Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7928, del 30-11-2016 (2016/9524)

DECRET 168/2016, d'11 de novembre, del Consell, pel qual es declara bé d'interés cultural, amb la categoria de parc cultural, a favor del Parc Cultural de la Valltorta-Gassulla, situat als termes municipals d'Ares del Maestrat, Morella, Catí, Tírig, les Coves de Vinromà, Albocàsser, Vilar de Canes i Benassal (Castelló)
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2016/11/11/168/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7928

Data del DOGV
:   30-11-2016

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2016/9524

CVE


Data del document
:   11-11-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Catí](javascript:void(0))
    * [Tírig](javascript:void(0))
    * [Vilar de Canes](javascript:void(0))
    * [Albocàsser](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [Ares del Maestrat](javascript:void(0))
    * [Benassal](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 168/2016, d'11 de novembre, del Consell, pel qual es declara bé d'interés cultural, amb la categoria de parc cultural, a favor del Parc Cultural de la Valltorta-Gassulla, situat als termes municipals d'Ares del Maestrat, Morella, Catí, Tírig, les Coves de Vinromà, Albocàsser, Vilar de Canes i Benassal (Castelló) [2016/9524]  
L'article 49.1.5 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana estableix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de «patrimoni històric, artístic, monumental, arquitectònic arqueològic i científic, sense perjudici del que disposa el número 28 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució Espanyola». L'article 26.2 de Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, disposa que la declaració d'un bé d'interés cultural es farà mitjançant decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura, tot això sense perjudici de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, reserva a l'Administració general de l'Estat.  
Mitjançant la Resolució de data 25 de febrer de 2015, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport (DOCV 7486, 16.03.2015), es va acordar incoar l'expedient per a la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de parc cultural, a favor del Parc Cultural de la Valltorta-Gassulla, situat als termes municipals d'Ares del Maestrat, Morella, Catí, Tírig, les Coves de Vinromà, Albocàsser, Vilar de Canes i Benassal (Castelló), delimitant-lo de manera literal i gràfica; relacionant i descrivint els elements i espais que constitueixen els seus referents identitaris, tant els declarats per si mateixos béns d'interés cultural com els que s'assenyalen com a béns de rellevància local en aquest decret; establint les normes de protecció tant del parc cultural en general com dels béns d'interés cultural que hi radiquen i els seus entorns, i sotmetent l'expedient incoat al tràmit d'informació pública.  
  
  
S'han complit tots els tràmits legalment preceptius d'acord amb les disposicions vigents.  
En l'expedient consta l'informe favorable a la declaració de bé d'interés cultural del Consell Valencià de Cultura i de la Universitat Jaume I de Castelló de la Plana, que han prestat la seua conformitat a la proposta declarativa que se'ls ha elevat, de conformitat amb el que estableix l'article 27.5 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Així mateix, les conselleries afectades han emés els informes exigits per l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, en què s'han formulat suggeriments i observacions en aquest tràmit a la proposta declarativa que se'ls havia elevat, els quals han rebut una resposta raonada.  
Per acord de 21 d'octubre de 2016, del Consell (DOGV 25.10.2016) es va ampliar el termini legalment establert de vint mesos per a resoldre la declaració, termini que finalitzava el 25 d'octubre de 2016, en deu mesos addicionals, que es comptarien des d'aquesta última data, en què es prosseguiran les actuacions fins a culminar, si és el cas, el procés declaratiu.  
En virtut del que s'ha exposat i d'acord amb el que estableix la normativa esmentada, a proposta de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, d'acord amb l'article 28.c de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, i amb la deliberació prèvia del Consell en la reunió de l'11 de novembre de 2016,  
  
  
DECRETE  
  
Article l. Objecte  
Aquest decret té com a objecte declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de parc cultural, el Parc Cultural de la Valltorta-Gassulla, situat als termes municipals d'Ares del Maestrat, Morella, Catí, Tírig, les Coves de Vinromà, Albocàsser, Vilar de Canes i Benassal (Castelló).  
  
Article 2. Àmbit d'aplicació  
1. L'àmbit d'aplicació d'aquesta normativa el constitueix l'espai inclòs per la línia delimitadora del Parc Cultural Valltorta-Gassulla, de què s'acompanya a aquest decret.  
2. Aquest àmbit està dividit en dues àrees diferenciades: les àrees que corresponen als béns que singularment gaudeixen de la consideració de béns d'interés cultural, així com els seus entorns de protecció, que es denominaran àrees d'entorn; i la resta del parc cultural on aquests es localitzen, que rebran la denominació d'àrea del parc.  
  
Article 3. Obligatorietat de redactar el pla especial de protecció  
1. Aquesta normativa de protecció regirà transitòriament fins que es proveïsca el preceptiu pla especial de protecció o document assimilable, i aquest obtinga validació patrimonial, d'acord amb el que s'estableix en els articles 34.2 i 39.4 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
2. La conselleria competent en matèria de cultura procedirà en el termini d'un any a la redacció del Pla Especial del Parc Cultural Valltorta-Gassulla. En aquest document podrà preveure's l'assignació de competències als òrgans de gestió del parc.  
  
Article 4. Òrgans competents  
1. Fins a l'aprovació de l'esmentat pla especial de protecció, correspon a la direcció territorial de la conselleria competent en matèria de cultura autoritzar les intervencions en l'àrea del parc.  
En aquest àmbit, els ajuntaments, mitjançant d'un informe tècnic municipal, podran derivar la no-necessitat d'autorització prèvia en actuacions que se situen fora del present marc normatiu per falta de transcendència patrimonial, com seria el cas de les obres i instal·lacions que, sense afectar la seua percepció exterior, vagen dirigides a la correcta conservació, bon ús i habitabilitat interior d'elements que no estiguen expressament protegits pel present decret.  
En aquests immobles també quedarien exceptuades les actuacions en la seua envoltant exterior que es limiten a la conservació, reposició i manteniment d'elements preexistents de caràcter propi, que no resulten incompatibles amb el que es disposa en aquesta normativa. En aquestes actuacions, els ajuntaments comunicaran a la direcció territorial de la conselleria competent en matèria de cultura, en el termini de 10 dies, la concessió de llicència o aprovació municipal, adjuntant-hi com a mínim l'informe tècnic que es menciona en el paràgraf anterior, un pla d'ubicació, i el suport fotogràfic en què s'acredita la situació de partida, i la mencionada falta de transcendència patrimonial.  
2. Correspon a la direcció general competent en matèria de patrimoni l'autorització de les actuacions arqueològiques que es realitzen en l'àmbit del parc cultural, i totes les intervencions que es duguen a terme respecte als béns d'interés cultural i a les àrees d'entorn.  
  
3. Totes les intervencions requeriran, per a la seua autorització patrimonial, la definició precisa del seu abast, amb la documentació tècnica que per la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua transcendència patrimonial.  
  
Article 5. Règim del sòl del parc cultural  
1. Fins que no s'aprove el pla especial de protecció, la totalitat del sòl de les àrees d'entorn del parc cultural que, a hores d'ara, figura com a sòl no urbanitzable en el planejament dels diversos municipis, es considerarà sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
  
2. Si es dóna el cas que se superposen diversos tipus de sòl no urbanitzable, prevaldran les condicions més restrictives.  
3. El pla especial podrà preveure excepcionalment la implantació de sòl industrial dins de l'àmbit del parc. En qualsevol cas, mai podrà implantar-se dins de l'entorn del bé d'interès cultural, s'haurà d'ajustar al criteri de menor impacte visual i acústic, i el seu desenvolupament requerirà l'informe previ i vinculant de la conselleria competent en matèria de cultura.  
  
Article 6. Usos permesos en l'àrea del parc  
1. En l'interior del parc cultural es permetran els usos tradicionals del sòl, i les formes econòmiques tradicionals d'explotació econòmica agrícola, forestal, ramadera, així com les activitats artesanals i aquelles activitats industrials relacionades amb el sectors agropecuari i alimentari.  
2. Es permetran també els usos terciaris relacionats amb l'hostaleria i allotjaments rurals, sempre que s'adeqüen a la resta de normes específiques de protecció, desenvolupades en aquest decret, i a la resta de la normativa sectorial. Així mateix, es permetran els edificis i instal·lacions d'utilitat pública i interès social, sempre que, per la seua naturalesa, siga necessari instal·lar-los en el medi rural.  
3. Les activitats lúdiques i recreatives que suposen un contacte respectuós amb la naturalesa i el medi ambient també són compatibles amb el parc. El pla especial regularà l'ús de vehicles de dues rodes per les sendes del parc cultural.  
4. Es permet també la caça, d'acord amb el que es disposa en la normativa sectorial, i sempre que no implique una excessiva pressió cinegètica sobre les espècies del parc cultural, o afecte els béns protegits. En cap cas es podran disparar armes de foc contra els abrics.  
  
5. Les instal·lacions fotovoltaiques i els aerogeneradors per a l'ús familiar, turisme rural, o en explotacions agropecuàries.  
6. Sense perjudici de la tramitació mediambiental que pertoque, es permetrà l'obertura de vials i la millora dels ja existents per a facilitar l'accés als masos, granges i resta d'infraestructures esmentades en els punts 1, 2 i 3 d'aquest article.  
7. Les investigacions científiques relacionades amb el patrimoni cultural i natural del parc.  
8. Les instal·lacions fotovoltaiques no superaran les 5 hectàrees de superfície.  
  
Article 7. Activitats i usos no permesos en l'àrea del parc  
1. No podran construir-se parcs eòlics, línies elèctriques d'alta o molt alta tensió, ni noves carreteres en l'àmbit del parc cultural.  
2. No es permeten les explotacions mineres, a excepció d'aquelles a cel obert que ja estan consolidades i que només afecten el llit de la rambla Carbonera. Tampoc estan permesos els abocadors, moviments de terra ni les excavacions amb incidència paisatgística. S'exceptuen d'aquesta norma els desmunts i terraplenaments que calga dur a terme per al manteniment dels vials públics i privats que ja existeixen, que en tot cas requeriran un informe previ vinculant de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural.  
No es considera moviment de terres amb incidència paisatgística la rompuda de camps, la construcció de basses o qualsevol altre tipus d'activitat agropecuària, sempre que compten amb les autoritzacions sectorials pertinents.  
3. No es permetrà l'emmagatzematge a l'aire lliure, ni l'abocament de residus en sòl no urbanitzable, llevat del que es derive de les activitats agrícoles i ramaderes, que estaran subjectes al que determine la legislació sectorial competent.  
Així mateix, s'evitarà la col·locació i el manteniment d'anuncis, cartells i tanques publicitàries, excepte els que tinguen caràcter institucional o indicatiu, i els que disposen de l'expressa autorització demanial, i no generen impacte paisatgístic. El pla especial establirà les característiques a què hauran d'ajustar-se.  
4. L'accés amb vehicles de motor per zones o vials que en l'actualitat no estiguen pavimentats queda restringit únicament als usos agrícoles, ramaders, forestals, manteniment i serveis, investigació o guarderia del parc. Si és imprescindible l'ús d'aquests vials per a altres usos, s'haurà d'obtindre l'autorització de la direcció territorial de la conselleria competent en matèria de cultura.  
5. Aquelles activitats i usos no prohibits expressament, però que tampoc figuren com a permesos en l'article 6, requeriran expressament d'informe favorable i vinculant de la conselleria competent en matèria de cultura. Amb caràcter general, no són acceptables aquelles activitats i usos que lesionen els valors culturals del parc, dificulten la seua contemplació o impacten agressivament en l'entorn i el paisatge cultural.  
  
  
Article 8. Activitat agropecuària en l'àrea del parc  
1. En els espais d'ús agrícola s'haurà de mantindre el conjunt de parcel·les existent amb els seus elements annexos, com ara camins, bancals, corrals per al bestiar i altres béns etnològics i de l'arquitectura de pedra seca. Si la seua substitució resulta inevitable, haurà de documentar-se abans, d'acord amb el protocol que es desenvoluparà en el futur pla especial.  
2. Es permetran i fomentaran els usos agropecuaris tradicionals, incloent-hi el regadiu en hortes xicotetes, o quan no impliquen un impacte visual important. El regadiu de cítrics queda expressament prohibit.  
  
Article 9. Sobre l'activitat forestal en l'àrea del parc  
1. La tala d'arbres haurà de comptar amb l'autorització expressa de l'òrgan competent en matèria de medi ambient. Les repoblacions forestals hauran de fer-se amb espècies autòctones, pròpies dels espais que es protegeixen.  
2. Fins que no s'aprove el pla especial, les activitats de rompuda del sòl per a repoblacions forestals hauran de comptar amb l'autorització de la direcció territorial de la conselleria competent en matèria de cultura.  
  
  
Article 10. Construccions en l'àrea del parc. Normes generals  
1. Les construccions hauran d'adaptar-se a l'ambient en què s'ubiquen i harmonitzar amb el paisatge i amb el seu entorn rural. Amb aquest fi, s'ajustaran al concepte d'arquitectura tradicional. Quan aquestes s'emplacen als voltants de béns immobles de caràcter històric, arqueològic, típic o tradicional, hauran d'harmonitzar amb aquests béns. En instal·lacions agropecuàries es podran utilitzar tècniques i materials constructius prefabricats, els quals hauran de respectar la integració paisatgística de l'entorn, d'acord amb l'estètica actual pròpia del territori.  
2. Sense perjudici del que s'expressa en el punt anterior, la situació, dimensions dels edificis, murs, tancaments, instal·lacions, dipòsits o plantacions vegetals no podran trencar l'harmonia del paisatge rural o urbà, ni desfigurar la seua contemplació. Les activitats que es desenvolupen en aquestes àrees hauran de ser compatibles amb els valors protegits i amb el manteniment i sostenibilitat del medi rural.  
3. Es fomentarà la rehabilitació enfront de la nova construcció d'edificis.  
  
Article 11. Restauració i rehabilitació de béns etnològics inventariats en l'àrea del parc  
1. Els béns etnològics inventariats i, amb caràcter general, totes aquelles construccions amb més de cent anys d'antiguitat, formen part de l'estructura històrica i tradicional del parc. Per a preservar aquesta riquesa, es permetrà intervindre sobre aquests béns a fi de recuperar-los per a l'ús residencial, agropecuari, terciari, d'equipament o relacionat amb qualsevol activitat sostenible, que els reutilitze i els pose en valor. El derrocament total o parcial d'aquests béns tindrà caràcter excepcional, i haurà de ser justificat de manera detallada, i autoritzat per la direcció territorial de la conselleria competent en matèria de cultura, amb un informe previ favorable del tècnic municipal.  
2. La implantació i els diferents usos permesos, tant si requereixen declaració d'interès comunitari com si no, no estan subjectes a limitacions de parcel·la mínima, distàncies mínimes a sòls urbans o urbanitzables. Es podran implantar els diversos usos sense restriccions en aquest sentit, per a qualsevol parcel·la existent, siga quina siga la seua dimensió o ubicació respecte als sòls urbans o urbanitzables.  
3. Es permetrà l'ampliació de la construcció o de l'assentament protegit preexistent, sempre que les obres de reforma o ampliació no superen el 20 per cent de la seua superfície en planta. La consolidació, i si és el cas, edificació, haurà de mantindre la parcel·lació tradicional pròpia de l'assentament originari, respectant els elements etnològics i l'arbratge existent.  
4. Les obres no podran augmentar el nombre total de plantes de l'habitatge original protegit, i només es permetrà augmentar l'altura dels forjats amb vista a la millora de l'habitabilitat. La volumetria de l'habitatge es mantindrà des del punt de vista de la seua percepció arquitectònica, i es podran permetre variacions que no deformen l'estètica de la composició original de l'edifici, però que puguen permetre nous volums integrats en la composició.  
5. La tipologia dels edificis s'integrarà en l'ambient tradicional de la construcció o assentament, de manera que s'hauran d'utilitzar, reproduir o imitar, en la mesura que siga possible, els mètodes constructius originals, els materials, la composició de buits i la grandària, la seua disposició en els murs i la relació buit - massissos originals.  
6. La tipologia de les infraestructures i serveis associats a les construccions o assentaments seran compatibles amb el seu caràcter rústic, i estarà totalment prohibit fer obres que propicien un desenvolupament urbà o urbanitzable convencional.  
7. Es permetran les obres de consolidació i millora dels camins, sempre que es mantinga el seu caràcter rural. La il·luminació serà la imprescindible per a garantir una correcta integració, evitant qualsevol tipus de contaminació lumínica de l'àmbit.  
8. Les instal·lacions dels serveis d'aigua potable, llum elèctrica i altres hauran d'integrar-se i evitar, en la mesura de les possibilitats, impactes visuals, adequant-se a l'entorn rural en què es troben. La xarxa de llum elèctrica no necessàriament haurà d'estar soterrada. La xarxa del clavegueram es realitzarà per mitjà de sistemes que asseguren que no es produiran abocaments contaminants al subsòl.  
9. Els propietaris hauran de fer-se càrrec de la gestió dels residus generats, i és obligació d'aquells el transport als llocs d'arreplega que tinga assignats l'ajuntament dins del terme municipal.  
  
10. Haurà de garantir-se el tractament correcte dels abocaments d'aigües residuals, connexió a la xarxa d'abastiment i autogestió de qualsevol tipus de residu que es puga produir. La llicència estarà condicionada a la garantia i justificació que es produeix un tractament correcte de tots els residus generats.  
  
Article 12. Construcció de nous habitatges en l'àrea del parc  
El pla especial establirà les característiques tipològiques, constructives i urbanístiques a les quals hauran d'ajustar-se els habitatges que es construïsquen a l'interior del parc en sòl no urbanitzable. Amb caràcter transitori, fins que no s'aprove l'esmentat pla especial, els nous habitatges tindran una altura màxima de 8 metres, que corresponen a baix més dues plantes. La separació mínima respecte a camins i fites serà de 10 metres, les noves construccions hauran de garantir la depuració dels abocaments, i utilitzar tècniques i materials tradicionals que harmonitzen amb l'entorn, tal com estableix l'article 10.  
  
Article 13. Granges i edificis dedicats a la ramaderia en l'àrea del parc  
1. Les instal·lacions d'ús ramader intensiu hauran de mantindre una distància respecte als edificis declarats bé de rellevància local a què es refereix l'article 11, de manera que s'assegure la seua harmonització amb la construcció protegida. Podran ser annexes si es rehabiliten les antigues construccions ramaderes per a aquest ús.  
2. Les explotacions ramaderes situades en antics habitatges tradicionals hauran de guardar les mateixes condicions d'estètica exterior i volumetria que aquestes. Els afegits impropis respecte a l'arquitectura tradicional de la comarca hauran d'adequar-se als criteris d'estètica establits en aquestes normes, i a l'ús de tècniques i materials tradicionals.  
  
3. Les explotacions ramaderes de nova construcció hauran d'adequar-se a criteris estètics compatibles amb els valors que es pretenen preservar amb aquesta normativa, i en tot cas, minimitzar l'impacte paisatgístic, d'acord amb el que es disposa en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.  
  
Article 14. Règim de les àrees de l'entorn  
Tots els béns d'interès cultural inclosos dins del parc i que tinguen entorn declarat i normativa específica, els mantindran en els termes en què van ser aprovats. En cas de conflicte, prevaldrà la normativa més proteccionista. En el cas de béns d'interès cultural de caràcter urbà, caldrà ajustar-se al que es dispose en la seua declaració.  
  
  
Article 15. Usos i actuacions permeses en les àrees de l'entorn  
1. Es permetran les tasques agrícoles tradicionals i la ramaderia, sempre que no afecten la integritat, conservació i difusió de les coves i abrics amb art rupestre. També es permetrà el tancament de les parcel·les emprant elements naturals i tradicionals, i sempre que no es provoque un impacte visual directe sobre el bé d'interés cultural.  
2. Es permet la neteja controlada de la mala herba i la poda de l'arbratge per a garantir la salut del bosc i evitar incendis. Aquestes actuacions es podran dur a terme d'acord amb el que es disposa en la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
3. Es permeten les obres de tancament de coves i abrics, així com la millora dels accessos, i aquelles actuacions imprescindibles per a garantir la seguretat de les persones. Aquestes intervencions es regiran pel criteri del menor impacte visual, i es duran a terme sense emprar tècniques agressives amb l'entorn.  
4. La conservació i restauració de les construccions i béns etnològics existents, d'acord amb el que es disposa en l'article 11, amb l'informe previ favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
  
5. L'estudi, valoració, conservació i difusió de les coves i abrics amb art rupestre, o les accions semblants que es pogueren desenvolupar en béns d'interès cultural de qualsevol altra naturalesa.  
  
Article 16. Usos i actuacions no permesos en les àrees de l'entorn  
1. Dins de l'entorn de protecció de les coves, abrics i altres llocs amb art rupestre, així com dins de l'entorn d'altres tipus de béns d'interès cultural, no es podran col·locar tancaments ni rètols publicitaris, excepte els que siguen necessaris per a protegir el bé o senyalitzar-lo. S'exclouen d'aquesta norma les tanques ramaderes i la senyalització de vials que pogueren travessar l'àrea de protecció, sempre que no impliquen un impacte visual important o minusvaluen greument els valors del bé.  
2. Per a preservar la integritat del paisatge històric de les zones arqueològiques, no s'autoritzarà cap edifici de nova planta. Està expressament prohibit l'increment de l'edificabilitat, a excepció de les construccions preexistents, que podran adaptar-se a la normativa actual.  
  
3. No són admissibles els moviments del sòl amb incidència paisatgística, incloent-hi els que s'exceptuen en l'article 6.  
4. Es prohibeix l'accés de vehicles de dues rodes per les sendes incloses dins de l'entorn dels béns culturals, excepte per a tasques de vigilància.  
5. Es prohibeix la pràctica de l'escalada i, amb caràcter general, qualsevol tipus d'activitat que puga afectar la integritat i els valors dels béns d'interès cultural.  
6. Les explotacions ramaderes existents, construïdes amb criteris estètics antagònics amb els de la present normativa, podran continuar amb la seua activitat econòmica, però hauran de prendre mesures per a minimitzar l'impacte visual que provoquen, per mitjà de l'ús de pantalles vegetals o camuflatge cromàtic. No s'admetrà l'obertura de noves instal·lacions ramaderes de tipus intensiu, però si la seua ampliació, sempre que no impliquen un impacte visual important o minusvaluen greument els valors del bé.  
  
Article 17. Normativa de protecció arqueològica  
1. Tots els jaciments arqueològics inclosos dins del parc cultural, l'inventari dels quals va adjunt, es regiran pel que disposa el títol tercer de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
2. Per a la realització d'intervencions arqueològiques en els jaciments declarats bé d'interés cultural, es requerirà la presentació d'un pla director que contindrà: descripció detallada dels objectius del pla, fases d'execució i duració de la intervenció, així com una proposta motivada de l'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que disposa l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
3. El pla director haurà de ser aprovat per l'òrgan competent en matèria de cultura.  
4. El pla director no serà necessari per a les següents intervencions arqueològiques:  
a) Les que es manifesten com d'urgent realització, tant per motius de conservació com per altres motius, sempre que així es justifique, i el caràcter d'urgència siga corroborat per l'òrgan competent en matèria de cultura.  
b) La documentació gràfica que no implique tècniques analítiques de les manifestacions rupestres.  
  
Article 18. Actuacions il·legals  
La contravenció del que contempla la present normativa determinarà la il·legalitat de l'actuació, amb la consegüent restitució dels valors afectats, si és el cas, i la responsabilitat dels seus causants en els termes establerts en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià i, si és el cas, en la legislació urbanística i territorial.  
  
  
Article 19. Delimitació del Parc Cultural de la Valltorta-Gassulla i dels béns d'interés cultural del seu àmbit, i assignació d'entorns de protecció  
1. El Parc Cultural de la Valltorta-Gassulla queda definit tant literalment com gràficament en els annexos del present decret, constituïts per:  
2.  
Annex I. Descripció general del bé i valors que justifiquen la declaració.  
Annex II. Delimitació literal del parc cultural.  
Annex III. Béns i espais que s'integren en el parc cultural.  
Annex IV. Zones arqueològiques i els seus entorns de protecció  
Annnex V. Documentació gràfica.  
2. Els entorns de protecció dels béns d'interés cultural radicats en l'àmbit delimitat del parc cultural, que s'estableixen, en la majoria dels casos, amb caràcter comú per a diversos d'aquests, atenent la seua proximitat i altres accidents físics rellevants, queden definits tant literalment com gràficament en els annexos del present decret.  
  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Inscripció en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià  
La present declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de parc cultural, del Parc Cultural de la Valltorta-Gassulla, situat als termes municipals d'Ares del Maestrat, Morella, Catí, Tírig, les Coves de Vinromà, Albocàsser, Vilar de Canes i Benassal (Castelló), s'inscriurà en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià i en el Registre General de Béns d'Interés Cultural, dependent de l'Administració General de l'Estat. També s'inscriuran en la secció que corresponga de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, segons la seua naturalesa, els béns i els espais integrats en el parc cultural i que es relacionen en aquest decret declaratiu com a béns d'interés cultural amb la categoria de zones arqueològiques, o com a béns de rellevància local.  
  
  
  
Segona. Incidència pressupostària  
La implementació i desplegament d'aquest decret no podrà tindre cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignada a la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, i en tot cas hauran de ser atesos amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent per raó de la matèria.  
  
  
DISPOSICIÓ FINAL   
  
Única. Entrada en vigor  
Aquest decret es publicarà en el Boletín Oficial del Estado i entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 11 de novembre de 2016  
  
El president de La Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Educació,   
Investigació, Cultura i Esport,  
VICENT MARZÀ IBÁÑEZ  
  
  
ANNEX I  
Descripció general del bé i valors que justifiquen la declaració  
  
Denominació:  
Parc Cultural de la Valltorta-Gassulla  
  
Localització:   
  
Província: Castelló  
Comarques: l'Alt Maestrat, els Ports i la Plana Alta  
Municipis: Ares del Maestre, Morella, Catí, Albocàsser, Tírig, les Coves de Vinromà, Vilar de Canes i Benasal.  
  
  
Descripció general del Parc Cultural i determinació dels seus valors  
  
El barranc de la Valltorta abasta part dels termes municipals d'Albocàsser, Tírig i les Coves de Vinromà. La Gassulla en canvi es troba al terme municipal d'Ares, a uns dotze quilòmetres al nord-est de la Valltorta. Ambdós estan situats en el terç nord de l'actual província de Castelló, al centre de la comarca del Maestrat, i són considerats com uns dels nuclis de pintures rupestres a l'aire lliure més importants del món.  
  
La Valltorta té uns 20 km de recorregut, i rep este nom pel seu relleu abrupte i muntanyós que obliga les aigües a seguir un curs tortuós, ple de meandres emmarcats per cingles calcaris on s'obrin les coves i abrics que van donar suport a l'art dels nostres avantpassats. La Gassulla es troba al peu del coll d'Ares, en la conca fluvial de la rambla Carbonera, lloc on desaigüen diversos barrancs de recorregut curt i amb fort pendent.  
La major part de l'any els llits de rambles i barrancs romanen secs. L'aigua només circula després de períodes de pluges, i normalment ho fa de manera torrencial. Les aigües subterrànies són el vestigi hipogeu del que en un altre temps eren llits fluvials, i allí on ixen a la superfície formen tolls on abeura la nombrosa fauna salvatge.  
  
Fa milers d'anys, a final del mesolític i durant el neolític, els habitants d'estes comarques van utilitzar les coves i abrics per a pintar escenes quotidianes de la seua vida. En les parets han quedat així fossilitzades, com si d'un llibre es tractara, imatges de caceres, de danses, de lluita, de trobades i de viatges, plenes d'una simbologia rica i variada, el missatge de les quals encara tractem d'esbrinar. La temàtica, la tècnica, la ubicació i la simbologia d'estes manifestacions artístiques ens parlen d'una unitat cultural que anomenem art rupestre llevantí.  
Pareix que les pintures ens parlen d'aspectes de la vida diària d'estes societats, que van viure en un paisatge molt poc degradat, que a poc a poc va anar canviant per l'activitat humana i que ha acabat donant forma al l'actual paisatge, humanitzat però no degradat. Dins del parc cultural hi ha un extraordinari conjunt de béns patrimonials de tot tipus, entre els quals destaquen les pintures rupestres, però no es pot oblidar la riquesa monumental dels pobles del Maestrat, el seu ric patrimoni etnològic i, per descomptat, l'entorn natural on tot això s'inclou.  
  
Si ens centrem en l'art rupestre, els animals més representats són els cérvols, però també hi ha cabres, porcs senglars i inclús bous, cavalls, llops i insectes. En moltes d'estes representacions apareixen animals assagetats amb fletxes, formant escenes de cacera, però no menys importants són altres tipus d'escenes socials, com ara la trobada de dos grups en Civil o els caminants en Centelles.  
Les representacions humanes són molt nombroses. Generalment les figures masculines apareixen armades amb arcs i fletxes, caçant, rastrejant o inclús en actitud de lluita. Les representacions femenines són menys freqüents. Porten faldes llargues lligades a la cintura i el tors nu. Els ornaments personals i els pentinats són també de gran interés, i a vegades presenten tocats de plomes i barrets. Hi ha representacions amb cintes al cap, extremitats i tronc que denoten un gust estètic determinat i un desig de ser vistos així pels seus contemporanis.  
  
L'extraordinari art rupestre de la Valltorta i de la Gassulla no és un fet aïllat, però l'elevada concentració de manifestacions rupestres en este lloc i la conservació d'un paisatge antropitzat per segles de ramaderia i agricultura respectuosa amb l'entorn són un valor afegit que no es pot menysprear. A pesar de l'impacte continuat dels sers humans, el Parc de la Valltorta-Gassulla posseïx una extraordinària concentració de fauna i flora que mereix un esforç per a la seua conservació, i un ric patrimoni etnològic, vestigi de l'activitat humana en este entorn.  
  
L'art llevantí abasta tota la zona oriental de la península Ibèrica, des d'Osca fins a Andalusia, amb una especial concentració en el que hui coneixem com a Comunitat Valenciana. Les primeres troballes d'art d'estil llevantí es produïren l'any 1903 al barranc de Calapatar (Terol) i a Cogull (Lleida). En terres valencianes el primer abric descobert va ser el de Las Tortosillas (Ayora) l'any 1911.  
  
Pel que fa al Parc de la Valltorta-Gasulla, l'any 1917 Albert Roda i Segarra descobrix la cova dels Ribassals o del Civil i la cova dels Cavalls. Anys després, en 1934, Gonzalo Espresati trobarà la cova Remígia. Des de llavors es van succeir un gran nombre de nous descobriments en el barranc de la Valltorta, en els seus voltants, i en els voltants del Mas de la Gassulla, prop de la Montalbana, al terme d'Ares. La importància científica d'estos descobriments va tindre una extraordinària repercussió en la societat civil i en la comunitat científica de fa un segle, però quasi no va tindre impacte en les poblacions veïnes.  
  
L'any 1994 la Generalitat Valenciana va inaugurar el Museu d'Art Rupestre de la Valltorta a Tírig. L'objectiu era tractar d'acostar a la població l'extraordinari patrimoni cultural d'estes terres, i des d'eixe moment el Museu va tractar de convertir-se en referent de la conservació i difusió de l'art prehistòric a la Comunitat Valenciana.  
L'Art Rupestre de l'Arc Mediterrani va ser declarat Patrimoni Mundial per la UNESCO el 2 de desembre de 1998 en la seua reunió de Kyoto (Japó). La declaració reconeix el valor cultural d'estes manifestacions humanes i de l'entorn en què s'inclouen. D'eixa manera, art i paisatge es convertixen en un tot, que acaba de completar-se amb una fauna i una flora digna de qualsevol parc natural.  
Setze anys després de la declaració de patrimoni mundial, la major part de les coves i abrics amb art prehistòric gaudixen d'una declaració com a bé d'interés cultural que garantix la seua protecció jurídica. D'altra banda, alguns d'estos llocs, els de més relleu, es poden visitar i tenen una important funció divulgativa, però encara falta complir de manera ferma amb l'esperit de la declaració, principalment pel que fa a la relació del bé i el seu entorn, humanitzat des de llavors.  
  
La declaració es fonamenta en les especials característiques d'un territori ric en patrimoni cultural, on la naturalesa i l'obra humana es donen la mà per a oferir-nos un paisatge únic i un territori històric ja desaparegut en altres llocs del nostre país. Eixe és el motiu pel qual l'entorn de la Valltorta i de la Gassulla necessiten especials mesures de protecció, però també de difusió i foment, que només poden abordar-se des de la declaració d'un parc cultural.  
  
  
ANNEX II  
Delimitació literal del parc cultural  
  
- Delimitació:  
Origen: punt A, situat en les coordenades ETRS89 30N 739560 / 4480411 en l'encreuament del barranc de Pedrafita amb el límit dels termes d'Ares i Vilafranca (Annex V).   
Des d'este punt, en sentit antihorari, seguix en direcció sud-est seguint la fita dels termes d'Ares amb Vilafranca primer i amb Benasal després, fins a arribar al punt 30N 740744 / 4479574. Des d'ací, el límit del parc gira cap al sud-oest i entra al terme de Benasal pel camí de la Mola. Continua per este camí fins al punt 30N 740496 / 4479014, des d'on girarà cap al sud per una paret de serrada que, en zig-zag, ens portarà al punt 30N 740543 / 4478792, on confluïxen les parcel·les 12, 33 i 34 del polígon 3 de Benasal. Seguix després pel límit entre les parcel·les 12 amb 34, 33 i 30. Més avant voreja la parcel·la 14 pel límit d'esta amb la 30 i la 15, totes del polígon tres, fins a arribar en 30N 741100 / 4478468 al camí d'Ares, que seguix fins a arribar a les coordenades 30N 742967 i 4475138.   
  
Des d'eixe punt el límit gira cap al nord-est pel camí que porta a la Verola de Fabregat i seguix en la mateixa direcció un poc més enllà del mas. Després es dirigix en direcció est per l'antic camí, hui pràcticament perdut, que voreja pel nord les parcel·les 179, 181, 184, 185 i 187 del polígon 5 de Benasal.  
En les coordenades 30N 744012 / 4475358, la línia delimitadora gira cap al sud seguint el límit de les parcel·les 187 i 188. Després torna a girar cap a l'est pel límit de les parcel·les 188 i 189; i una vegada més cap al sud vorejant la parcel·la 189 fins a les coordenades 30N 744143 / 4474984. Des d'eixe punt la línia travessa la parcel·la 165 del polígon 5 fins a arribar a la CV-166 en les coordenades 30N 744181 / 4474823.  
  
Des d'eixe punt el límit del parc gira cap a l'est per la CV-166 fins a les coordenades 30N 744535 / 4474932. Des d'ací gira al sud pel límit de les parcel·les 117 i 118 del polígon 6, fins a arribar al llit del barranc de la Cadolla, que seguix en direcció est, fins a la seua confluència amb un barranc de direcció sud-nord en les coordenades 30N 744857 / 4474829.  
Arribats a este punt, el límit torna a dirigir-se cap al sud, per l'eix del mencionat barranc, fins a la confluència d'este amb el límit de les parcel·les 60 i 61 del polígon 6 de Benasal. Llavors gira a l'est pel límit d'ambdós parcel·les, fins a arribar al camí 12026A00609005 en les coordenades 30N 744924 / 4474544, i seguix per este camí en direcció est, pel sud de les parcel·les 47, 23, 21, 20, 19 i 15, fins a l'encreuament amb el camí 12026A00709001 en les coordenades 30N 745393 / 4474545.  
Des d'ací s'ha de seguir el camí cap al sud vorejant les parcel·les 46, 45, 44, 42, 39 i 77 del polígon 7 de Benasal, fins a arribar al Mas del Vaquer, on s'agafa la canyada de Mosquerola (12026A00709009) en direcció est, vorejant pel sud les parcel·les 77, 78, 39, 38, 31, 30, 29, 28, 27 i 22 del polígon 7, fins a la rambla de les Foies. Travessada la rambla, continua el límit cap a l'est, per la canyada de Mosquerola (12006A00709007), vorejant pel sud les parcel·les 15, 79, 14, 13, 12, 7 i 6 del polígon 7 de Benasal, fins a arribar al límit amb el terme de Vilar de Canes.  
En el terme de Vilar de Canes, la canyada de Mosquerola rep el nom d'assagador dels Serrans. El límit del parc continua pel mig de l'assagador en direcció est, fins a la rambla Carbonera, en les coordenades 30N 750321 / 4472796, i després seguix per la rambla cap a l'est fins a les coordenades 30N 750716 / 4472637. En eixe punt es desvia per un camí en direcció sud-oest, fins a les coordenades 30N 750624 / 4472444, que coincidixen amb la intersecció del mencionat camí amb el límit de les parcel·les 240 i 242 del polígon 2 de Vilar de Canes.  
  
Després voreja pel sud la parcel·la 242 en direcció est, fins a arribar a un camí en les coordenades 30N 751205 / 4472334. Des d'ací seguix el camí cap al nord-est, vorejant les terres cultivades, fins a les coordenades 30 N 751375 / 4472427, que coincidix amb la intersecció de l'assagador dels Serrans amb l'extrem més occidental de la parcel·la 248 del polígon 2. Des d'eixe punt, continua cap a l'est per l'assagador en direcció sud-est fins al límit amb el terme de Culla en les coordenades 30N 752293 / 4472140.  
Seguix cap al nord pel límit dels termes de Vilar de Canes i Culla, fins a arribar a l'eix de la rambla Carbonera, on gira cap a l'est i sud-est pel límit del terme de Culla amb el d'Albocàsser fins a les coordenades 30N 752800 / 4471874, on trobem una pista que travessa la rambla. El límit del parc seguix per eixe camí fins a travessar la CV-15, just en l'encreuament amb la CV-129. A pocs metres de l'encreuament de la CV-129, en les coordenades 30N 752967 / 4471914, gira cap al nord-est per una pista que porta al Mas de la Rambla, i que rep el nom d'assagador del Mas de la Rambla.   
El límit del parc discorre pel mencionat assagador, afrontant amb les parcel·les 87, 83 a 74 i 203 del polígon 13 d'Albocàsser. En les coordenades 30N 753764 / 4473001, el parc continua per l'assagador del Puig en direcció nord-est fins a arribar al camí del Pla en les coordenades 30N 754160 / 4473729.  
Des d'eixe punt, seguix en direcció nord-est pel camí del Pla, fins a arribar al llit del barranc del Pou de n'Osca en les coordenades 30N 754311 / 4474038. En acabant gira primer cap a l'est i després cap al sud-est pel llit del mencionat barranc, fins a l'encreuament d'este amb el camí de Sant Mateu en les coordenades 30N 755389 / 4473554.  
  
Arribats a eixe punt, el límit del parc torna a girar cap al nord-est pel camí de Sant Mateu, fins a l'encreuament d'este camí amb el camí que porta al Maset, que separa les parcel·les 768 i 401 del polígon 14 del cadastre rústic d'Albocàsser. Seguix per eixe camí en direcció sud fins a les coordenades 30N 756183 / 4474167, punt on torna a girar cap al nord-est per un camí que acaba en la carretera CV-130 d'Albocàsser a Tírig.  
El límit seguix per la carretera en direcció a Albocàsser fins a l'encreuament amb el camí del Bovalar en 30N 756366 / 4473492. Seguix este camí en direcció nord-est fins a l'encreuament amb un altre camí en les coordenades 30N 756458 / 4473595. Gira cap al sud-est per eixe camí, fins a creuar-se amb l'assagador 12003A01509016 en les coordenades 30N 756737 / 4473398. Seguix per l'assagador, primer cap al sud-est i després cap al sud, fins a arribar al barranc del Bovalar en 30N 757002 / 4473065. Una vegada en eixe punt, el límit del parc seguix el barranc fins a arribar al camí de la Masada en 30N 757155 / 4472775.  
Seguix el camí cap al nord-est fins al punt 30N 758351 / 4473341, on s'agafa el camí de les Forques, que es dirigix cap al sud fins a arribar a la CV-129 en 30N 758529 / 4472207. Després seguix per la mencionada carretera cap a l'est, fins a les coordenades 30N 762189 / 4471505, on gira cap al nord per l'antiga carretera, que voreja una pedrera, fins a arribar al punt 30N 762246 / 4471585, que coincidix amb la intersecció d'este antic vial amb el límit de les parcel·les 10 i 64 del polígon 5 de les Coves de Vinromà.  
Seguix en direcció nord pel mencionat límit, per a després transitar entre les parcel·les 64 i 16 del mateix polígon, fins al punt 30N 762264 / 4472132. Continua pel límit entre les subparcel·les 16K, que queda inclosa, i 16I, i 16J, que estan fora. Després baixa pel barranc, fins al vèrtex sud de la parcel·la 39 en 30N 762467 / 4472511, per a vorejar eixa parcel·la fins a arribar a un camí en 30N 762581 / 4472550.  
  
Seguix el mencionat camí fins al punt 30N 762771 / 4472747 on travessa el barranc de Nelo el Cegato. Des d'ací el límit del parc remunta el llit del barranc, fins a les coordenades 30N 762639 / 4472963. Una vegada ací transita entre el límit de les subparcel·les 206H amb 206K, 206I, i 206D del polígon 6. Continua cap al nord-est formant una línia sinuosa que discorre entre les subparcel·les 209, 210, 211, 212 i 213A, i les subparcel·les 209, 210, 211, 212 i 213 B del mateix polígon, fins a arribar al punt 30N 763197 / 4473234.  
Des d'eixe punt, gira cap al nord pel límit entre les parcel·les 213 i 239 del polígon 6, i després pel límit de les subparcel·les E i D de la parcel·la 239, fins a arribar al camí del Mas del Fus en 30N 762912 / 4473680.   
Continua per eixe camí en direcció est, i en 30N 763280 / 4473762 pel límit de la parcel·la 31 del polígon 7 amb les parcel·les 44, 43, 32, i 30b.  
En el punt 30N 763611 / 4473517 gira cap al nord pel límit de les parcel·les 30A amb 30B, 30 amb 33, 32 amb 33 i 36, i 37 amb 36, 35 i 12, fins a arribar al punt 30N 763899 / 4473675. Des d'ací la línia travessa el barranc de la Valltorta, fins al punt on afronten amb este curs fluvial les parcel·les 48 i 49 del polígon 8 de les Coves de Vinromà.  
  
Des d'este punt el límit del parc discorre entre la parcel·la 48 i les parcel·les 49, 51 i 52, i entre la 52 i la 46, totes del polígon 8. En 30N 764078 / 4473940 arribem a un camí que en direcció nord-oest porta al Mas de Socorro. Abans d'arribar-hi, en 30N 763962 / 4474075, cal agafar un altre camí a l'esquerra, fins a 30N 763667 / 4474327, punt on es desvia cap al nord per un camí que arriba a la carretera CV-131 en 30N 763703 / 4474626.  
Des d'eixe punt el límit del parc gira cap al nord-oest, seguint el marge esquerre de la CV-131 en direcció a Tírig, fins a les coordenades 30N 760616 / 4477777. Ací torna a girar cap a l'oest, seguint el límit nord de les parcel·les 83, 82, 81, 80, 79 i 78 del polígon 6, de seguida gira cap al nord breument pel límit de les parcel·les 55 i 54, per a tornar a adoptar la direcció oest fins al camí del Mig, pel límit nord de les parcel·les 55, 56, 57, 60, 61, 66 i 67.  
  
El límit torna cap al sud uns cent metres pel mencionat camí del Mig, fins a arribar al punt 30N 760176 / 4477798, on gira cap al sud-oest per un camí fins a arribar a la CV-130 Albocàsser-Tírig en 30N 759502 / 4477588. Des d'eixe punt, seguix per la carretera en direcció a Tírig fins a l'encreuament amb el camí del Mas de Seràpio en 30N 759575 / 4477861.  
El límit continua pel camí del Mas de Seràpio fins a les coordenades 30N 758784 / 4478337, que coincidixen amb l'angle nord-est de la parcel·la 363 del polígon 4 de Tírig. Després continua en la mateixa direcció pel límit de les parcel·les 363, 359, 358 i 357 amb la parcel·la 12111A00409007, fins a l'angle nord de la parcel·la 357 en 30N 758412 / 4478591. Des d'ací en direcció oest traça una línia recta que travessa la parcel·la 476, fins a l'angle nord-est de la parcel·la 411 en 30N 758051 / 4478711.  
Des d'eixe punt el límit del parc baixa cap al sud, vorejant el límit de les parcel·les 411 i 390 amb les parcel·les 458 i 412 respectivament, pel mig del barranc del Mort de Set, fins a arribar una altra vegada al camí del Mas de Seràpio en 30N 757876 / 4478396. Seguix per eixe camí cap a l'oest fins al punt 30N 757613 / 4478305, on es desvia per un camí que, primer cap a l'oest i després cap al sud, ens porta al barranc de la Valltorta, al punt 30N 757520 / 4478025, lloc on afronten els termes de Tírig i Albocàsser.  
Seguix cap al nord pel límit d'ambdós termes, fins a 30N 757073 / 4481773, punt on afronten els termes abans mencionats amb el de Catí. Després gira cap al nord-est seguint el límit dels termes de Catí i Tírig, fins a arribar a la carretera que unix ambdós localitats en 30N 757157 / 4481866. Des d'ací es continua per la carretera en direcció a Catí, i en el punt 30N 757097 / 4481972 s'agafa l'antic camí de Tírig fins a arribar una altra vegada a la carretera de Tírig a Catí en 30N 756120 / 4482652.  
  
El límit del parc continua en direcció a Catí fins al punt 30N 755593 / 4483018, on en un gir pronunciat cal agafar el camí que en direcció nord porta a la CV-128 en les coordenades 30N 755593 / 4483018. Una vegada travessa eixa carretera, el límit es dirigix primer al nord, per la via pecuària del Mas Nou, que discorre paral·lela al barranc de la Font de la Canaleta; i després cap al nord-est, per mig del barranc, entre els polígons de la propietat rústica 17 i 18 de Catí, que queden dins del parc, i el 19 que està fora. Les coordenades 30N 751959 / 4485006 marquen el punt on el límit del parc arriba al terme de Morella.   
  
Els límits del parc continuen cap al sud, per la ratlla dels termes de Catí i Morella, fins a arribar al punt 30N 750976 / 4482220. Des d'ací, gira cap a l'oest pel camí d'Ares fins al punt 30N 750146 / 4482545, on gira cap al nord-oest pel camí del Mas de Bellmunt. Quan el camí travessa un xicotet afluent del barranc de Givalcolla en 30N 749485 / 4483181, el límit deixa la pista per a dirigir-se cap a l'oest, resseguint la línia que separa els polígons 40 i 42 de Morella, fins a arribar al terme d'Ares en 30N 749352 / 4483158.   
  
Una vegada s'ha arribat al terme d'Ares, el límit del parc discorre uns pocs metres per la fita dels dos termes, fins al punt on s'ajunten les parcel·les 115 i 114 del polígon 4 d'Ares. Des d'ací seguix pel límit d'ambdós parcel·les fins a arribar al camí d'Ares en 30N 749336 / 4483082. Seguix pel camí d'Ares cap a l'oest, i en 30N 748969 / 4483244 gira cap al nord-oest pel camí de la Belluga al Mas de Tosca.   
  
Continua diversos quilòmetres pel mencionat camí, i tot just creuar el barranc dels Prats, en el punt 30N 745389 / 4486179, gira cap al sud pel camí del Mas de Blai. Abans d'arribar-hi, en les coordenades 30N 745450 / 4485630, el límit del parc torna a girar cap a l'oest, per l'assagador del Mas de Blai fins a arribar a les coordenades 30N 744068 / 4485248, on torna a girar cap al sud pel camí que porta al Mas del Blanquet. Una vegada passat este, en 30N 743935 / 4484625, en l'encreuament de camins, s'ha d'agafar el que es dirigix cap al sud-oest per l'assagador del Mas del Blanquet, que separa els polígons 24 i 32 de la propietat rústica d'Ares.  
Seguint l'assagador, s'arriba al Mas de Selma, i allí, en les coordenades 30N 742267 / 4482911, el límit del parc discorre pel camí que porta al mas des del Coll d'Ares. El límit del parc va pel camí del Mas i en les coordenades 30N 741858 / 4482487 arriba a la carretera CV-15.  
  
Des d'eixe punt el límit del parc discorre cap al sud-oest per la CV-15 en direcció a Vilafranca, fins a un poc més enllà de l'Hostal Nou de la Canada. En concret, el límit per la carretera arriba fins el punt 30N 739676 / 4481846, lloc on torna a girar cap al sud, seguint el camí del Mas de Pitarch, fins a arribar al punt d'origen.   
  
  
- Referències cadastrals (polígons i parcel·les):  
  
Albocàsser:  
Polígons 1 a 5, 13  
Polígon 6, parcel·les 10 a 35, 156 a 177, 180 a 182, 220 a 316, 354 a 360, 362.  
Polígon 14, parcel·les 1 a 399, 401a,b,c,d,e, 419-462, 464-764, 766,767,771, 772.  
Polígon 15, parcel·les 103 a 126, 128 a 132, 134 a 193, 371 a 400, 545 a 560, 574 a 596, 665 a 673, 676, 677, 691 a 694.  
Polígon 16, parcel·les 1 a 29, 775, 776, 781, 782.  
  
Ares:  
Polígon 2, parcel·les 9 a 11.  
Polígon 4, parcel·les 1 a 11, 15 a 17, 46,49 a 97, 115, 169.  
Polígons 5 a 17, 26 a 32.  
Polígon 18, parcel·les 61 a 77.  
Polígon 21, parcel·les 42 a 45, 46c, 47, 48.  
Polígon 25, parcel·les 3d, 6 a 9, 11 a 15, 17 a 77.  
  
Benasal:  
Polígon 3, parcel·les 12, 13 i 14.  
Polígon 4.  
Polígon 5, parcel·les 1 a 74, 77,78, 80 a 90, 92, 93, 96 a 103, 105, 107, 109 a 166, 188, 190 a 219, 223 a 229,242 a 256, 262, 319, 328, 329, 335, 336.   
Polígon 6, parcel·les 1 a 16, 19 a 23, 47 a 60, 78 a 82, 117.  
Polígon 7, parcel·les 1 a 36, 38 a 52, 56, 59 a 69, 77 a 79, 81.  
  
Catí:  
Polígon 8, parcel·les 280 a 282.  
Polígons 9 a 18.  
  
Les Coves de Vinromà:  
Polígon 4, parcel·les 14 a 16.  
Polígon 5, parcel·les 16k, 39 a 64, 66, 67.  
Polígon 6, parcel·les 206-213.  
Polígon 7, parcel·les 12 (part), 30,32, 37 a 116, 118 a 120.  
Polígon 8, parcel·les 49 a 52, 78 a 82, 84 a 204, 208.  
  
Tírig:  
Polígon 4, parcel·les 358 a 366, 377 a 383, 385 a 387, 389, 390, 395, 397, 398, 400, 402 a 407, 409 a 411, 476 (part).  
Polígon 5, parcel·les 5 a 15, 17 a 20, 22 a 94, 96 a 144, 146 a 158, 160 a 173, 175 a 186.  
Polígon 6, parcel·les 55 a 83, 85 a 88, 90 a 95, 97 a 123 129, 160.  
Polígon 7.  
  
Morella:  
Polígon 40, parcel·la 1i, t.  
Polígon 41.  
  
Vilar de Canes:  
Polígon 1, parcel·les 1 a 124, 529.  
Polígon 2, parcel·les 201 a 206, 233 (part), 242 a 247, 265 a 283, 401 a 404.  
  
  
ANNEX III  
Béns i espais que s'integren en el parc cultural  
  
1. Béns d'interés cultural   
1.1. Coves, abrics i roques amb manifestacions d'art rupestre  
Declarats bé d'interés cultural per la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i Patrimoni Mundial per la UNESCO des del 2 de desembre de 1998 (Annex V).  
  
Municipi Nom  
Albocàsser Barranc de les Calçades  
Albocàsser Barranc d'en Cabrera. Abric I  
Albocàsser Barranc d'en Cabrera. Abric II  
Albocàsser Barranc Fondo  
Albocàsser Centelles. Abrics I-V  
Albocàsser Cingle de l'Ermità. Abrics I-V  
Albocàsser Cingle del Mas d'en Salvador. Abrics I -V  
Albocàsser Cingle dels Coloms  
Albocàsser Cova de l'Estaró  
Albocàsser Coveta de Matamoros  
Albocàsser Coveta de Montegordo. Abric I  
Albocàsser Covetes del Puntal. Abrics I-V  
Albocàsser Les Engerres  
Albocàsser La Font del Bosc  
Albocàsser La Mostela  
Albocàsser Molí de Garcés  
Albocàsser Montegordo. Abric II  
Albocàsser Montegordo. Abric III  
Albocàsser Montegordo. Abric IV  
Albocàsser Pou de n'Osca. Abric I  
Albocàsser Pou de n'Osca. Abric II  
Albocàsser Roca del Mas de Martí  
Ares Barranc de l'Empriu o Rambla de la Belluga  
Ares Barranc de la Covençalla  
Ares Barranc de la Marfullada. Abric I  
Ares Barranc del Puig o Cingle del Puig. Abric I   
Ares Barranc del Puig. Abric II  
Ares Barranc dels Horts. Abric I  
Ares Barranc dels Horts. Abric II  
Ares Barranc dels Horts. Conjunt 1  
Ares Barranc dels Molins  
Ares Cantalar del Mas del Cireral o de les Cireres  
Ares Cingle de la Mola Remígia. Abrics I-X  
Ares Cova de la Vall  
Ares Cantalar del Mas del Cireral  
Ares Cova Remígia. Abrics I-VI  
Ares La Belladona  
Ares La Montalbaneta. Abric I  
Ares La Montalbaneta. Abric II  
Ares La Roca de les Canyes  
Ares Les Dogues  
Ares Mas Blanc  
Ares Mas Blanc. Abric II  
Ares Mas Blanc. Abric III  
Ares Mas Blanc. Abric IV  
Ares Mas de la Belluga  
Ares Mas de la Mola  
Ares Mas de la Vall o de les Llometes  
Ares Mas de Modesto. Abric I  
Ares Mas de Modesto. Abric II  
Ares Mas del Cantalar  
Ares Mas del Cingle. Abrics I-II  
Ares Mas del Cingle. Abric II  
Ares Molí Darrer. Abric I  
Ares Molí Darrer. Abric II  
Ares Molí Darrer. Abric III  
Ares Pou Vell. Abric I  
Ares Pou Vell. Abric II  
Ares Port d'Ares. Abric I  
Ares Racó d'en Gil  
Ares Racó de Gasparo. Abric I  
Ares Racó de Gasparo. Abric II  
Ares Racó de Gasparo. Abric III  
Ares Racó de Gasparo. Abric IV  
Ares Racó de Molero  
Ares Racó de Molero. Abric II  
Ares Roques del Mas de Molero. Conjunt 1  
Ares Roques del Mas de Molero. Conjunt 2  
Ares Vila-roges  
Benassal Barranc de la Marfullada. Abric II  
Benassal Barranc de la Marfullada. Abric III  
Catí Narravades  
Catí Rambla de la Morellana. Abric I  
Catí Rambla de la Morellana. Abric II  
Les Coves de Vinromà Calçades del Matà  
Les Coves de Vinromà Cingle dels Tolls de la Saltadora  
Les Coves de Vinromà Cingle dels Tolls del Puntal  
Les Coves de Vinromà Cova del Negre  
Les Coves de Vinromà Cova Gran de l'Aigua  
Les Coves de Vinromà Cova Gran del Puntal  
Les Coves de Vinromà Coves de la Saltadora. Abrics I-VII  
Les Coves de Vinromà Mas d'Abat. Abric I  
Tírig Cingle del Mas d'en Josep. Abrics I-II  
Tírig Cova Alta del Lledoner  
Tírig Cova de l'Arc  
Tírig Cova de la Pipa  
Tírig Cova de la Taruga  
Tírig Cova del Rull  
Tírig Cova dels Cavalls  
Tírig Cova dels Ribassals o del Civil. Abrics I-III  
Tírig Cova dels Tolls Alts  
Tírig Els Carrasquissos  
Tírig L'Arc   
Tírig Penya de la Mula. Abric I  
Tírig Penya de la Mula. Abric II  
Tírig Roca del Migdia. Abrics I-II  
Tírig Roca del Quincaller o Coll de Cabres  
  
  
  
1.2. Edificis militars (castells, ciutats murallades, edificis agrícoles o residencials fortificats, torres defensives)  
Declarats Bé d'Interés Cultural per la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
  
Municipi Nom Categoria  
Ares Castell d'Ares Monument  
Ares Conjunt Històric d'Ares del Maestrat Conjunt Històric  
Ares Masia fortificada de la Montalbana Monument  
Ares Masia Fortificada Torre Beltrans Monument  
Vilar de Canes Masia fortificada de la Segarra Monument  
  
  
  
1.3. Edificis industrials (molins)  
Declarats Bé d'Interés Cultural per la seua singularitat i rellevància per al patrimoni cultural valencià, segons la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Municipi Nom Categoria  
Ares Barranc dels Molins Espai Etnològic  
  
  
1.4. Peirons (creus de terme)  
Declarats Bé d'Interés Cultural per la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
  
Municipi Nom Categoria  
Ares Peiró del Coll Monument  
Ares Peiró del Poble Monument  
  
  
  
2. Béns de rellevància local  
Sense perjuí dels que es puguen detectar i declarar amb posterioritat, se'n detallen els següents:  
  
2.1. Declarats  
Immobles assenyalats en la present declaració com a béns de rellevància local de conformitat amb l'article 28.2.c) de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Municipi Nom Categoria  
Ares Antiga Llotja (Ajuntament) Monument d'Interés Local  
Ares Antiga Presó Monument d'Interés Local  
Ares Casa Abadia Monument d'Interés Local  
Ares El Molinet Espai Etnològic d'Interés Local  
Ares Font dels Regatxols Espai Etnològic d'Interés Local  
Ares Església Parroquial de l'Assumpció Monument d'Interés Local  
Ares Llavador de la Font dels Regatxols Espai Etnològic d'Interés Local  
Ares Molí de Dalt, colomer i paller Espai Etnològic d'Interés Local  
Ares Molí de la Bassa Redona Espai Etnològic d'Interés Local  
Ares Molí de la Roca Espai Etnològic d'Interés Local  
Ares Molí del Sòl de la Costa Espai Etnològic d'Interés Local  
  
  
  
2.2. Genèrics  
Béns de rellevància local per atribució directa de la llei en atenció a la seua naturalesa patrimonial, de conformitat amb el que establix la disposició addicional quinta de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i el reconeixement legal dels quals es ratifica en la present declaració.  
  
Municipi Nom Tipus  
Albocàsser Ermita de Sant Miquel Edifici religiós  
Ares Ermita de Sant Antoni Edifici religiós  
Ares Nevera dels Regatxols Pou de neu  
Catí Ermita de la Mare de Déu del Pilar Edifici religiós  
Catí Nevera del Mas de la Serra Pou de neu  
Catí Nevera Vella Pou de neu  
  
  
  
2.3. Espais de protecció arqueològica  
En atenció als seus destacats valors patrimonials s'assenyalen els següents béns de rellevància local amb la categoria d'espais de protecció arqueològica, de conformitat amb el que establix l'article 28.2.c) i 58.5 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
  
Municipi Nom  
Albocàsser Abric del Mas de Martí  
Albocàsser Cova del Trenc  
Albocàsser El Castellar  
Albocàsser Mas de la Sémola  
Albocàsser Mola del Puig  
Albocàsser Pouets  
Ares Cingle del Mas Nou  
Ares Coll Monter  
Ares Cova Fosca  
Ares Forat de Cantallops  
Ares Mas de Fideli  
Ares Mas de Pedrafita  
Ares Moleta del Mas de Queixalet  
Ares Roqueta de la Trona  
Benassal Castell d'en Suera  
Catí Mas Vell de la Piga  
Les Coves de Vinromà Cova de la Rabosa o dels Melons  
Les Coves de Vinromà Cova del Moro  
Les Coves de Vinromà Cova del Xiquet  
Tírig Cova de les Tàbegues  
Tírig Puntal de la Rabosa  
  
  
  
3. Àrees de vigilància arqueològica   
De conformitat amb el que disposa l'article 58 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, s'assenyalen les següents àrees de vigilància arqueològica.  
  
Municipi Nom  
Albocàsser Cova de la Gralla  
Albocàsser El Bovalar  
Albocàsser Els Fornassos  
Albocàsser Forat de l'Estaró  
Albocàsser Mas d'en Peraire  
Albocàsser Mas d'en Selma  
Albocàsser Mas de Marín  
Albocàsser Mas de Martí  
Albocàsser Mas del Bosquet  
Albocàsser Planell de la Bastida  
Albocàsser Planell de la Malladeta  
Albocàsser Planell de la Rompuda  
Albocàsser Planell del Mas d'en Peraire  
Albocàsser Planell del Pla del Serrató  
Albocàsser Planell del Puntal  
Ares El Puig  
Ares L'Hostal Nou I  
Ares L'Hostal Nou II  
Ares La Montalbana  
Ares Les Solanes  
Benassal Els Cubs  
Les Coves de Vinromà Planell de les Calçades del Matà  
Morella Moleta Redona  
Tírig El Colmenar  
Tírig La Montserrada  
Tírig Planell del Lledoner  
Tírig Planell del Mas d'en Josep  
Tírig Vessant Nord de les Tàbegues  
  
  
  
4. Béns etnològics inventariats  
A més dels que es detallen i s'identifiquen en el paràgraf següent, tenen la consideració de béns etnològics inventariats les manifestacions de construcció de pedra seca que abunden en l'àmbit del parc cultural delimitat, amb especial atenció a les barraques de volta.  
  
  
Municipi Nom  
Albocàsser Corral de Catalí  
Albocàsser La Masada  
Albocàsser Mas d'en Brusca  
Albocàsser Mas d'en Brusqueta  
Albocàsser Mas d'en Peraire  
Albocàsser Mas d'en Selma  
Albocàsser Mas de Benafeixines  
Albocàsser Mas de la Lloma  
Albocàsser Mas de la Moleta  
Albocàsser Mas de la Roureda  
Albocàsser Mas de la Valltorta  
Albocàsser Mas de Marín  
Albocàsser Mas de Martí  
Albocàsser Mas de Montegordo  
Albocàsser Mas de Salvador  
Albocàsser Mas de la Sémola  
Albocàsser Mas del Pou de n'Osca  
Albocàsser Mas del Riu  
Albocàsser Mas del Síndic  
Albocàsser Mas dels Torans  
Albocàsser Maset i sénia de Martines  
Albocàsser Molí de Garcés de Baix  
Albocàsser Molí de Garcés de Dalt  
Albocàsser Pou de Benafeixines  
Ares L'Hostal de Benassal  
Ares L'Hostal Nou  
Ares L'Hostal Nou de la Canada  
Ares La Capolla  
Ares La Marfullada  
Ares La Masada  
Ares La Montalbana  
Ares La Montalbaneta  
Ares Mas Blanc  
Ares Mas d'Andreu  
Ares Mas d'en Ferri  
Ares Mas d'en Grenyut  
Ares Mas d'en Jeroni  
Ares Mas d'en Llorenç  
Ares Mas d'en Selma  
Ares Mas d'en Tarragó  
Ares Mas d'Estaca  
Ares Mas de Barraques  
Ares Mas de Besser  
Ares Mas de Blai  
Ares Mas de Cantallops  
Ares Mas de Ferrando  
Ares Mas de Fideli  
Ares Mas de Gaspar  
Ares Mas de Joan  
Ares Mas de Joaquim  
Ares Mas de la Belladona  
Ares Mas de la Belluga  
Ares Mas de la Blanqueta  
Ares Mas de la Castellona  
Ares Mas de la Gassulla  
Ares Mas de la Mola  
Ares Mas de la Pataca  
Ares Mas de la Roca de Baix  
Ares Mas de la Roca de Dalt  
Ares Mas de la Rossa  
Ares Mas de la Torre Beltrans  
Ares Mas de la Torreta  
Ares Mas de la Vall  
Ares Mas de les Feixes  
Ares Mas de les Llomes  
Ares Mas de les Pallisses  
Ares Mas de les Solanes  
Ares Mas de les Llometes  
Ares Mas de Magres  
Ares Mas de Miró  
Ares Mas de Molineres  
Ares Mas de n'Oller  
Ares Mas de Pere  
Ares Mas de Tomàs  
Ares Mas de Vidal  
Ares Mas de Vidalet  
Ares Mas de Vila-roges  
Ares Mas del Barber  
Ares Mas del Caminer  
Ares Mas del Cantalar  
Ares Mas del Cingle  
Ares Mas del Panyero  
Ares Mas del Pastor  
Ares Mas del Pla  
Ares Mas del Planet  
Ares Mas del Racó de la Mata  
Ares Mas del Rei  
Ares Mas del Tossal d'Orenga  
Ares Mas dels Pobres  
Ares Mas Nou de les Feixes  
Ares Mas Vell  
Ares Maset de l'Escolà  
Ares Maset de la Rulla  
Ares Maset del Barranc dels Horts  
Ares Pou del Grau  
Catí Mas d'en Bono  
Catí Mas d'Evarist  
Catí Mas de Conill  
Catí Mas de Jaume Vicent  
Catí Mas de la Costereta  
Catí Mas de Roblasco  
Catí Mas de Safondo  
Catí Mas de Segarra de Baix  
Catí Mas de Segarra de Dalt  
Catí Mas d'en Serrut  
Catí Mas de Traver  
Catí Mas del Corral de l'Esquerrer  
Catí Mas Nou de la Piga  
Catí Mas Vell de la Piga  
Les Coves de Vinromà Mas d'Abat  
Morella Corral de la Torre d'en Picó  
Morella Corral dels Biscaïns  
Morella Mas de Bellmunt  
Morella Mas de la Moleta  
Morella Mas de la Torre d'en Picó  
Morella Molí de Bellmunt  
Tírig La Montserrada  
Tírig Mas de Cabriu  
Tírig Mas de Pasqualito  
Tírig Mas de Roc  
Tírig Mas del Rull  
Tírig Mas Nou d'en Porcar  
  
  
  
  
5. Vies pecuàries   
Les vies pecuàries estan regulades en tot l'Estat espanyol i amb caràcter bàsic per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries (BOE núm. 71, de 24.03.1995), que es va desenrotllar en l'àmbit de la Comunitat Valenciana per la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de Vies Pecuàries de la Comunitat Valenciana. Este document conté algun dels objectius essencials que plantejava la Directiva d'Hàbitats, com és la constitució d'una xarxa de corredors ecològics que puga garantir la comunicació i l'intercanvi biològic entre diverses àrees del territori.   
  
Abans, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, ja protegia de manera genèrica totes les vies pecuàries del territori.  
Dins de l'àmbit del parc cultural hi ha moltes vies pecuàries. Algunes d'elles s'han utilitzat per a marcar els límits del parc.  
  
Municipi Nom Amplària legal  
Albocàsser Carrerada de Cap de Terme 37,5-20  
Albocàsser Carrerada Real de la Basseta 20-30  
Albocàsser Carrerada Real de la Mata 20-45  
Albocàsser Carrerada del Pla del Puig 14-40  
Albocàsser Carrerada del Bovalar de Dalt 20-30  
Albocàsser Carrerada del Bosquet 25  
Albocàsser Sendera del Collet de les Forques a la Mola 20  
Albocàsser Carrerada de la Solana 15-25  
Albocàsser Sendera del Pou de la Figuera 10-15  
Albocàsser Sendera de la Clotada 10-15  
Albocàsser Sendera de Sant Miquel 14  
Albocàsser Sendera de la Selma 12-14  
Albocàsser Sendera de la Bassa del Bustel 12-14  
Albocàsser Sendera de la Corriola 12  
Albocàsser Sendera del Camí de la Valltorta 6-12  
Albocàsser Sendera de la Bassa Abat al Pou de Matamoros 10  
Albocàsser Sendera del Mas d'en Borràs al Mas d'en Brusca 10  
Albocàsser Sendera de la Galiana i Matamoros 8-10  
Albocàsser Sendera de Catí 8-10  
Albocàsser Sendera del Camí de Sant Mateu 7-10  
Albocàsser Sendera del Barranc Carrascalet 6-9  
Albocàsser Sendera de la Foieta Torana 5-8,5  
Albocàsser Sendera de la Font de Brusca 5  
Albocàsser Assegador de la Masada 8  
Ares Canyada de l'Empriu 75-20  
Ares Carrerada de Castellfort 37,5  
Ares Carrerada del Tossal d'Orenga 22-12  
Ares Carrerada del Tossal de la Marina 20  
Ares Assegador de l'Hostal de Vilar de Canes 25  
Ares Assegador del Tossal d'Orenga 18  
Ares Assegador del Mas de Tomàs 18  
Ares Assegador de la Covata 18  
Ares Assegador de la Muntanya de la Buitrera 18  
Ares Assegador del Mas del Puig 18  
Ares Assegador de la Font del Barranc 22  
Ares Assegador del Pla de Catalina 25  
Ares Assegador del Mas del Pla 20  
Ares Assegador de la Belladona 20  
Ares Assegador del Comunet 12  
Ares Assegador del Mas Blanc 25  
Ares Assegador del Mas de Llorenç 20  
Ares Assegador de la Font de la Castella 20  
Ares Assegador del Barranc del Pinello 20  
Ares Assegador de les Llomes 20  
Ares Assegador dels Cingles del Barranc del Pinello 12  
Ares Assegador del Mas de les Pallisses 6  
Ares Assegador del Camí de Catí 20  
Ares Assegador de la Masada 30-15  
Ares Assegador d'en Seller 25  
Ares Assegador de la Font de Carbonera 12  
Ares Assegador de la Font dels Regatxols 25-10  
Ares Assegador de la Mola d'Ares 18  
Ares Assegador del Mas de la Blanqueta 18  
Ares Assegador de la Canada a la Mola de la Vila 18  
Ares Assegador del Collado 18  
Ares Assegador del Mas del Pastor 12  
Ares Assegador de la Mola de la Vila 18  
Ares Assegador dels Cingles de Cantallops 6  
Ares Assegador de la Font del Coll 24  
Morella Carrerada de la Bassa Verda 37,5  
Catí Canyada de l'Empriu 75  
Catí Carrerada del Tossal d'Orenga 22-12  
Catí Assegador de la Vall 20-8  
Catí Assegador del Mas de Segarra 25-10  
Catí Assegador de la Carrasca 8  
Catí Sendera de Catí 20-8  
Catí Assegador del Mas Nou 40-20  
Catí Assegador del Barranc de la Roca 25-20  
Catí Assegador del Barranc del Gatellar 30-20  
Catí Assegador del Barranc de la Canaleta 40-8  
Catí Assegador del Mas del Bosquet 12  
Catí Assegador del Mas de l'Ombrieta 15  
Catí Assegador del Molí 20  
Catí Assegador del Mas de Safondo 10  
Tírig Carrerada de la Rambla de la Morellana al Mas Nou de Porcar 37,5-14  
Tírig Carrerada de Cap de Terme 37,5-20  
Tírig Assegador de la carretera de les Coves de Vinromà 25-8  
Tírig Assegador de la Basseta dels Ximeus 8-5  
Tírig Assegador de l'Abeurador del Povatxo 27-25  
Culla, Vilar de Canes, Benasal Assegador dels Serrans   
Benasal Carrerada de Mosquerola   
  
  
  
  
6. Espais naturals protegits (parcs naturals, llocs d'interés comunitari, ZEPA, zones humides, paisatges naturals municipals, microreserves, coves catalogades i monuments naturals)  
  
6.1. Llocs d'interés comunitari (LIC)  
Estes figures no tenen una normativa de protecció específica, es tracta d'espais naturals de gran valor ecològic que formaran part de la Xarxa Natura 2000, una xarxa de protecció a nivell europeu, prevista en la Directiva 92/43/CEE relativa a la Conservació dels Hàbitats Naturals i de la Fauna i Flora Silvestres. Esta directiva s'aplica en tot el territori nacional, emparada pel Reial Decret 1997/1995, de 7 de desembre.  
  
  
Municipi Nom  
Ares LIC de l'Alt Maestrat   
Ares LIC de la Serra d'en Galceran  
  
  
  
6.2. Paratges naturals municipals  
El Paratge Natural Municipal de la Mola d'Ares es va declarar d'acord amb el que disposa la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Figura protectora regulada específicament pel Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell.  
Es tracta d'un paratge de 127,22 hectàrees, inclòs totalment dins del Parc Cultural.  
  
Municipi Nom  
Ares Paratge Natural Municipal de la Mola d'Ares   
  
  
  
6.3. Microreserves vegetals  
Es tracta d'una figura de protecció d'espècies silvestres de gran interés, creada pel Decret 218/1994, de 17 d'octubre.   
  
Municipi Nom Superfície (ha)  
Ares Barranc dels Horts 15,72  
Ares Font dels Horts 1  
Ares Mas Vell 1  
Ares Mola d'Ares A 20  
Ares Mola d'Ares B 15,4  
Ares Nevera d'Ares 15,7  
Ares Ombria del Mas de la Vall A 5,1  
Ares Ombria del Mas de la Vall B 5  
  
  
  
6.4. Coves catalogades  
La Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, declara protegides totes les coves, avencs i altres cavitats subterrànies dins de l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana. A més, faculta el Consell per a aprovar un Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana. El mencionat catàleg va ser aprovat pel Decret 65 2006, de 12 de maig, del Consell.   
Dins de l'àmbit del Parc Cultural només figura una cavitat, es tracta de la cova de Cantallops.  
  
Municipi Nom Altitud  
Ares Cova de Cantallops 1.080 m  
  
ANNEX IV  
Zones arqueològiques i els seus entorns de protecció  
  
Entorns de protecció dels jaciments amb art rupestre (Plànols a l'Annex V)  
Donada la proximitat d'alguns abrics, s'ha considerat convenient unificar els entorns d'alguns jaciments per a simplificar la documentació i evitar duplicitats sense cap sentit. Cada una d'estes àrees rebrà l'apel·latiu d'entorn zona, i inclourà els jaciments amb art rupestre que la componen i la descripció de l'entorn.   
  
Entorn Zona I  
  
Béns que la integren: Rambla de la Morellana. Abric I (Catí)  
 Rambla de la Morellana. Abric II (Catí)  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 756120 / 4482652, lloc on l'antic camí de Tírig arriba a la pista asfaltada actual.  
  
Des d'ací, en sentit horari, seguix cap al sud-est pel camí vell de Tírig fins a les coordenades 30N 757097 / 4481972, lloc on es torna a la pista asfaltada actual, vial que se seguix en direcció a Tírig fins a la fita d'ambdós termes municipals.  
  
Des d'ací gira cap al sud-oest per la fita dels termes de Catí i Tírig, fins a la rambla de la Morellana, punt on estos termes confluïxen amb el terme d'Albocàsser, en 30N757077 / 4481774.  
  
Seguix la mencionada rambla cap al sud, fins a l'entrador d'un camí en 30N 757106 / 4480854, i després seguix el camí fins a 30N 756989 / 4480667. En eixe punt torna a girar cap al nord-oest, travessant la parcel·la 37 del polígon 1 d'Albocàsser, per a arribar al límit d'esta parcel·la amb la 38 i 54 del mateix polígon en les coordenades 30N 756823 / 4480821.  
  
Des d'eixe punt, seguirà en direcció nord-oest pel límit de la parcel·la 38 amb la 54, primer, i 39 després, fins a arribar al terme de Catí en 30N 756184 / 4481360. En este punt gira cap al nord-est per la ratlla dels termes de Catí i Albocàsser, fins a arribar a la parcel·la 163 del polígon 9 de Catí, en 30N 756342 / 4481430.  
  
Seguirà pel límit entre esta parcel·la i la 161, vorejant cap al nord-oest, fins a trobar-se amb l'assagador de la Cova del Pou en 30N 755865 / 4481851, i al final dirigir-se al nord pel mencionat assagador fins al punt de partida.  
  
  
L'àrea de l'entorn de la Zona I té al voltant d'1,37 km2.  
  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
  
Catí  
Polígon 8: 280, 281, 282.  
Polígon 9: 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166167, 9007.  
  
Albocàsser:  
Polígon 1: 37 (part), 38  
  
  
  
Entorn Zona II  
  
Béns que la integren: Roca del Quincaller (Tírig)  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 757968 / 4478650, que es correspon amb el vèrtex nord de la parcel·la 412 del polígon 4 de Tírig.  
  
Des d'ací, en sentit horari, seguix cap al sud pel límit de les parcel·les 390 amb 411 i 410, i després cap a l'est entre esta última parcel·la i la 409, fins a arribar al punt 30N 758198 / 4478533, situat en la cima d'un esperó rocós localitzat al nord de l'abric.  
  
Des d'ací gira cap al sud-est fins a arribar a les coordenades 30N758281 / 4478426, en el lloc on afronten les parcel·les 357, 379 i 476 del polígon 4 de Tírig. Seguix en la mateixa direcció vorejant la parcel·la 357, pel límit amb la 379 i 378; i després entre les parcel·les 365 i 366, per a acabar vorejant per l'oest i el sud la parcel·la 364, fins al punt 30N 758441 / 4478107.  
  
Des de les coordenades abans mencionades, travessarà la parcel·la 31 del polígon 5 de Tírig per a arribar a l'encreuament de les parcel·les 26, 27 i 31 d'eixe polígon, en les coordenades 30N 758486 / 4477981. Més tard continuarà en direcció sud, vorejant per l'est les parcel·les 26 i 19, fins a arribar al llit de la rambla de la Morellana.  
  
Des d'eixe punt el límit gira cap al nord-est pel mig del llit de la rambla, aigües amunt, fins a arribar a les coordenades 30N 757516 / 4478035, on girarà cap al nord per una senda que acaba en el camí del Mas de Seràpio en 30N 757613 / 4478302.  
  
El límit continuarà en direcció est i després nord, pel mencionat camí, fins a arribar a l'encreuament d'este vial amb el barranc del Mort de Set, en 30N757876 / 4478397, i continuarà novament cap al nord pel límit de la parcel·la 412 i la 390 del polígon 4 de Tírig, fins al punt de partida.  
  
  
L'àrea de l'entorn de la Zona II té al voltant de 494.094 m2.  
  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
  
Polígon 4: 365, 379, 380, 381, 382, 383, 385, 386, 387, 389, 390, 395, 397, 398, 400, 402, 403, 404, 405, 406, 407, 409 i 476 (part).  
Polígon 5: 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25, 26 i 31 (part).  
  
  
  
Entorn Zona III  
  
Béns que la integren: Barranc d'en Cabrera. Abric I (Albocàsser)  
Barranc d'en Cabrera. Abric II (Albocàsser)  
Cova de Centelles. Abrics I-V (Albocàsser)  
La Mostela (Albocàsser)  
Molí de Garcés (Albocàsser)  
Roca del Mas de Martí (Albocàsser)  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 755093 / 4479984, que es correspon amb el vèrtex nord-oest de la parcel·la 15 del polígon 2 d'Albocàsser.  
  
Des d'ací, en sentit horari, seguix pel límit de les parcel·les 15 i 14, fins que s'arriba a la número 13 en 30N 755420 / 4479951. Després gira cap al sud i oest, per l'assagador 12003A00209004 que separa les parcel·les 17 i 19, que queden dins de l'àrea protegida, amb les 6, 7, 8, 9, 10, 11 i 12, que estan fora, fins a arribar a la carretera d'Albocàsser a Catí.  
  
El límit de l'entorn continuarà vorejant pel nord la parcel·la 17 del polígon 1, travessa l'assagador 12003A00209003, per a arribar al punt 30N 755862 / 4479572. Des d'ací voreja per l'oest la parcel·la 18 del polígon 1, fins a arribar al barranc dels Cara-sols, que remunta en direcció sud-est fins a la confluència del barranc amb les parcel·les 146 i 150 del polígon 2 d'Albocàsser.  
  
Una vegada ací, gira cap al sud, seguint el límit de la parcel·la 146 fins a les coordenades 30N 756327 / 4478531. Travessa la parcel·la 145 en línia recta, fins a la bifurcació d'un camí en 30N 756360 / 4477958. Continua per eixe camí en direcció sud, fins a arribar a la carretera d'Albocàsser a Catí.  
  
Una vegada en la carretera, la remunta en direcció nord fins a 30N 755675 / 4477311, on torna a girar cap a l'oest pel límit sud de les parcel·les 78, 79, 80, 81, 82, 68, 65 i 64 del polígon 2 d'Albocàsser, fins a arribar al barranc d'en Cabrera en 30N 755090 / 4477203.  
  
Remunta el barranc, i en 30N 754955 / 4477282 gira cap al sud-oest pel límit oest de les parcel·les 106 i 104 del polígon 14 d'Albocàsser. En 30N 754793 / 4477018 gira al nord-oest entre les parcel·les 88 i 87.  
  
Una vegada s'arriba a la parcel·la 98, la voreja pel sud i l'oest, fins a arribar a la parcel·la 77, seguint pel límit sud d'esta i de la 762, fins a arribar al punt 30N 754080 / 4477415, i des d'ací, en línia recta, fins a les coordenades 30N 753796 / 4477415 en el límit del terme.   
  
Finalment seguix cap al nord pel límit dels termes d'Albocàsser i Catí, fins al punt d'origen.   
  
L'àrea de l'entorn de la Zona II té al voltant de 4,7 km2.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
  
Polígon 1: 17, 9003.  
Polígon 2: 15 a 36, 38 a 82, 145 a 166.  
Polígon 14: 77 a 86, 88, 89, 762.  
  
  
  
  
Entorn Zona IV  
  
Béns que la integren: Narravades (Catí)  
  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 752636 / 4477025.  
  
Des del punt d'inici, el límit de l'entorn continua cap a l'est per la vora nord de les parcel·les 44 i 48 del polígon 11 de Catí. Després gira cap al sud vorejant les parcel·les 48 del polígon 11, i la 12042A01109002.  
  
Continua cap al sud per l'assagador 12042A01209008, fins a arribar al terme d'Albocàsser en 30N 753097 / 4476012. Des d'ací, seguirà cap al sud-oest pel límit del terme fins a arribar a les coordenades 30N 752574 / 4475586.   
  
Voreja pel nord la parcel·la 167, i després per l'oest la 135, 123, 122, 121, 111 del polígon 12, i pel nord la parcel·la 42 del polígon 11, fins a arribar al punt de partida.  
  
L'àrea de l'entorn de la Zona IV té al voltant de 947.036 m2.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
  
Polígon 11: 42 a 48, 9002, 9003  
Polígon 12: 111 a 114, 120 (part), 121 a 123 i 135 a 147, 168.  
  
  
  
  
Entorn Zona V  
  
Béns que la integren: Pou de n'Osca. Abric I (Albocàsser)  
Pou de n'Osca. Abric II (Albocàsser)  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 752742 / 4475128, on afronten les parcel·les 591, 592 i 594 del polígon 14 d'Albocàsser.  
  
Des del punt d'inici, el límit de l'entorn contínua cap al nord-est per la vora nord de les parcel·les 591 i 600, i després voreja esta última parcel·la, girant al sud, fins a arribar a l'assagador del Mas de la Basseta.  
  
Una vegada s'arriba a l'assagador, seguix cap a l'est per la vora nord d'este, fins a arribar al límit est de la parcel·la 580 del polígon 14.  
  
Continua cap al sud pel límit de la dita parcel·la 580, fins a arribar a la confluència amb la parcel·la 563. Punt des d'on torna a girar al sud-oest pel límit d'estes dos parcel·les, i arriba al barranc del Pou n'Osca en 30N 753848 / 4474341.  
  
Continua aigües amunt del barranc, fins que arriba al límit de les parcel·les 20 i 21 del polígon 13 d'Albocàsser, en 30N 753500 / 4474542. Des d'ací seguix cap al sud vorejant les parcel·les 20 i 19, fins a arribar a l'extrem sud de la 19.  
Continua en línia recta cap al sud-oest, travessant la parcel·la 17 del mencionat polígon 13, fins a arribar a les coordenades 30N 752981 / 4474023, i des d'ací gira cap a l'oest, també en línia recta, fins a arribar al límit amb la parcel·la 10 en 30N 752743 / 4474070. Seguix per la vora d'esta parcel·la fins a les coordenades 30N 752531 / 4474199, en un punt on la parcel·la s'estretix molt.  
  
Des d'ací travessa l'estret i voreja la parcel·la 10, fins a 30N 752094 / 4474767, on continua cap al nord-est entre les subparcel·les 10e i 10f, el límit sud de la parcel·la 4, i les subparcel·les 10e i 10d, fins a arribar a la parcel·la 3.  
  
Travessa la parcel·la 3, entre les subparcel·les 3a i 3b, i arriba a l'assagador 12003A01309039 en 30N 752498 / 4475313. Després baixa pel llit d'un barranc que travessa la parcel·la 592 del polígon 14, i després gira cap al sud pel límit d'esta parcel·la i la 594, fins a arribar al barranc del Pou de n'Osca i al punt departida.  
L'àrea de l'entorn de la Zona IV té al voltant d'1,74 km 2.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
  
Polígon 14: 580 a 592 (part), 600 i 9022.  
Polígon 13: 3 (part), 10 (part), 12 a 17 (part), 18 a 20.  
  
  
  
Entorn Zona VI (La Valltorta)  
  
Béns que la integren: 1. Abric del Mas d'Abat  
3. Cova del Negre  
5. Cingle dels Tolls del Puntal  
7. Cova Gran del Puntal  
9. Cova Alta del Lledoner  
11. Cova de l'Arc  
13. Cova de la Pipa  
15. Cova del Rull  
17. Cova dels Tolls Alts  
19. Penya de la Mula, abric 1  
21. Roca del Migdia, abrics 1 i 2  
23. Cingle del Mas d'en Josep, abrics 1 i 2  
25. Cingle de l'Ermità, abrics 1 a 5  
27. Cingle dels Coloms  
30. Coveta de Matamoros  
32. Les Engerres 2. Les Calçades del Matà  
4. Cingle dels Tolls de la Saltadora  
6. Cova Gran de l'Aigua  
8. Coves de la Saltadora  
10. Cova de la Taruga  
12. L'Arc  
14. Coves del Civil, abrics 1 a 3  
16. Cova dels Cavalls  
18. Els Carrasquissos  
20. Penya de la Mula, abric 2  
24. Barranc Fondo  
26. Cingle del Mas d'en Salvador, abrics 1 a 5  
29. Cova de l'Estaró  
31. Covetes del Puntal, abrics 1 a 5  
33. La Font del Bosc  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 756467 / 4474844, on afronten la CV-130 i el barranc de Sant Miquel. Des d'ací continua per la carretera en direcció a Tírig, fins a l'encreuament amb el camí del Pla de l'Om que porta al Museu de la Valltorta en 30N 759152 / 4476977.  
  
Continua cap a l'est pel mencionat camí fins a 30N 759950 / 4476974, i des d'ací cap al sud-est, pel límit de les parcel·les 120 i 121 del polígon 7 de Tírig, fins a arribar a la 124. En eixe punt gira cap al nord-est seguint el límit de les parcel·les 121, 123, 139 i 136 amb 124, 125 i 128 del polígon 7, fins al punt 30N 760244 / 4476871.  
  
  
De nou el límit del parc gira cap al sud-est pel límit de les parcel·les 128 i 135, fins a arribar a l'assagador 9003, que remunta lleugerament fins a les coordenades 30N 760426 / 4476712, que és on el mencionat assagador arriba al límit entre les parcel·les 145 i 163.  
  
  
Continua pel límit nord de la parcel·la 163, i després per l'oest de la 168, fins a arribar a 30N 760510 / 4476447. Des d'ací travessa eixa parcel·la per a arribar a 30N 760593 / 4476448, i es dirigix cap al nord-est pel límit de les parcel·les 170, 169 i 171, fins a arribar a l'assagador 9007, que seguirà cap al sud-est fins a arribar a les coordenades 30N 761466 / 4476149.  
  
Voreja per l'oest el Mas Nou d'en Porcar, i es dirigix cap al nord-est per l'assagador 9008, fins a les coordenades 30N 761733 / 4476393. En eixe punt gira de nou cap al sud-est pel límit de les parcel·les 297 i 296, i després per la ratlla dels termes de Tírig i les Coves de Vinromà fins a 30N 761841 / 4475925, on agafa un camí cap a l'est que arriba a 30N 762157 / 4475891.  
  
Voreja les parcel·les 192, 191, 190, 188 i 189 del polígon 8 de les Coves de Vinromà, i en 30N 762253 / 4475770 agafa el camí del Mas del Matà, fins al mas. En 30N 762351 / 4475575 torna a agafar un camí que ens portarà a la CV 131 en 30N 762715 / 4475323.  
  
Continua per la CV 131 en direcció a les Coves de Vinromà, fins a 30N 763701 / 4474632, on gira cap al sud per un camí fins a 30N 763670 / 4474174. Travessa la parcel·la 99 fins a l'angle nord-est de la parcel·la 98, i després la voreja pel nord i l'oest i seguix cap al sud pel límit de la 94 amb la 96 i 95, fins a arribar al barranc de la Valltorta.  
  
Remunta lleugerament el barranc fins a 30N 763558 / 4473998, i després voreja per l'est i pel sud la parcel·la 40 del polígon 7 de les Coves de Vinromà. Gira al sud pel límit est de les parcel·les 42 i 43, fins a arribar a la 32 en 30N 763582 / 4473673.  
  
Seguix cap a l'oest pel límit sud de les parcel·les 43 i 44 fins al camí del Mas d'Abat, que seguix en direcció oest, fins a arribar a l'encreuament amb el camí del Mas del Fus en 30N 763087 / 4473773.  
  
Continua cap a l'oest per eixe camí, fins a arribar a les coordenades 30 N 762099 / 4473876. Després travessa la parcel·la 76, pel límit de les subparcel·les b i d, i arriba a la 100 en 30N 762076 / 4473845. Voreja eixa parcel·la per l'est, sud i oest, fins a arribar a 30 N 761484 / 4473568, on afronten la 100 amb la 108, 104 i 106, per a continuar entre estes dos fins al terme d'Albocàsser.  
  
Una vegada a Albocàsser continua cap al nord per la fita de termes, i en 30N 761523 / 4473834 gira cap a l'oest fins a 30N 761489 / 4473856, partint la parcel·la 47 del polígon 5. Des d'ací voreja pel nord-est la parcel·la 54, fins a arribar al barranc de Matamoros.  
Delimitació Remunta el barranc, i en 30N 760607 / 4474403 voreja la parcel·la 19, fins a arribar a 30N 760444 / 4474518. Contínua cap al nord pel límit dels polígons 4 i 5 d'Albocàsser fins al límit de les parcel·les 151 i 152. Punt on gira cap a l'oest per la vora nord de les parcel·les 152 i 153 del polígon 4, fins a arribar al punt 30N 760240/ 4475427. Des d'ací es dirigix cap a 30N 759818 / 4475288, que coincidix amb el límit de la parcel·la 153 amb 351 i 154. Des d'ací seguix entre ambdós parcel·les, fins a arribar a un camí en 30N 759587 / 4475361.  
  
  
En arribar a eixe punt es pren el camí mencionat cap al sud, fins a l'encreuament amb el camí de la Valltorta, on girem una altra vegada cap al nord fins a arribar al mas. Una vegada ací, seguim cap a l'oest pel límit sud de les parcel·les 469, 375. 377, 378, 379, 380, 381 i 382, fins al barranc de l'Ullal.  
  
Es remunta el barranc fins a arribar al límit de les parcel·les 291 i 189 del mencionat polígon 4, en 30N 759011 / 4474854. Després gira a l'oest i el nord, vorejant la parcel·la 291 fins a 30N 758584 / 4475003. Des d'ací continua pel límit nord i oest de la parcel·la 191 i pel vial 9006, fins a 30N 758291 / 4474469.  
  
Des d'ací gira breument cap a l'oest pel límit nord de les parcel·les 200 i 199a, i de seguida torna cap al sud, pel límit est de les parcel·les 199b, 394b, 395, 423, 434, 421 i 419. Arribats a eixe punt voreja pel nord i l'oest les parcel·les 219 i 430, que queden fora de l'entorn, i després pel límit sud de les parcel·les 220, 221 i 223, fins a arribar a l'assagador de la Mola (parcel·la 9006) en 30N 757611 / 4473808.  
  
Se seguix cap al nord per l'assagador, fins a la intersecció d'este amb la ratlla de les parcel·les 235 i 236. Voreja la parcel·la 235, fins al punt on s'unix amb la 84 i la 81 en 30N 757271 / 4474283. I després seguix pel límit de les parcel·les 81 i 82 amb 84 i 83, fins a arribar al barranc Fondo, que es remunta lleugerament fins a la unió d'este amb el barranc de Sant Miquel.  
  
Finalment, es remunta el barranc de Sant Miquel fins al punt d'inici.  
  
  
L'àrea de l'entorn de la Zona VI té al voltant de 10,9 km2.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
  
Albocàsser:  
Polígon 3: 1, 118 a 180, 289 a 292, 296, 297, 368 a 374, 376, 368, 380 a 382, 391.  
Polígon 4: 83 a 151, 153, 197 a 199, 220 a 313, 315 a 373, 375 a 382, 428, 429, 435,436, 445 a 448, 450, 452 a 455, 458, 461 a 463, 469.  
Polígon 5: 19 a 22, 24 a 46, 56, 56, 58 a 61, 63 a 83, 88, 90  
  
Les Coves de Vinromà:  
Polígon 7: 40 a 46, 49 a 55, 59 a 67, 77 a 105.  
Polígon 8: 78 a 81, 95 a 97, 99 a 170, 175 a 179, 208  
  
Tírig:  
Polígon 8: 43 a 54, 57, 59 a 68, 70 a 107, 109 a 120, 124, 125, 128, 163 a 171, 297 a 338, 340 a 358, 360 a 377, 380 a 399  
  
  
  
  
Entorn Zona VII  
  
Béns que la integren: Coveta de Montegordo o Montegordo. Abric I  
Montegordo. Abric II  
Montegordo. Abric III  
Montegordo. Abric IV  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 756921 / 4476196. Des d'ací, s'interna en la parcel·la 69 del polígon 3, fins a arribar a 30N 756961 / 4476534. Continua cap al nord fins a 30 N 757362 / 4476921, i cap al nord-est en 30N 757675 / 4477004, que és on confronta la mencionada parcel·la 69 amb la 227 i la 82.  
  
El límit de l'entorn seguix cap a l'est entre ambdós parcel·les, i després cap al sud vorejant per l'est les parcel·les 227 i 229, fins al punt 30N 757929 / 4476655, des d'on travessarà la parcel·la 9023 fins a 30N 757927 / 4476611.  
  
Seguix cap al sud-oest pel límit de la parcel·la 228 amb la 318, travessa l'assagador 9013, i voreja per l'oest les parcel·les 315, 313, 312, 310, 308 i 306, arribant al punt 30N 757292 / 4475889, i des d'ací travessa la parcel·la 181 fins a les coordenades 30N 757032 / 4475805.  
  
Ara el límit de l'entorn torna a girar cap al nord-est pel límit oest de la parcel·la 181, travessa una altra vegada l'assagador 9013, voreja també per l'oest la parcel·la 221, i travessa la 220 fins a arribar al punt de partida.  
  
L'àrea de l'entorn de la Zona VII té al voltant de 859.800 m2.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
  
Polígon 3: 69 (part), 181 (part), 220 (part) a 230, 306 a 313, 315, 385, 9013 (part), 9023 (part).  
  
  
  
  
Entorn Zona VIII  
  
Béns que la integren: Barranc del Puig. Abric I  
Barranc del Puig. Abric II  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 747662 / 4476480. Des d'ací, continua en direcció est, pel límit entre les parcel·les 5 i 6 del polígon 12, fins a arribar a 30N747952 / 4476324.  
  
Des d'eixe punt travessa la parcel·la 5 del polígon 12 i la 9001 del polígon 11, per a arribar al punt 30N 747929 / 4476225, que coincidix amb l'angle nord-oest de la parcel·la 15 del polígon 11. Seguix cap a l'est, vorejant eixa parcel·la fins a arribar al camí del Racó del Nadalí.  
  
Una vegada arribats al camí, seguim per este cap al sud, fins a arribar al llit del barranc del Puig, prop del Mas del Nadalí en 30N 747263 / 4474963. Des d'eixe punt la línia de l'entorn es dirigix a l'oest, travessant la parcel·la 18 del polígon 12 d'Ares, i arriba a 30N 746897 / 4474898, en el límit de les parcel·les 15 i 18 del mencionat polígon 12.  
  
  
Seguix cap al nord pel límit d'ambdós parcel·les, i després per la separació de les subparcel·les 15a i 15b, fins a arribar al camí del Mas del Puig (12014A01209009). Des d'ací el límit de l'entorn es dirigirà al nord-est seguint el cim del cingle de la lloma del Tossal, per les coordenades 30N747101 / 4475866, 747126 / 4475937, 747209 / 4476040, 747293 / 4476207, 747392 / 4476292, i des d'ací al punt de partida.  
  
L'àrea de l'entorn de la Zona VIII té al voltant d'1,13 km2.  
  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
  
Polígon 11: 15 a 17, 120 120 (part), 9009.  
Polígon 12: 5 a 10, 15b, 16 a 18 (part).  
  
  
  
Entorn Zona IX  
  
Béns que la integren: Barranc dels Horts. Abric I  
Barranc dels Horts. Abric II  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 746727 / 4477235. Des d'ací, continua en direcció sud-est, pel límit entre els polígons 13 i 29, fins a arribar a 30N 747152 / 4476702. Des d'ací, travessa la parcel·la 30 del polígon 29 fins a arribar al camí dels Horts en les coordenades 30N 747170 / 4476559.  
  
Seguix pel camí en direcció sud-oest fins a una revolta tancada, i en 30N 746937 / 4476050 deixa el camí de terra per a seguir per l'antic camí que separa les parcel·les 11 i 15 del polígon 12 d'Ares, i voreja la parcel·la 11, per a travessar el barranc dels Horts en 30N 746555 / 4475453.  
  
  
Una vegada passat el barranc, es dirigix cap al nord, per la vora est de les parcel·les 45 i 46 del polígon 13, que queden fora de la delimitació. Una vegada s'arriba al límit de les parcel·les 46 i 48, farà un zig-zag entre elles, entre la 47 i la 50, i entre la 47 i la 49, fins a arribar a 30N 746430 / 4475655.  
  
Seguix cap a l'oest pel límit de les parcel·les 49 i 50 amb la 43, fins on les dos últimes s'ajunten amb la 51, en 30N 746145 / 4475739. Des d'ací, torna a girar cap al nord, resseguint la parcel·la 50, i després pel límit entre les parcel·les 54, d'una banda, 66 i 55, d'una altra, fins a les coordenades 30N 746051 / 4476281.  
  
Arribats a eixe punt, ens dirigim en línia recta a les coordenades 30N 746150 / 4476404, punt on s'arriba al camí del Mas d'en Grenyut. Finalment, seguix el camí fins al punt de partida.  
  
L'àrea de l'entorn de la Zona IX té al voltant d'1,03 km2.   
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
  
Polígon 12: 3, 11, 9006, 9009.  
Polígon 13: 49, 50, 55, 57 a 73.  
Polígon 29: 30 (part)  
  
  
  
Entorn Zona X  
  
Béns que la integren: Mas del Cingle. Abrics I-II.  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 745752 / 4476369. Des d'ací voreja pel nord i per l'est la parcel·la 12014A01309006, fins a 30N 745758 / 4476125, i continua cap al sud-est entre les parcel·les 43 i 51c, fins a arribar al límit d'esta amb la subparcel·la b.  
  
Des d'eixe punt travessa la parcel·la 43 fins a 30N 745812 / 4475982, i es dirigix cap al sud vorejant per l'est les parcel·les 15 i 14, fins a arribar al límit amb la 13. Ací girarà cap a l'oest pel límit nord de les parcel·les 13 i 5, i arribarà a la CV-15, i seguirà cap a Ares, fins a creuar-se amb la parcel·la 12014A01309006, antic camí del Mas d'en Grenyut.  
  
Seguix per la vora nord del camí, fins a arribar a la parcel·la 2, i seguir després per la vora d'esta parcel·la, en el límit amb la 177, fins a arribar a l'actual pista que puja al Mas d'en Grenyut. Una vegada en eixe punt, seguirà pel camí, primer cap a l'est, i després cap al nord, fins a arribar al punt de partida.  
  
L'àrea de l'entorn de la Zona X té al voltant de 493.600 m2.  
  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
  
Polígon 13: 2 a 5, 14 a 16, 9006, 9020.  
  
  
  
  
Entorn Zona XI  
  
Béns que la integren: La Roca de les Canyes  
Mas Blanc o de les Covarxelles. Abric I  
Mas Blanc. Abric II  
Mas Blanc. Abric III  
Mas Blanc. Abric IV  
Pou Vell. Abric I  
Pou Vell. Abric II  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 744737 / 4476932, que coincidix amb l'angle nord-oest de la parcel·la 9 del polígon 14 d'Ares. Des d'ací continua cap al nord-est pel límit de les parcel·les 9 i 4, fins a 30N 745532 / 4477556, que correspon al punt on el límit d'ambdós parcel·les travessa el camí o pista del Mas Blanc.  
  
  
Seguix cap al nord-est pel camí del Mas Blanc fins a 30N 746435 / 4477966, on hi ha un encreuament de camins. Ací s'agafa el que porta en direcció sud, i que s'unix a l'assagador del Mas Blanc en 30N 746633 / 4477456.   
  
  
Seguix per l'assagador en direcció sud-oest, fins a 30N 745540 / 4476673, i després continua pel límit de les parcel·les 2 i 22, per a arribar a la pista que puja al Mas Blanc i al Mas d'En Grenyut, que porta directament a l'Hostal Nou.  
  
Un poc abans d'arribar a l'Hostal Nou, en 30N 744844 / 4476422, gira bruscament cap al nord, per a buscar la parcel·la 9 del polígon 14 d'Ares, en 30N 744731 / 4476668, i seguix pel límit d'eixa parcel·la amb la 20 per a arribar al punt de partida.  
  
L'àrea de l'entorn de la zona XI té al voltant de 1.437 km2.  
  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
  
Polígon 14: 9, 11, 17, 19 a 22, 9004.  
  
  
  
Entorn Zona XII  
  
Béns que la integren: Les Dogues  
Cingle de la Mola Remígia. Abrics I-X  
Cova Remígia. Abrics I-VI  
Cantalar del Mas del Cireral o de les Cireres  
Mas de Modesto. Abric I  
Mas de Modesto. Abric II  
Racó de Gasparo. Abric I  
Racó de Gasparo. Abric II  
Racó de Gasparo. Abric III  
Racó de Gasparo. Abric IV  
Racó de Molero.  
Racó de Molero. Abric II  
Roques del Mas de Molero. Conjunt I  
Roques del Mas de Molero. Conjunt II  
Mas del Cantalar  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 742978 / 4478474, que coincidix amb la intersecció de la CV-15 en un vial que abans formava part d'esta carretera, però que després de les últimes obres ha quedat en ús com a camí.  
  
  
Des d'ací continua en direcció nord, i sentit horari, fins a la intersecció del camí amb el barranc dels Pallisses en 30N 742999 / 4479087. Després gira cap a l'est remuntant el barranc pel seu llit, fins a arribar a la parcel·la 133 del polígon 15 d'Ares en 30N 743978 / 4478837. Voreja pel sud la mencionada parcel·la, i en 30N 744117 / 4478846 travessa la parcel·la 129 en direcció est, fins a arribar a 30N 744236 / 4478895.  
  
Seguix cap a l'est pel límit de les parcel·les 129 i 137, i en 30N 744350 / 4478930 travessa la 137, fins a 30N 744556 / 4478904, i comença a girar cap al sud per l'assagador 12014A01509015, i després pel 12014A01409001, fins a arribar al punt on l'assagador travessa el camí entre el Mas d'en Llorenç i el Mas de Barraques, en 30N 745361 / 4477523.  
  
Una volta en eixe punt, seguix el camí, primer cap al sud, i després cap a l'oest, fins a arribar a la CV-15 en 30N 743965 / 4476879. Des d'eixe punt, girarà cap al nord per la carretera, fins a arribar al punt de partida.  
  
L'àrea de l'entorn de la zona XII té al voltant de 4,1 km2.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
  
Polígon 14: 4  
Polígon 15: 86 a 106, 108 a 129, 132, 134 a 137, 140 a 168, 170 a 177, 179 a 199, 202 a 204, 206 a 2010, 213 a 221, 226, 249, 9001, 9003,9016, 9018, 9019, 9023, 9025, 9027, 9029, 9033, 9034.  
  
  
  
Entorn Zona XIII  
  
Béns que la integren: La Montalbaneta. Abric I  
La Montalbaneta. Abric II  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 742899 / 4480076, que coincidix amb l'angle nord-occidental de la parcel·la 11 del polígon 15 d'Ares, situat just en el llit de la rambla Carbonera. Des d'ací seguix cap a l'est pel límit nord de les parcel·les 11 i 21 fins a arribar a la intersecció amb la 16.  
  
Una vegada arriba a este punt, gira cap al sud pel camí del Mas de les Pallisses fins a les coordenades 30N 743419 / 4479548, on gira cap a l'oest pel camí del Mas de Facundo.  
  
  
Després d'uns 70 metres aproximadament, tornarà a dirigir-se cap al sud, pel límit de les parcel·les 73 i 72, fins a arribar al llit d'un xicotet barranquet, afluent del barranc de les Pallisses. Des d'ací seguirà barranc avall, fins a arribar al pont de l'antiga carretera en 30N 742997 / 4479098.  
  
  
Des d'ací continua per l'antiga carretera fins a la rambla Carbonera en 30N 742765 / 4479224, i després continua pel llit de la rambla, aigües amunt, fins al punt de partida.  
  
  
L'àrea de l'entorn de la zona XIII té al voltant de 359.762 m2.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
Polígon 15: 3 a 11, 21 a 29, 64 a 72, 220, 9009, 9010.  
  
  
  
Entorn Zona XIV  
  
Béns que la integren: Cova de la Vall  
Vila-roges  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 743905 / 4480148, que coincidix amb la confluència de les parcel·les 45 i 47 del polígon 15 d'Ares i la 268 del polígon 31.  
  
Des d'eixe punt, ascendix per la rambla de la Vall, vorejant les parcel·les 47, 49, 9007 i 50, fins a arribar a la confluència d'esta parcel·la amb la 51, en 30N 744554 / 4479488.  
  
El límit de l'entorn gira cap a l'oest, seguint el límit de les parcel·les 50 i 51, fins a arribar a les coordenades 30N 744428 / 4479413, i des d'ací, en línia recta, fins a 30N 744053 / 4479236, travessant les parcel·les 9005, 56, 9015 i 137.  
  
Una vegada en el punt anterior, vorejarà la parcel·la 137 fins a arribar al camí que unix el Mas de Ferrando amb el Mas de Vila-roges, i seguirà alguns metres cap al nord fins a arribar al límit del camí amb la parcel·la 75. Després girarà una altra vegada cap al sud-oest pel límit nord de la parcel·la 80, i en 30N 743855 / 4479285 girarà en línia recta cap a l'oest, travessant les parcel·les 79 i 81, fins a arribar a 30N 743739 / 4479289.  
  
Finalment, l'entorn dels béns girarà cap al nord, seguint el límit oest de les parcel·les 81, 74, 35, 34, 33, travessarà en línia recta la 32, 9005, i 47, fins a arribar al punt d'inici.  
  
L'àrea de l'entorn de la zona XIV té al voltant de 511,542 m.2  
  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
Polígon 15: 32 (part) a 35, 39 (part), 47 a 50, 56 (part), 74, 75, 79 (part), 81 (part) 84 (part), 137 (part) 138, 9005 a 9009, 9015 i 9023.  
  
  
  
Entorn Zona XV  
  
Béns que la integren: Mas de la Mola  
Barranc de la Marfullada. Abric I  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 741944 / 4480000. Des d'ací seguix pel límit de les parcel·les 150 i 143 del polígon 17, fins a les coordenades 30N 742073 / 4480016, i novament cap a l'est fins a 30N 742237 / 4480055. Des d'eixe punt continua en direcció est fins a arribar a la CV-15 en 30N 742635 / 4480054.  
  
Una vegada en la carretera, seguix en direcció sud pel marge oest d'este vial, fins a arribar al punt 30N 742705 / 4479543, on seguirà pel camí del Mas de les Solanes en direcció sud, fins a arribar a les coordenades 30N 742422 / 4478879.  
  
Des de les coordenades anteriors, gira cap a l'oest pel llit d'un barranquet, fins a 30N 742277 / 4478936, i des d'ací, en línia recta, cap a l'oest fins a 30N 741874 / 4478961.  
  
  
Una vegada en el punt anterior, el límit de l'entorn gira al nord-oest en línia recta fins a 30N 741713 / 4479131, que coincidix amb l'angle nord-est de la parcel·la 155, i després discorre en la mateixa direcció pel límit de les parcel·les 155 i 143, fins a arribar a un camí en 30N 741678 / 4479184.  
  
Seguix pel camí uns quants metres cap a l'oest, i quan arriba a la intersecció amb les parcel·les 102 i 116 continua primer pel límit d'ambdós, i després pel límit entre les parcel·les 116 i 105, fins a l'angle nord-est d'esta última parcel·la en 30N 741757 / 4479672.  
Delimitació Finalment, el límit de l'entorn formarà una línia recta angulosa, dirigint-se primer cap al nord fins a 30N 741586 / 4480043, i després cap al nord-est, fins a arribar al punt de partida.  
L'àrea de l'entorn de la zona XV té al voltant d'1,1 km2.  
  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
Polígon 17: 116 (part), 124 (part), 143 (part), 151, 152, 154, 156 (part), 157 (part) 9016 i 9018.  
  
  
  
  
Entorn Zona XVI  
  
Béns que la integren: Barranc de la Marfullada. Abric II  
Barranc de la Marfullada. Abric III  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 740955 /4479425, entre els termes de Benasal i Ares. Des d'eixe punt es dirigix a l'est pel límit de les parcel·les 99 i 100 del polígon 17 d'Ares, i travessa la parcel·la 101 fins a arribar a les coordenades 30N 741179 / 4479469.   
  
Continua cap a l'est pel límit de les parcel·les 101 i 103 amb la 104, i després gira al sud entre les parcel·les 103 i 105, fins al punt on confluïxen les parcel·les 103, 105, 101 i 116.  
  
Una vegada en eixe punt, seguix en línia recta cap al sud-est fins a les coordenades 30N 741524 / 4479126, sobre el límit de les parcel·les 102 i 101. Després voreja la parcel·la 102 fins a arribar al terme de Benasal en 30N 741449 / 4478767.  
  
Una vegada dins de Benasal, seguix cap al sud pel límit de les parcel·les 10 i 11 del polígon 4, fins a arribar al camí d'Ares, i seguirà el camí en direcció sud, per a arribar a la confluència del camí amb la parcel·la 14 del polígon 3, en 30N741096 / 4478470.  
  
Des del punt anterior, gira cap a l'oest primer entre les parcel·les 14 i 15, després entre la 14 i la 30, i finalment entre la 12 amb la 30 i la 33, per a arribar a 30N 740611 / 4478818, que és on confluïxen les parcel·les 12, 33 i 34.  
  
En eixe punt, el límit de l'entorn torna a girar cap al nord-est, primer en línia recta, travessant la parcel·la 12, fins a les coordenades 30N 740877 / 4479154, que és on confluïxen les subparcel·les b, d i e de la parcel·la 12.  
  
Finalment, continuarà entre les subparcel·les 12b i 12d fins a arribar a 30N 740889 / 4479293, i des d'ací, en línia recta, fins al punt de partida.  
  
L'àrea de l'entorn de la Zona XVI té al voltant de 511,542 m2.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
Ares: Polígon 17, parcel·les 100 a 103.  
Benasal: Polígon 3, parcel·les 12 a 14. Polígon 4, parcel·la 11, 9001.  
  
  
  
Entorn Zona XVII  
  
Béns que la integren: Port d'Ares. Abric I  
Delimitació: Punt de partida: Situat en les coordenades 30N 742526 / 4481180, que correspon al marge de ponent de la CV-15.  
  
  
Seguix en direcció sud per la CV-15, fins que travessa la rambla Carbonera en 30N742852 / 4480636. Des d'eixe punt, traça una línia recta a ponent, fins a 30N 742265 / 4480638.  
  
A partir d'ací, l'entorn seguix en direcció nord-est pel límit de la parcel·la 124 amb 126 i 123, fins a arribar a les coordenades 30N 742021 / 4480847. Just en eixe punt, continua primer al nord i després a l'est seguint la línia que marquen les subparcel·les 124a i 124b, fins a arribar a les coordenades 30N 742362 / 4481123, i des d'ací, en línia recta, al punt de partida.  
  
L'àrea de l'entorn de la Zona XVII té al voltant de 360.000 m2.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
Polígon 17, parcel·les 124 (part), 156 (part), 176, 9011, 9015, 9016  
Polígon 31, parcel·la 20 (part).  
  
  
  
  
Entorn Zona XVIII  
  
Béns que la integren: Barranc dels Molins  
Molí Darrer. Abric I  
Molí Darrer. Abric II  
Molí Darrer. Abric III  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 743912 / 4482722. Des d'ací seguix en direcció sud-est entre les parcel·les 176 amb 179 i 180; 175 i 180; 182 i 321, totes elles del polígon 31 d'Ares, fins a les coordenades 30N 742202 / 4482523.  
  
Seguix en direcció sud entre les parcel·les 183 amb 189 i 185; 184 amb 185; 9012 amb 230 i 223; 223 amb 319 i 220, fins a 30N 743955 / 4481669.  
Des d'eixe punt, gira cap a l'oest per la fita de les parcel·les 220 amb 219 i 305, fins al camí del Barranc dels Molins. Camí que seguirà cap al sud fins a 30N 743638 / 4481468.  
  
  
A partir d'ací, torna a girar cap a l'oest entre les subparcel·les 197d i e; 197 i 201; 201c i d; 201 i 203, fins a l'assagador 9011 en 30N 743270 / 4481449.  
  
Seguix el mencionat assagador en direcció nord-est fins a 30N 743309 / 4481482, punt on torna a girar al nord per l'assagador 9015, fins a les coordenades 30N 743323 / 4481886, i després discorre entre les parcel·les 140 amb 141 i 130; 131 amb 130, 129 i 120; 120 amb 126 i 121; 148 amb 121, 122, 123, 124, 147 i 168; 149 amb 168 i 173, fins al punt situat en 30N 743845 / 4482513. Des d'ací, en línia recta, fins al punt de partida.  
  
L'àrea de l'entorn de la Zona XVIII té al voltant de 613.000 m2.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
Polígon 31, parcel·les 121 a 130, 141 a 147, 149, 165 (part), 166 (part), 168 a 176, 183, 184, 193 a 203, 220, 221, 319, 321, 324, 327, 328, 331, 332, 9011, 9012, 9015.  
  
  
  
  
Entorn Zona XIX  
  
Béns que la integren: Mas de les Llometes o de la Vall  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 745894 / 4482323. Des d'ací seguix en direcció sud entre les parcel·les 296 amb 297 i 244 pel camí del Mas de Besser, fins a 30N 746027 / 4481784.  
  
Una vegada en eixe punt, gira en direcció oest, entre les subparcel·les 244a i 244e, del polígon 31 d'Ares, i després pel límit entre les següents parcel·les 249 i 250; 258 amb 250, 251,253, 252 i 322, fins a 30N 745525 / 4481493, on arriba a la rambla de la Vall, que remunta alguns metres, fins a 30N 745517 / 4481617.  
  
A partir d'ací, travessa la parcel·la 258 en línia recta i en direcció a ponent, fins al camí del Mas de les Llometes, en 30N 745326 / 4481571. Seguix pel camí en direcció al mas, fins a 30N 745389 / 4481909.  
  
Arribats a eixe punt, es dirigix al nord, travessant la parcel·la 259 i seguint pel marge oest de l'assagador 9010, fins a 30N 745296 / 4482091. Des d'ací torna a girar a l'est, travessant el mencionat assagador, i es dirigix a les coordenades 30N 745409 / 4482145, en la parcel·la 242. Després, voreja pel nord la subparcel·la 242b, i la 298d, per a finalment en 30N 745824 / 4482364 girar al sud i dirigir-se al punt de partida.   
  
L'àrea de l'entorn de la zona XIX té al voltant de 471.878 m2.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
Polígon 31, parcel·les 242 a 244, 258, 259, 298, 9010.  
  
  
  
  
Entorn Zona XX  
  
Béns que la integren: Mas de la Belluga  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 748415 / 4481775, en l'encreuament de l'assagador 9005, que puja al Mas de la Castellona, i el camí 9009, que porta al Mas de la Belluga.  
  
Des del punt d'inici, es continua cap a l'est, per l'antic camí del Mas de la Belluga, i un poc abans d'arribar al mas, gira cap al sud, seguint el camí. En 30N 749475 / 4481350, el límit de l'entorn continua pel camí, sense entrar al mas, i continua la direcció sud sud-oest, fins a arribar al barranc de la Belluga en 30N 749014 / 4480984.  
  
  
A partir d'ací, el límit de l'entorn traça una línia recta en direcció est nord-est, per a arribar a uns antics corrals, situats en el vessant de llevant del Morral de la Marina, en 30N 748641 / 4481120.  
  
Des dels corrals, que cauen dins de l'entorn, continua cap a l'oest, també en línia recta, fins a les coordenades 30N 748330 / 4481124, just en el contacte entre la parcel·la 6 del polígon 6 d'Ares, amb l'assagador 9003.   
  
Finalment, gira cap al nord pel límit de la mencionada parcel·la amb l'assagador 9005, fins a arribar al punt d'inici.   
  
L'àrea de l'entorn de la Zona XX té al voltant de 643.526 m2.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
Polígon 6, parcel·les 6, 9005, 9009.  
  
  
  
  
Entorn Zona XXI  
  
Béns que la integren: Barranc de l'Empriu  
La Belladona  
Delimitació: Punt de partida: situat en les coordenades 30N 748185 / 4480976, en l'encreuament del camí 9003 del polígon 6 i l'angle nord-oest de la parcel·la 8.  
  
Des d'eixe punt en direcció oest entre les parcel·les 6 i 8. Després girarà cap al sud pel límit de la parcel·la 11 amb la 6, 13 i 12, fins a arribar al camí 9003.  
  
Des del punt anterior, es dirigix en línia recta cap al sud-oest, fins a arribar a 30N 748334 / 4479488, punt que es troba entre les subparcel·les 3a i 3b del polígon 29. Ara gira cap a l'oest pel límit d'ambdós subparcel·les, i entre les parcel·les 3 i 1, fins a les coordenades 30N 747824 / 4479724.  
  
A partir d'ací, el límit de l'entorn traça una línia recta en direcció nord-oest, per a arribar en 30N 748072 / 4479845, al camí 9003. Finalment, el límit de l'entorn gira al nord pel mencionat camí fins al punt d'origen.  
  
  
L'àrea de l'entorn de la zona XXI té al voltant de 643.526 m2.  
  
La relació de parcel·les afectades és la següent:  
Polígon 6, parcel·les 8 a 11, 9003.  
Polígon 29, parcel·les 1 (part), 3b.  
  
  
  
ANNEX V  
Documentació gràfica  
  
Índex de plànols  
  
Plànol 1 Delimitació del Parc Cultural sobre base topogràfica.  
Plànol 2 Delimitació del Parc amb la ubicació de l'art rupestre.  
Plànol 3 Entorn de protecció zona 1  
Plànol 4 Entorn de protecció zona 2  
Plànol 5 Entorn de protecció zona 3  
Plànol 6 Entorn de protecció zona 4  
Plànol 7 Entorn de protecció zona 5  
Plànol 8 Entorn de protecció zona 6  
Plànol 9 Entorn de protecció zona 7  
Plànol 10 Entorn de protecció zona 8  
Plànol 11 Entorn de protecció zona 9  
Plànol 12 Entorn de protecció zona 10  
Plànol 13 Entorn de protecció zona 11  
Plànol 14 Entorn de protecció zona 12  
Plànol 15 Entorn de protecció zona 13  
Plànol 16 Entorn de protecció zona 14  
Plànol 17 Entorn de protecció zona 15  
Plànol 18 Entorn de protecció zona 16  
Plànol 19 Entorn de protecció zona 17  
Plànol 20 Entorn de protecció zona 18  
Plànol 21 Entorn de protecció zona 19  
Plànol 22 Entorn de protecció zona 20  
Plànol 23 Entorn de protecció zona 21



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7928, del 30-11-2016 (2016/9524)

DECRETO 168/2016, de 11 de noviembre, del Consell, por el que se declara Bien de Interés Cultural, con la categoría de Parque Cultural, a favor del Parque Cultural de la Valltorta-Gassulla, situado en los términos municipales de Ares del Maestrat, Morella, Catí, Tirig, Les Coves de Vinromà, Albocàsser, Vilar de Canes y Benassal (Castellón)
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2016/11/11/168/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   7928

Fecha DOGV
:   30-11-2016

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2016/9524

CVE


Fecha del documento
:   11-11-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Catí](javascript:void(0))
    * [Tírig](javascript:void(0))
    * [Vilar de Canes](javascript:void(0))
    * [Albocàsser](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [Ares del Maestrat](javascript:void(0))
    * [Benassal](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 168/2016, de 11 de noviembre, del Consell, por el que se declara Bien de Interés Cultural, con la categoría de Parque Cultural, a favor del Parque Cultural de la Valltorta-Gassulla, situado en los términos municipales de Ares del Maestrat, Morella, Catí, Tirig, Les Coves de Vinromà, Albocàsser, Vilar de Canes y Benassal (Castellón) [2016/9524]  
El artículo 49.1.5 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, establece la competencia exclusiva de la Generalitat en materia de «Patrimonio histórico, artístico, monumental, arquitectónico arqueológico y científico, sin perjuicio de lo que dispone el número 28 del apartado 1 del artículo 149 de la Constitución Española». El artículo 26.2 de Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano dispone que la declaración de un bien de interés cultural se hará mediante decreto del Consell, a propuesta de la conselleria competente en materia de cultura. Todo ello sin perjuicio de las competencias que el artículo 6 de la Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico Español reserva a la Administración General del Estado.  
Mediante resolución de fecha 25 de febrero de 2015, de la Conselleria de Educación, cultura y Deporte (DOCV 7486, 16.03.2015), de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, se acordó incoar expediente para la declaración de bien de interés cultural con la categoría de parque cultural, a favor del Parque Cultural de la Valltorta-Gassulla, situado en los términos municipales de Ares del Maestrat, Morella, Catí, Tirig, Les Coves de Vinromà, Albocàsser, Vilar de Canes y Benassal (Castellón), delimitándo dicho Parque literal y gráficamente; relacionando y describiendo los elementos y espacios que constituyen referentes identitarios del mismo, tanto los declarados por sí mismos bienes de interés cultural como los que se señalaban como bienes de relevancia local en este decreto; estableciendo las normas de protección tanto del parque cultural en general como de los bienes de interés cultural radicados en el mismo y sus entornos; y sometiendo el expediente incoado a trámite de información pública.  
Se han cumplido todos los trámites legalmente preceptivos de acuerdo con las disposiciones vigentes.  
Consta en el expediente el informe favorable a la declaración de Bien de Interés Cultural del Consell Valencià de Cultura y de la Universidad Jaume I de Castellón de la Plana, que han prestado su conformidad a la propuesta declarativa que se les ha elevado, de conformidad con lo que establece el artículo 27.5 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Asimismo se han recabado de las Consellerias afectadas los informes exigidos por el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, habíéndose formulado por las mismas sugerencias y observaciones en este trámite a la propuesta declarativa que se les ha elevado y que han recibido una respuesta razonada.  
Por acuerdo de 21 de octubre de 2016, del Consell, (DOGV 25.10.2016) se amplió el plazo legalmente establecido de 20 meses para resolver la declaración, que expiraba el 25 de octubre de 2016, en 10 meses adicionales, que se computarían desde esta última fecha, prosiguiéndose las actuaciones hasta culminar en su caso el proceso declarativo.  
En virtud de lo expuesto y de acuerdo con lo establecido en la normativa referenciada, a propuesta de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, de acuerdo con el artículo 28.c de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, y previa deliberación del Consell en la reunión del 11 de noviembre de 2016,  
  
  
DECRETO  
  
Artículo l. Objeto  
Este decreto tiene por objeto declarar bien de interés cultural, con la categoría de parque cultural, a favor del Parque Cultural de la Valltorta-Gassulla, situado en los términos municipales de Ares del Maestrat, Morella, Catí, Tirig, Les Coves de Vinromà, Albocàsser, Vilar de Canes y Benassal (Castellón).  
Artículo 2. Ámbito de aplicación  
1. El ámbito de aplicación de esta normativa lo constituye el espacio incluido por la línea delimitadora del Parque Cultural Valltorta-Gassulla, que acompaña a este decreto.  
2. Este ámbito está dividido en dos áreas diferenciadas: las áreas que corresponden a los bienes que singularmente gozan de la consideración de bienes de interés cultural, así como sus entornos de protección, que se denominarán áreas de entorno, y el resto del parque cultural donde estos se localizan, que recibirán la denominación de área del parque.  
  
Artículo 3. Obligatoriedad de redactar el plan especial de protección  
1. Esta normativa de protección regirá transitoriamente hasta que se provea el preceptivo plan especial de protección o documento asimilable, y este obtenga validación patrimonial, de acuerdo con lo establecido en los artículos 34.2 y 39.4 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. La conselleria competente en materia de cultura procederá en el plazo de un año a la redacción del Plan Especial del Parque Cultural Valltorta-Gassulla. En este documento podrá preverse la asignación de competencias a los órganos de gestión del parque.  
  
Artículo 4. Órganos competentes  
1. Hasta la aprobación del mencionado plan especial de protección, corresponde a la dirección territorial de la conselleria competente en materia de cultura autorizar las intervenciones en el área del parque.  
En este ámbito, los ayuntamientos, mediante informe técnico municipal, podrán derivar la no necesidad de autorización previa en actuaciones que se sitúen fuera del presente marco normativo por falta de trascendencia patrimonial, como sería el caso de las obras e instalaciones que, sin afectar a su percepción exterior, vayan dirigidas a la correcta conservación, buen uso y habitabilidad interior de elementos que no estén expresamente protegidos por el presente decreto.  
En estos inmuebles también quedarían exceptuadas las actuaciones en su envolvente exterior que se limiten a la conservación, reposición y mantenimiento de elementos preexistentes de carácter propio, que no resulten incompatibles con lo dispuesto en esta normativa. En estas actuaciones, los ayuntamientos comunicarán a la dirección territorial de la conselleria competente en materia de cultura, en el plazo de 10 días, la concesión de licencia o aprobación municipal, adjuntando como mínimo el informe técnico que se menciona en el párrafo anterior, un plan de ubicación, y el soporte fotográfico en que se acredita la situación de partida, y la mencionada falta de trascendencia patrimonial.  
2. Corresponde a la dirección general competente en materia de patrimonio la autorización de las actuaciones arqueológicas que se realicen en el ámbito del parque cultural, y cuantas intervenciones se lleven a cabo con respecto a los bienes de interés cultural y a las áreas de entorno.  
3. Todas las intervenciones requerirán, para su autorización patrimonial, la definición precisa de su alcance, con la documentación técnica que por su especificidad les corresponda, y con la ubicación y el soporte fotográfico que permita constatar la situación de partida y su trascendencia patrimonial.  
  
Artículo 5. Régimen del suelo del parque cultural  
1. En tanto no se apruebe el plan especial de protección, la totalidad del suelo de las áreas de entorno del parque cultural que, en estos momentos, figura como suelo no urbanizable en el planeamiento de los distintos municipios, se considerará suelo no urbanizable de especial protección.  
2. Si se da el caso de que se superponen varios tipo de suelo no urbanizable, prevalecerán las condiciones más restrictivas.  
3. El plan especial podrá prever excepcionalmente la implantación de suelo industrial dentro del ámbito del parque. En cualquier caso, nunca podrá implantarse dentro de los entornos del bien de interés cultural, se deberá ajustar al criterio de menor impacto visual y acústico, y su desarrollo requerirá el informe previo y vinculante de la conselleria competente en materia de cultura.  
  
Artículo 6. Usos permitidos en el área del parque  
1. En el interior del parque cultural se permitirán los usos tradicionales del suelo, y las formas económicas tradicionales de explotación económica agrícola, forestal, ganadera, así como las actividades artesanales y aquellas actividades industriales relacionadas con los sectores agropecuario y alimentario.  
2. Se permitirán también los usos terciarios relacionados con la hostelería y alojamientos rurales, siempre que se adecuen al resto de normas específicas de protección, desarrolladas en este decreto, y al resto de la normativa sectorial. Asimismo, se permitirán los edificios e instalaciones de utilidad pública e interés social, siempre que, por su naturaleza, sea necesario instalarlos en el medio rural.  
3. Las actividades lúdicas y recreativas que suponen un contacto respetuoso con la naturaleza y el medio ambiente también son compatibles con el parque. El plan especial regulará el uso de vehículos de dos ruedas por las sendas del parque cultural.  
4. Se permite también la caza, de acuerdo con lo dispuesto en la normativa sectorial, y siempre que no implique una excesiva presión cinegética sobre las especies del parque cultural, o afecte a los bienes protegidos. En ningún caso se podrán disparar armas de fuego contra los abrigos.  
5. Las instalaciones fotovoltaicas y los aerogeneradores para el uso familiar, turismo rural, o en explotaciones agropecuarias.  
6. Sin perjuicio de la tramitación medioambiental que sea procedente, se permitirá la apertura de viales y la mejora de los ya existentes para facilitar el acceso a las masías, granjas y demás infraestructuras mencionadas en los puntos 1, 2 y 3 de este artículo.  
7. Las investigaciones científicas relacionadas con el patrimonio cultural y natural del parque.  
8. Las instalaciones fotovoltaicas no superarán las 5 hectáreas de superficie.  
  
Artículo 7. Actividades y usos no permitidos en el área del parque  
1. No podrán construirse parques eólicos, líneas eléctricas de alta o muy alta tensión, ni nuevas carreteras en el ámbito del parque cultural.  
2. No se permiten las explotaciones mineras, a excepción de aquellas a cielo abierto que ya están consolidadas y que solo afectan al cauce de la rambla Carbonera. Tampoco están permitidos los vertederos, movimientos del suelo ni las excavaciones con incidencia paisajística. Se exceptúan de esta norma los desmontes y terraplenados que haya que llevar a cabo para el mantenimiento de los viales públicos y privados que ya existen, que en todo caso requerirán un informe previo vinculante del órgano competente en materia de patrimonio cultural.  
No se considera movimiento de tierras con incidencia paisajística la roturación de campos, la construcción de balsas o cualquier otro tipo de actividad agropecuaria, siempre que cuenten con las autorizaciones sectoriales pertinentes.  
3. No se permitirá el almacenamiento al aire libre, ni el vertido de residuos en suelo no urbanizable, salvo el que se derive de las actividades agrícolas y ganaderas, que estarán sujetos a lo que determine la legislación sectorial competente.  
Asimismo, se evitará la colocación y el mantenimiento de anuncios, carteles y vallas publicitarias, excepto los que tengan carácter institucional o indicativo, y los que cuenten con la expresa autorización demanial, y no generen impacto paisajístico. El plan especial establecerá las características a las que deberán ajustarse.  
4. El acceso con vehículos de motor por zonas o viales que en la actualidad no estén pavimentados queda restringido únicamente a los usos agrícolas, ganaderos, forestales, mantenimiento y servicios, investigación o guardería del parque. Si es imprescindible el uso de estos viales para otros usos, se deberá obtener la autorización de la dirección territorial de la conselleria competente en materia de cultura.  
5. Aquellas actividades y usos no prohibidos expresamente, pero que tampoco figuran como permitidos en el artículo 6, requerirán expresamente el informe favorable y vinculante de la conselleria competente en materia de cultura. Con carácter general, no son aceptables aquellas actividades y usos que lesionen los valores culturales del parque, dificulten su contemplación o impacten agresivamente en el entorno y el paisaje cultural.  
  
Artículo 8. Actividad agropecuaria en el área del parque  
1. En los espacios de uso agrícola se deberá mantener el conjunto de parcelas existente con sus elementos anexos, como caminos, bancales, corrales para el ganado y otros bienes etnológicos y de la arquitectura de piedra seca. Si su sustitución resulta inevitable, deberá documentarse antes, de acuerdo con el protocolo que se desarrollará en el futuro plan especial.  
2. Se permitirán y fomentarán los usos agropecuarios tradicionales, incluido el regadío en huertas pequeñas, o cuando no impliquen un impacto visual importante. El regadío de cítricos queda expresamente prohibido.  
  
Artículo 9. Sobre la actividad forestal en el área del parque  
1. La tala de árboles deberá contar con la autorización expresa del órgano competente en materia de medio ambiente. Las repoblaciones forestales deberán hacerse con especies autóctonas, propias de los espacios que se protegen.  
2. En tanto no se apruebe el plan especial, las actividades de roturación del suelo para repoblaciones forestales deberán contar con la autorización de la dirección territorial de la conselleria competente en materia de cultura.  
  
Artículo 10. Construcciones en el área del parque. Normas generales  
1. Las construcciones deberán adaptarse al ambiente en que se ubican y armonizar con el paisaje y con su entorno rural. A tal fin, se ajustarán al concepto de arquitectura tradicional. Cuando estas se emplacen en los alrededores de bienes inmuebles de carácter histórico, arqueológico, típico o tradicional, deberán armonizar con estos bienes. En instalaciones agropecuarias se podrán utilizar técnicas y materiales constructivos prefabricados, los cuales deberán respetar la integración paisajística del entorno, de acuerdo con la estética actual propia del territorio.  
2. Sin perjuicio de lo expresado en el punto anterior, la situación y dimensiones de los edificios, muros, vallas, instalaciones, depósitos o plantaciones vegetales no podrán romper la armonía del paisaje rural o urbano, ni desfigurar su contemplación. Las actividades que se desarrollen en estas áreas deberán ser compatibles con los valores protegidos y con el mantenimiento y sostenibilidad del medio rural.  
3. Se fomentará la rehabilitación frente a la nueva construcción de edificios.  
  
Artículo 11. Restauración y rehabilitación de bienes etnológicos inventariados en el área del parque  
1. Los bienes etnológicos inventariados y, con carácter general, todas aquellas construcciones con más de cien años de antigüedad, forman parte de la estructura histórica y tradicional del parque. Para preservar esta riqueza, se permitirá intervenir sobre estos bienes con el fin de recuperarlos para el uso residencial, agropecuario, terciario, de equipamiento o relacionado con cualquier actividad sostenible, que los reutilice y los ponga en valor. El derribo total o parcial de estos bienes tendrá carácter excepcional, y deberá ser justificado de manera detallada, y autorizado por la dirección territorial de la conselleria competente en materia de cultura, previo informe favorable del técnico municipal.  
2. La implantación y los diferentes usos permitidos, tanto si requieren declaración de interés comunitario como si no, no están sujetos a limitaciones de parcela mínima, distancias mínimas a suelos urbanos o urbanizables. Se podrán implantar los diversos usos sin restricciones en este sentido, para cualquier parcela existente, sea cual sea su dimensión o ubicación con respecto a los suelos urbanos o urbanizables.  
3. Se permitirá la ampliación de la construcción o del asentamiento protegido preexistente, siempre que las obras de reforma o ampliación no superen el 20 por ciento de su superficie en planta. La consolidación, y en su caso, edificación, deberá mantener la parcelación tradicional propia del asentamiento originario, respetando los elementos etnológicos y el arbolado existente.  
4. Las obras no podrán aumentar el número total de plantas de la vivienda original protegida, y solo se permitirá aumentar la altura de los forjados de cara a la mejora de la habitabilidad. La volumetría de la vivienda se mantendrá desde el punto de vista de su percepción arquitectónica, y se podrán permitir variaciones que no deformen la estética de la composición original del edificio, pero que puedan permitir nuevos volúmenes integrados en la composición.  
5. La tipología de los edificios se integrará en el ambiente tradicional de la construcción o asentamiento, de manera que se deberán utilizar, reproducir o imitar, en la medida en que sea posible, los métodos constructivos originales, los materiales, la composición de huecos y el tamaño, su disposición en los muros y la relación huecos-macizos originales.  
6. La tipología de las infraestructuras y servicios asociados a las construcciones o asentamientos será compatible con su carácter rústico, y estará totalmente prohibido hacer obras que propicien un desarrollo urbano o urbanizable convencional.  
7. Se permitirán las obras de consolidación y mejora de los caminos, siempre que se mantenga su carácter rural. La iluminación será la imprescindible para garantizar una correcta integración, evitando cualquier tipo de contaminación lumínica del ámbito.  
8. Las instalaciones de los servicios de agua potable, luz eléctrica y otros deberán integrarse y evitar, en la medida de lo posible, impactos visuales, adecuándose al entorno rural en que se encuentran. La red de luz eléctrica no necesariamente deberá estar bajo tierra. La red del alcantarillado se realizará mediante sistemas que aseguren que no se producirán vertidos contaminantes al subsuelo.  
9. Los propietarios deberán hacerse cargo de la gestión de los residuos generados, y es obligación de ellos su transporte a los lugares de recogida que tenga asignados el ayuntamiento dentro del término municipal.  
10. Deberá garantizarse el tratamiento correcto de los vertidos de aguas residuales, conexión a la red de suministro y autogestión de cualquier tipo de residuo que se pueda producir. La licencia estará condicionada a la garantía y la justificación de que se produce un tratamiento correcto de todos los residuos generados.  
  
Artículo 12. Construcción de nuevas viviendas en el área del parque  
El plan especial establecerá las características tipológicas, constructivas y urbanísticas a las que deberán ajustarse las viviendas que se construyan en el interior del parque en suelo no urbanizable. Con carácter transitorio, en tanto no se apruebe el mencionado plan especial, las nuevas viviendas tendrán una altura máxima de 8 metros, que corresponden a bajo más dos plantas. La separación mínima a caminos e hitos será de 10 metros, las nuevas construcciones deberán garantizar la depuración de los vertidos, y utilizar técnicas y materiales tradicionales que armonicen con el entorno, tal como establece el artículo 10.  
  
Artículo 13. Granjas y edificios dedicados a la ganadería en el área del parque  
1. Las instalaciones de uso ganadero intensivo deberán mantener una distancia con respecto a los edificios declarados bien de relevancia local a que se refiere el artículo 11, de manera que se asegure su armonización con la construcción protegida. Podrán ser anexas si se rehabilitan las antiguas construcciones ganaderas para este uso.  
2. Las explotaciones ganaderas situadas en antiguas viviendas tradicionales deberán guardar las mismas condiciones de estética exterior y volumetría que estas. Los añadidos impropios con respecto a la arquitectura tradicional de la comarca deberán adecuarse a los criterios de estética establecidos en estas normas, y al uso de técnicas y materiales tradicionales.  
3. Las explotaciones ganaderas de nueva construcción deberán adecuarse a criterios estéticos compatibles con los valores que se pretenden preservar con esta normativa, y en todo caso, minimizar el impacto paisajístico, de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
  
Artículo 14. Régimen de las áreas del entorno  
Todos los bienes de interés cultural incluidos dentro del parque y que tengan entorno declarado y normativa específica, los mantendrán en los términos en que fueran aprobados. En caso de conflicto, prevalecerá la normativa más proteccionista. En el caso de bienes de interés cultural de carácter urbano, habrá que ajustarse a lo que se disponga en su declaración.  
  
Artículo 15. Usos y actuaciones permitidas en las áreas del entorno  
1. Se permitirán las tareas agrícolas tradicionales y la ganadería, siempre que no afecten a la integridad, conservación y difusión de las cuevas y abrigos con arte rupestre. También se permitirá el vallado de las parcelas empleando elementos naturales y tradicionales, y siempre que no se provoque un impacto visual directo sobre el bien de interés cultural.  
2. Se permite la limpieza controlada de la mala hierba y la podadura del arbolado para garantizar la salud del bosque y evitar incendios. Estas actuaciones se podrán llevar a cabo de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
3. Se permiten las obras de vallado de cuevas y abrigos, así como la mejora de los accesos, y aquellas actuaciones imprescindibles para garantizar la seguridad de las personas. Estas intervenciones se regirán por el criterio del menor impacto visual, y se llevarán a cabo sin emplear técnicas agresivas con el entorno.  
4. La conservación y restauración de las construcciones y bienes etnológicos existentes, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11, previo informe favorable de la conselleria competente en materia de cultura.  
5. El estudio, valoración, conservación y difusión de las cuevas y abrigos con arte rupestre, o las acciones semejantes que se pudieran desarrollar en bienes de interés cultural de cualquier otra naturaleza.  
  
Artículo 16. Usos y actuaciones no permitidos en las áreas del entorno  
1. Dentro del entorno de protección de las cuevas, abrigos y otros lugares con arte rupestre, así como dentro del entorno de otros tipos de bienes de interés cultural, no se podrán colocar vallas ni rótulos publicitarios, excepto los que sean necesarios para proteger el bien o señalizarlo. Se excluyen de esta norma las vallas ganaderas y la señalización de viales que pudieran atravesar el área de protección, siempre que no impliquen un impacto visual importante o minusvalúen gravemente los valores del bien.  
2. Para preservar la integridad del paisaje histórico de las zonas arqueológicas no se autorizará ningún edificio de nueva planta. Está expresamente prohibido el incremento de la edificabilidad, a excepción de las construcciones preexistentes, que podrán adaptarse a la normativa actual.  
3. No son admisibles los movimientos del suelo con incidencia paisajística, incluidos los que se exceptúan en el artículo 6.  
4. Se prohíbe el acceso de vehículos de dos ruedas por las senda incluidas dentro del entorno de los bienes culturales, excepto para tareas de vigilancia.  
5. Se prohíbe la práctica de la escalada y, con carácter general, cualquier tipo de actividad que pueda afectar a la integridad y los valores de los bienes de interés cultural.  
6. Las explotaciones ganaderas existentes, construidas con criterios estéticos antagónicos con los de la presente normativa, podrán continuar con su actividad económica, pero deberán tomar medidas para minimizar el impacto visual que provocan, mediante el uso de pantallas vegetales o camuflaje cromático. No se admitirá la abertura de nuevas instalaciones ganaderas de tipo intensivo, pero sí su ampliación, siempre que no impliquen un impacto visual importante o minusvalúen gravemente los valores del bien.  
  
Artículo 17. Normativa de protección arqueológica  
1. Todos los yacimientos arqueológicos incluidos dentro del parque cultural, cuyo inventario va adjunto, se regirán por lo dispuesto en el título tercero de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Para la realización de intervenciones arqueológicas en los yacimientos declarados bien de interés cultural, se requerirá la presentación de un plan director que contendrá: descripción detallada de los objetivos del plan, fases de ejecución y duración de la intervención, así como una propuesta motivada del área de reserva arqueológica del yacimiento, según lo dispuesto en el artículo 66 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
3. El plan director deberá ser aprobado por el órgano competente en materia de cultura.  
4. El plan director no será necesario para las siguientes intervenciones arqueológicas:  
a) Las que se manifiestan como de urgente realización, tanto por motivos de conservación como por otros motivos, siempre que así se justifique, y el carácter de urgencia sea corroborado por el órgano competente en materia de cultura.  
b) La documentación gráfica que no implique técnicas analíticas de las manifestaciones rupestres.  
  
Artículo 18. Actuaciones ilegales  
La contravención de lo contemplado en la presente normativa determinará la ilegalidad de la actuación, con la consiguiente restitución de los valores afectados, en su caso, y la responsabilidad de sus causantes en los términos establecidos en la Ley 4/1998, d'11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano y, en su caso, en la legislación urbanística y territorial.  
  
Artículo 19 Delimitación del Parque Cultural de la Valltorta-Gassulla y de los bienes de interés cultural de su ámbito, y asignación de entornos de protección.  
1. El Parque Cultural de la Valltorta-Gassulla queda definido tanto literal como gráficamente en los anexos del presente decreto, constituidos por:  
Anexo I. Descripción general del bien y valores que justifican su declaración.  
Anexo II. Delimitación literal del Parque Cultural.  
Anexo III. Bienes y espacios que se integran en el Parque Cultural.  
Anexo IV. Zonas arqueológicas y sus entornos de protección.  
Anexo V. Documentación gráfica.  
2. Los entornos de protección de los Bienes de Interés Cultural radicados en el ámbito delimitado del Parque Cultural, que se establecen, en la mayoría de los casos, con carácter común para varios de ellos, en atención a su proximidad y a otros accidentes físicos relevantes, quedan definidos tanto literal como gráficamente en los anexos del presente decreto.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Inscripción en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano.  
La presente declaración de Bien de Interés Cultural, con la categoría de Parque Cultural, del Parque Cultural de La Valltorta-Gassulla, situado en los términos municipales de Ares del Maestrat, Morella, Catí, Tirig, Les Coves de Vinromà, Albocàsser, Vilar de Canes y Benassal (Castellón) se inscribirá en la Sección Primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano y en el Registro General de Bienes de Interés Cultural, dependiente de la Administración General del Estado. También se inscribirán en la Sección que corresponda del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano en atención a su naturaleza los bienes y espacios integrados en el parque cultural y que se relacionan en este decreto declarativo bien como bienes de interés cultural con la categoría de zonas arqueológicas, bien como bienes de relevancia local.  
  
Segunda. Incidencia presupuestaria  
La implementación y desarrollo de este decreto no podrá tener incidencia alguna en la dotación de los capítulos de gasto asignada a la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, y en todo caso deberá ser atendido con los medios personales y materiales de la conselleria competente por razón de la materia.  
  
  
DISPOSICIÓN FINAL   
  
Única. Entrada en vigor  
Este decreto se publicará en el Boletín Oficial del Estado y entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Valencia, 11 de noviembre de 2016  
  
El presidente de La Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller de Educación,   
Investigación,Cultura y Deporte,  
VICENT MARZÀ IBÁÑEZ  
  
  
ANEXO I  
Descripción general del bien y valores que justifican su declaración  
  
Denominación:  
Parque Cultural de La Valltorta-Gassulla  
  
Localización:  
  
Provincia: Castellón  
Comarcas: L'Alt Maestrat, Els Ports y La Plana Alta  
Municipios: Ares del Maestrat, Morella, Catí, Albocàsser, Tírig, Les Coves de Vinromà, Vilar de Canes y Benassal.  
  
  
Descripción general del Parque Cultural y determinación de sus valores  
El barranco de la Valltorta afecta parte de los términos municipales de Albocàsser, Tírig y Les Coves de Vinromà. La Gassulla en cambio se encuentra en el término municipal de Ares, a unos doce kilómetros al nordeste de la Valltorta. Ambos están situados en el tercio norte de la actual provincia de Castellón, en el centro de la comarca del Maestrazgo, y son considerados como unos de los núcleos de pinturas rupestres al aire libre más importantes del mundo.  
La Valltorta tiene unos 20 km de recorrido, y recibe este nombre por su relieve abrupto y montañoso que obliga a las aguas a seguir un curso tortuoso, lleno de meandros enmarcados por acantilados calcáreos donde se abren las cuevas y abrigos que dieron apoyo al arte de nuestros antepasados. La Gassulla se encuentra al pie del puerto de Ares, en la cuenca fluvial de la rambla Carbonera, lugar donde vierten sus aguas varios barrancos de recorrido corto y con fuerte pendiente.  
La mayor parte del año los cauces de ramblas y barrancos permanecen secos. El agua solo circula después de períodos de lluvias, y normalmente lo hace de manera torrencial. Las aguas subterráneas son el vestigio hipogeo de lo que en otro tiempo eran cauces fluviales, y allí donde salen a la superficie forman charcos donde abreva la numerosa fauna salvaje.  
Hace miles de años, a final del Mesolítico y durante el Neolítico, los habitantes de estas comarcas utilizaron las cuevas y abrigos para pintar escenas cotidianas de su vida. En las paredes han quedado así fosilizadas, como si de un libro se tratara, imágenes de cacerías, de danzas, de lucha, de encuentros y de viajes, llenas de una simbología rica y variada, cuyo mensaje aún tratamos de averiguar. La temática, la técnica, la ubicación y la simbología de estas manifestaciones artísticas nos hablan de una unidad cultural que llamamos Arte Rupestre Levantino.  
Parece que las pinturas nos hablan de aspectos de la vida diaria de estas sociedades, que vivieron en un paisaje muy poco degradado, que poco a poco fue cambiando por la actividad humana y que ha acabado dando forma al actual paisaje, humanizado, pero no degradado. Entorno al parque cultural hay un extraordinario conjunto de bienes patrimoniales de todo tipo entre los que destacan las pinturas rupestres, pero no puede olvidarse la riqueza monumental de los pueblos del Maestrazgo, su rico patrimonio etnológico, y como no el entorno natural donde todo ello se incluye.  
Si nos centramos en el arte rupestre, los animales más representados son los ciervos, pero también hay cabras, jabalíes e incluso toros, caballos, lobos e insectos. En muchas de estas representaciones aparecen animales asaeteados con flechas, formando escenas de cacería, pero no menos importantes son otros tipos de escenas sociales como el encuentro de dos grupos en Civil o los caminantes en Centelles.  
Las representaciones humanas son muy numerosas. Generalmente las figuras masculinas aparecen armadas con arcos y flechas, cazando, rastreando o incluso en actitud de lucha. Las representaciones femeninas son menos frecuentes. Llevan faldas largas atadas a la cintura y el torso desnudo. Los ornamentos personales y les peinados son también de gran interés, y a veces presentan tocados de plumas y sombreros. Hay representaciones con cintas en cabeza, extremidades y tronco que denotan un gusto estético determinado y un deseo de ser vistos así por sus contemporáneos.  
El extraordinario arte rupestre de la Valltorta y de Gassulla no es un hecho aislado, pero la elevada concentración de manifestaciones rupestres en este sitio y la conservación de un paisaje antropizado por siglos de ganadería y agricultura respetuosa con el entorno, son un valor añadido que no puede menospreciarse. A pesar del impacto continuado de los seres humanos, el parque de La Valltorta-Gassulla posee una extraordinaria concentración de fauna y flora que merece un esfuerzo para su conservación, y un rico patrimonio etnológico, vestigio de la actividad humana en este entorno.  
El Arte Levantino alcanza toda la zona oriental de la península Ibérica, desde Huesca hasta Andalucía, con una especial concentración en lo que hoy conocemos como Comunitat Valenciana. Los primeras hallazgos de arte de estilo levantino se produjeran el año 1903 en el barranco de Calapatar (Teruel) y en Cogull (Lérida). En tierras valencianas el primer abrigo descubierto fue el de Las Tortosillas (Ayora) en el año 1911.  
Por lo que respecta al Parque de La Valltorta-Gassulla, en el año 1917 Albert Roda i Segarra descubre la cueva dels Ribassals o del Civil y la cueva dels Cavalls. Años después, en 1934, Gonzalo Espresati encontrará la cueva Remígia. Desde entonces se sucedieron un gran número de nuevos descubrimientos en el barranco de la Valltorta, en sus alrededores, y en las inmediaciones del Mas de la Gassulla, cerca de La Montalbana, en el término de Ares. La importancia científica de estos descubrimientos tuvo una extraordinaria repercusión en la sociedad civil y en la comunidad científica de hace un siglo, pero casi no tuvo impacto en las poblaciones vecinas.  
En el año 1994 la Generalitat Valenciana inauguró el Museo de Arte Rupestre de la Valltorta en Tírig. El objetivo era tratar de acercar a la población el extraordinario patrimonio cultural de estas tierras, y desde ese momento el Museo trató de convertirse en referente de la conservación y difusión del arte prehistórico en la Comunitat Valenciana.  
El Arte Rupestre del Arco Mediterráneo fue declarado Patrimonio Mundial por la UNESCO el 2 de diciembre de 1998 en su reunión de Kioto (Japón). La declaración reconoce el valor cultural de estas manifestaciones humanas y del entorno en el que se incluyen. De esa manera, arte y paisaje se convierten en un todo, que acaba de completarse con una fauna y una flora digna de cualquier parque natural.  
Dieciséis años después de la Declaración de Patrimonio Mundial, la mayor parte de las cuevas y abrigos con arte prehistórico gozan de una declaración como Bien de Interés Cultural, que garantiza su protección jurídica. Por otro lado, algunos de estos sitios, los de más relieve, pueden visitarse, y tienen una importante función divulgativa, pero aún falta por cumplir de manera firme con el espíritu de la declaración, principalmente en lo que se refiere a la relación del bien y su entorno, humanizado desde entonces.  
La declaración se fundamenta en las especiales características de un territorio rico en patrimonio cultural, donde la naturaleza y la obra humana se dan la mano para ofrecernos un paisaje único y un territorio histórico ya desaparecido en otros sitios de nuestro país. Ese es el motivo por el que el entorno de la Valltorta y Gassulla necesitan de especiales medidas de protección, pero también de difusión y fomento, que solo pueden abordarse desde la declaración de un parque cultural.  
  
  
ANEXO II  
Delimitación literal del parque cultural  
  
Delimitación:  
Origen: punto A, situado en las coordenadas ETRS89 30N 739560 / 4480411 en el cruce del barranco de Pedrafita con el límite de los términos de Ares y Vilafranca (Anexo V).   
Desde este punto, en sentido antihorario, sigue en dirección sudeste siguiendo el límite de los términos de Ares con Vilafranca primero, y con Benassal después, hasta llegar al punto 30N 740744 / 4479574. Desde aquí, el límite del parque gira hacia el sudoeste y entra al término de Benassal por el camino de la Mola. Continúa por este camino hasta el punto 30N 740496 / 4479014, desde donde girará hacia el sur por una pared de cerca, que, en zigzag, nos llevará al punto 30N 740543 / 4478792, donde confluyen las parcelas 12, 33 y 34 del polígono 3 de Benassal. Sigue después por el límite entre las parcelas 12 con 34, 33 y 30. Más adelante bordea la parcela 14 por el límite de esta con la 30 y la 15, todas del polígono tres, hasta llegar en 30N 741100 / 4478468 al camino de Ares, que sigue hasta llegar a las coordenadas 30N 742967 y 4475138.   
Desde ese punto el límite gira hacia el nordeste por el camino que lleva a la Verola de Fabregat y sigue en la misma dirección un poco más allá del mas. Después se dirige en dirección este por el antiguo camino, hoy prácticamente perdido que bordea por el norte las parcelas 179, 181, 184, 185 y 187 del polígono 5 de Benassal.  
En las coordenadas 30N 744012 / 4475358, la línea delimitadora gira hacia el sur siguiendo el límite de las parcelas 187 y 188. Después vuelve a girar hacia el este por el límite de las parcelas 188 y 189; y una vez más hacia el sur bordeando la parcela 189 hasta las coordenadas 30N 744143 / 4474984. Desde ese punto la línea atraviesa la parcela 165 del polígono 5 hasta llegar a la CV-166 en las coordenadas 30N 744181 / 4474823.  
Desde ese punto el límite del parque gira hacia el este por la CV166 hasta las coordenadas 30N 744535 / 4474932. Desde aquí gira al sur por el límite de las parcelas 117 y 118 del polígono 6, hasta llegar al cauce del barranco de la Cadolla, que sigue en dirección este, hasta la confluencia de este con un barranco de dirección sur-norte en las coordenadas 30N 744857 / 4474829.  
Llegados a este punto, el límite vuelve a dirigirse hacia el sur, por el eje del mencionado barranco, hasta la confluencia de este con el límite de las parcelas 60 y 61 del polígono 6 de Benassal. Entonces gira al este por el límite de ambas parcelas, hasta llegar al camino 12026A00609005 en las coordenadas 30N 744924 / 4474544, y sigue por este camino en dirección este, por el sur de las parcelas 47, 23, 21, 20, 19 y 15 hasta el cruce con el camino 12026A00709001 en las coordenadas 30N 745393 / 4474545.  
Desde aquí se debe seguir el camino hacia el sur bordeando las parcelas 46, 45, 44, 42, 39 y 77 del polígono 7 de Benassal, hasta llegar al Mas del Vaquer, donde se coge la cañada de Mosquerola ( 12026A00709009) en dirección este, bordeando por el sur las parcelas 77, 78, 39, 38, 31, 30, 29, 28, 27 y 22 del polígono 7, hasta la rambla de les Foies. Atravesada la rambla, continúa el límite hacia el este, por la cañada de Mosquerola (12006A00709007), bordeando por el sur las parcelas 15, 79, 14, 13, 12, 7 y 6 del polígono 7 de Benassal, hasta llegar a el límite con el término de Vilar de Canes.  
En el término de Vilar de Canes, la cañada de Mosquerola recibe el nombre de azagador dels Serrans. El límite del parque continúa por el medio del azagador en dirección este, hasta la rambla Carbonera, en las coordenadas 30N 750321 / 4472796, y después sigue por la rambla hacia el este hasta las coordenadas 30N 750716 / 4472637. En ese punto se desvía por un camino en dirección sudoeste, hasta las coordenadas 30N 750624 / 4472444, que coinciden con la intersección del mencionado camino con el límite de las parcelas 240 y 242 del polígono 2 de Vilar de Canes.  
Después bordea por el sur la parcela 242 en dirección este, hasta llegar a un camino en las coordenadas 30N 751205 / 4472334. Desde aquí sigue el camino hacia el nordeste, bordeando las tierras cultivadas, hasta las coordenadas 30 N 751375 / 4472427, que coincide con la intersección del azagador dels Serrans con el extremo más occidental de la parcela 248 del polígono 2. Desde ese punto, continúa hacia el este por el azagador en dirección sudeste hasta el límite con el término de Culla en las coordenadas 30N 752293 / 4472140.  
Sigue hacia el norte por el límite de los términos de Vilar de Canes y Culla, hasta llegar al eje de la rambla Carbonera, donde gira hacia el este y sudeste por el límite del término de Culla con el de Albocàsser hasta las coordenadas 30N 752800 / 4471874, donde encontramos una pista que atraviesa la rambla. El límite del parque sigue por ese camino hasta atravesar la CV-15, justo en el cruce con la CV-129. A pocos metros del cruce de la CV-129, en las coordenadas 30N 752967 / 4471914, gira hacia el nordeste por una pista que lleva al Mas de la Rambla, y que recibe el nombre de azagador del Mas de la Rambla.   
El límite del parque discurre por el mencionado azagador, lindando con las parcelas 87, 83 a 74 y 203 del polígono 13 de Albocàsser. En las coordenadas 30N 753764 / 4473001, el parque continúa por el azagador del Puig en dirección nordeste hasta llegar al camino del Pla en las coordenadas 30N 754160 / 4473729.  
Desde ese punto, sigue en dirección nordeste por el camino del Pla, hasta llegar al cauce del barranco del Pou de n'Osca en las coordenadas 30N 754311 / 4474038. Después gira primero hacia el este y después hacia el sudeste por el cauce del mencionado barranco, hasta el cruce de este con el camino de Sant Mateu en las coordenadas 30N 755389 / 4473554.  
Llegados a ese punto, el límite del parque vuelve a girar hacia el nordeste por el camino de Sant Mateu, hasta el cruce de este camino con el camino que lleva al Maset, que separa las parcelas 768 y 401 del polígono 14 del catastro rústico de Albocàsser. Sigue por ese camino en dirección sur hasta las coordenadas 30N 756183 / 4474167, punto donde vuelve a girar hacia el nordeste por un camino que acaba en la carretera CV-130 de Albocàsser a Tírig.  
El límite sigue por la carretera en dirección a Albocàsser hasta el cruce con el camino del Bovalar en 30N 756366 / 4473492. Sigue este camino en dirección nordeste hasta el cruce con otro camino en las coordenadas 30N 756458 / 4473595. Gira hacia el sudeste por ese camino, hasta cruzarse con el azagador 12003A01509016 en las coordenadas 30N 756737 / 4473398. Sigue por el azagador, primero hacia el sudeste y después hacia el sur, hasta llegar al barranco del Bovalar en 30N 757002 / 4473065. Una vez en ese punto, el límite del parque sigue el barranco hasta llegar al camino de la Masada en 30N 757155 / 4472775.  
Sigue el camino hacia el nordeste hasta el punto 30N 758351 / 4473341, donde se coge el camino de les Forques, que se dirige hacia el sur hasta llegar a la CV-129 en 30N 758529 / 4472207. Después sigue por la mencionada carretera hacia el este, hasta las coordenadas 30N 762189 / 4471505, donde gira hacia el norte por la antigua carretera, que bordea una cantera hasta llegar al punto 30N 762246 / 4471585, que coincide con la intersección de este antiguo vial con el límite de las parcelas 10 y 64 del polígono 5 de Les Coves de Vinromà.  
Sigue en dirección norte por el mencionado límite, para después transitar entre las parcelas 64 y 16 del mismo polígono, hasta el punto 30N 762264 / 4472132. Continúa por el límite entre las subparcelas 16K, que queda incluida, y 16I, y 16J, que están fuera. Después baja por el barranco, hasta el vértice sur de la parcela 39 en 30N 762467 / 4472511, para bordear esa parcela hasta llegar a un camino en 30N 762581 / 4472550.  
Sigue el mencionado camino hasta el punto 30N 762771 / 4472747 donde atraviesa el barranco de Nelo el Cegato. Desde aquí el límite del parque remonta el cauce del barranco, hasta las coordenadas 30N 762639 / 4472963. Una vez aquí transita entre el límite de las subparcelas 206H con 206K, 206I, y 206D del polígono 6. Continúa hacia el nordeste formando una línea sinuosa que discurre entre las subparcelas 209, 210, 211, 212 y 213A, y las subparcelas 209, 210, 211, 212 y 213 B del mismo polígono, hasta llegar al punto 30N 763197 / 4473234.  
Desde ese punto, gira hacia el norte por el límite entre las parcelas 213 y 239 del polígono 6, y después por el límite de las subparcelas E y D de la parcela 239, hasta llegar al camino del Mas del Fus en 30N 762912 / 4473680.   
Continúa por ese camino en dirección este, y en 30N 763280 / 4473762 por el límite de la parcela 31 del polígono 7 con las parcelas 44, 43, 32, y 30b.  
En el punto 30N 763611 / 4473517 gira hacia el norte por el límite de las parcelas 30A con 30B, 30 con 33, 32 con 33 y 36, y 37 con 36, 35 y 12, hasta llegar al punto 30N 763899 / 4473675. Desde aquí la línea atraviesa el barranco de la Valltorta, hasta el punto donde lindan con este curso fluvial las parcelas 48 y 49 del polígono 8 de Les Coves de Vinromà.  
Desde este punto el límite del parque discurre entre la parcela 48 y las parcelas 49, 51 y 52, y entre la 52 y la 46, todas del polígono 8. En 30N 764078 / 4473940 llegamos a un camino que en dirección noroeste lleva al Mas de Socorro. Antes de llegar, en 30N 763962 / 4474075, hay que coger otro camino a la izquierda, hasta 30N 763667 / 4474327, punto donde se desvía hacia el norte por un camino que llega a la carretera CV-131 en 30N 763703 / 4474626.  
Desde ese punto el límite del parque gira hacia el noroeste, siguiendo la borde izquierdo de la CV-131 en dirección Tírig, hasta las coordenadas 30N 760616 / 4477777. Aquí vuelve a girar hacia el oeste, siguiendo el límite norte de las parcelas 83, 82, 81, 80, 79 y 78 del polígono 6, en seguida tuerce hacia el norte brevemente por el límite de las parcelas 55 y 54, para volver a adoptar la dirección oeste hasta el camino del Mig, por el límite norte de las parcelas 55, 56, 57, 60, 61, 66 y 67.  
El límite vuelve hacia el sur unos cien metros por el mencionado camino del Mig, hasta llegar al punto 30N 760176 / 4477798, donde gira hacia el sudoeste por un camino hasta llegar a la CV-130 Albocàsser-Tírig en 30N 759502 / 4477588. Desde ese punto, sigue por la carretera en en dirección Tírig hasta el cruce con el camino del Mas de Seràpio en 30N 759575 / 4477861.  
El límite continúa por el camino del Mas de Seràpio hasta las coordenadas 30N 758784 / 4478337, que coinciden con el ángulo nordeste de la parcela 363 del polígono 4 de Tírig. Después continúa en la misma dirección por el límite de las parcelas 363, 359, 358 y 357 con la parcela 12111A00409007, hasta el ángulo norte de la parcela 357 en 30N 758412 / 4478591. Desde aquí en dirección oeste traza una línea recta que atraviesa la parcela 476, hasta el ángulo nordeste de la parcela 411 en 30N 758051 / 4478711.  
Desde ese punto el límite del parque baja hacia el sur, bordeando el límite de las parcelas 411 y 390 con las parcelas 458 y 412 respectivamente, por medio del barranco del Mort de Set, hasta llegar otra vez al camino del Mas de Seràpio en 30N 757876 / 4478396. Sigue por ese camino hacia el oeste hasta el punto 30N 757613 / 4478305, donde se desvía por un camino que, primero hacia el oeste y después hacia el sur, nos lleva al barranco de la Valltorta, al punto 30N 757520 / 4478025, lugar donde lindan los términos de Tírig y Albocàsser.  
Sigue hacia el norte por el límite de ambos términos, hasta 30N 757073 / 4481773, punto donde lindan los términos antes mencionados con el de Catí. Después gira hacia el nordeste siguiendo el límite de los términos de Catí y Tírig, hasta llegar a la carretera que une ambas localidades en 30N 757157 / 4481866. Desde aquí se continúa por la carretera en dirección a Catí, y en el punto 30N 757097 / 4481972 se coge el antiguo camino de Tírig hasta llegar otra vez a la carretera de Tírig a Catí en 30N 756120 / 4482652.  
El límite del parque continúa en dirección a Catí hasta el punto 30N 755593 / 4483018, donde en un giro pronunciado, hay que coger el camino que en dirección norte lleva a la CV-128 en las coordenadas 30N 755593 / 4483018. Una vez atraviesa esa carretera, el límite se dirige primero al norte, por la vía pecuaria del Mas Nou, que discurre paralela al barranco de la Font de la Canaleta; y después hacia el nordeste, por medio del barranco, entre los polígonos de la propiedad rústica 17 y 18 de Catí, que quedan dentro del parque, y el 19 que está fuera. Las coordenadas 30N 751959 / 4485006 marcan el punto donde el límite del parque llega al término de Morella.   
Los límites del parque continúan hacia el sur, por el límite de los términos de Catí y Morella, hasta llegar al punto 30N 750976 / 4482220. Desde aquí, gira hacia el oeste por el camino de Ares hasta el punto 30N 750146 / 4482545, donde gira hacia el noroeste por el camino del Mas de Bellmunt. Cuando el camino atraviesa un pequeño afluente del barranco de Givalcolla en 30N 749485 / 4483181, el límite deja la pista para dirigirse hacia el oeste, resiguiendo la línea que separa los polígonos 40 y 42 de Morella, hasta llegar al término de Ares en 30N 749352 / 4483158.   
Una vez se ha llegado al término de Ares, el límite del parque discurre unos pocos metros por la linde de los dos términos, hasta el punto donde se juntan las parcelas 115 y 114 del polígono 4 de Ares. Desde aquí sigue por el límite de ambas parcelas hasta llegar al camino de Ares en 30N 749336 / 4483082. Sigue por el camino de Ares hacia el oeste, y en 30N 748969 / 4483244 gira hacia el noroeste por el camino de la Belluga al Mas de Tosca.   
Continúa varios kilómetros por el mencionado camino, y nada más cruzar el barranco dels Prats, en el punto 30N 745389 / 4486179, gira hacia el sur por el camino del Mas de Blai. Antes de llegar, en las coordenadas 30N 745450 / 4485630, el límite del parque vuelve a girar hacia el oeste, por el azagador del Mas de Blai hasta llegar a las coordenadas 30N 744068 / 4485248, donde vuelve a girar hacia el sur por el camino que lleva al Mas de la Blanqueta. Una vez pasado este, en 30N 743935 / 4484625, en el cruce de caminos, se debe coger el que se dirige hacia el sudoeste por el azagador del Mas de la Blanqueta, que separa los polígonos 24 y 32 de la propiedad rústica de Ares.  
Siguiendo el azagador, se llega al Mas de Selma, y allí, en las coordenadas 30N 742267 / 4482911, el límite del parque discurre por el camino que lleva al mas desde el Coll d'Ares. El límite del parque va por el camino del Mas y en las coordenadas 30N 741858 / 4482487 llega a la carretera CV-15.  
Desde ese punto el límite del parque discurre hacia el sudoeste por la CV-15 en dirección a Vilafranca, hasta un poco más allá del Hostal Nou de la Canada. En concreto, el límite por la carretera llega hasta el punto 30N 739676 / 4481846, lugar donde vuelve a girar hacia el sur, siguiendo el camino del Mas de Pitarch, hasta llegar al punto de origen.   
  
  
Referencias catastrales (polígonos y parcelas):  
  
Albocàsser:  
Polígonos 1 a 5, 13  
Polígono 6, parcelas 10 a 35, 156 a 177, 180 a 182, 220 a 316, 354 a 360, 362.  
Polígono 14, parcelas 1 a 399, 401a,b,c,d,e, 419-462, 464-764, 766,767,771, 772.  
Polígono 15, parcelas 103 a 126, 128 a 132, 134 a 193, 371 a 400, 545 a 560, 574 a 596, 665 a 673, 676, 677, 691 a 694.  
Polígono 16, parcelas 1 a 29, 775, 776, 781, 782.  
  
Ares:  
Polígono 2, parcelas 9 a 11.  
Polígono 4, parcelas 1 a 11, 15 a 17, 46,49 a 97, 115, 169.  
Polígonos 5 a 17, 26 a 32.  
Polígono 18, parcelas 61 a 77.  
Polígono 21, parcelas 42 a 45, 46c, 47, 48.  
Polígono 25, parcelas 3d, 6 a 9, 11 a 15, 17 a 77.  
  
Benassal:  
Polígono 3, parcelas 12, 13 y 14.  
Polígono 4.  
Polígono 5, parcelas 1 a 74, 77,78, 80 a 90, 92, 93, 96 a 103, 105, 107, 109 a 166, 188, 190 a 219, 223 a 229,242 a 256, 262, 319, 328, 329, 335, 336.   
Polígono 6, parcelas 1 a 16, 19 a 23, 47 a 60, 78 a 82, 117.  
Polígono 7, parcelas 1 a 36, 38 a 52, 56, 59 a 69, 77 a 79, 81.  
  
Catí:  
Polígono 8, parcelas 280 a 282.  
Polígonos 9 a 18.  
  
Les Coves de Vinromà:  
Polígono 4, parcelas 14 a 16.  
Polígono 5, parcelas 16k, 39 a 64, 66, 67.  
Polígono 6, parcelas 206-213.  
Polígono 7, parcelas 12 (parte), 30,32, 37 a 116, 118 a 120.  
Polígono 8, parcelas 49 a 52, 78 a 82, 84 a 204, 208.  
  
Tírig:  
Polígono 4, parcelas 358 a 366, 377 a 383, 385 a 387, 389, 390, 395, 397, 398, 400, 402 a 407, 409 a 411, 476 (parte).  
Polígono 5, parcelas 5 a 15, 17 a 20, 22 a 94, 96 a 144, 146 a 158, 160 a 173, 175 a 186.  
Polígono 6, parcelas 55 a 83, 85 a 88, 90 a 95, 97 a 123 129, 160.  
Polígono 7.  
  
Morella:  
Polígono 40, parcela 1i, t.  
Polígono 41.  
  
Vilar de Canes:  
Polígono 1, parcelas 1 a 124, 529.  
Polígono 2, parcelas 201 a 206, 233 (parte), 242 a 247, 265 a 283, 401 a 404.  
  
  
ANEXO III  
Bienes y espacios que se integran en el parque cultural  
  
1. Bienes de Interés Cultural   
1.1. Cuevas, abrigos y rocas con manifestaciones de arte rupestre  
Declarados bien de interés cultural por la disposición adicional primera de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y Patrimonio Mundial por la UNESCO desde el 2 de diciembre de 1998 (Anexo V)  
  
Municipio Nombre  
Albocàsser Barranc de les Calçades  
Albocàsser Barranc d'en Cabrera. Abrigo I  
Albocàsser Barranc d'en Cabrera. Abrigo II  
Albocàsser Barranc Fondo  
Albocàsser Centelles. Abrigos I-V  
Albocàsser Cingle de l'Ermità. Abrigos I-V  
Albocàsser Cingle del Mas d'en Salvador. Abrigos I -V  
Albocàsser Cingle dels Coloms  
Albocàsser Cova de l'Estaró  
Albocàsser Coveta de Matamoros  
Albocàsser Coveta de Montegordo o Montegordo. Abrigo I  
Albocàsser Covetes del Puntal. Abrigos I-V  
Albocàsser Les Engerres  
Albocàsser La Font del Bosc  
Albocàsser La Mostela  
Albocàsser Molí de Garcés  
Albocàsser Montegordo. Abrigo II  
Albocàsser Montegordo. Abrigo III  
Albocàsser Montegordo. Abrigo IV  
Albocàsser Pou de n'Osca. Abrigo I  
Albocàsser Pou de n'Osca. Abrigo II  
Albocàsser Roca del Mas de Martí  
Ares del Maestrat Barranc de l'Empriu o Rambla de la Belluga  
Ares del Maestrat Barranc de la Covençalla  
Ares del Maestrat Barranc de la Marfullada. Abrigo I  
Ares del Maestrat Barranc del Puig. Abrigo I o Cingle del Puig  
Ares del Maestrat Barranc del Puig. Abrigo II  
Ares del Maestrat Barranc dels Horts. Abrigo I  
Ares del Maestrat Barranc dels Horts. Abrigo II  
Ares del Maestrat Barranc dels Horts. Conjunto 1  
Ares del Maestrat Barranc dels Molins  
Ares del Maestrat Cantalar del Mas del Cireral o de les Cireres  
Ares del Maestrat Cingle de la Mola Remígia. Abrigos I-X  
Ares del Maestrat Cova de la Vall  
Ares del Maestrat Cantalar del Mas del Cireral  
Ares del Maestrat Cova Remígia. Abrigos I-VI  
Ares del Maestrat La Belladona  
Ares del Maestrat La Montalbaneta. Abrigo I  
Ares del Maestrat La Montalbaneta. Abrigo II  
Ares del Maestrat La Roca de les Canyes  
Ares del Maestrat Les Dogues  
Ares del Maestrat Mas Blanc  
Ares del Maestrat Mas Blanc. Abrigo II  
Ares del Maestrat Mas Blanc. Abrigo III  
Ares del Maestrat Mas Blanc. Abrigo IV  
Ares del Maestrat Mas de la Belluga  
Ares del Maestrat Mas de la Mola  
Ares del Maestrat Mas de La Vall o Les Llometes  
Ares del Maestrat Mas de Modesto. Abrigo I  
Ares del Maestrat Mas de Modesto. Abrigo II  
Ares del Maestrat Mas del Cantalar  
Ares del Maestrat Mas del Cingle. Abrigos I-II  
Ares del Maestrat Mas del Cingle, abrigo II  
Ares del Maestrat Molí Darrer. Abrigo I  
Ares del Maestrat Molí Darrer. Abrigo II  
Ares del Maestrat Molí Darrer. Abrigo III  
Ares del Maestrat Pou Vell. Abrigo I  
Ares del Maestrat Pou Vell. Abrigo II  
Ares del Maestrat Port d'Ares. Abrigo I  
Ares del Maestrat Racó d'en Gil  
Ares del Maestrat Racó de Gasparo. Abrigo I  
Ares del Maestrat Racó de Gasparo. Abrigo II  
Ares del Maestrat Racó de Gasparo. Abrigo III  
Ares del Maestrat Racó de Gasparo. Abrigo IV  
Ares del Maestrat Racó de Molero  
Ares del Maestrat Racó de Molero. Abrigo II  
Ares del Maestrat Roques del Mas de Molero. Conjunto 1  
Ares del Maestrat Roques del Mas de Molero. Conjunto 2  
Ares del Maestrat Vila-roges  
Benassal Barranc de la Marfullada. Abrigo II  
Benassal Barranc de la Marfullada. Abrigo III  
Catí Narravades  
Catí Rambla de la Morellana. Abrigo I  
Catí Rambla de la Morellana. Abrigo II  
Les Coves de Vinromà Calçades del Matà  
Les Coves de Vinromà Cingle dels Tolls de la Saltadora  
Les Coves de Vinromà Cingle dels Tolls del Puntal  
Les Coves de Vinromà Cova del Negre  
Les Coves de Vinromà Cova Gran de l'Aigua  
Les Coves de Vinromà Cova Gran del Puntal  
Les Coves de Vinromà Coves de la Saltadora. Abrigos I-VII  
Les Coves de Vinromà Mas d'Abat. Abrigo I  
Tírig Cingle del Mas d'en Josep. Abrigos I-II  
Tírig Cova Alta del Lledoner  
Tírig Cova de l'Arc  
Tírig Cova de la Pipa  
Tírig Cova de la Taruga  
Tírig Cova del Rull  
Tírig Cova dels Cavalls  
Tírig Cova dels Ribassals o del Civil. Abrigos I-III  
Tírig Cova dels Tolls Alts  
Tírig Els Carrasquissos  
Tírig L'Arc   
Tírig Penya de la Mula. Abrigo I  
Tírig Penya de la Mula. Abrigo II  
Tírig Roca del Migdia. Abrigos I-II  
Tírig Roca del Quincaller o Coll de Cabres  
  
  
  
1.2. Edificios militares (castillos, ciudades amuralladas, edificios agrícolas o residenciales fortificados, torres defensivas)  
Declarados Bien de Interés Cultural por la disposición adicional primera de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Municipio Nombre Categoría  
Ares del Maestrat Castillo de Ares Monumento  
Ares del Maestrat Conjunto Histórico de Ares del Maestrat Conjunto Histórico  
Ares del Maestrat Masía fortificada de La Montalbana Monumento  
Ares del Maestrat Masía Fortificada Torre Beltrans Monumento  
Vilar de Canes Masía fortificada de La Segarra Monumento  
  
  
  
1.3. Edificios industriales (molinos)  
Declarados Bien de Interés Cultural por su singularidad y relevancia para el patrimonio cultural valenciano, según la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Municipio Nombre Categoría  
Ares del Maestrat Barranc dels Molins Espacio Etnológico  
  
  
1.4. Peirons (cruces de término)  
Declarados Bien de Interés Cultural por la disposición adicional primera de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Municipio Nombre Categoría  
Ares del Maestrat Peiró del Coll Monumento  
Ares del Maestrat Peiró del Poble Monumento  
  
  
  
2. Bienes de Relevancia Local  
Sin perjuicio de los que puedan detectarse y declararse con posterioridad, se relacionan los siguientes:  
  
2.1. Declarados  
Inmuebles señalados en la presente declaración como Bienes de Relevancia Local de conformidad con lo dispuesto en el artículo 28.2.c) de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano,  
  
Municipio Nombre Categoría  
Ares del Maestrat Antigua lonja (Ayuntamiento) Monumento de Interés Local  
Ares del Maestrat Antigua prisión Monumento de Interés Local  
Ares del Maestrat Casa Abadía Monumento de Interés Local  
Ares del Maestrat El Molinet Espacio Etnológico de Interés Local  
Ares del Maestrat Font dels Regatxols Espacio Etnológico de Interés Local  
Ares del Maestrat Iglesia parroquial de la Asunción Monumento de Interés Local  
Ares del Maestrat Lavadero de la Font dels Regatxols Espacio Etnológico de Interés Local  
Ares del Maestrat Molí de Dalt, palomar y pajar Espacio Etnológico de Interés Local  
Ares del Maestrat Molí de la Bassa Redona Espacio Etnológico de Interés Local  
Ares del Maestrat Molí de la Roca Espacio Etnológico de Interés Local  
Ares del Maestrat Molí del Sòl de la Costa Espacio Etnológico de Interés Local  
  
  
  
2.2. Genéricos  
Bienes de Relevancia Local por atribución Directa de la Ley en atención a su naturaleza patrimonial, de conformidad con lo establecido en la disposición adicional quinta de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano y cuyo reconocimiento legal se ratifica en la presente declaración  
  
Municipio Nombre Tipo  
Albocàsser Ermita de San Miguel Edificio religioso  
Ares del Maestrat Ermita de San Antonio Edificio religioso  
Ares del Maestrat Nevera dels Regatxols Pozo de nieve  
Catí Ermita de la Virgen del Pilar Edificio religioso  
Catí Nevera del Mas de la Serra Pozo de nieve  
Catí Nevera Vella Pozo de nieve  
  
  
  
2.3. Espacios de protección arqueológica  
En atención a sus destacados valores patrimoniales se señalan los siguientes Bienes de Relevancia Local con la categoría de Espacios de Protección Arqueológica, de conformidad con lo establecido en el artículo 28.2.c) y 58.5 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Municipio Nombre  
Albocàsser Abric del Mas de Martí  
Albocàsser Cova del Trenc  
Albocàsser El Castellar  
Albocàsser Mas de la Sémola  
Albocàsser Mola del Puig  
Albocàsser Pouets  
Ares del Maestrat Cingle del Mas Nou  
Ares del Maestrat Coll Monter  
Ares del Maestrat Cova Fosca  
Ares del Maestrat Forat de Cantallops  
Ares del Maestrat Mas de Fideli  
Ares del Maestrat Mas de Pedrafita  
Ares del Maestrat Moleta del Mas de Queixalet  
Ares del Maestrat Roqueta de la Trona  
Benassal Castell d'en Suera  
Catí Mas Vell de la Piga  
Les Coves de Vinromà Cova de la Rabosa o dels Melons  
Les Coves de Vinromà Cova del Moro  
Les Coves de Vinromà Cova del Xiquet  
Tírig Cova de les Tàbegues  
Tírig Puntal de la Rabosa  
  
  
  
3. Áreas de vigilancia arqueológica   
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 58 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano se señalan las siguientes Áreas de Vigilancia Arqueológica.  
  
Municipio Nombre  
Albocàsser Cova de la Gralla  
Albocàsser El Bovalar  
Albocàsser Els Fornassos  
Albocàsser Forat de l'Estaró  
Albocàsser Mas d'en Peraire  
Albocàsser Mas d'en Selma  
Albocàsser Mas de Marín  
Albocàsser Mas de Martí  
Albocàsser Mas del Bosquet  
Albocàsser Planell de la Bastida  
Albocàsser Planell de la Malladeta  
Albocàsser Planell de la Rompuda  
Albocàsser Planell del Mas d'en Peraire  
Albocàsser Planell del Pla del Serrató  
Albocàsser Planell del Puntal  
Ares del Maestrat El Puig  
Ares del Maestrat L'Hostal Nou I  
Ares del Maestrat L'Hostal Nou II  
Ares del Maestrat La Montalbana  
Ares del Maestrat Les Solanes  
Benassal Els Cubs  
Les Coves de Vinromà Planell de les Calçades del Matà  
Morella Moleta Redona  
Tírig El Colmenar  
Tírig La Montserrada  
Tírig Planell del Lledoner  
Tírig Planell del Mas d'en Josep  
Tírig Vessant Nord de les Tàbegues  
  
  
  
4. Bienes etnológicos inventariados  
Ademas de los que se relacionan e identifican en el párrafo siguiente, tienen la consideración de bienes etnológicos inventariados las manifestaciones de construcción de piedra en seco que abundan en el ambito del parque cultural delimitado, con especial atención a las barracas de volta.  
  
Municipio Nombre  
Albocàsser Corral de Catalí  
Albocàsser La Masada  
Albocàsser Mas d'en Brusca  
Albocàsser Mas d'en Brusqueta  
Albocàsser Mas d'en Peraire  
Albocàsser Mas d'en Selma  
Albocàsser Mas de Benafeixines  
Albocàsser Mas de la Lloma  
Albocàsser Mas de la Moleta  
Albocàsser Mas de la Roureda  
Albocàsser Mas de la Valltorta  
Albocàsser Mas de Marín  
Albocàsser Mas de Martí  
Albocàsser Mas de Montegordo  
Albocàsser Mas de Salvador  
Albocàsser Mas de la Sémola  
Albocàsser Mas del Pou de n'Osca  
Albocàsser Mas del Riu  
Albocàsser Mas del Síndic  
Albocàsser Mas dels Torans  
Albocàsser Maset i sénia de Martines  
Albocàsser Molí de Garcés de Baix  
Albocàsser Molí de Garcés de Dalt  
Albocàsser Pou de Benafeixines  
Ares del Maestrat L'Hostal de Benassal  
Ares del Maestrat L'Hostal Nou   
Ares del Maestrat L'Hostal Nou de la Canada  
Ares del Maestrat La Capolla  
Ares del Maestrat La Marfullada  
Ares del Maestrat La Masada  
Ares del Maestrat La Montalbana  
Ares del Maestrat La Montalbaneta  
Ares del Maestrat Mas Blanc  
Ares del Maestrat Mas d'Andreu  
Ares del Maestrat Mas d'en Ferri  
Ares del Maestrat Mas d'en Grenyut  
Ares del Maestrat Mas d'en Jeroni  
Ares del Maestrat Mas d'en Llorenç  
Ares del Maestrat Mas d'en Selma  
Ares del Maestrat Mas d'en Tarragó  
Ares del Maestrat Mas d'Estaca  
Ares del Maestrat Mas de Barraques  
Ares del Maestrat Mas de Besser  
Ares del Maestrat Mas de Blai  
Ares del Maestrat Mas de Cantallops  
Ares del Maestrat Mas de Ferrando  
Ares del Maestrat Mas de Fideli  
Ares del Maestrat Mas de Gaspar  
Ares del Maestrat Mas de Joan  
Ares del Maestrat Mas de Joaquim  
Ares del Maestrat Mas de la Belladona  
Ares del Maestrat Mas de la Belluga  
Ares del Maestrat Mas de la Blanqueta  
Ares del Maestrat Mas de la Castellona  
Ares del Maestrat Mas de la Gassulla  
Ares del Maestrat Mas de la Mola  
Ares del Maestrat Mas de la Pataca  
Ares del Maestrat Mas de la Roca de Baix  
Ares del Maestrat Mas de la Roca de Dalt  
Ares del Maestrat Mas de la Rossa  
Ares del Maestrat Mas de la Torre Beltrans  
Ares del Maestrat Mas de la Torreta  
Ares del Maestrat Mas de la Vall  
Ares del Maestrat Mas de les Feixes  
Ares del Maestrat Mas de les Llomes  
Ares del Maestrat Mas de les Pallisses  
Ares del Maestrat Mas de les Solanes  
Ares del Maestrat Mas de les Llometes  
Ares del Maestrat Mas de Magres  
Ares del Maestrat Mas de Miró  
Ares del Maestrat Mas de Molineres  
Ares del Maestrat Mas de n'Oller  
Ares del Maestrat Mas de Pere  
Ares del Maestrat Mas de Tomàs  
Ares del Maestrat Mas de Vidal  
Ares del Maestrat Mas de Vidalet  
Ares del Maestrat Mas de Vila-roges  
Ares del Maestrat Mas del Barber  
Ares del Maestrat Mas del Caminer  
Ares del Maestrat Mas del Cantalar  
Ares del Maestrat Mas del Cingle  
Ares del Maestrat Mas del Panyero  
Ares del Maestrat Mas del Pastor  
Ares del Maestrat Mas del Pla  
Ares del Maestrat Mas del Planet  
Ares del Maestrat Mas del Racó de la Mata  
Ares del Maestrat Mas del Rei  
Ares del Maestrat Mas del Tossal d'Orenga  
Ares del Maestrat Mas dels Pobres  
Ares del Maestrat Mas Nou de les Feixes  
Ares del Maestrat Mas Vell  
Ares del Maestrat Maset de l'Escolà  
Ares del Maestrat Maset de la Rulla  
Ares del Maestrat Maset del Barranc dels Horts  
Ares del Maestrat Pou del Grau  
Catí Mas d'en Bono  
Catí Mas d'Evarist  
Catí Mas de Conill  
Catí Mas de Jaume Vicent  
Catí Mas de la Costereta  
Catí Mas de Roblasco  
Catí Mas de Safondo  
Catí Mas de Segarra de Baix  
Catí Mas de Segarra de Dalt  
Catí Mas d'en Serrut  
Catí Mas de Traver  
Catí Mas del Corral de l'Esquerrer  
Catí Mas Nou de la Piga  
Catí Mas Vell de la Piga  
Les Coves de Vinromà Mas d'Abat  
Morella Corral de la Torre d'en Picó  
Morella Corral dels Biscaïns  
Morella Mas de Bellmunt  
Morella Mas de la Moleta  
Morella Mas de la Torre d'en Picó  
Morella Molí de Bellmunt  
Tírig La Montserrada  
Tírig Mas de Cabriu  
Tírig Mas de Pasqualito  
Tírig Mas de Roc  
Tírig Mas del Rull  
Tírig Mas Nou d'en Porcar  
  
  
  
  
5. Vías pecuarias   
Las vías pecuarias están reguladas en todo el Estado español y con carácter básico por la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias (BOE núm. 71, de 24.03.1995), que se desarrolló en el ámbito de la Comunitat Valenciana por la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de Vias Pecuarias de la Comunitat Valenciana. Este documento contiene alguno de los objetivos esenciales que planteaba la Directiva de Hábitats, como es la constitución de una red de corredores ecológicos que pudiera garantizar la comunicación y el intercambio biológico entre diversas áreas del territorio.   
Antes, la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, ya protegía de manera genérica todas las vías pecuarias del territorio.  
Dentro del ámbito del parque cultural hay muchas vías pecuarias. Algunas de ellas se han utilizado para marcar los límites del parque.  
  
Municipio Nombre Anchura legal  
Albocàsser Cordel de Cap de Terme 37,5-20  
Albocàsser Cordel Real de la Basseta 20-30  
Albocàsser Cordel Real de la Mata 20-45  
Albocàsser Cordel del Pla del Puig 14-40  
Albocàsser Cordel del Bovalar de Dalt 20-30  
Albocàsser Cordel del Bosquet 25  
Albocàsser Vereda del Collet de les Forques a la Mola 20  
Albocàsser Cordel de la Solana 15-25  
Albocàsser Vereda del Pou de la Figuera 10-15  
Albocàsser Vereda de la Clotada 10-15  
Albocàsser Vereda de Sant Miquel 14  
Albocàsser Vereda de la Selma 12-14  
Albocàsser Vereda de la Bassa del Bustel 12-14  
Albocàsser Vereda de la Corriola 12  
Albocàsser Vereda del Camí de la Valltorta 6-12  
Albocàsser Vereda de la Bassa Abat al Pou de Matamoros 10  
Albocàsser Vereda del Mas d'en Borràs al Mas d'en Brusca 10  
Albocàsser Vereda de la Galiana y Matamoros 8-10  
Albocàsser Vereda de Catí 8-10  
Albocàsser Vereda del Camí de Sant Mateu 7-10  
Albocàsser Vereda del Barranc Carrascalet 6-9  
Albocàsser Vereda de la Foieta Torana 5-8,5  
Albocàsser Vereda de la Font de Brusca 5  
Albocàsser Azagador de la Masada 8  
Ares del Maestrat Cañada de l'Empriu 75-20  
Ares del Maestrat Cordel de Castellfort 37,5  
Ares del Maestrat Cordel del Tossal d'Orenga 22-12  
Ares del Maestrat Cordel del Tossal de la Marina 20  
Ares del Maestrat Azagador de l'Hostal de Vilar de Canes 25  
Ares del Maestrat Azagador del Tossal d'Orenga 18  
Ares del Maestrat Azagador del Mas de Tomàs 18  
Ares del Maestrat Azagador de la Covata 18  
Ares del Maestrat Azagador de la Muntanya de la Buitrera 18  
Ares del Maestrat Azagador del Mas del Puig 18  
Ares del Maestrat Azagador de la Font del Barranc 22  
Ares del Maestrat Azagador del Pla de Catalina 25  
Ares del Maestrat Azagador del Mas del Pla 20  
Ares del Maestrat Azagador de la Belladona 20  
Ares del Maestrat Azagador del Comunet 12  
Ares del Maestrat Azagador del Mas Blanc 25  
Ares del Maestrat Azagador del Mas de Llorenç 20  
Ares del Maestrat Azagador de la Font de la Castella 20  
Ares del Maestrat Azagador del Barranc del Pinello 20  
Ares del Maestrat Azagador de les Llomes 20  
Ares del Maestrat Azagador dels Cingles del Barranc del Pinello 12  
Ares del Maestrat Azagador del Mas de les Pallisses 6  
Ares del Maestrat Azagador del Camí de Catí 20  
Ares del Maestrat Azagador de la Masada 30-15  
Ares del Maestrat Azagador d'en Seller 25  
Ares del Maestrat Azagador de la Font de Carbonera 12  
Ares del Maestrat Azagador de la Font dels Regatxols 25-10  
Ares del Maestrat Azagador de la Mola d'Ares 18  
Ares del Maestrat Azagador del Mas de la Blanqueta 18  
Ares del Maestrat Azagador de la Canada a la Mola de la Vila 18  
Ares del Maestrat Azagador del Collado 18  
Ares del Maestrat Azagador del Mas del Pastor 12  
Ares del Maestrat Azagador de la Mola de la Vila 18  
Ares del Maestrat Azagador dels Cingles de Cantallops 6  
Ares del Maestrat Azagador de la Font del Coll 24  
Morella Cordel de la Bassa Verda 37,5  
Catí Cañada de l'Empriu 75  
Catí Cordel del Tossal d'Orenga 22-12  
Catí Azagador de la Vall 20-8  
Catí Azagador del Mas de Segarra 25-10  
Catí Azagador de la Carrasca 8  
Catí Vereda de Catí 20-8  
Catí Azagador del Mas Nou 40-20  
Catí Azagador del Barranc de la Roca 25-20  
Catí Azagador del Barranc del Gatellar 30-20  
Catí Azagador del Barranc de la Canaleta 40-8  
Catí Azagador del Mas del Bosquet 12  
Catí Azagador del Mas de l'Ombrieta 15  
Catí Azagador del Molí 20  
Catí Azagador del Mas de Safondo 10  
Tírig Cordel de la Rambla de la Morellana al Mas Nou de Porcar 37,5-14  
Tírig Cordel de Cap de Terme 37,5-20  
Tírig Azagador de la Carretera de les Coves de Vinromà 25-8  
Tírig Azagador de la Basseta dels Ximeus 8-5  
Tírig Azagador de l'Abeurador del Povatxo 27-25  
Culla, Vilar de Canes, Benassal Azagador dels Serrans   
Benassal Cordel de Mosquerola   
  
  
  
  
6. Espacios naturales protegidos (parques naturales, lugares de interés comunitario, ZEPA, zonas húmedas, paisajes naturales municipales, microreservas, cuevas catalogadas y monumentos naturales)  
  
6.1 Lugares de interés comunitario (LIC)  
Estas figuras no tienen una normativa de protección específica, se trata de espacios naturales de gran valor ecológico que formaran parte de la Red Natura 2000, una red de protección a nivel europeo, contemplada en la Directiva 92/43/CEE relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Fauna y Flora Silvestres. Esta directiva se aplica en todo el territorio nacional, amparada por el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre.  
  
Municipio Nombre  
Ares del Maestrat LIC de l'Alt Maestrat   
Ares del Maestrat LIC de la Serra d'en Galceran  
  
  
  
6.2 Parajes naturales municipales  
El Paraje Natural Municipal de la Mola d'Ares se declaró de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Figura protectora que se regula específicamente por el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell.  
Se trata de un paraje de 127,22 hectáreas, incluido totalmente dentro del Parque Cultural.  
  
Municipio Nombre  
Ares del Maestrat Paraje Natural Municipal de la Mola d'Ares   
  
  
  
6.3 Microreservas vegetales  
Se trata de una figura de protección de especies silvestres de gran interés, creada por el Decreto 218/1994, de 17 de octubre.   
  
Municipio Nombre Superficie (ha)  
Ares del Maestrat Barranc dels Horts 15,72  
Ares del Maestrat Font dels Horts 1  
Ares del Maestrat Mas Vell 1  
Ares del Maestrat Mola d'Ares A 20  
Ares del Maestrat Mola d'Ares B 15,4  
Ares del Maestrat Nevera d'Ares 15,7  
Ares del Maestrat Ombria del Mas de la Vall A 5,1  
Ares del Maestrat Ombria del Mas de la Vall B 5  
  
  
  
6.4 Cuevas catalogadas  
La Ley 11/94, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, declara protegidas todas las cuevas, simas y otras cavidades subterráneas dentro del ámbito territorial de la Comunitat Valenciana. Además, faculta al Consell para aprobar un Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana. El mencionado catálogo fue aprobado por el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell.   
Dentro del ámbito del Parque Cultural solo figura una cavidad, se trata de la cueva de Cantallops.  
  
Municipio Nombre Altitud  
Ares del Maestrat Cova de Cantallops 1.080 m  
  
ANEXO IV  
Zonas arqueológicas y sus entornos de protección  
  
Entornos de protección de los yacimientos con arte rupestre (Planos en Anexo V)  
Dada la proximidad de algunos abrigos, se ha considerado conveniente unificar los entornos de algunos yacimientos para simplificar la documentación y evitar duplicidades sin ningún sentido. Cada una de estas áreas recibirá el apelativo de entorno zona, y incluirá los yacimientos con arte rupestre que lo componen y la descripción del entorno.   
  
Entorno Zona I.   
  
Bienes que la integran: Rambla de la Morellana. Abrigo I (Catí)  
 Rambla de la Morellana. Abrigo II (Catí)  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 756120 / 4482652, lugar donde el antiguo camino de Tírig llega a la pista asfaltada actual.  
  
Desde aquí, en sentido horario, sigue hacia el sureste por el camino viejo de Tírig hasta las coordenadas 30N 757097 / 4481972, lugar donde se vuelve a la pista asfaltada actual, vial que se sigue en dirección a Tírig hasta el límite de ambos términos municipales.  
  
Desde aquí gira hacia el suroeste por el límite de los términos de Catí y Tírig, hasta la rambla de la Morellana, punto donde estos términos confluyen con el término de Albocàsser, en 30N757077 / 4481774.  
  
Sigue la mencionada rambla hacia el sur, hasta el entrador de un camino en 30N 757106 / 4480854, y después sigue el camino hasta 30N 756989 / 4480667. En ese punto vuelve a girar hacia el noroeste, atravesando la parcela 37 del polígono 1 de Albocàsser, para llegar al límite de esta parcela con la 38 y 54 del mismo polígono en las coordenadas 30N 756823 / 4480821.  
  
Desde ese punto, seguirá en dirección noroeste por el límite de la parcela 38 con la 54, primero, y 39 después, hasta llegar al término de Catí en 30N 756184 / 4481360. En este punto gira hacia el noreste por la ralla de los términos de Catí y Albocàsser, hasta llegar a la parcela 163 del polígono 9 de Catí, en 30N 756342 / 4481430.  
  
Seguirá por el límite entre esta parcela y la 161, bordeando hacia el noroeste, hasta encontrarse con el azagador de la Cova del Pou en 30N 755865 / 4481851, y al final dirigirse al norte por el mencionado azagador hasta el punto de partida.  
  
El área del entorno de la Zona I tiene alrededor de 1,37 km2.   
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
  
Catí  
Polígono 8: 280, 281, 282.  
Polígono 9: 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166167, 9007.  
  
Albocàsser:  
Polígono 1: 37 (parte), 38  
  
  
  
Entorno Zona II.  
  
Bienes que la integran: Roca del Quincaller (Tírig)  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 757968 / 4478650, que se corresponde con el vértice norte de la parcela 412 del polígono 4 de Tírig.  
  
Desde aquí, en sentido horario, sigue hacia el sur por el límite de las parcelas 390 con 411 y 410, y después hacia el este entre esta última parcela y la 409, hasta llegar al punto 30N 758198 / 4478533, situado en la cima de un espolón rocoso localizado al norte del abrigo.  
  
Desde aquí gira hacia el sureste hasta llegar a las coordenadas 30N758281 / 4478426, en el lugar donde lindan las parcelas 357, 379 y 476 del polígono 4 de Tírig. Sigue en la misma dirección bordeando la parcela 357, por el límite con la 379 y 378; y después entre las parcelas 365 y 366, para acabar bordeando por el oeste y el sur la parcela 364, hasta el punto 30N 758441 / 4478107.  
  
Desde las coordenadas antes mencionadas, atravesará la parcela 31 del polígono 5 de Tírig para llegar al cruce de las parcelas 26, 27 y 31 de ese polígono, en las coordenadas 30N 758486 / 4477981. Más tarde continuará en dirección sur, bordeando por el este las parcelas 26 y 19, hasta llegar al cauce de la rambla de la Morellana.  
  
Desde ese punto el límite gira hacia el noreste por medio del cauce de la rambla, aguas arriba, hasta llegar a las coordenadas 30N 757516 / 4478035, donde girará hacia el norte por una senda que acaba en el camino del Mas de Seràpio en 30N 757613 / 4478302.  
  
El límite continuará en dirección este y después norte, por el mencionado camino, hasta llegar al cruce de este vial con el barranco del Mort de Set, en 30N757876 / 4478397, y continuará de nuevo hacia el norte por el límite de la parcela 412 y la 390 del polígono 4 de Tírig, hasta el punto de partida.  
  
El área del entorno de la Zona II tiene alrededor de 494.094 m2.   
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
  
Polígono 4: 365, 379, 380, 381, 382, 383, 385, 386, 387, 389, 390, 395, 397, 398, 400, 402, 403, 404, 405, 406, 407, 409 y 476 (parte).  
Polígono 5: 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25, 26 y 31 (parte).  
  
  
  
Entorno Zona III.  
  
Bienes que la integran: Barranc d'en Cabrera. Abrigo I (Albocàsser)  
Barranc d'en Cabrera. Abrigo II (Albocàsser)  
Cova de Centelles. Abrigos I-V (Albocàsser)  
La Mostela (Albocàsser)  
Molí de Garcés (Albocàsser)  
Roca del Mas de Martí (Albocàsser)  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 755093 / 4479984, que se corresponde con el vértice noroeste de la parcela 15 del polígono 2 de Albocàsser. Desde aquí, en sentido horario, sigue por el límite de las parcelas 15 y 14, hasta que se llega a la número 13 en 30N 755420 / 4479951. Después gira hacia el sur y oeste, por el azagador 12003A00209004 que separa las parcelas 17 y 19, que quedan dentro del área protegida, con la 6, 7, 8, 9, 10, 11 y 12 que están fuera, hasta llegar a la carretera de Albocàsser a Catí.  
  
El límite del entorno continuará bordeando por el norte la parcela 17 del polígono 1, atraviesa el azagador 12003A00209003, para llegar al punto 30N 755862 / 4479572. Desde aquí bordea por el oeste la parcela 18 del polígono 1, hasta llegar al barranco dels Cara-sols, que remonta en dirección sureste hasta la confluencia del mismo con las parcelas 146 y 150 del polígono 2 de Albocàsser.  
  
Una vez aquí, gira hacia el sur, siguiendo el límite de la parcela 146 hasta las coordenadas 30N 756327 / 4478531. Atraviesa la parcela 145 en línea recta, hasta la bifurcación de un camino en 30N 756360 / 4477958. Continúa por ese camino en dirección sur, hasta llegar a la carretera de Albocàsser a Catí.  
  
  
Una vez en la carretera, la remonta en dirección norte hasta 30N 755675 / 4477311, donde vuelve a girar hacia el oeste por el límite sur de las parcelas 78, 79, 80, 81, 82, 68, 65 y 64 del polígono 2 de Albocàsser, hasta llegar al barranco de En Cabrera en 30N 755090 / 4477203.  
  
Remonta el barranco, y en 30N 754955 / 4477282, gira hacia el suroeste por el límite oeste de las parcelas 106 y 104 del polígono 14 de Albocàsser. En 30N 754793 / 4477018, gira al noroeste entre las parcelas 88 y 87.  
  
Una vez se llega a la parcela 98, la bordea por el sur y el oeste, hasta llegar a la parcela 77, siguiendo por el límite sur de esta y de la 762, hasta llegar al punto 30N 754080 / 4477415, y desde aquí, en línea recta, hasta las coordenadas 30N 753796 / 4477415 en el límite del término.   
  
Finalmente sigue hacia el norte por el límite de los términos de Albocàsser y Catí, hasta el punto de origen.   
  
El área del entorno de la Zona II tiene alrededor de 4,7 km2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
  
Polígono 1: 17, 9003.  
Polígono 2: 15 a 36, 38 a 82, 145 a 166.  
Polígono 14: 77 a 86, 88, 89, 762.  
  
  
  
  
Entorno Zona IV  
  
Bienes que la integran: Narravades (Catí)  
  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 752636 / 4477025.  
Desde el punto de inicio, el límite del entorno continúa hacia el este por el borde norte de las parcelas 44 y 48 del polígono 11 de Catí. Después gira hacia el sur bordeando las parcelas 48 del polígono 11, y la 12042A01109002.  
  
Continúa hacia el sur por el azagador 12042A01209008, hasta llegar al término de Albocàsser en 30N 753097 / 4476012. Desde aquí, seguirá hacia el suroeste por el límite del término hasta llegar a las coordenadas 30N 752574 / 4475586.   
  
Bordea por el norte la parcela 167, y después por el oeste la 135, 123, 122, 121, 111 del polígono 12, y por el norte la parcela 42 del polígono 11, hasta llegar al punto de partida.  
  
El área del entorno de la Zona IV tiene alrededor de 947.036 m2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
  
Polígono 11: 42 a 48, 9002, 9003  
Polígono 12: 111 a 114, 120 (parte), 121 a 123 y 135 a 147, 168.  
  
  
  
  
Entorno Zona V  
  
Bienes que la integran: Pou de n'Osca. Abrigo I (Albocàsser)  
Pou de n'Osca. Abrigo II (Albocàsser)  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 752742 / 4475128, donde lindan las parcelas 591, 592 y 594 del polígono 14 de Albocàsser.  
  
Desde el punto de inicio, el límite del entorno continua hacia el noreste por el borde norte de las parcelas 591 y 600, y después bordea esta última parcela, girando al sur, hasta llegar al azagador del Mas de la Basseta.  
  
Una vez se llega al azagador, sigue hacia el este por el borde norte del mismo, hasta llegar al límite este de la parcela 580 del polígono 14.  
  
Continúa hacia el sur por el límite de dicha parcela 580, hasta llegar a la confluencia con la parcela 563. Punto desde donde vuelve a girar al suroeste por el límite de estas dos parcelas, y llega al barranco del Pou de n'Osca en 30N 753848 / 4474341.  
  
Continúa aguas arriba del barranco, hasta que llega al límite de las parcelas 20 y 21 del polígono 13 de Albocàsser, en 30N 753500 / 4474542. Desde aquí sigue hacia el sur bordeando las parcelas 20 y 19, hasta llegar al extremo sur de la 19.  
Continúa en línea recta hacia el suroeste, atravesando la parcela 17 del mencionado polígono 13, hasta llegar a las coordenadas 30N 752981 / 4474023, y desde aquí gira hacia el oeste, también en línea recta, hasta llegar al límite con la parcela 10 en 30N 752743 / 4474070. Sigue por el borde de esta parcela hasta las coordenadas 30N 752531 / 4474199, en un punto donde la parcela se estrecha mucho.  
  
Desde aquí atraviesa el estrecho y bordea la parcela 10, hasta 30N 752094 / 4474767, donde continúa hacia el noreste entre las subparcelas 10e y 10f, el límite sur de la parcela 4, y las subparcelas 10e y 10d, hasta llegar a la parcela 3.  
  
Atraviesa la parcela 3, entre las subparcelas 3a y 3b, y llega al azagador 12003A01309039 en 30N 752498 / 4475313. Después baja por el cauce de un barranco que atraviesa la parcela 592 del polígono 14, y después gira hacia el sur por el límite de esta parcela y la 594, hasta llegar al barranco del Pou de n'Osca y al punto departida.  
El área del entorno de la Zona IV tiene alrededor de 1,74 km 2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
  
Polígono 14: 580 a 592 (parte), 600 y 9022.  
Polígono 13: 3 (parte), 10 (parte), 12 a 17 (parte), 18 a 20.  
  
  
  
Entorno Zona VI (La Valltorta)  
  
Bienes que la integran: 1. Mas d'Abat. Abrigo I  
3. Cova del Negre  
5. Cingle dels Tolls del Puntal  
7. Cova Gran del Puntal  
9. Cova Alta del Lledoner  
11. Cova de l'Arc  
13. Cova de la Pipa  
15. Cova del Rull  
17. Cova dels Tolls Alts  
19. Penya de la Mula. Abrigo I  
21. Roca del Migdia. Abrigos I-II  
23. Cingle del Mas d'en Josep. Abrigos I-II  
25. Cingle de l'Ermità. Abrigos I-V  
27. Cingle dels Coloms  
30. Coveta de Matamoros  
32. Les Engerres 2. Les Calçades del Matà  
4. Cingle dels Tolls de la Saltadora  
6. Cova Gran de l'Aigua  
8. Coves de la Saltadora  
10. Cova de la Taruga  
12. L'Arc  
14. Coves del Civil. Abrigos I-III  
16. Cova dels Cavalls  
18. Els Carrasquissos  
20. Penya de la Mula. Abrigo II  
24. Barranc Fondo  
26. Cingle del Mas d'en Salvador. Abrigos I-V  
29. Cova de l'Estaró  
31. Covetes del Puntal. Abrigos I-V  
33. La Font del Bosc  
Delimitación: Punto de partida: situado en las coordenadas 30N 756467 / 4474844, donde lindan la CV 130 y el barranco de Sant Miquel. Desde aquí continúa por la carretera en dirección a Tírig, hasta el cruce con el camino del Pla de l'Om que lleva al Museu de la Valltorta en 30N 759152 / 4476977.  
  
Continúa hacia el este por el mencionado camino hasta 30N 759950 / 4476974, y desde aquí hacia el sureste, por el límite de las parcelas 120 y 121 del polígono 7 de Tírig, hasta llegar a la 124. En ese punto gira hacia el noreste siguiendo el límite de las parcelas 121, 123, 139 y 136 con 124, 125 y 128 del polígono 7, hasta el punto 30N 760244 / 4476871.  
  
De nuevo el límite del parque gira hacia el sureste por el límite de las parcelas 128 y 135, hasta llegar al azagador 9003, que remonta ligeramente hasta las coordenadas 30N 760426 / 4476712, que es donde el mencionado azagador llega al límite entre las parcelas 145 y 163.  
  
Continúa por el límite norte de la parcela 163, y después por el oeste de la 168, hasta llegar a 30N 760510 / 4476447. Desde aquí atraviesa esa parcela para llegar a 30N 760593 / 4476448, y se dirige hacia el noreste por el límite de las parcelas 170, 169 y 171, hasta llegar al azagador 9007, que seguirá hacia el sureste hasta llegar a las coordenadas 30N 761466 / 4476149.  
  
Bordea por el oeste el Mas Nou d'en Porcar, y se dirige al noreste por el azagador 9008, hasta las coordenadas 30N 761733 / 4476393. En ese punto gira de nuevo hacia el sureste por el límite de las parcelas 297 y 296, y después por la ralla de los términos de Tírig y Les Coves de Vinromà hasta 30N 761841 / 4475925, donde coge un camino hacia el este que llega a 30N 762157 / 4475891.  
  
Bordea las parcelas 192, 191, 190, 188 y 189 del polígono 8 de Les Coves de Vinromà, y en 30N 762253 / 4475770 coge el camino del Mas del Matà, hasta el mas. En 30N 762351 / 4475575 vuelve a coger un camino que nos llevará a la CV 131 en 30N 762715 / 4475323.  
  
Continúa por la CV 131 en dirección a Les Coves de Vinromà, hasta 30N 763701 / 4474632, donde gira hacia el sur por un camino hasta 30N 763670 / 4474174. Atraviesa la parcela 99 hasta el ángulo noreste de la parcela 98, y después la bordea por el norte y el oeste y sigue hacia el sur por el límite de la 94 con la 96 y 95, hasta llegar al barranco de la Valltorta.  
  
Remonta ligeramente el barranco hasta 30N 763558 / 4473998, y después bordea por el este y el sur la parcela 40 del polígono 7 de Les Coves de Vinromà. Gira al sur por el límite este de las parcelas 42 y 43, hasta llegar a la 32 en 30N 763582 / 4473673.  
  
Sigue hacia el oeste por el límite sur de las parcelas 43 y 44 hasta el camino del Mas d'Abat, que sigue en dirección oeste, hasta llegar al cruce con el camino del Mas del Fus en 30N 763087 / 4473773.  
  
Continúa hacia el oeste por ese camino, hasta llegar a las coordenadas 30 N 762099 / 4473876. Después atraviesa la parcela 76, por el límite de las subparcelas b y d, y llega a la 100 en 30N 762076 / 4473845. Bordea esa parcela por el este, sur y oeste, hasta llegar a 30 N 761484 / 4473568, donde lindan la 100 con la 108, 104 y 106, para a continuar entre estas dos hasta el término de Albocàsser.  
  
Una vez en Albocàsser continúa hacia el norte por el límite de términos y en 30N 761523 / 4473834, gira hacia el oeste hasta 30N 761489 / 4473856, partiendo la parcela 47 del polígono 5. Desde aquí bordea por el noreste la parcela 54, hasta llegar al barranco de Matamoros.  
Delimitación Remonta el barranco, y en 30N 760607 / 4474403 bordea la parcela 19, hasta llegar a 30N 760444 / 4474518. Continua hacia el norte por el límite de los polígonos 4 y 5 de Albocàsser hasta el límite de las parcelas 151 y 152. Punto donde gira hacia el oeste por el borde norte de las parcelas 152 y 153 del polígono 4, hasta llegar al punto 30N 760240/ 4475427 Des de aquí se dirige hacia 30N 759818 / 4475288, que coincide con el límite de la parcela 153 con 351 y 154. Desde aquí sigue entre ambas parcelas, hasta llegar a un camino en 30N 759587 / 4475361.  
  
Al llegar a ese punto se toma el camino mencionado hacia el sur, hasta el cruce con el camino de la Valltorta, donde giramos otra vez hacia el norte hasta llegar al mas. Una vez aquí, seguimos hacia el oeste por el límite sur de las parcelas 469, 375. 377, 378, 379, 380, 381 y 382, hasta el barranco de l'Ullal.  
  
Se remonta el barranco hasta llegar al límite de las parcelas 291 y 189 del mencionado polígono 4, en 30N 759011 / 4474854. Después gira al oeste y el norte, bordeando la parcela 291 hasta 30N 758584 / 4475003. Desde aquí continúa por el límite norte y oeste de la parcela 191 y por el vial 9006, hasta 30N 758291 / 4474469.  
  
Desde aquí gira brevemente hacia el oeste por el límite norte de las parcelas 200 y 199a, y en seguida vuelve hacia el sur, por el límite este de las parcelas 199b, 394b, 395, 423, 434, 421 y 419. Llegados a ese punto bordea por el norte y el oeste las parcelas 219 y 430, que quedan fuera del entorno, y después por el límite sur de las parcelas 220, 221 y 223, hasta llegar al azagador de la Mola (parcela 9006) en 30N 757611 / 4473808.  
  
Se sigue hacia el norte por el azagador, hasta la intersección de este con la ralla de las parcelas 235 y 236. Bordea la parcela 235, hasta el punto donde se une con la 84 y la 81 en 30N 757271 / 4474283. Y después sigue por el límite de las parcelas 81 y 82 con 84 y 83, hasta llegar al barranco Fondo, que se remonta ligeramente hasta la unión de este con el barranco de Sant Miquel.  
  
Finalmente, se remonta el barranco de Sant Miquel hasta el punto de inicio.  
  
El área del entorno de la Zona VI tiene alrededor de 10,9 km 2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
Albocàsser:  
Polígono 3: 1, 118 a 180, 289 a 292, 296, 297, 368 a 374, 376, 368, 380 a 382, 391.  
Polígono 4: 83 a 151, 153, 197 a 199, 220 a 313, 315 a 373, 375 a 382, 428, 429, 435,436, 445 a 448, 450, 452 a 455, 458, 461 a 463, 469.  
Polígono 5: 19 a 22, 24 a 46, 56, 56, 58 a 61, 63 a 83, 88, 90  
  
Les Coves de Vinromà:  
Polígono 7: 40 a 46, 49 a 55, 59 a 67, 77 a 105.  
Polígono 8: 78 a 81, 95 a 97, 99 a 170, 175 a 179, 208  
  
Tírig:  
Polígono 8: 43 a 54, 57, 59 a 68, 70 a 107, 109 a 120, 124, 125, 128, 163 a 171, 297 a 338, 340 a 358, 360 a 377, 380 a 399  
  
  
  
  
Entorno Zona VII  
  
Bienes que la integran: Coveta de Montegordo o Montegordo. Abrigo I  
Montegordo. Abrigo II  
Montegordo. Abrigo III  
Montegordo. Abrigo IV  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 756921 / 4476196. Desde aquí, se interna en la parcela 69 del polígono 3, hasta llegar a 30N 756961 / 4476534. Continúa hacia el norte hasta 30 N 757362 / 4476921, y hacia el noreste en 30N 757675 / 4477004, que es donde linda la mencionada parcela 69 con la 227 y la 82.  
  
El límite del entorno sigue hacia el este entre ambas parcelas, y después hacia el sur bordeando por el este las parcelas 227 y 229, hasta el punto 30N 757929 / 4476655, desde donde atravesará la parcela 9023 hasta 30N 757927 / 4476611.  
  
Sigue hacia el suroeste por el límite de la parcela 228 con la 318, atraviesa el azagador 9013, y bordea por el oeste las parcelas 315, 313, 312, 310, 308 y 306, llegando al punto 30N 757292 / 4475889, y desde aquí atraviesa la parcela 181 hasta las coordenadas 30N 757032 / 4475805.  
  
Ahora el límite del entorno vuelve a girar hacia el noreste por el límite oeste de la parcela 181, atraviesa otra vez el azagador 9013, bordea también por el oeste la parcela 221, y atraviesa la 220 hasta llegar al punto de partida.  
  
El área del entorno de la Zona VII tiene alrededor de 859.800 m2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
  
Polígono 3: 69 (parte), 181 (parte), 220 (parte) a 230, 306 a 313, 315, 385, 9013 (parte), 9023 (parte).  
  
  
  
  
Entorno Zona VIII  
  
Bienes que la integran: Barranc del Puig. Abrigo I  
Barranc del Puig. Abrigo II  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 747662 / 4476480. Desde aquí, continúa en dirección este, por el límite entre las parcelas 5 y 6 del polígono 12, hasta llegar a 30N747952 / 4476324.  
  
Desde ese punto atraviesa la parcela 5 del polígono 12 y la 9001 del polígono 11, para llegar al punto 30N 747929 / 4476225, que coincide con el ángulo noroeste de la parcela 15 del polígono 11. Sigue hacia el este, bordeando esa parcela hasta llegar al camino del Racó del Nadalí.  
  
Una vez llegados al camino, seguimos por este hacia el sur, hasta llegar al cauce del barranco del Puig, cerca del Mas del Nadalí en 30N 747263 / 4474963. Desde ese punto la línea del entorno se dirige al oeste, atravesando la parcela 18 del polígono 12 de Ares, y llega a 30N 746897 / 4474898, en el límite de las parcelas 15 y 18 del mencionado polígono 12.  
  
Sigue hacia el norte por el límite de ambas parcelas, y después por la separación de las subparcelas 15a y 15b, hasta llegar al camino del Mas del Puig (12014A01209009). Desde aquí el límite del entorno se dirigirá al noreste siguiendo la cima del risco de la loma del Tossal, por las coordenadas 30N747101 / 4475866, 747126 / 4475937, 747209 / 4476040, 747293 / 4476207, 747392 / 4476292, y desde aquí al punto de partida.  
  
El área del entorno de la Zona VIII tiene alrededor de 1,13 km2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
  
Polígono 11: 15 a 17, 120 120 (parte), 9009.  
Polígono 12: 5 a 10, 15b, 16 a 18 (parte).  
  
  
  
Entorno Zona IX  
  
Bienes que la integran: Barranc dels Horts. Abrigo I  
Barranc dels Horts. Abrigo II  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 746727 / 4477235. Desde aquí, continúa en dirección sureste, por el límite entre los polígonos 13 y 29, hasta llegar a 30N 747152 / 4476702. Desde aquí, atraviesa la parcela 30 del polígono 29 hasta llegar al camino dels Horts en las coordenadas 30N 747170 / 4476559.  
  
Sigue por el camino en dirección suroeste hasta una curva cerrada, y en 30N 746937 / 4476050 deja el camino de tierra para seguir por el antiguo camino que separa las parcelas 11 y 15 del polígono 12 de Ares, y bordea la parcela 11, para atravesar el barranco dels Horts en 30N 746555 / 4475453.  
  
Una vez pasado el barranco, se dirige hacia el norte, por el borde este de las parcelas 45 y 46 del polígono 13, que quedan fuera de la delimitación. Una vez se llega al límite de las parcelas 46 y 48, hará un zig-zag entre ellas, entre la 47 y la 50, y entre la 47 y la 49, hasta llegar a 30N 746430 / 4475655.  
  
Sigue hacia el oeste por el límite de las parcelas 49 y 50 con la 43, hasta donde las dos últimas se juntan con la 51, en 30N 746145 / 4475739. Desde aquí, vuelve a girar hacia el norte, resiguiendo la parcela 50, y después por el límite entre las parcelas 54 por un lado, 66 y 55 por otro, hasta las coordenadas 30N 746051 / 4476281.  
  
Llegados a ese punto, nos dirigimos en línea recta a las coordenadas 30N 746150 / 4476404, punto donde se llega al camino del Mas d'en Grenyut. Finalmente, sigue el camino hasta el punto de partida.  
  
El área del entorno de la Zona IX tiene alrededor de 1,03 km 2.  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
  
Polígono 12: 3, 11, 9006, 9009.  
Polígono 13: 49, 50, 55, 57 a 73.  
Polígono 29: 30 (parte)  
  
  
  
Entorno Zona X  
  
Bienes que la integran: Mas del Cingle. Abrigos I-II.  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 745752 / 4476369. Desde aquí bordea por el norte y por el este la parcela 12014A01309006, hasta 30N 745758 / 4476125, y continúa hacia el sureste entre las parcelas 43 y 51c, hasta llegar al límite de esta con la subparcela b.  
  
Desde ese punto atraviesa la parcela 43 hasta 30N 745812 / 4475982, y se dirige hacia el sur bordeando por el este las parcelas 15 y 14, hasta llegar al límite con la 13. Aquí girará hacia el oeste por el límite norte de las parcelas 13 y 5, y llegará a la CV-15, y seguirá hacia Ares, hasta cruzarse con la parcela 12014A01309006, antiguo camino del Mas d'en Grenyut.  
  
Sigue por el borde norte del camino, hasta llegar a la parcela 2, y seguir después por el borde de esta parcela, en el límite con la 177, hasta llegar a la actual pista que sube al Mas d'en Grenyut. Una vez en ese punto, seguirá por el camino, primero hacia el este, y después hacia el norte, hasta llegar al punto de partida.  
  
El área del entorno de la Zona X tiene alrededor de 493.600 m2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
  
Polígono 13: 2 a 5, 14 a 16, 9006, 9020.  
  
  
  
  
Entorno zona XI  
  
Bienes que la integran: La Roca de Les Canyes  
Mas Blanc o de les Covarxelles. Abrigo I  
Mas Blanc. Abrigo II  
Mas Blanc. Abrigo III  
Mas Blanc. Abrigo IV  
Pou Vell. Abrigo I  
Pou Vell. Abrigo II  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 744737 / 4476932, que coincide con el ángulo norte oeste de la parcela 9 del polígono 14 de Ares. Desde aquí continúa hacia el nordeste por el mojón de las parcelas 9 y 4, hasta 30N 745532 / 4477556, que corresponde al punto donde el mojón de ambas parcelas atraviesa el camino o pista del Mas Blanc.  
  
Sigue hacia el norte este por el camino del Mas Blanc hasta 30N 746435 / 4477966, donde hay una encrucijada de caminos. Aquí se coge el que lleva en dirección sur, y que se une al azagador del Mas Blanc en 30N 746633 / 4477456.   
  
Sigue por el azagador en dirección suroeste, hasta 30N 745540 / 4476673, y después continúa por el mojón de las parcelas 2 y 22, para llegar a la pista que sube al mas Blanc y al mas de En Grenyut, que lleva directamente al Hostal Nou.  
  
Un poco antes de llegar al Hostal Nou, en 30N 744844 / 4476422, gira bruscamente hacia el norte, para buscar la parcela 9 del polígono 14 de Ares, en 30N 744731 / 4476668, y sigue por el mojón de esa parcela con la 20 para llegar al punto de partida.  
  
El área del en torno a la zona XI es de alrededor de 1.437 km2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
  
Polígono 14: 9, 11, 17, 19 a 22, 9004.  
  
  
  
Entorno zona XII  
  
Bienes que la integran: Les Dogues  
Risco de la mola Remígia. Abrigos I-X  
Cueva Remígia. Abrigos I-VI  
Cantalar del mas del Cireral o de les Cireres  
Mas de Modesto. Abrigo I  
Mas de Modesto. Abrigo II  
Rincón de Gasparo. Abrigo I  
Rincón de Gasparo. Abrigo II  
Rincón de Gasparo. Abrigo III  
Rincón de Gasparo. Abrigo IV  
Rincón de Molero.  
Rincón de Molero. Abrigo II  
Rocas del mas de Molero. Conjunto I  
Rocas del mas de Molero. Conjunto II  
Mas del Cantalar  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 742978 / 4478474, que coincide con la intersección de la CV-15 en un vial que antes formaba parte de esta carretera, pero que después de las últimas obras ha quedado en uso como camino.  
  
Desde aquí continúa en dirección norte, y sentido horario, hasta la intersección del camino con el barranco de Les Pallisses en 30N 742999 / 4479087. Después gira hacia el este remontando el barranco por su lecho, hasta llegar a la parcela 133 del polígono 15 de Ares en 30N 743978 / 4478837. Bordea por el sur la mencionada parcela, y en 30N 744117 / 4478846, atraviesa la parcela 129 en dirección este, hasta llegar a 30N 744236 / 4478895.  
  
Sigue hacia el este por el mojón de las parcelas 129 y 137, y en 30N 744350 / 4478930, atraviesa la 137, hasta 30N 744556 / 4478904, y empieza a girar hacia el sur por el azagador 12014A01509015, y después por el 12014A01409001, hasta llegar al punto donde el azagador atraviesa el camino entre el mas de En Llorenç y el mas de Barraques, en 30N 745361 / 4477523.  
  
Una vuelta en ese punto, sigue el camino, primero hacia el sur, y después hacia el oeste, hasta llegar a la CV-15 en 30N 743965 / 4476879. Desde ese punto, girará hacia el norte por la carretera, hasta llegar al punto de partida.  
  
El área del en torno a la zona XII es de alrededor de 4,1 km2.  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
  
Polígono 14: 4  
Polígono 15: 86 a 106, 108 a 129, 132, 134 a 137, 140 a 168, 170 a 177, 179 a 199, 202 a 204, 206 a 2010, 213 a 221, 226, 249, 9001, 9003,9016, 9018, 9019, 9023, 9025, 9027, 9029, 9033, 9034.  
  
  
  
Entorno zona XIII  
  
Bienes que la integran: La Montalbaneta. Abrigo I  
La Montalbaneta. Abrigo II  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 742899 / 4480076, que coincide con el ángulo noroccidental de la parcela 11 del polígono 15 de Ares, situado justo en el lecho de la rambla Carbonera. Desde aquí sigue hacia el este por el límite norte de las parcelas 11 y 21 hasta llegar a la intersección con la 16.  
  
Una vez llega a este punto, gira hacia el sur por el camino del Mas de Les Pallisses hasta las coordenadas 30N 743419 / 4479548, donde gira hacia el oeste por el camino del Mas de Facundo.  
  
Después de unos 70 metros aproximadamente, volverá a dirigirse hacia el sur, por el mojón de las parcelas 73 y 72, hasta llegar al lecho de un pequeño barranquito, afluente del barranco de Les Pallisses. Desde aquí seguirá barranco abajo, hasta llegar al puente de la antigua carretera en 30N 742997 / 4479098.  
  
Desde aquí continúa por la antigua carretera hasta la rambla Carbonera en 30N 742765 / 4479224, y después continúa por el lecho de la rambla, aguas arriba, hasta el punto de partida.  
  
El área del en torno a la zona XIII es de alrededor de 359.762 m 2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
Polígono 15: 3 a 11, 21 a 29, 64 a 72, 220, 9009, 9010.  
  
  
  
Entorno zona XIV  
  
Bienes que la integran: Cueva de La Vall  
Vila-roges  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 743905 / 4480148, que coincide con la confluencia de las parcelas 45 y 47 del polígono 15 de Ares y la 268 del polígono 31.  
  
Desde ese punto, asciende por la rambla de La Vall, bordeando las parcelas 47, 49, 9007 y 50, hasta llegar a la confluencia de esta parcela con la 51, en 30N 744554 / 4479488.  
  
El límite del entorno, gira hacia el oeste, siguiendo el mojón de las parcelas 50 y 51, hasta llegar a las coordenadas 30N 744428 / 4479413, y desde aquí, en línea recta, hasta 30N 744053 / 4479236, atravesando las parcelas 9005, 56, 9015 y 137.  
  
Una vez en el punto anterior, bordeará la parcela 137 hasta llegar al camino que une el mas de Ferrando con el mas de Vila-roges, y seguirá algunos metros hacia el norte hasta llegar al mojón del camino con la parcela 75. Después girará un otra vez hacia el sudoeste por el límite norte de la parcela 80, y en 30N 743855 / 4479285 girará en línea recta hacia el oeste, atravesando las parcelas 79 y 81, hasta llegar a 30N 743739 / 4479289.  
  
Finalmente, el entorno de los bienes girará hacia el norte, siguiendo el mojón oeste de las parcelas 81, 74, 35, 34, 33, atravesará en línea recta la 32, 9005, y 47, hasta llegar al punto de inicio.  
  
El área del entorno de la zona XIV es de alrededor de 511,542 m2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
Polígono 15: 32 (parte) a 35, 39 (parte), 47 a 50, 56 (parte), 74, 75, 79 (parte), 81 (parte) 84 (parte), 137 (parte) 138, 9005 a 9009, 9015 y 9023.  
  
  
  
Entorno zona XV  
  
Bienes que la integran: Mas de La Mola  
Barranco de la Marfullada. Abrigo I  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 741944 / 4480000. Desde aquí sigue por el mojón de las parcelas 150 y 143 del polígono 17, hasta las coordenadas 30N 742073 / 4480016, y nuevamente hacia el este hasta 30N 742237 / 4480055. Desde ese punto continúa en dirección este hasta llegar a la CV-15 en 30N 742635 / 4480054.  
  
Una vez en la carretera, sigue en dirección sur por el margen oeste de este vial, hasta llegar al punto 30N 742705 / 4479543, donde seguirá por el camino del Mas de las Solanas en dirección sur, hasta llegar a las coordenadas 30N 742422 / 4478879.  
  
Desde las coordenadas anteriores, gira hacia el oeste por el lecho de un barranquito, hasta 30N 742277 / 4478936, y desde aquí, en línea recta, hacia el oeste hasta 30N 741874 / 4478961.  
  
Una vez en el punto anterior, el mojón del entorno gira al noroeste en línea recta hasta 30N 741713 / 4479131, que coincide con el ángulo nordeste de la parcela 155, y después discurre en la misma dirección por el límite de las parcelas 155 y 143, hasta llegar a un camino en 30N 741678 / 4479184.  
  
Sigue por el camino unos cuantos metros hacia el oeste, y cuando llega a la intersección con las parcelas 102 y 116 continúa primero por el mojón de ambas, y después por el límite entre las parcelas 116 y 105, hasta el ángulo norte este de esta última parcela en 30N 741757 / 4479672.  
Delimitación Finalmente, el borde del entorno formará una línea recta angulosa, dirigiéndose primero hacia el norte hasta 30N 741586 / 4480043, y después hacia el nordeste, hasta llegar al punto de partida.  
El área del en torno a la zona XV es de alrededor de 1,1km2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
Polígono 17: 116 (parte), 124 (parte), 143 (parte), 151, 152, 154, 156 (parte), 157 (parte) 9016 y 9018.  
  
  
  
  
Entorno zona XVI  
  
Bienes que la integran: Barranco de la Marfullada. Abrigo II  
Barranco de la Marfullada. Abrigo III  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 740955 /4479425, entre los términos de Benassal y Ares. Desde ese punto se dirige al este por el límite de las parcelas 99 y 100 del polígono 17 de Ares, y atraviesa la parcela 101 hasta llegar a las coordenadas 30N 741179 / 4479469.   
  
Continúa hacia el este por el mojón de las parcelas 101 y 103 con la 104, y después gira al sur entre las parcelas 103 y 105, hasta el punto donde confluyen las parcelas 103, 105, 101 y 116.  
  
Una vez en ese punto, sigue en línea recta hacia el sur este hasta las coordenadas 30N 741524 / 4479126, sobre el límite de las parcel3les 102 y 101. Después bordea la parcela 102 hasta llegar al término de Benassal en 30N 741449 / 4478767.  
  
Una vez dentro de Benassal, sigue hacia el sur por el límite de las parcelas 10 y 11 del polígono 4, hasta llegar al camino de Ares, y seguirá el camino en dirección sur, para llegar a la confluencia del camino con la parcela 14 del polígono 3, en 30N741096 / 4478470.  
  
Desde el punto anterior, gira hacia el oeste primero entre las parcelas 14 y 15, después entre la 14 y la 30, y finalmente entre la 12 con la 30 y la 33, para llegar a 30N 740611 / 4478818, que es donde confluyen las parcelas 12, 33 y 34.  
  
En ese punto, el mojón del entorno vuelve a girar hacia el nordeste, primero en línea recta, atravesando la parcela 12, hasta las coordenadas 30N 740877 / 4479154, que es donde confluyen las subparcelas b, d y e de la parcela 12.  
  
Finalmente, continuará entre las subparcelas 12b y 12d hasta llegar a 30N 740889 / 4479293, y desde aquí, en línea recta, hasta el punto de partida.  
  
El área del entorno de la zona XVI es de alrededor de 511,542 m2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
Ares: Polígono 17, parcelas 100 a 103.  
Benassal: Polígono 3, parcelas 12 a 14. Polígono 4, parcela 11, 9001.  
  
  
  
Entorno zona XVII  
  
Bienes que le integran: Puerto de Ares. Abrigo I  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 742526 / 4481180, que corresponde al margen de poniente de la CV-15.  
  
Sigue en dirección sur por la CV-15, hasta que atraviesa la rambla Carbonera en 30N742852 / 4480636. Desde ese punto, traza una línea recta a poniente, hasta 30N 742265 / 4480638.  
  
A partir de aquí, el entorno sigue en dirección nordeste por el mojón de la parcela 124 con 126 y 123, hasta llegar a las coordenadas 30N 742021 / 4480847. Justo en ese punto, continúa primero al norte y después al este siguiendo la línea que marcan las subparcelas 124a y 124b, hasta llegar a las coordenadas 30N 742362 / 4481123, y desde aquí, en línea recta, al punto de partida.  
  
El área del en torno a la zona XVII es de alrededor de 360.000 m2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
Polígono 17, parcelas 124 (parte), 156 (parte), 176, 9011, 9015, 9016  
Polígono 31, parcela 20 (parte).  
  
  
  
  
Entorno zona XVIII  
  
Bienes que la integran: Barranco de Els Molins.  
Molino Último. Abrigo I  
Molino Último. Abrigo II  
Molino Último. Abrigo III  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 743912 / 4482722. Desde aquí sigue en dirección sur este entre las parcelas 176 con 179 y 180; 175 y 180; 182 y 321, todas ellas del polígono 31 de Ares, hasta las coordenadas 30N 742202 / 4482523.  
  
Sigue en dirección sur entre las parcelas 183 con 189 y 185; 184 con 185; 9012 con 230 y 223; 223 con 319 y 220, hasta 30N 743955 / 4481669.  
Desde ese punto, gira hacia el oeste por el mojón de las parcelas 220 con 219 y 305, hasta el camino del Barranco de Els Molins. Camino que seguirá hacia el sur hasta 30N 743638 / 4481468.  
  
A partir de aquí, vuelve a girar hacia el oeste entre las subparcelas 197d y e; 197 y 201; 201c y d; 201 y 203, hasta el azagador 9011 en 30N 743270 / 4481449.  
  
Sigue el mencionado azagador en dirección norte este hasta 30N 743309 / 4481482, punto donde vuelve a girar al norte por el azagador 9015, hasta las coordenadas 30N 743323 / 4481886, y después discurre entre las parcelas 140 con 141 y 130; 131 con 130, 129 y 120; 120 con 126 y 121; 148 con 121, 122, 123, 124, 147 y 168; 149 con 168 y 173, hasta el punto situado en 30N 743845 / 4482513. Desde aquí, en línea recta, hasta el punto de partida.  
  
El área del entorno de la zona XVIII es de alrededor de 613.000 m2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
Polígono 31, parcelas 121 a 130, 141 a 147, 149, 165 (parte), 166 (parte), 168 a 176, 183, 184, 193 a 203, 220, 221, 319, 321, 324, 327, 328, 331, 332, 9011, 9012, 9015.  
  
  
  
  
Entorno zona XIX  
  
Bienes que la integran: Mas de Les Llometes o de La Vall  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 745894 / 4482323. Desde aquí sigue en dirección sur entre las parcelas 296 con 297 y 244 por el camino del Mas de Besser, hasta 30N 746027 / 4481784.  
  
Una vez en ese punto, gira en dirección oeste, entre las subparcelas 244a y 244e, del polígono 31 de Ares, y después por el mojón entre las siguientes parcelas 249 y 250; 258 con 250, 251,253, 252 y 322, hasta 30N 745525 / 4481493, donde llega en la rambla de La Vall, que remonta alguns metros, hasta 30N 745517 / 4481617.  
  
A partir de aquí, atraviesa la parcela 258 en línea recta y en dirección a poniente, hasta el camino del Mas de Les Llometes, en 30N 745326 / 4481571. Sigue por el camino en dirección al mas, hasta 30N 745389 / 4481909.  
  
Llegados a ese punto, se dirige al norte, atravesando la parcela 259 y siguiendo por el margen oeste del azagador 9010, hasta 30N 745296 / 4482091. Desde aquí vuelve a girar al este, atravesando el mencionado azagador, y se dirige a las coordenadas 30N 745409 / 4482145, en la parcela 242. Después, bordea por el norte la subparcela 242b, y la 298d, para finalmente en 30N 745824 / 4482364 girar al sur y dirigirse al punto de partida.   
  
El área del entorno de la zona XIX es de alrededor de 471.878 m2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
Polígono 31, parcelas 242 a 244, 258, 259, 298, 9010.  
  
  
  
  
Entorno zona XX  
  
Bienes que la integran: Mas de La Belluga  
Delimitación: Punto de partida: Situado en las coordenadas 30N 748415 / 4481775, en la encrucijada del azagador 9005, que sube al mas de la Castellona, y el camino 9009, que lleva al mas de la Belluga.  
  
Desde el punto de inicio, se continúa hacia el este, por el antiguo camino del Mas de la Belluga, y un poco antes de llegar al mas, gira hacia el sur, siguiendo el camino. En 30N 749475 / 4481350, el mojón del entorno continúa por el camino, sin entrar al mas, y continúa la dirección sur suroeste, hasta llegar al barranco de la Belluga en 30N 749014 / 4480984.  
  
A partir de aquí, el límite del entorno traza una línea recta en dirección este nordeste, para llegar a unos antiguos corrales, situados en la vertiente de levante del Morral de la Marina, en 30N 748641 / 4481120.  
  
Desde los corrales, que caen dentro del entorno, continúa hacia el oeste, también en línea recta, hasta las coordenadas 30N 748330 / 4481124, justo en el contacto entre la parcela 6 del polígono 6 de Ares, con el azagador 9003.   
  
Finalmente, gira hacia el norte por el mojón de la mencionada parcela con el azagador 9005, hasta llegar al punto de inicio.   
  
El área del en torno a la zona XX es de alrededor de 643.526 m2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
Polígono 6, parcelas 6, 9005, 9009.  
  
  
  
Entorno zona 21  
  
Bienes que lo integran: Barranco del Empriu  
La Belladona  
Delimitación: Punto de partida: situado en las coordenadas 30N 748185 / 4480976, en la encrucijada del camino 9003 del polígono 6 y el ángulo noroeste de la parcela 8.  
  
Desde ese punto en dirección oeste entre las parcelas 6 y 8. Después girará hacia el sur por el hito de la parcela 11 con la 6, 13 y 12, hasta llegar al camino 9003.  
  
Desde el punto anterior, se dirige en línea recta hacia el suroeste, hasta llegar a 30N 748334 / 4479488, punto que se encuentra entre las subparcelas 3a y 3b del polígono 29. Ahora gira hacia el oeste por el hito de ambas subparcelas, y entre las parcelas 3 y 1, hasta las coordenadas 30N 747824 / 4479724.  
  
A partir de aquí, el límite del entorno traza una línea recta en dirección noroeste, para llegar en 30N 748072 / 4479845, al camino 9003. Finalmente, el hito del entorno gira al norte por el mencionado camino hasta el punto de origen.  
  
El área del entorno de la zona 21 es de alrededor de 643.526 m2.  
  
La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
Polígono 6, parcelas 8 a 11, 9003.  
Polígono 29, parcelas 1 (parte), 3b.  
  
  
  
ANEXO V  
Documentación gráfica  
  
Índice de planos  
  
Plano 1 Delimitación del Parque Cultural sobre base topográfica  
Plano 2 Delimitación del Parque con la ubicación del arte rupestre.  
Plano 3 Entorno de protección zona 1  
Plano 4 Entorno de protección zona 2  
Plano 5 Entorno de protección zona 3  
Plano 6 Entorno de protección zona 4  
Plano 7 Entorno de protección zona 5  
Plano 8 Entorno de protección zona 6  
Plano 9 Entorno de protección zona 7  
Plano 10 Entorno de protección zona 8  
Plano 11 Entorno de protección zona 9  
Plano 12 Entorno de protección zona 10  
Plano 13 Entorno de protección zona 11  
Plano 14 Entorno de protección zona 12  
Plano 15 Entorno de protección zona 13  
Plano 16 Entorno de protección zona 14  
Plano 17 Entorno de protección zona 15  
Plano 18 Entorno de protección zona 16  
Plano 19 Entorno de protección zona 17  
Plano 20 Entorno de protección zona 18  
Plano 21 Entorno de protección zona 19  
Plano 22 Entorno de protección zona 20  
Plano 23 Entorno de protección zona 21



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI