificació per a procedir al seu abonament. El desembossament d'aquestes quantitats i la seua acreditació documental legitimarà a establir la seua inclusió en la següent certificació d'obres per a procedir al seu cobrament a càrrec dels propietaris de l'àmbit.
Determinació vint-i-tres. La puntuació mínima que hauran de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les despleguen.
Les bases generals establixen respecte d'això que només es procedirà a l'obertura de la proposició juridicoeconòmica d'aquells aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30% dels punts possibles de l'alternativa tècnica.
Determinació vint-i-quatre. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva a prestar per l'urbanitzador.
Caldrà ajustar-se al que disposa la base 13a de les bases generals del present PAI.
Determinació vint-i-cinc. Causes específiques de resolució addicionals a les previstes en la Llei Urbanística Valenciana, en aquest Reglament i en la legislació reguladora dels contractes de les administracions públiques.
No es considera necessària la fixació de cap amb caràcter addicional.
Determinació vint-i-sis. L'abast i límit de les possibles pròrrogues per al desenvolupament i execució del programa.
L'Ajuntament es reserva valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga en funció de les circumstàncies que concórreguen.
Determinació vint-i-set. Relació de titulars cadastrals.
En les bases generals s'establix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regixen les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una relació de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.
La dita relació no serà de lliure accés en l'expedient sinó que només serà facilitada a aquells interessats que acrediten que han depositat en la notaria la documentació a què es referix l'article 134 de la LUV, a l'efecte de practicar la notificació d'aquests en el context de la preceptiva informació pública.
Figura en l'expedient la dita relació, facilitada pel Departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior".
Atés l'informe emés pel secretari, en data 24 de maig de 2010, sobre els informes i majoria exigible en l'adopció del present acord.
Sotmés l'assumpte a votació resulta:
Total regidors: 25. Regidors assistents: 24; regidors absents: 1, Sra. Peris. Vots a favor: 24. Senyors: alcalde, Muniesa, Vayá, Serrano, Martí, Murciano, Bono, Peláez, Fernández Chirivella, González, Paz, Sánchez, Cano, Olmos, Calero, José Luis Chover, Hernández, Campayo, Miguel Chover, Fernández Carrasco, García Muñoz, López-Egea, Aguilar i García Benítez; per la qual cosa, de conformitat amb el dictamen de la Comissió Informativa de Política Territorial i Sostenibilitat, el Ple de l'Ajuntament, per unanimitat, acorda:
Primer. L'aprovació d'aquestes bases particulars de programació de l'àmbit denominat SUNP IV del PGOU de Sagunt.
Segon. La iniciació del procediment de programació del dit àmbit, en els termes de l'article 132 i ss de la LUV.
Aquest acte, de conformitat amb el que establix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.
Contra aquest podrà vosté interposar, amb caràcter potestatiu, recurs de reposició o impugnar-lo directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
En el cas que vosté opte per la interposició del recurs de reposició, ho farà davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes a comptar de l'endemà de la notificació d'aquest, havent de tindre en compte que la interposició impedirà, fins a la resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.
El recurs haurà de resoldre's i notificar-se en el termini d'un mes; s'entendrà desestimat i quedarà expedita la via contenciosa administrativa en cas contrari.
En el cas que decidisca interposar recurs contenciós administratiu directament, ho farà, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, davant de la Sala Contenciosa Administrativa corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu al Palau de Justícia de la ciutat de València, en el termini de dos mesos comptats des del següent a aquell en què tinga lloc la present publicació.
Tot això sense perjuí que puga exercir qualsevol altra acció o recurs que estime convenient en defensa dels seus drets.
Cosa que es publica als efectes oportuns i a reserva del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.
Sagunt, 27 de maig de 2010.- L'alcalde: Alfredo Castelló Sáez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6312, del 16-07-2010 (2010/7281)

Bases particulares de programación del àmbito SUNP IV del PGOU. Expediente 6/10 PL.
-----------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6312

Fecha DOGV
:   16-07-2010

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2010/7281

CVE


Fecha del documento
:   27-05-2010

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Sagunto

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))

Bases particulares de programación del àmbito SUNP IV del PGOU. Expediente 6/10 PL. [2010/7281]

\* \* \* \* \* \* \* \* \* \*
El Pleno de la corporación municipal, en sesión ordinaria celebrada el 27 de mayo de 2010, adoptó, entre otros, el siguiente acuerdo:
7. Bases particulares de programación del ámbito SUNP IV del PGOU de Sagunto. Exp. 6/10 PL.
Visto el dictamen favorable emitido por la Comisión Informativa de Política Territorial y Sostenibilidad, en fecha 24 de mayo de 2010.
Visto el informe con propuesta de resolución emitido en fecha 18 de mayo de 2010 por el jefe de Sección de Urbanismo, según el cual:
«1. Inicio de la programación.
En fecha 1 de marzo de 2010, RE 122986, por parte de un colectivo de propietarios del sector SUNP IV, se ha presentado solicitud que habría que interpretar, en el contexto de la Ley 16/2005, Urbanística Valenciana, como una solicitud de programación del ámbito por medio de gestión indirecta, en los términos de su artículo 130. Conforme al mismo existe una obligación por parte del Ayuntamiento de resolver expresamente en alguno de los tres sentidos recogidos en dicho artículo.
2. Bases generales aplicables.
A los efectos del artículo 131.1 de la LUV, el presente programa se regirá, además de por las previsiones que se contemplen en las presentes bases particulares, por las bases generales de programación en el municipio de Sagunto, aprobadas definitivamente en la sesión ordinaria del Pleno de fecha 28.9.2006, y publicadas íntegramente en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de fecha 23 de octubre de 2006.
Complementando a dichas bases generales, en relación con el ámbito SUNP IV habría que tener en cuenta las siguientes determinaciones.
Determinación primera. Ordenación urbanística vigente en el ámbito de la actuación integrada.
El artículo 224 del PGOU prevé los siguientes parámetros para dicho sector:
Pese a la superficie indicada en el citado artículo, la superficie real es sensiblemente inferior, de unos 245.000 m², distribuidos como se señalará a continuación. Lo que también influye en la superficie adscrita en el macrosector VII, que se cuantifica en proporción a la real del sector.
De forma sobrevenida a las previsiones vigentes desde 1992, se ha dado la circunstancia de la ejecución de la correspondiente infraestructura viaria en el contexto de la obra sectorial del Ministerio de Fomento de supresión de pasos a nivel, lo que ha provocado la división del sector objeto de estudio en dos zonas claramente diferenciadas:
A. Parte del macrosector IV situado al oeste del vial de circunvalación.
Dichos terrenos serían los siguientes:La superficie aproximada de dicha porción es de unos 38.000 m², colindantes con suelo clasificado como urbano y calificado como residencial.
B. Parte del Macrosector IV situado al este del vial de la circunvalación
Tiene una superficie aproximada de unos 205.000 m², que atendería al siguiente esquema (lo grafiado en azul):
Lo que en definitiva supondría una superficie total aproximada de unos 245.000 m².El macrosector IV es de uso preferente residencial.
Su índice de edificabilidad bruta es de 0,825 m²t/m²suelo.
El PGOU fija una adscripción del 20% de su superficie en el macrosector VII, de forma que la superficie del área de reparto del sector se vería incrementada en dicha proporción respecto de la superficie del sector, es decir, hasta unos 295.000 m².Ortofoto:Catastral
Determinación segunda. Necesidades y objetivos a satisfacer con el programa de actuación integrada.
En relación con los objetivos a nivel de ordenación y como base de motivación de la solución definitiva pretendida es preciso tener en cuenta por un lado, que por parte de un elevado porcentaje de los propietarios del sector, tal y como evidencia el plano adjunto a la misma, en la solicitud de 1.3.2010 se han formulado los siguientes argumentos:Por otra parte, es preciso tener en cuenta que el Pleno del Ayuntamiento, en enero de 2005, señaló lo siguiente sobre el macrosector IV:
"3. Ordenar de forma adecuada los usos del macrosector IV.
Dicho ámbito, inicialmente previsto como de uso residencial, se encuentra en una situación de colindancia con el Polígono Industrial Sepes y con la subestación eléctrica, lo que hace muy difícil materializar dichos usos previstos por el PGOU-92.
La nueva ordenación, además de los fines indicados anteriormente, pretende definir unos usos más adecuados a la actual situación y con las nuevas premisas de las que se dispone.
La línea esencial será la de diferenciar un área Norte y un área Sur. Para la primera se prevé un uso residencial obligatorio mientras que para la segunda se prevé un uso industrial, dando así una alternativa de implantación del mismo que se excluye en el ámbito Bajo Vías propiamente dicho. Dichos subsectores tendrán una viabilidad independiente el uno del otro, pudiéndose desarrollar los mismos en fases distintas."
Es decir, el propio Ayuntamiento ha tomado conciencia desde hace unos años que el destino literalmente previsto por el PGOU en 1992 para dicho sector exige una serie de matices y correcciones. De hecho, el Pleno ha adoptado acuerdos recientemente, como los de fecha 30 de diciembre de 2009 o el de 31 de julio de 2009 en los que hace consideraciones como las siguientes:
"En ese sentido, la línea del Ayuntamiento respecto de los esquemas de ordenación que se refiere a superficies comerciales ha sido reflejada en acuerdos plenarios como el de fecha 31.07.2008, en el que con ocasión de la aprobación de las bases particulares del SUNP-5 se configuraba el diseño de los sectores comerciales reduciendo el número de manzanas y aumentando la capacidad para atender la demanda de un producto que no está suficientemente atendido en el esquema del PGOU, es de la mediana y gran superficie. Se puede hablar de una desproporcionada carencia de suelo destinado a la actividad terciaria. No existe armonía entre las previsiones de uso residencial, industrial y terciario en el PGOU. Este último es especialmente escaso lo que choca con la caracterización del municipio de Sagunto como un importante nudo de comunicaciones de grandes infraestructuras viarias y de transporte, a mitad de camino entre los dos grandes focos de Valencia y Castellón.
Un esquema de lo que se esta señalando pondrá en evidencia estas afirmaciones:
Siendo el azul el terciario previsto en las zonas de nueva implantación."Analizada la delimitación del sector se considera que es posible compatibilizar las previsiones actuales del PGOU para el SUNP IV con las pretensiones de ajuste de ordenación planteadas tanto por el Ayuntamiento como por la propiedad del suelo, ante las demandas de suelo no atendidas por la ordenación vigente desde 1992, así como de corrección de la ubicación más idónea de los usos.
En ese sentido es preciso tener en cuenta la circunstancia antes indicada sobre la existencia de un elemento de la red viaria estructural, que atraviesa el sector, generando dos subsectores claramente diferenciados, el este y el oeste.
Considerando, además, que el terciario exige una gran proporción de superficie de parcela edificable pero no un gran consumo de edificabilidad.
En ese sentido se considera que los objetivos que deben atender las propuestas de ordenación que se presenten respecto del sector deben ser las siguientes:
1. El macrosector IV este, de una superficie aproximada de 205.000 m², deberá tener una orientación exclusiva de terciario, descartándose la de residencial. La edificabilidad asignada a este uso de la del total del sector inferior al 50%.
2. El resto del macrosector IV, es decir, el situado al oeste de la ronda viaria, dentro de la delimitación de la zona de Bajo Vías, tendrá una orientación preferente de residencial, colectiva alta. La edificabilidad asignada a este uso de la del total del sector sería superior al 50%. En definitiva, el índice de edificabilidad residencial del sector será superior al índice de edificabilidad terciario del mismo.
3. Dada la superficie del subámbito oeste, unos 38.000 m², y la edificabilidad residencial a materializar en la misma, se considera conveniente que la solución de ordenación se apoye en un ámbito colindante, el de la UA nº 3, a los efectos de generar una mayor calidad en el diseño de los espacios públicos y de los edificables. Todo ello sin incrementar la edificabilidad asignada subjetivamente a los propietarios de la UA nº 3, que se mantiene. Con ello el margen de maniobra a efectos de diseño de ordenación aumenta hasta los 54.000 m².
Lo que viene dado por la circunstancia de que los límites del macrosector IV oeste son muy irregulares, tal y como se aprecia en el esquema siguiente:
Y además porque se busca, sin renunciar al destino residencial preferente del sector, una ubicación más idónea para la ubicación del aprovechamiento residencial que pueda interponer un poco más de espacio libre respecto a la subestación, adicional al de la ronda actual existente.
La ficha del PGOU para la UA nº 3 colindante es la siguiente:Ámbito respecto del que se deben tener en cuenta las especiales vinculaciones subjetivas al patrimonio municipal del suelo.
La gestión conjunta de ambos ámbitos, el del macrosector IV y el de la UA nº 3, en ningún caso supondrá merma de los derechos urbanísticos ni incremento de las cargas que debían soportar los propietarios del último ámbito citado, la UA nº 3. Por ello, no se le podrán repercutir más costes ni exigir más cesiones de aprovechamiento que las que habrían resultado de la urbanización independiente de la misma.
Esta consideración se puede hacer extensiva a otros espacios urbanos colindantes si así lo exige el más adecuado diseño urbano, extremo que deberían motivar las propuestas de planeamiento que presente los aspirantes. Dichos espacios tendrían un tratamiento similar al descrito para la UA nº 3.
4. La ordenación propuesta para el macrosector IV este deberá tener en cuenta que el criterio preferente del municipio para las zonas terciarias de nueva creación es el de gran y mediana superficie, permitiéndose y fomentándose el concepto de galería comercial.
5. La ordenación propuesta para el macrosector IV oeste deberá tener en cuenta que dado que la delimitación del sector en esta zona, así como la añadida de la UA nº 3, u otras, no tienen una conformación regular en su perímetro, ello obliga a realizar un ejercicio adicional en las propuestas de justificación de definición de las manzanas edificables en un contexto más amplio, el de una futura ordenación global del ámbito de Bajo Vías, a los efectos de justificar que la propuesta no condiciona ni limita un futuro desarrollo de todo el ámbito, debiéndose tener en cuenta como premisas de esa hipotética ordenación que:
a. Está prevista la ejecución de una losa de cubrición de las vías del ferrocarril, así como de la línea de alta velocidad.
b. La modificación de la ordenación de Bajo Vías, aprobada definitivamente por medio de acuerdo de 29.04.2010.
c. La continuación de los ejes viarios exteriores fundamentales que entroncan con el ámbito de Bajo Vías.
d. La generación de nuevos ejes viarios de entidad.
6. Edificios fuera de ordenación dentro del ámbito o colindantes al mismo.Se detectan varios casos:
La propuesta de ordenación deberá estudiar estos y cualquier otro caso similar de construcciones preexistentes localizadas en el borde la actuación a los efectos de adoptar la solución de ordenación correspondiente, que deberá ser debidamente motivada. De forma que la decisión de gestión que se proponga de no proceder a su eliminación deberá estar suficientemente razonada con una ponderación entre las restricciones transitorias que pueda suponer su mantenimiento y las cargas que puede suponer para la actuación (de forma que pueda amenazar su viabilidad económica). Ello en todo caso no excusaría de las posibles afecciones de alineaciones/compatibilidad de uso que la ordenación pueda fijar para una solución definitiva del sector. Y todo ello como un matiz admisible (pero con carácter restringido) frente al criterio principal que debe presidir la nueva ordenación, consistente en la eliminación de esas construcciones. Es de destacar el caso reflejado en la primera de las fotografías, que aunque se encuentre fuera del sector y no se vea involucrado en la gestión urbanística del mismo, precisa de que se fije sobre el mismo una ordenación pormenorizada, dado que a fecha de hoy es un espacio carente de la definición de alineaciones, usos compatibles, etc, extremo que no es admisible cuando a partir del momento en que se va a aprobar la ordenación pormenorizada de todos los espacios colindantes.
7. Generación de infraestructura exteriores de conexión.
En el contexto general viario siguiente, que atiende a una visión de conjuntoa. Se deberá prever un viario perimetral sur, lindante con el ámbito, con el mínimo de sección que se especificará más adelante, que conectará debidamente con este esquema. La disponibilidad del suelo, que se encuentra condicionada por la circunstancia de la existencia de la subestación eléctrica, por lo que se deberá conseguir con terrenos situados hacia el sur.
Además se destaca que el trazado actual del camino está incluido dentro del Inventario de la Conselleria de Cultura sobre restos arqueológicos susceptibles de protección.
Asimismo, se destaca la existencia de numerosas infraestructuras que discurren por el camino y que se deberían documentar debidamente para evitar incidencias durante la ejecución de las obras. Así, a título de ejemplo, se puede hablar de:
- Colector de residuales.
- Conexión eléctrica del polígono Camí a la Mar a la subestación.
- Conexión eléctrica del norte del Palancia a la subestación.
Se deberá proponer la solución de conexión con la futura red viaria sur reflejada en el esquema anterior. Además del viario descrito que ensancha la sección del actual camino a la Mar, será con cargo a la actuación la ejecución de dicha conexión con la futura red viaria sur así como aquella parte de la trama de la misma que discurra por terrenos del sector hasta su conexión con la rotonda del polígono SEPES.
b. Asimismo se destaca que el citado ámbito está involucrado en el canon de urbanización de la obra correspondiente a la traída conjunta de agua potable a varios sectores, objeto de la correspondiente ordenanza que ha sido objeto de aprobación provisional por medio de acuerdo de enero de 2010, en los siguientes términos:
Dicho canon no exime de la necesidad de ejecutar las conducciones exteriores de conexión necesarias hasta la infraestructura común, que serían a cargo de la actuación.
c. Con carácter adicional a lo indicado en el apartado a es preciso indicar que la correcta conectividad viaria exterior del macrosector IV pasa por la necesidad de ejecución de dos obras exteriores al sector:
c.1. El vial sur siguiente:
El mismo garantizará que el tráfico rodado que un sector de estas características puede generar y que acceda a Sagunto por el sur, no cruce ni, en consecuencia, sobrecargue las infraestructuras actuales, colapsándolas.
La longitud total de dicho viario es de unos 1025 m. No sería precisa la ejecución de la rotonda grafiada en la parte central del esquema pero sí la que se grafía en el extremo oeste. La sección de dicho viario será la que se especificará más adelante, así como sus características de urbanización.
La disponibilidad de terrenos externa al sector /área de reparto se obtendría por medio de la expropiación, admitiéndose la reserva voluntaria de aprovechamiento. En el caso de que el método de obtención fuese la expropiación, el abono del justiprecio se admite, como alternativa a su asunción a cargo de la propiedad del área de reparto, que pudiese ser asumida voluntariamente por el agente urbanizador, reservándose a su favor los derechos urbanísticos que generasen en un futuro dichos terrenos. A los propietarios expropiados se les señalará todo el abanico de opciones a los efectos oportunos.
Si bien la asunción económica del coste de la ejecución de dicha infraestructura le corresponde asumirla en su integridad en este momento al macrosector IV, en cuanto que la misma discurre por un ámbito distinto es susceptible de ser financiada bajo el tratamiento propio del canon de urbanización. De forma que el aspirante a agente urbanizador deberá aportar un modelo de reparto de cargas entre ámbitos afectados, susceptible de precisión en el momento de desarrollo del ámbito y estará obligado a financiar/ejecutar la obra, con derecho a repercusión futura de la proporción de la infraestructura que ejecuta y financia en el momento presente en su integridad. En consecuencia la plica jurídico económica debe desglosar el importe de dicha infraestructura en el ámbito externo al sector, indicando su importe global de asunción presente y justificando la repercusión futura parcial del mismo a otros ámbitos, repercusión que se actualizará con la aplicación del IPC. Aquellos ámbitos que no tengan asignado aprovechamiento actualmente por el PGOU se les asignará uno idéntico al que es objeto de la presente programación.Los plazos de ejecución de dicha infraestructura externa empezarán a contar desde el momento en que el Ayuntamiento cuente con la plena propiedad de los terrenos sobre los que se asienta ya que no están dentro del área de reparto ni el Ayuntamiento es propietario de los mismos.
En relación con dicho viario es de destacar que por parte del Ayuntamiento ante el Ministerio de Fomento se han realizado manifestaciones del siguiente tenor:
A la vista de las consideraciones realizadas por ADIF, y atendiendo a la modificación del tramo de conexión contemplado como reposición de la vía colectora Vía 5 Ibérico en el proyecto de la LAV, se plantea la posibilidad de este esquema en el PK 205+164.89
Es decir, se solicita del Ministerio de Fomento que con ocasión de la ejecución de la línea de alta velocidad, se deje preparado dicho punto para la realización futura de un paso a distinto nivel de las características que se indican en el esquema. Extremo que debería tenerse en cuenta en la documentación que se presente por los aspirantes a agente urbanizador. Todo ello sin perjuicio de que sea a cargo de la actuación las actuaciones que sea necesario realizar para finalizar la conexión como complementaria de las que realice el Ministerio en la ejecución de su proyecto.
c.2. Además y como segunda obra externa del ámbito, debe tenerse en cuenta la habilitación, en el frente este del sector, en el espacio entre rotondas, de la avenida Benjamín Franklin, de forma que sin aumentar la sección viaria, se reordenen los espacios viarios actualmente existentes, de forma que la conexión norte del sector también se adapte al mayor tráfico que dicho sector va a generar. Dicha adaptación se realizará en los términos que más adelante se especificará.
Sin perjuicio de lo anterior y en los términos de la normativa reguladora del contenido de las bases es preciso tener en cuenta lo siguiente sobre los objetivos:
a) Gestionar la transformación jurídica de las fincas afectadas por el programa.
1. Además de las operaciones ordinarias que se deberán realizar en este sentido, conviene llamar especial atención a una serie de extremos concretos a tener en cuenta:
Es preciso tener en cuenta los del artículo 16 del Texto Refundido de la Ley del Suelo, Real Decreto Legislativo 2/2008, que señala que el 10% del aprovechamiento ponderado será de cesión gratuita a favor del Ayuntamiento. Dice dicho precepto que es obligación de los propietarios
b) Entregar a la administración competente, y con destino a patrimonio público de suelo, el suelo libre de cargas de urbanización correspondiente al porcentaje de la edificabilidad media ponderada de la actuación, o del ámbito superior de referencia en que ésta se incluya, que fije la legislación reguladora de la ordenación territorial y urbanística.
En las actuaciones de dotación, este porcentaje se entenderá referido al incremento de la edificabilidad media ponderada atribuida a los terrenos incluidos en la actuación.
Con carácter general, el porcentaje a que se refieren los párrafos anteriores no podrá ser inferior al 5% ni superior al 15%.
La legislación sobre ordenación territorial y urbanística podrá permitir excepcionalmente reducir o incrementar este porcentaje de forma proporcionada y motivada, hasta alcanzar un máximo del 20% en el caso de su incremento, para las actuaciones o los ámbitos en los que el valor de las parcelas resultantes sea sensiblemente inferior o superior, respectivamente, al medio en los restantes de su misma categoría de suelo.
La legislación sobre ordenación territorial y urbanística podrá determinar los casos y condiciones en que quepa sustituir la entrega del suelo por otras formas de cumplimiento del deber, excepto cuando pueda cumplirse con suelo destinado a vivienda sometida a algún régimen de protección pública en virtud de la reserva a que se refiere la letra b) del artículo 10.
Cuestión que ha sido precisada por el Decreto Ley autonómico 1/2008. En consecuencia, la cesión del aprovechamiento a favor de la administración, el 10% del total de las unidades de aprovechamiento o el porcentaje que resulte de cesión obligatoria en el momento de aprobación de los instrumentos de planeamiento y gestión correspondientes, lo será libre de cargas de urbanización. Es una previsión reglada de carácter legal que no admite discrecionalidad al respecto, vigente desde el 01.07.2007.
2. Se recuerda asimismo la obligación legal de afección del 30% del aprovechamiento del uso residencial a la promoción de vivienda protegida, en los términos del artículo 10 del RD Legislativo 2/2008. Obligación distinta pero interrelacionada con las obligaciones de afección derivadas del patrimonio municipal del suelo.
3. A los efectos de agilizar la gestión de la vivienda protegida que resulte de titularidad municipal en concepto de excedente de aprovechamiento (cesión del 10% del aprovechamiento ponderado y libre de cargas), y de conformidad con lo establecido en el artículo 409.7 del ROGTU, se contempla expresamente la posibilidad recogida en dicho artículo en el sentido de que "se habilita a que el Urbanizador puedarequerir al ayuntamiento la compensación en dinero del excedente de aprovechamiento y de cualquier elemento patrimonial que formalmente sea patrimonio municipal del suelo y esté afecto legalmente a la construcción de vivienda protegida dentro del ámbito. A estos efectos, deberá preverse la cuantía de la compensación ofrecida en el requerimiento en la proposición jurídico-económica, siendo susceptible de ser revisada por el Ayuntamiento en el caso de que no supusiese el importe máximo legal admisible."
4. Se admite que parte del subsuelo de los espacios públicos que se definan en la ordenación como aparcamiento, tal y como prevé el artículo 60 de la LUV, de titularidad municipal, admitiéndose su tratamiento en los términos del artículo 124.2 de la LUV cuando señala:
2. El programa podrá incluir, si procede, otros objetivos complementarios cuyo coste sea asumido por el urbanizador sin repercutirlo a los propietarios de terrenos afectados, tales como ..., o de obras públicas accesorias susceptibles de concesión y que, por razones técnicas, hayan de ejecutarse junto a las principales del programa, ...
En ese sentido puntuará, en los términos que indicarán los criterios de baremación de las alternativas presentadas.
El agente urbanizador deberá ponderar la rentabilidad del alcance de su propuesta partiendo de la premisa de que la ejecución del aparcamiento en ningún caso puede suponer un encarecimiento de la obra de urbanización a cargo de los propietarios del suelo sino que cualquier reposición de servicios o condicionante adicional que la implantación de dicho aparcamiento suponga en la ejecución de la urbanización del ámbito deberá ser asumido exclusivamente por el agente urbanizador. A tales efectos la documentación a aportar por el aspirante que desee ejecutar un aparcamiento dentro de los límites indicados en dicho esquema deberá contemplar una justificación de cómo sería la urbanización sin dicho aparcamiento y qué obras adicionales de urbanización supone la ejecución del aparcamiento, a los efectos de que cada sujeto asuma realmente sus obligaciones.
5. Criterios de delimitación del área de reparto.
Se toma como base obviamente la superficie del sector, que se cuantifica aproximadamente en unos 245.000 m².
A la superficie del sector habría que sumarle para precisar la delimitación del área de reparto:
A los efectos de completar el esquema del artículo 224 del PGOU, se deberá prever un 20% de superficie de suelo dotacional adscrita, localizada en los siguientes términos (lo grafiado en amarillo):
Dado que el parámetro de dicha superficie es porcentual, el criterio de preferencia en las parcelas señaladas será de oeste a este.b) Urbanizar completamente la unidad de ejecución que constituya el objeto del programa y realizar las obras públicas adicionales que se precisen para cumplir lo dispuesto en los apartados siguientes, con sujeción a las previsiones temporales y económicas del programa.
Habrá que estar a las determinaciones específicas recogidas en las prescripciones de las bases generales de programación aprobadas definitivamente en la sesión ordinaria del Pleno de fecha 28.09.2006, y publicadas íntegramente en el Boletín Oficial de la Provincia de fecha 23.10.2006. Con carácter adicional hay que indicar:
Se deberán analizar las posibles conexiones ferroviarias entre los dos núcleos de población que discurran o circunden el sector y estudiar la posibilidad de prever un carril de reserva. Además:
"...respecto de los aspectos que desde esta oficina técnica de obras de urbanización se considere necesario hacer, partiendo de las determinaciones que, a nivel de planeamiento, se están adoptando en la redacción de las propias bases particulares.
Atendiendo a dicha petición se emite el siguiente informe:
Determinaciones respecto a las obras del Civis - tramo estación intermodal rotonda Monte Arse en Fausto Caruana.
Se solicita información respecto de las secciones viarias previstas en el Civis para su implantación en la avenida de Fausto Caruana, en vistas a plantear dentro del SUNP-IV alternativa de trazado que permita la conexión de este primer tramo ya aprobado, con el que lo une a la estación intermodal prevista por la Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
El proyecto de febrero de 2009 de construcción del Civis contempla 3 modalidades de sección para la Plataforma para el Transporte Público de Alta Capacidad:
- Sección de paso: 2+7+2 = 11 m. Los 2 m laterales se resuelven con acerado y plantación de setos. En dicho espacio se posicionan las catenarias, siendo por tanto el ancho mínimo necesario.
- Sección con parada a un lado: 2+7+(3 ó 3,5) =12 ó 12,5 m. Uno de los laterales se incrementa hasta los 3-3,5m para alojar la parada.
- Sección con parada a ambos lados: 3,5+7+3,5 = 14 m.
En la propuesta Civis que afecta al macrosector IV y recogida en estudio informativo, la sección es de 6+2+2+2+8+2+6 = 28 m consistente en acera + mediana con seto + carril bici + mediana con seto + plataforma Civis + acera. De la misma, entendemos que estrictamente necesarios son los 8m + las medianas laterales, pudiendo ajustarse la solución a los 11 m = 2+7+2 (como en Fausto Caruana) atendiendo a que tanto el tráfico peatonal como de carril bici deben resolverse en la propia trama viaria del sector.
Se admitirán soluciones técnicas de vía compartida, indicando las soluciones actuales que se acometen y las adaptaciones futuras ajenas al presente PAI (con el Civis ya implantado). Dado que el proyecto Civis que nos ocupa es de aprobación autonómica, deberá tenerse en consideración que el presente PAI deberá aportar el estudio justificativo de que la alternativa que se presenta podrá atender cualquier futura exigencia autonómica de uso exclusivo de vía sin hipotecar la viabilidad del sistema de tráfico rodado del sector.
Estudio informativo Civis, tramo MS-IV:Determinaciones respecto del Plan de Viales no Motorizados del término municipal de Sagunto.
El Plan de Viales no Motorizados del término municipal de Sagunto, tiene el siguiente esquema de carriles bici:
En el mismo se aprecia que existe previsión de ejecución de carriles bici en base a una propuesta de ordenación nunca aprobada para el sector SUNP-IV y sin tener en consideración la existencia de la subestación eléctrica de Iberdrola. En consecuencia, cabe entender las determinaciones del mismo con la mera intencionalidad de conexión entre viales ya existentes y así destacar:
- Previsión de dotación de carril bici a los viales existentes de ronda Oeste, avenida del Puerto y calle de Benjamín Franklin.
- Conexión desde la calle de Benjamín Franklin cruce con Albert Einstein, con la rotonda en ronda Este cruce con el Camí de la Mar.
Igualmente, la previsión de carriles bici en el ámbito limítrofe Macrosector III - Fusión es la siguiente:
La solución propuesta deberá prever que, en la aprobación de este último por el Pleno de la corporación se aprobó:
"Pese a que el Plan de Viales No Motorizados del municipio de Sagunto contempla la realización de carril bici en el tramo de Fausto Caruana comprendido entre la rotonda Monte Arse y el acceso a la avenida del Puerto en el margen norte, se propone diferir la ejecucióndel mismo por el margen sur en el momento se planee el macrosector IV, dado que el mismo puede resolver la continuidad del carril bici hasta la ronda Este."
Y en consecuencia se debe dar respuesta con la ordenación y solución de urbanización que se proponga.
De este modo, la ordenación propuesta por el macrosector SUNP IV deberá completar la solución de carriles bici para la correcta conexión con los previstos en el macrosector III y atendiendo a las determinaciones del Plan de Viales no Motorizados, con los matices indicados.
El plano general de ordenación del PGOU de Sagunto delimita el MS-IV del siguiente modo:
En consecuencia podríamos describir sus límites como sigue:
- Norte: avenida Puerto y avenida Fausto Caruana, incluyendo ambas excepto en el frente de las naves preexistentes en avenida Puerto.
- Oeste: nave y edificación de viviendas oficiales del IVVSA, suelo urbano ZR-3 (UA-3), equipamiento municipal Guardería del Niño Jesús, naves existentes y sistema general ferroviario.
- Sur: traza de la ronda prevista (la ejecutada por el Ministerio difiere de la misma) y camino de la Mar incluidos ambos viales dentro del sector.
- Este: dotacional pozo y depósitos de agua de Sepes y zona verde Les Moreres.
Es preciso realizar las siguientes matizaciones, por cambios producidos desde la aprobación del PGOU:
- Interior al sector se encuentra el sistema general destinado a subestación eléctrica el cual se ha visto ampliado con la ejecución de la subestación eléctrica de Fevasa-Hidrocantabrico.
- Las obras de urbanización de la avenida de Fausto Caruana se realizan por parte del Macrosector III, exceptuando la vía de servicio en el frente del MS-IV, en base al siguiente grafismo:
Es preciso realizar las siguientes matizaciones:
b) Urbanizar completamente la unidad de ejecución que constituya el objeto del programa y realizar las obras públicas adicionales que se precisen para cumplir lo dispuesto en los apartados siguientes, con sujeción a las previsiones temporales y económicas del programa.
Al respecto hay que destacar las siguientes circunstancias:
- Existen instalaciones existentes enterradas en la siguiente relación no exhaustiva:
· Avenida del Puerto: colector de residuales, conducción de riego, alumbrado público, redes de agua (200 mm y 300 mm) y eléctricas, fibra óptica municipal,...
· Ronda Este y vía de servicio ejecutada por Fevasa: alumbrado público, conducción de agua potable 150 mm, eléctricas, pluviales y residuales, acequia...
· Camí de la Mar: conducción de saneamiento, red de gas, conducciones eléctricas a polígono industrial Camí La Mar, Norte del Palancia y Fusión, red de Ono, acequia,...
Deberá mantener/proteger/reponer las mismas, en cada caso según lo que proceda, integrándolas en las soluciones individuales de cada una de las instalaciones, con participación directa acreditada con el titular de la infraestructura.
- Igualmente existen tendidos aéreos eléctricos y de telecomunicaciones, debiendo garantizarse que, con su reposición, tanto en el ámbito como en las intersecciones próximas, no se incumple con lo dispuesto en la disposición transitoria 5ª del PGOU.
- Existen multitud de líneas de alta tensión tanto de las compañías Iberdrola como Fevasa-Hidrocantábrico, y tanto aéreas como soterradas, encontrándose una subestación de cada una de las compañías dentro del sector. Deberá conveniarse la solución de reposición de las instalaciones que se entierren, así como de las nuevas condiciones en que queden las redes que se prevea y admita dejar en aérea por dichas compañías, y también de las condiciones en las que queden las redes ya implantadas enterradas. En todo caso, se deberá garantizar que la solución permitirá el enterramiento de la totalidad aunque sea diferido en el tiempo, esto es, que existirán corredores de infraestructuras de ancho suficiente previstos para dichas instalaciones pudiendo ser estos: viales públicos, servidumbres privadas y que se recogerán como carga en el proyecto de reparcelación... Será indispensable para admitir la programación, aprobación del proyecto de urbanización, el contar con dichos convenios firmados al menos a nivel técnico, en el que se recoja la totalidad de las soluciones indicadas (nuevos enterramientos, desvíos, condiciones de mantenimiento de redes enterradas y en aérea, etc.).
- No existe sistema de evacuación de pluviales general próximo ni interior al sector, debiendo plantear y ejecutar éste dentro de las obras de urbanización para la totalidad de las aguas propias y escorrentías exteriores.
c) Conectar e integrar adecuadamente la urbanización con las redes de infraestructuras, de energía, comunicaciones y servicios públicos existentes.
Atendiendo a las previsiones que se están definiendo en las BBPP desde el punto de vista de planeamiento, es preciso indicar que, en el supuesto de plantearse zonas terciarias y residenciales diferenciadas, los condicionantes para cada una de ellas es, evidentemente distinto. En el supuesto de generar espacios compartidos a ambas zonas, se diseñarán y dimensionarán con los condicionantes más restrictivos en cada caso. Aclaración: si el espacio compartido se trata de una zona verde, llevará la dotación de zona residencial (mayores calidades) mientras que si se trata de un vial su dimensión será la de terciario (mayor dimensión).
Igualmente deberá resolver las cuestiones sobre:
- Sistema viario.
· Atendiendo a las previsiones de planeamiento que se marcan en las BBPP, se pretende potenciar el uso terciario para medianas y grandes superficies comerciales. Dicho uso está encaminado a atraer tráfico no sólo local, por lo que su planteamiento sin incidir en una correcta conexión viaria podría suponer un grave inconveniente para la circulación local. Es por ello que se considera necesario el acometer, junto con la urbanización del sector, la realización de las siguientes obras en viales estructurales:
\* Calle Benjamín Franklin: en el tramo que une Fausto Caruana con la calle Albert Einstein y que coincide con un tramo de la futuraronda de circunvalación, es preciso plantear, al menos, 2 carriles por sentido. De este modo, la conexión por el norte (desde Fausto Caruana y Vial Internúcleos) queda garantizada.
\* Ronda de circunvalación-tramo Sur: se considera preciso acometer el tramo de ronda que conecta la antigua N-340 con la rotonda en la intersección con B. Franklin y A. Einstein. De este modo se consigue garantizar el acceso sur, sin reducir las capacidades viarias del sector industrial (de no existir el acceso se produciría desde la intersección con la V-23) ni del urbano (de no existir el acceso afectaría a la c/ Valencia y ronda Oeste). Se estudiará la sección completa, y se contemplará la ejecución de al menos 2 carriles por sentido de circulación con mediana central así como al menos uno de sus laterales dispondrá de senda peatonal y ciclista (del orden de 5m) separada por seto de la calzada. Se estima que mínimo se requieren de 24 m de sección efectiva y urbanizada, debiéndose analizar para la solución última el ancho total realmente necesario para acometer la infraestructura (derrames de terraplenes,...). Será de obligada ejecución la rotonda en la N-340 así como la evacuación de pluviales y la iluminación del paso inferior bajo las vías ferroviarias (anchos Ibérico y AVE).
· Que igualmente, es preciso generar acceso/s potente/s a la zona terciaria en caso de fuerte concentración de dicho uso, así como dimensionar su estructura viaria interna con capacidad suficiente como para recibir, y en su caso retener, el tráfico generado sin saturar los viales principales. En el gráfico siguiente se indican los posibles puntos de acceso principales y secundarios a cada una de las zonas. Caso de emplear una de las dos rotondas existentes se estudiará la afección en la misma, y se contemplará su ampliación en caso de interferir negativamente con el resto de entradas/salidas a la misma. En el supuesto de plantearse el acceso por el punto más al sur, será preciso materializar la rotonda de entronque con el Camí de la Mar, atendiendo a impedir accesos/salidas con giros a izquierdas, y con vistas a la futura ampliación de dicho vial pese a no ser objeto de su programación. Para la zona residencial, los accesos se generarán por las vías de penetración actuales: Camí de la Mar y avenida del Puerto.
· Interior al sector discurren 2 viales principales, la Ronda Este y el Camí de la Mar:
\* La Ronda Este: se trata de un vial estructural, ya urbanizado en cuanto a tráfico rodado por parte del Ministerio de Fomento, pero con carencias en cuanto a iluminación, evacuación de pluviales e incompleta por falta de delimitación de calzadas, aceras y carril bici. Deberá completar las obras del citado vial, respetando su configuración de 2 carriles por sentido, con un ancho total de 8 m.
\* Camí de la Mar: antiguo camino de reducida sección, con vocación de vial radial de conexión entre la Ronda Este y la futura ronda de circunvalación. Atendiendo a su entronque, encuentro en T con la c/ Benjamín Franklin sin continuidad, su uso actual es el de conexión del núcleo poblacional con el polígono industrial SEPES. Hacia el noroeste, es el acceso rodado a la zona sur de Bajo Vías. Existe proyecto municipal de intervención en dicho camino, debiendo analizar su idoneidad con la solución propuesta o bien prever su adaptación.
· Atendiendo a la existencia de una bolsa de suelo con vocación de uso terciario según borrador de BBPP que únicamente limita con la Ronda Oeste con forma triangular, el acceso a la misma se realizará mediante vial de servicio a cota inferior mediante conexión, tras cruzar el puente, desde la zona residencial.
· Deberá tener en consideración las conexiones y reposiciones de los caminos agrícolas con la trama generada. Especial incidencia tiene con el Camí de Rolls que acomete al sector terciario triangular y que es cortado por el tramo de ronda de circunvalación a ejecutar.
· Deberá estudiar la peatonalización de modo global del ámbito y con su entorno, incluyendo aquellas obras que, pese a estar fuera del ámbito, sean precisas para garantizar un correcto acceso peatonal (p. ej. rebajes de pasos peatonales ajustados a normativa).
· La urbanización a nivel de acabado superficial (asfalto, aceras, arbolado, alumbrado,...) de la avenida del Puerto será completa longitudinalmente desde Fausto Caruana hasta la zona residencial, pese a estar fuera del sector el ámbito frente a las naves existentes exteriores al mismo, y pudiendo validarse por esta administración, a propuesta del aspirante a AU, aquellas obras que presenten un buen estado de conservación actualmente y no sean discordantes con la propuesta.
· Se dará continuidad al vial de servicio de Fausto Caruana urbanizado por el PNN-7 (actualmente en ejecución), trasladando la conexión del mismo a la proximidad de la rotonda Monte Arse. Igualmente se dará continuidad al vial de servicio de la Ronda Oeste ejecutado por Fevasa, trasladando de igual modo la salida a la proximidad de la rotonda avenida Puerto. Se contemplarán dichas prolongaciones dando continuidad a las alineaciones del planeamiento.
- Jardinería y zonas verdes.
· Se diferenciará el tratamiento de las zonas verdes en función de su ubicación y uso. Así, en la zona de uso residencial, se tratarán como plazas públicas (dotada de juegos infantiles, % de pavimentación dura más alta, dotación deportiva, arbolado ornamental, vallado de parterres,...) mientras que en las de uso terciario y sobretodo las de borde (con la Ronda Oeste y con las subestaciones) se tratarán como bosques periurbanos (escaso o nulo tratamiento de pavimento duro, gran dotación de arbolado autóctono-bosquetes, mobiliario urbano reducido,...).
· La plantación en medianas será mediante arbustos y árboles de porte columnar y altura media/alta.
· Los tratamientos de zona verde residencial contemplarán al menos un 35% de superficie con "pavimento duro" (hormigón impreso, baldosa decorativa, hormigón tratado,...), llevando el resto tratamiento ajardinado con cespitosas o tierra vegetal ajardinada y siempre protegida (mulch, gravas coloreadas, piedras volcánicas,...).
· Deberá crear, en zonas residenciales, al menos las siguientes zonas: zona de juegos para niños de 0-3 años, zona de juegos para niños de 3-6 años, zona de juegos infantil para niños de más de 6 años, zona deportivo-lúdica juvenil, todas ellas vinculadas a la zona residencial.
- Abastecimiento de agua.
· Existe previsión de infraestructura común a los polígonos residenciales para abastecimiento de agua potable. El presente polígono participa del canon formulado para abordar dicha infraestructura.
· Deberá realizar red de agua para dotar de servicio a las parcelas edificables (residenciales y terciario).
· Deberá estudiarse la red existente y futura, formulando y ejecutando las conexiones que garanticen un correcto enmallado con la red municipal en vistas a garantizar el suministro en caso de diferentes hipótesis de avería.
· Deberá enmallar todas las redes que se encuentren con la intervención no dejando ninguna red en punta. Se enmallará tanto con la red de Bajo Vías como de Fusión y de Sepes, poniendo especial atención en las conexiones en función de las presiones de uno u otro ámbito.
· Las conexiones a red general se realizarán mediante 3 válvulas. En cada uno de los puntos principales de suministro (al menos uno para zona residencial y otro para terciaria), se colocará contador con by-pass, en vistas a poder llevar un control del consumo del sector.
- Saneamiento:
· Deberá realizar red de residuales para dotar de dicho servicio a las parcelas edificables (residenciales y terciario) que se encuentran dentro del ámbito.
- Pluviales.
· Deberá preverse la evacuación de agua de lluvia para la totalidad del sector primigenio, esto es, contemplando la Ronda Oeste, Camí de la Mar, superficie de aportación de las subestaciones,...
· Deberá contemplar las escorrentías de las calles a las que conecten las obras y prever su recogida.
· La solución de pluviales debe ser definitiva, con vertido a cauce adecuado.
- Tráfico.
· Deberá realizar pasos elevados en los accesos principales de tráfico residencial y cruces de peatones principales. Deberá adecuar la señalización del entorno del ámbito a la solución de tráfico que se plantee.
- Telecomunicaciones.
· Deberá dotar la urbanización con redes de al menos dos compañías suministradoras, que deberán compartir el prisma de la canalización o bien acreditar que no puede cumplirse dicha premisa dado que las compañías suministradoras no están interesadas en implantarse en el sector, mediante renuncia expresa y oficial de las mismas.
· Deberá especificar la ubicación de todos los elementos de telecomunicación que queden sobre rasante, ubicándolos en zonas verdes o en todo caso fuera de recorrido peatonal, con el conforme de la/s empresa/s de telecomunicaciones a la solución proyectada.
- Alumbrado público:
· Deberá sustituir el alumbrado que estando implantado dentro o al límite del ámbito a urbanizar, deba de alumbrar viales a los que den parcelas incluidas en el ámbito, conforme a las bases generales publicadas por esta administración.
- Suministro eléctrico.
· Deberá prever la instalación de líneas subterráneas de baja tensión en todos los frentes de fachada tanto en uso residencial como terciario, debiendo al menos dotar a cada parcela de 100 KW en baja tensión y siempre con el consentimiento de la compañía distribuidora de zona y recogido en el convenio a aportar. Admitiéndose en ese caso el resto de potencia de las parcelas en media tensión.
· Deberá disponer los centros de transformación necesarios en parcela privada.
· Deberá ejecutar en baja tensión las infraestructuras necesarias para el alumbrado público y reposiciones de suministros existentes. En ningún caso se admitirá infraestructuras en media tensión de titularidad municipal.
· Deberá reponer el tendido aéreo de instalaciones de electrificación del ámbito de urbanización en implantación subterránea, hasta fuera de dicho ámbito y conforme a los criterios de las compañías propietarias de los servicios afectados.
· Dado que el mantenimiento de líneas de igual o mayor potencia de 132 KV implica la existencia de apoyos para dichas líneas, estos, caso de recaer en espacio público, deberán integrarse con la urbanización, mediante elementos que imposibiliten la aproximación y repelan cualquier tipo de impacto, tanto peatonal como rodada, a menos de 3m del apoyo. En el supuesto de recaer en espacios privados se estará a lo dispuesto por la reglamentación específica y normas particulares de la compañía, debiendo recoger los mismos en la formulación de normativa urbanística (plan parcial) de la parcela afectada y contemplando la servidumbre y afecciones correspondientes en el documento de reparcelación.
· Que igualmente, el mantenimiento de dichas líneas crea una afección sobre las plantaciones y alumbrado público por distancia a líneas. Deberá plantear la solución atendiendo a todos estos requisitos, sin por ello admitirse la merma de calidad tanto en iluminación como en ajardinamiento.
d) Suplementar las infraestructuras y espacios públicos o reservas dotacionales en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes y exigibles reglamentariamente.
- En el supuesto de afectar con la propuesta el dotación o zona verde ya municipales, del polígono Sepes, deberá prever la ejecución de obras para mantener, en todo caso mejorar, las calidades de dichos espacios y garantizar los servicios que los mismos sirven.
e) Obtener los suelos dotacionales públicos del ámbito de la actuación, o adscritos a la misma, a favor de la administración gratuitamente.
Las cesiones de suelos calificados como dotacionales son las derivadas de los extremos indicados en la presente determinación.
f) Establecer plazos para edificar los solares resultantes de la actuación urbanizadora.
Se fija el plazo máximo de dos años desde que se reciban provisionalmente las obras de urbanización del ámbito.
Determinación tercera. Ficha de gestión o, si procede, directrices de evolución urbana y ocupación del territorio establecidas en el Plan General.
Es preciso reconducirse a lo ya indicado en la determinación primera.
Determinación cuarta. Criterios y objetivos urbanísticos y territoriales de las propuestas de planeamiento a formular por los concursantes con fijación de las directrices y estrategias que tendrá que observar la ordenación que propongan.
El documento de planeamiento que se presente por parte de los aspirantes a agente urbanizador deberá cumplir con los objetivos antes señalados en la determinación segunda a la que es preciso remitirse.
El documento de planeamiento será de aprobación definitiva municipal.
En todo caso se deberá tener en cuenta lo siguiente:
1. Respecto a aquella parte del sector de uso preferente residencial, la densidad máxima del sector respecto del número de viviendas no podrá superar el número máximo previsto por el artículo 224 del PGOU.
2. Respecto a aquella parte del sector de uso preferente residencial, el número máximo de plantas es de X más aprovechamiento sobre cubierta. Otro tipo de propuestas deberían estar especialmente motivadas.
3. El sector linda con el SG 18, que fue objeto de ampliación, y que tiene un contorno irregular. La solución de ordenación debe perimetrar dicha subestación con tramas viarias visualmente rectas, sin ángulos excesivos, ofreciendo soluciones de urbanización en aquellos espacios que se generen como consecuencia de esta exigencia, planteándose un tratamiento vegetal adecuado que separe visualmente a la subestación del sector a desarrollar.
4. En sintonía con la cuestión planteada el 01.03.2010, en el sentido de que:
«Que siendo económicamente caro, cabe la posibilidad de soterrar las líneas de 20 kv, la de 66 kv y la de los circuitos de 132 kv, quedando como aérea la de ocho circuitos de 132 kV, emplazando bajo la misma un bulevar. En ese enfoque, el suelo debería tener un uso terciario, comercial y de industria urbana».
La disposición adicional 5ª del PGOU actualmente vigente dispone:
"...Asimismo se exceptuará de la obligación de reposición enterrada que pueda provocar la gestión de una actuación integrada a aquellas líneas preexistentes de 132 KV o mayor tensión y que discurran por suelo urbano o urbanizable cuya calificación a nivel de zona de ordenación sea industrial o terciario, así como por aquellas franjas paralelas a la traza y contiguas a dicho suelo industrial o terciario, con una anchura no superior a 100 m, en las que no se prevea la implantación de ningún uso o aprovechamiento lucrativo privado.
La excepción de reposición en enterrada se vería ampliada a aquellas líneas de 66 KV o mayor tensión, preexistentes, y que discurrieran por los mismos apoyos que las líneas indicadas en el párrafo anterior, hasta un máximo total de 4 circuitos. En ningún caso esta previsión amparará la nueva implantación sobre apoyos preexistentes de nuevos circuitos..."
Por lo que la solución propuesta es admisible, si bien se deberá dar un tratamiento adecuado a los puntos de apoyo de la línea con orientación oeste-este, a los efectos de que la seguridad viaria no se vea mermada. Se admite asimismo la posibilidad excepcional de que el trazado discurra ocasionalmente por parcela edificable, siempre que en dicho caso se documente debidamente en el planeamiento la línea de edificación en la misma a los efectos de evitar que la servidumbre que dicha línea genere merme derechos urbanísticos definidos por aquel.
En virtud de dicho precepto, también está exenta de reposición soterrada obligatoria la línea de 132 KV de trazado norte/sur. A la vista de las experiencias de programación que este ayuntamiento ha tenido respecto de los altos costes de reposición soterrada de este tipo de líneas, actualmente circunscritas en su obligatoriedad a sectores residenciales, es preferible el encauzamiento de la inversión a la ejecución de aquellas infraestructuras que el sector realmente demanda y precisa para no provocar desequilibrios futuros cuando el ámbito esté plenamente desarrollado. Luego no se considera obligatorio y de preferencia de la programación su reposición soterrada pudiéndose encauzar el esfuerzo de la ordenación hacia la búsqueda de la conciliación de dichas infraestructuras preexistentes con el diseño urbano del sector.
5. Respecto de la parcela mínima.
Se deberá justificar debidamente en la propuesta de planeamiento en correspondencia con cada de uno de los usos y tipologías que se plantean.
6. Respecto de los coeficientes correctores.
Se deberá justificar debidamente en la propuesta de planeamiento en correspondencia con cada uno de los usos y tipologías que se plantean.
7. En el esquema de ordenación pormenorizada que se debe presentar como propuesta deberá contemplarse una solución de trazados que suponga una continuidad coherente de los ejes peatonales y viarios que con orientación este/oeste discurren por el macrosector VII, a los efectos de darle continuidad funcional hasta la estación del ferrocarril en Bajo Vías.
Determinación quinta. Descripción de los objetivos de edificación privada que han de cumplirse en el ámbito de la actuación.
No se prevé ninguno en especial.
Determinación sexta. Prescripciones técnicas que, con carácter mínimo, tendrán que respetarse en la redacción de los documentos de ordenación y gestión exigibles.
Es preciso estar a las exigencias de la cláusula 10ª de las bases generales así como de sus anexos I y II.
A las mismas, será preciso añadir las siguientes exigencias, de carácter adicional:
Toda la documentación de planeamiento contenida en los programas de actuaciones integradas, sin perjuicio de su presentación en papel, siempre deberá constar en soporte digital (en los formatos más habituales: doc; xls; dwg).
El plano de replanteo será la base de todo el material gráfico. Se hará con proyección en coordenadas UTM, con suficientes bases de replanteo georeferenciadas y grafiadas. Estas deberán quedar materializadas sobre el terreno, mediante clavos y pintura y en caso de grandes ámbitos se situarán sobre plataformas con suficiente espacio que permita su estacionamiento con el fin de comprobar la perfecta adscripción al terreno. En los documentos de planeamiento serán en dos coordenadas, independientemente de las que consten en el plano de urbanización. Afectará tanto a la zona de actuación como a la colindante, abarcando un área exterior suficiente, que comprenda como mínimo el viario de contacto en su totalidad, y con referencia a la manzanas existentes si las hubiera. Cada punto significativo constará de coordenadas para el replanteo, y el cuadro de bases y puntos de replanteo figurará necesariamente en el plano.
Todo el contenido gráfico documental deberá tener en común el perímetro georreferenciado del ámbito (o ámbitos en su caso) de la actuación del plano de replanteo. Se presentará en papel a escala máxima 1/1000.
Documentos de planeamiento.
Documentación escrita informativa y justificativa.
La parte informativa de la documentación de planeamiento contenida en los programas de actuaciones integradas, constarán de un apartado específico de la repercusión o declaración de impacto según el estudio de impacto ambiental del PGOU de Sagunto.
Cuando se trate de programas que afecten a un número significativo de parcelas, contendrá un apartado o anexo donde se analice la situación de la parcelación del sector, con una estadística de las superficies de las parcelas catastrales afectadas en el momento de la presentación del PAI, con el fin de justificar entre otros, la parcela mínima de la ordenación cuando así proceda.
Las afecciones impuestas por la legislación sectorial en el ámbito territorial vendrán en un listado donde conste cada una de ellas de forma completa y el boletín y fecha de publicación.
Documentación gráfica informativa.
Los planos informativos reglamentarios se someterán a los siguientes criterios obligatorios:
a) La situación de los terrenos en el contexto de la ordenación urbanística se referirá siempre a los planos originales de clasificación de suelo del PGOU a su escala original.
b) La estructura de la propiedad reflejará el plano original catastral. (en papel escala 1:2.000)
c) La topografía del terreno señalará las curvas de nivel metro a metro y puntos de cota (en papel escala 1:2.000). En el soporte digital constará como capa única las curvas de nivel metro a metro
d) El plano de los usos, aprovechamientos, vegetación, construcciones y edificaciones existentes reflejará las curvas de nivel del apartado anterior (en papel escala 1:2.000).
e) Las infraestructuras de todo tipo y redes generales de servicio, incluirán las torres y postes de apoyo, diámetros y arquetas, y bienes demaniales o servidumbres derivadas de su implantación (en papel escala 1:2.000).
f) La ordenación estructural del sector y de su entorno, el estado de las construcciones en las operaciones de reforma y todo aquello que incida directa o indirectamente en el planeamiento municipal vigente se vinculará sobre los planos originales del PGOU que procedan en cada caso, a su escala original.
g) Las afecciones tanto físicas como jurídicas que puedan condicionar la ordenación, tales como zonas de dominio público y sus áreas de servidumbre, grandes infraestructuras de toda índole existentes en el territorio, áreas arqueológicas y construcciones e hitos más relevantes que existan en él u otros factores análogos, se harán constar en plano aparte o si es posible en el señalado como e). En cualquier caso las afecciones físicas y jurídicas, servidumbres, etc. que condicionen la ordenación establecida se harán constar en el soporte digital georeferenciado como capa única.
h) Cuando la nueva ordenación se vincule a núcleos urbanos se deberá incluir un análisis gráfico completo de la situación actual de la zona afectada, con un antes y un después tras la ordenación propuesta.
Documentación gráfica de carácter normativo.
Los planos proponentes de nueva ordenación pormenorizada o variación de la existente se ajustarán a los siguientes criterios:
a) El plano de calificación y asignación de destinos urbanísticos a cada terreno, contendrá en la forma que se considere oportuna los parámetros característicos de cada uno de ellos: superficies, edificabilidad, número de plantas, distancias a lindes y cuantos se consideren relevantes en función de la ordenación pormenorizada propuesta (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).
b) El plano de delimitación de la red de reservas de suelo dotacional público incluirá las características más relevantes de los equipamientos previstos: superficies, edificabilidad (si se fijara), número de plantas, distancias a lindes y cuantos se consideren oportunos (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).
c) En el plano específico de la red viaria rodada y peatonal se definirá sus anchos y características geométricas, incluyendo un esquema de las secciones tipo de cada vial. Este plano prescindirá de aquellos elementos propios de proyecto de urbanización contenido en la alternativa técnica, aunque incluirá las rasantes de los encuentros así como las correspondientes al viario de contacto. incluirá también la red primaria adscrita, en su caso, así como las zonas de protección según la legislación aplicable. Este plano contendrá necesariamente las curvas de nivel. (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).
d) Las áreas sometidas o autorizadas a estudios de detalle se incluirán en el mismo plano del modelo real o virtual de implantación de los volúmenes edificables que se basará en el plano a), reproduciendo los datos de aquel, y grafiándolos sobre cada una de las parcelas patrimonializables por uso y destino. (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).
e) Plano final donde se refleje la nueva ordenación propuesta sobre el plano original del PGOU al que afecte.
f) Aquellos otros planos que se consideren necesarios para la mejor definición de la ordenación pormenorizada.
Todos los planos deberán reflejar la ordenación estructural vigente en los suelos del entorno del sector o sectores ordenados, acreditando la integración de la propuesta.
Además toda la documentación gráfica deberá ajustarse a la ordenanza municipal aprobada definitivamente por el Pleno municipal, en su sesión de 30.04.2008 (exp. 36/2007 PL) y publicada en el BOP nº 126 de 28.05.2008, como ordenanza municipal sobre alineaciones, rasantes, actas de replanteo y planos finales de obras, y de conformidad con lo establecido en los artículos 1 y 7.4 de la misma.
Determinación séptima. Admisibilidad de variantes.
Se admitirán en los aspectos expresamente indicados a lo largo de las presentes bases.
Determinación octava. Prescripciones técnicas que, con carácter mínimo, tendrán que respetarse en la redacción del proyecto de las obras de urbanización.
Como ya se ha indicado, habrá que estar a las determinaciones de la cláusula 10ª de las bases generales y a su anexo II.
A las mismas, será preciso añadir las siguientes exigencias, de carácter adicional:
- Toda instalación existente que dé nuevo servicio a la zona que se urbaniza, deberá ser revisada mediante pasada de cámara, mandril u otro sistema de comprobación, y adoptar las medidas correctoras necesarias para su correcta funcionalidad. En caso contrario se entenderá que se repone la misma con los condicionantes impuestos a la obra nueva.
- Deberán diferenciarse y desglosarse del resto (técnica y económicamente) aquellos trabajos cuya ejecución corresponde a la concesionaria de la gestión del ciclo integral del agua, Aigües de Sagunt, en base al Reglamento Regulador del Servicio (publicación BOP nº 228 de 25.09.2009).
- Los anchos de acera nunca serán inferiores a 3 m, excepción de las calles y caminos existentes limítrofes.
- En cuanto a control de calidad, es preciso añadir las siguientes cuestiones, que deberán ser llevadas a cabo por laboratorio acreditado:
· Será obligatoria el lavado y desinfección de la canalización de agua previamente a la conexión a las redes municipales y por ende a su recepción.
· Será obligatorio realizar las pruebas de estanqueidad y presión de las redes de agua a una presión de 10 atm, en tramos no mayores a 500 m.
· Será obligatorio el paso de cámara por las conducciones de saneamiento y pluviales una vez ejecutadas, comprobando su buen funcionamiento previamente a cualquier conexión que a ella se pretenda.
- Todos los registros contarán con el Certificado de producto además de las exigencias indicadas en BBGG.
- A efectos de su diseño los viales admitirán tráfico pesado.
- Para la zona residencial, el acabado para las columnas será negro oxirón en viales y verde oxirón en la totalidad de las zonas verdes.
- Se deberá cumplir con la Orden VIV/561/2010, de 1 de febrero, por la que se desarrolla el documento técnico de condiciones básicas de accesibilidad y no discriminación para el acceso y utilización de los espacios públicos urbanizados, del Ministerio de Vivienda.
- Se dotará de contenedores soterrados la zona residencial en base a los criterios definidos en el borrador de la ordenanza reguladora de ubicación de puntos de recogida de RSU, y en su redacción última, estando en revisión por la entidad mantenedora y gestora de dicho servicio, SAG, a la que deberá realizar la consulta oportuna y que deberá acreditarse.
- Se le recuerda de la obligación de realizar, previo al inicio de las obras, una prospección arqueológica que garantice la correcta salvaguarda de los posibles yacimientos que pudieran encontrarse en el ámbito de urbanización, debiendo aportar documentación acreditativa de haberlo realizado (informe, estudio,...) con las autorizaciones pertinentes.
Determinación novena. Estimación de los plazos de despliegue y ejecución del programa de actuación integrada, así como la regulación de los efectos de su incumplimiento.
a) La presentación de los textos refundidos correspondientes al planeamiento o al proyecto de urbanización deberá producirse en el plazo máximo de dos meses desde que tenga lugar la notificación al urbanizador de la aprobación definitiva que imponga modificaciones a la alternativa técnica.
b) La notificación a los interesados para el ejercicio de la opción por modalidad de retribución prevista en los artículos 166 de la Ley Urbanística Valenciana deberá practicarse en el plazo máximo de un mes desde la selección del contratista de obras.
c) El proyecto de reparcelación deberá presentarse ante el Ayuntamiento por el urbanizador en el plazo máximo de tres meses desde la finalización del plazo para la opción por modalidad de retribución previsto en los artículos 166 de la Ley Urbanística Valenciana. A tal efecto, el urbanizador deberá presentar ante la administración actuante acreditación justificativa de la práctica de las comunicaciones reguladas exigibles.
d) La presentación de los textos refundidos correspondientes al proyecto de reparcelación deberá producirse en el plazo máximo de dos meses desde que tenga lugar la notificación al urbanizador de las modificaciones a introducir en el proyecto inicialmente formulado.
e) El inicio de las obras de urbanización deberá producirse en el plazo de dos meses desde la íntegra notificación de la aprobación definitiva del proyecto de reparcelación, acreditándose mediante acta de replanteo suscrita por la dirección de las obras y, al menos por un técnico municipal. A estos efectos, el urbanizador deberá acreditar, en el acta de replanteo, el pago a los acreedores netos de la cuenta de liquidación o bien la consignación de dicha cantidad en la tesorería municipal.
f) Las obras de urbanización deberán finalizar en el plazo máximo de 36 meses desde su inicio. La finalización de las obras se acreditará mediante el correspondiente certificado final de obras expedido por el director facultativo. No obstante el Ayuntamiento se reserva la potestad de prórroga en plazos mayores si así se justificase debidamente por condicionantes de organismos supramunicipales o de compañías de servicios.
g) El viario sur externo al sector deberá finalizarse en el plazo máximo de 18 meses a contar desde la fecha en que el Ayuntamiento cuente con la plena disponibilidad civil de los terrenos, incluido el del cruce con la infraestructura ferroviaria, computándose de forma separada e independiente a los plazos de las obras de urbanización generales.
Efectos de su incumplimiento:
El retraso en el cumplimiento de cualquiera de los plazos indicados y no sólo el de la ejecución material de las obras, tendrá una penalización de un 1 por mil del presupuesto íntegro del PAI por día natural de demora.
Determinación diez. Modelo de proposición a presentar por los interesados.
Modelo de proposición
(Nombre y apellidos) ..., con DNI nº ..., domiciliado para todos los actos de este concurso en ... que interviene en nombre y representación de la entidad mercantil ..., con domicilio social en ..., CIF nº ..., teléfono ... correo electrónico ... y fax número ..., enterado del anuncio publicado en el ...; de las bases generales, publicadas en el BOP de fecha ...; y de las bases particulares de condiciones aprobado por la corporación municipal de Sagunto, en su sesión de fecha ..., y publicadas en el ..., para contratar mediante concurso público abierto el Programa de Actuación Integrada del ámbito SUNP IV del PGOU de Sagunto, de conformidad con las referidas bases.
Con la presentación de esta solicitud se aceptan por mi representada los términos de las bases generales y particulares de programación que regulan la adjudicación del presente programa, y se declara que la misma reúne todas y cada una de las condiciones exigidas para resultar adjudicataria del programa.
(Lugar, fecha y firma del proponente).
Determinación once. Documentación a presentar por cada licitador junto con la proposición.
En el sobre A, como documentación acreditativa de la personalidad y de la solvencia, la documentación indicada en la Ley 30/2007, de Contratación del Sector Público. Extremo que hay que complementar con lo establecido en la determinación 13ª de las presentes bases particulares.
En el sobre B, como alternativa técnica: además de los indicados en el artículo 126 de la LUV, en todo caso un documento de planeamiento fiel a las indicaciones de la presente bases acreditativo de todos los extremos y propuestas indicados en estas bases y que deben aportar los aspirantes a agentes urbanizadores.
En el sobre C, como proposición jurídico-económica: los indicados en el artículo 127 de la LUV y 301 y ss del ROGTU.
La documentación que será objeto de valoración será la siguiente:
A. De la alternativa técnica.
- El documento de planeamiento.
- El proyecto de urbanización.
- El documento acreditativo de la inversión en programas de restauración paisajística o de imagen urbana
- El documento acreditativo de los plazos que se proponen para el desarrollo de la actuación integrada y resto de compromisos del aspirante.
- El documento acreditativo del enunciado de los objetivos complementarios que se proponen conforme al artículo 124.2, con indicación expresa, en su caso, de los compromisos de edificación simultánea a la urbanización que esté dispuesto a asumir por encima del mínimo legal, así como si se asume o no voluntariamente el compromiso de construcción y gestión de aparcamiento subterráneo en subsuelo municipal.
B. De la proposición jurídico-económica.
a) El documento acreditativo del importe de las cargas de urbanización, expresado en euros por metro cuadrado de edificabilidad.
b) El documento acreditativo de la valoración de los terrenos a efectos de fijar el coeficiente de cambio para el pago en especie.
c) El documento acreditativo de los compromisos financieros para la ejecución de las obligaciones complementarias asumidas voluntariamente y a su costa por el urbanizador.
Determinación doce. Plazo y lugar para la presentación de las proposiciones.
El plazo de presentación de proposiciones al concurso es de cinco meses.
El inicio del cómputo de dicho plazo empezará a contar a partir del día siguiente a la fecha de la última de las publicaciones obligatorias practicadas, sea la del DOCV o sea la del DOUE.
Las proposiciones de los interesados tendrán que presentarse en cualquiera de los registros del Ayuntamiento de Sagunto, dentro del plazo indicado y en el horario de 08.00 a 14.00 horas. No será admisible ningún otro medio de presentación. Esta restricción sólo afecta a la documentación sujeta a los plazos de concurrencia competitiva y no al resto de documentos que sea preciso aportar durante la instrucción del resto del expediente, que podrá hacerse por cualquiera de los medios previstos en la Ley 30/1992, RJA-PAC.
Determinación trece. Criterios de solvencia económica y financiera, técnica y profesional exigibles a los concursantes y documentación acreditativa del cumplimiento de los mismos.
Solvencia económica y financiera.
Bastará con reunir uno de los requisitos siguientes:
A. Capital social mínimo.
El capital social mínimo será de medio millón de euros.
Este extremo se acreditará por medio de certificado expedido por el Registro Mercantil, de una antigüedad no superior a tres meses.
B. Disponibilidad de fondos propios.
Gozar de la disponibilidad de fondos propios que equivalga como mínimo a un 20% del presupuesto de ejecución de contrata del PAI al que se licita.
Si se tratase de una persona jurídica el medio de acreditación de esta solvencia será la presentación del balance, con relación al último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación, de las cuentas anuales aprobadas y debidamente inscritas en el Registro Mercantil.
Si se trata de un empresario individual y está obligado a presentar la declaración del impuesto del patrimonio, se exigirá disponer de una patrimonio equivalente a los fondos propios antes indicados, extremo que acreditaría por medio de la correspondiente liquidación referente al último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación. Si no está obligado a presentar el impuesto del patrimonio, se le exigirá que la declaración del IRPF del último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación, figure con ingresos empresariales de carácter positivo.
C. Agrupaciones de interés urbanístico.
Aquellas que se encuentren legalmente constituidas, con personalidad jurídica pública por estar debidamente registradas, se considerará que tienen solvencia financiera en todo caso.
Se acreditará tal extremo por medio del certificado acreditativo de la inscripción en el Registro de AIU.
Solvencia técnica y profesional.
A. Plantilla mínima.
Tener como personal en nómina dentro de la plantilla de la empresa en condición de fijo un mínimo de los siguientes efectivos
- Un arquitecto superior y/o técnico competente (p. ej. ICCP).
- Un arquitecto técnico.
- Un ingeniero técnico industrial o de categoría superior
- Un topógrafo.
- Un licenciado en Derecho.
Se acreditará este extremo por medio de copia compulsada de los contratos laborales correspondientes, así como del estado de alta en el momento de la presentación.
Además habrá que acompañar copia del certificado de la titulación académica de cada uno de ellos.
B. Contratos de servicios profesionales.
Cualquiera de los efectivos mínimos anteriores podrá ser sustituido por la acreditación de la suscripción de un contrato de servicios profesionales para el PAI concreto objeto de licitación con carácter previo a la presentación de la proposición, y durante la vigencia del mismo.
Se acreditará este extremo por medio de copia compulsada de los contratos de servicios profesionales correspondientes.
Además habrá que acompañar copia del certificado de la titulación académica de cada uno de ellos.
Determinación catorce. Criterios objetivos de adjudicación del programa de actuación integrada, especificados por orden decreciente de importancia, incluyendo su ponderación.
Ya que se está ante un programa cuya alternativa técnica va acompañada de un instrumento de planeamiento que únicamente contiene ordenación pormenorizada en desarrollo de la ordenación estructural establecida en el planeamiento general, la puntuación de la alternativa técnica y del instrumento de planeamiento representará el 70% de la valoración en relación con la proposición jurídico-económica, que representará un 30%.
A efectos aclaratorios se destaca que las valoraciones que se citan a continuación en cada uno de los apartados de la alternativa técnica y de la proposición jurídico-económica se atribuirán exclusivamente a aquel licitador que presente la mejor propuesta en ese apartado.
Dentro de cada una de ellas, la importancia relativa es la siguiente:
Para la alternativa técnica:
a) La calidad técnica de la ordenación propuesta. Este criterio representará un 50% de la valoración de la alternativa técnica.
b) La resolución adecuada de la integración de la actuación en su entorno.
c) La mejor estructuración de dotaciones públicas y de espacios libres.
Los criterios establecidos en los apartados b) y c) anteriores representarán en conjunto un 20% de la valoración de la alternativa técnica.
d) La calidad técnica de las soluciones propuestas para la urbanización.
Este criterio representará un 10%.
e) Inversión en programas de restauración paisajística o de imagen urbana dentro del ámbito del programa, como objetivos complementarios del mismo, de acuerdo con las directrices establecidas en los artículos 30 a 35 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. Este criterio supondrá un 10% del valor total de la alternativa técnica.
g) Plazo de ejecución del programa de actuación integrada.
h) Compromiso de edificación simultánea a la urbanización de los solares resultantes de la actuación por encima de un mínimo legalmente exigible.
i) Compromisos adicionales asumidos voluntariamente y a su cargo por el urbanizador.
j) Medios para el control de cada una de las prestaciones que constituyen el objeto del programa.
Los criterios establecidos en los apartados g), h), i) y j) anteriores representarán en conjunto un 10% de la puntuación total de la alternativa técnica.
Para la proposición jurídico-económica:
a) Menor importe respecto de referencias de cuadros de precios de práctica usual de las cargas de urbanización, expresado en euros por metro cuadrado de edificabilidad. Este criterio representará un 35% de la valoración de la proposición jurídico-económica.
b) La valoración de los terrenos a efectos de fijar el coeficiente de cambio para el pago en especie y la menor proporción de solares o aprovechamiento que deban ser puestos a disposición del urbanizador por medio de reparcelación forzosa como retribución a cuenta de terceros con los que no tenga contrato suficiente. Este criterio representará un 30% de la valoración de la proposición jurídico-económica.
c) Mayor proporción de terrenos propios o de asociados que deban quedar afectos con garantía real inscrita en el Registro de la Propiedad al cumplimiento de las obligaciones especiales de edificación derivadas de la aprobación del programa representará un 25% de la valoración de la proposición jurídico-económica.
d) Compromisos financieros para la ejecución de las obligaciones complementarias asumidas voluntariamente y a su costa por el urbanizador. Este criterio supondrá un 10% del valor total de la proposición jurídico-económica.
Determinación decimoquinta. La previsión y, en su caso, limitación de la posibilidad de formular alternativas técnicas que supongan una ampliación del ámbito territorial a programar, así como las consecuencias de la ampliación.
No se admiten.
Determinación decimosexta. El porcentaje mínimo de solares cuya edificación haya de ser simultánea a la urbanización.
La simultaneidad de obras de urbanización y edificación se regirá por lo establecido en el anexo III de las bases generales citadas.
Determinación diecisiete. Necesidad de informe del Consejo del Territorio y el Paisaje previsto en el artículo 136.4 de la Ley Urbanística Valenciana, así como de otras administraciones sectoriales.
En el presente caso no concurre la necesidad de informe del Consejo del Territorio y el Paisaje, al ser un sector inferior a 500.000 m².
No se precisa del informe de otras administraciones sectoriales.
Determinación dieciocho. Porcentaje máximo de coeficiente de canje.
Se deberá motivar por el proponente, contrastando el presupuesto del PAI que se proponga y el precio del suelo, siguiendo los criterios de valoración de la ley estatal del suelo. Los ajustes de precio que se fijen en el acuerdo de adjudicación determinarán los ajustes correspondientes en el coeficiente de canje.
Determinación diecinueve. Prerrogativas que ostenta la administración.
Habrá que estar a lo dispuesto en la cláusula 3ª de las bases generales por las que se rige el presente PAI.
Determinación veinte. Competencia del orden jurisdiccional contencioso-administrativo para conocer de las cuestiones que puedan suscitarse en la preparación, resolución y ejecución del contrato entre la administración y el urbanizador.
El orden jurisdiccional contencioso-administrativo será el competente para conocer de las cuestiones que puedan suscitarse en la preparación, resolución y ejecución del contrato entre la administración y el urbanizador.
Determinación veintiuna. Adjudicación conexa o condicionada, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 139.1 de la Ley Urbanística Valenciana y el Reglamento, así como existencia o inexistencia de canon de urbanización.
En la determinación segunda se ha señalado que el presente ámbito es una actuación que es conexa respecto a la siguiente infraestructura
- Infraestructura común del suministro del agua: sobre su alcance consultar el PAI MSC III, Fusión.
Ello conlleva que en los términos literales del artículo 139 de la LUV, el agente urbanizador en el presente caso asuma expresamente que en relación con dichas infraestructuras que deben ejecutar los agentes urbanizadores de las mismas, se subordina a la siguiente previsión.
"1. Los programas pueden aprobarse condicionados a la efectiva realización de determinaciones propias de otras actuaciones previa o simultáneamente programadas, siempre que esté suficientemente garantizado el cumplimiento de aquellas condiciones conexas y se prevea una adecuada coordinación entre las respectivas actuaciones. Tales circunstancias tendrán que especificarse con claridad en las bases particulares reguladoras del programa.
2. La adjudicación así condicionada impondrá las obligaciones económicas precisas para compensar a los afectados por la Actuación más costosa con cargo a los de otras que se beneficien de aquella por concentrarse en la misma obras o sobrecostes de común utilidad.
3. El incumplimiento por el urbanizador principal de las condiciones que afecten al desarrollo de otra actuación conexa podrá dar lugar a la suspensión de ambos programas. El adjudicatario de un programa condicionado deberá comprometerse a asumir a su riesgo y ventura esa eventualidad, aunque podrá hacer reserva del derecho a subrogarse, llegado el caso, en el puesto del urbanizador principal, con los requisitos establecidos en esta ley respecto de la cesión de la adjudicación."
Determinación veintidós. La previsión de un precio cierto de licitación, que tendrá carácter de máximo y que servirá de base para el cálculo de la garantía provisional.
De conformidad con lo establecido en la base 9ª de las BBGG, se establece el importe de la garantía provisional en una cantidad de 300.000 euros.
Respecto a las obras de urbanización que debe ejecutarse bajo la responsabilidad del agente urbanizador del ámbito
Considerando que en las bases generales por las que se rige el presente PAI se fijó el siguiente criterio para definir el importe del PEM:
Para la urbanización interior: un coste promedio máximo por m² de vial y por m² de zona verde.
En el caso que nos ocupa, por comparativa con actuaciones similares y actualizaciones del IPC, y atendiendo a la no concreción de la ordenación hasta la aprobación de su planeamiento, se fija un coste promedio tanto para m² vial como m² de zona verde de 85 €/m².
En aquellas superficies ya urbanizadas, en las que la intervención consista en su remodelación (p. ej. Ronda Oeste) el precio unitario será de 60 €/m², atendiendo a la realización de nuevo tratamiento superficial y a la nueva dotación o modificación de instalaciones existentes. Aquellos ámbitos en los que se acredite la necesaria demolición de la práctica totalidad de las obras (incluyendo paquete de firmes) y su nueva ejecución se estimarán como obra nueva a todos los efectos.
Para las conexiones exteriores: se fijarán precios máximos de carácter individual por cada uno de los elementos identificados por las bases particulares. Este pronunciamiento estimativo se hará en todo caso para aquellas infraestructuras de conexión exterior que vayan a ser de titularidad municipal.
En nuestro caso, atendiendo a que el precio por m² estimado incluye las necesidades de contenedores enterrados de recogida RSU, demoliciones de edificaciones existentes, reposición de servicios (incluso acequias) y adecuación de ámbitos adyacentes, únicamente se consideran conexiones exteriores (no incluidas en el precio unitario) las relativas a cánones por conexión/obtención de servicios, como p. ej. el canon para obtención de abastecimiento de agua potable o el canon de vertido de saneamiento en su caso.
El coste de la Ronda de Circunvalación Sur, se estimará en base a los precios de urbanización interior, es decir, a razón de 85 €/m², excluyéndose en dicho importe la obra civil de paso bajo las vías ferroviarias cuya ejecución se estima, y así se ha solicitado por el Pleno de la corporación, por parte del Ministerio de Fomento, dentro de las obras de ejecución de la línea de alta velocidad Valencia-Castellón.
A su vez se indicaba en las bases generales que si las infraestructuras fuesen de titularidad distinta y no se hubiese podido determinar el precio de partida por parte de los servicios técnicos municipales, se excluiría expresamente del precio máximo fijado por este ayuntamiento como precio de partida de la licitación a la baja. Dentro de este concepto se consideran como obra extraordinaria, conexiones exteriores, las de intervención (soterramiento de líneas eléctricas aéreas, reposición de líneas enterradas existentes ...) en líneas eléctricas de más de 20 KV, debiendo aportarse su estimación económica así como el convenio técnico en el que se recojan la totalidad de condicionantes de la compañía titular a dicha reposición.
Igualmente quedarán fuera de este límite económico aquellas mejoras en infraestructuras que siendo necesarias o convenientes no hayan sido previstas en las bases particulares y propongan los aspirantes, ni las obras conexas que definitivamente debiera ejecutar el ámbito, por no haber prosperado las iniciativas encargadas de su concreción, las que se valorarán atendiendo al precio de licitación, ya sea por coeficiente ?/m², por aplicación de partidas o extrapolación de éstas.
Así mismo se fijó el siguiente criterio para definir el importe del PEC se estableció que nunca podrá superar el 19% del PEM.
Por otra parte se señalaba que no se admitirá el cobro con cargo a la propiedad por parte del agente urbanizador de honorarios profesionales técnicos en importes superiores a los establecidos como indicativos en las tarifas de los correspondientes colegios profesionales. El aspirante a agente urbanizador deberá justificar expresamente este extremo en sus proposiciones jurídico económicas.
Para el presente ámbito se considera que los técnicos necesarios, a los meros efectos de determinar los honorarios máximos y con independencia de la titulación de los técnicos que intervengan para la redacción de los diferentes documentos (en todo caso habilitados), consisten en 1 topógrafo, 1 arquitecto, 1 arqueólogo y 1 ingeniero técnico industrial. Se excluyen los honorarios para el soterramiento de líneas, que se determinarán por parte de las compañías, y que se incluirá dentro del importe de dicha obra y no como un honorario independiente.
También se estableció en las bases generales que como gastos generales un porcentaje máximo del 5% de la suma del PEC y de los honorarios profesionales técnicos. Con dicho porcentaje se entienden cubiertos los honorarios jurídicos, gastos de publicaciones, de notificaciones, actuaciones en notaría, Registro de la Propiedad, gastos financieros, etc. En el caso de que como consecuencia de la aplicación del anterior porcentaje resultase un importe inferior a 60.000 euros, en todo caso se considerará como importe a cobrar la cantidad citada de 60.000 euros.
Respecto del canon del agua, ya antes se ha señalado que el citado ámbito está involucrado en el canon de urbanización de la obra correspondiente la traída conjunta de agua potable a varios sectores, objeto de la correspondiente ordenanza ha sido objeto de aprobación provisional por medio de acuerdo de enero de 2010, en los siguientes términos:

Forma de gestión de su cobro.
Se trata de infraestructura en la que va a participar económicamente el ámbito, en proporción a su aprovechamiento, pero cuya ejecución material no va a corresponder al agente urbanizador que se seleccione salvo las de simple conexión, sino solamente la gestión de los cobros correspondientes, para proceder a su abono a favor de los agentes urbanizadores de los ámbitos correspondientes.
En ese sentido, ante certificación aprobada por el Ayuntamiento en relación con dichas infraestructuras comunes, procederá la exigencia de las correspondientes cantidades al agente urbanizador del presente programa.
El mismo contará con un período de un mes desde la recepción de la correspondiente notificación para proceder a su abono. El desembolso de estas cantidades y su acreditación documental legitimará a establecer su inclusión en la siguiente certificación de obras para proceder a su cobro con cargo a los propietarios del ámbito.
Determinación veintitrés. La puntuación mínima que deberán superar las alternativas técnicas para poder ser valoradas las proposiciones jurídico-económicas que las desarrollen.
Las bases generales establecen al respecto que sólo se procederá a la apertura de la proposición jurídico económica de aquellos aspirantes que hayan conseguido como mínimo el 30% de los puntos posibles de la alternativa técnica.
Determinación veinticuatro. La determinación de la cuantía y forma de la garantía definitiva a prestar por el urbanizador.
Habrá que estar a lo dispuesto en la base 13ª de las bases generales del presente PAI.
Determinación veinticinco. Causas específicas de resolución adicionales a las previstas en la Ley Urbanística Valenciana, en este Reglamento y en la legislación reguladora de los contratos de las administraciones públicas.
No se considera necesaria la fijación de ninguna con carácter adicional.
Determinación veintiséis. El alcance y límite de las posibles prórrogas para el desarrollo y ejecución del programa.
El Ayuntamiento se reserva el valorar cada caso concreto para decidir si es procedente o no la prórroga en función de las circunstancias que concurran.
Determinación veintisiete. Relación de titulares catastrales.
En las bases generales se establece que con pleno respeto a la confidencialidad de datos de carácter personal y a la normativa específica que rige los datos catastrales, se deberá incorporar necesariamente una relación de titulares catastrales que tengan que ser citados durante el período de información pública, así como sus domicilios.
Dicha relación no será de libre acceso en el expediente sino que sólo será facilitada a aquellos interesados que acrediten que han depositado en la notaría la documentación a la que se refiere el artículo 134 de la LUV, a los efectos de practicar la notificación de los mismos en el contexto de la preceptiva información pública.
Figura en el expediente dicha relación, facilitada por el Departamento de Rentas, con acceso restringido a los sujetos indicados en el párrafo anterior".
Considerando el informe emitido por el secretario, en fecha 24 de mayo de 2010, sobre los informes y mayoría exigible en la adopción del presente acuerdo.
Sometido el asunto a votación resulta:
Total concejales: 25. Concejales asistentes: 24; concejales ausentes: 1, Sra. Peris. Votos a favor: 24. Señores: alcalde, Muniesa, Vayá, Serrano, Martí, Murciano, Bono, Peláez, Fernández Chirivella, González, Paz, Sánchez, Cano, Olmos, Calero, José Luis Chover, Hernández, Campayo, Miguel Chover, Fernández Carrasco, García Muñoz, López-Egea, Aguilar y García Benítez; por lo que, de conformidad con el dictamen de la Comisión Informativa de Política Territorial y Sostenibilidad, el Pleno del Ayuntamiento, por unanimidad, acuerda:
Primero. La aprobación de las presentes bases particulares de programación del ámbito denominado SUNP IV del PGOU de Sagunto.
Segundo. La iniciación del procedimiento de programación de dicho ámbito, en los términos del artículo 132 y ss de la LUV.
Este acto, de conformidad con lo establecido en el artículo 109 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, pone fin a la vía administrativa.
Contra el mismo podrá usted interponer, con carácter potestativo, recurso de reposición o impugnarlo directamente ante la jurisdicción contencioso-administrativa.
En el supuesto de que usted opte por la interposición del recurso de reposición, lo hará ante el órgano municipal que dictó el acto y en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente a aquel en que tenga lugar la notificación del mismo, debiendo tener en cuenta que su interposición impedirá, hasta su resolución expresa o desestimación presunta, la utilización de la vía contencioso-administrativa.
El recurso deberá resolverse y notificarse en el plazo de un mes, entendiéndose desestimado, y quedando expedita la vía contencioso-administrativa en caso contrario.
En el supuesto de que decida interponer recurso contencioso-administrativo directamente, lo hará, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 10, 14 y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, Reguladora de la Jurisdicción Contencioso-Administrativa, ante la Sala de lo Contencioso Administrativo correspondiente del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana, con sede en el Palacio de Justicia de la ciudad de Valencia, en el plazo de dos meses contados desde el siguiente a aquel en que tenga lugar la presente publicación.
Todo ello sin perjuicio de que pueda ejercitar cualquier otra acción o recurso que estime conveniente en defensa de sus derechos.
Lo que se publica a los efectos oportunos y a reserva de lo que resulte de la aprobación del acta correspondiente.
Sagunto, 27 de mayo de 2010.- El alcalde: Alfredo Castelló Sáez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML