Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9930, del 05-09-2024 (2024/8514)

RESOLUCIÓ de 28 de maig de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte de Pou Nofre II per a millorar la garantia de subministrament en el proveïment urbà de Beniarrés, polígon 3, parcel·la 221, partida Barranc Nord 8 (barranc d’Onofre) de Beniarrés. Expedient: (3374831) 006/2024/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9930

Data del DOGV
:   05-09-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/8514

CVE
:   DOGV-V-2024-8514

Data del document
:   28-05-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Informe d'impacte ambiental

Expedient: (3374831) 006/2024/AIA.

Títol: Pou Nofre II per a millorar la garantia de subministrament al proveïment urbà de Beniarrés.

Promotor: Diputació d’Alacant.

Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria Energia i Mines d’Alacant (ASOSUB/2023/196/03).

Localització: polígon 3, parcel·la 221, partida Barranc Nord 8 (barranc d’Onofre) de Beniarrés.

Tramitació administrativa

Mitjançant l’escrit firmat amb data 14 de desembre de 2023 pel cap del Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines d’Alacant (referència d’expedient ASOSUB/2023/196/03) va tindre entrada en este òrgan ambiental el document ambiental i el seu corresponent projecte, a fi de ser sotmés al procediment d’avaluació ambiental simplificada, de conformitat amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre i el Reial decret 445/2023, de 13 de juny.

Ta com establix l'article 46 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant, LEA), este òrgan ambiental va realitzar consulta a les administracions públiques afectades. En concret, amb data 10 de gener de 2024, es va realitzar consulta a l'Ajuntament de Beniarrés, amb data 11 de gener de 2024 a la Subdirecció General del Medi Natural i, finalment, amb data 29 de febrer de 2024 a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Transcorregut el termini màxim de consulta establit en l’esmentat article, no s'ha rebut contestació de l'Ajuntament ni de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.

Amb data 8 de maig de 2024, este òrgan ambiental rep informe del Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits que conclou que el projecte plantejat resulta compatible amb el règim de protecció del paisatge protegit del riu Serpis, el qual haurà de regir-se en tot cas per la legislació sectorial aplicable sobre este tema, sense perjuí del que en un futur dispose el corresponent PRUG. En la mateixa data, es rep informe del Servici de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000, que conclou que el projecte no està afectat pel Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000. Així mateix, s'indica en l'informe que no consta la presència d'espècies prioritàries de flora o fauna.

Vista la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de juí suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.

Criteris ambientals

Per a l'emissió del present informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'han tingut en compte els criteris de l'apartat A de l'annex III d'esta.

Característiques del projecte

L’objectiu de l'obra és garantir el subministrament d'aigua al municipi de Beniarrés, ja que té com a única font de proveïment el pou Nofre, amb més de 40 anys d'antiguitat, sense cap altra alternativa de proveïment. Per este motiu, es pretén dur a terme la perforació i condicionament d'un sondeig vertical per a captació d'aigües subterrànies de 180 metres de profunditat a la parcel·la 221, del polígon 3, partida Barranc Nord 8 (barranc d’Onofre) d’este terme municipal.

El cabal estimat d'explotació per al sondeig objecte d'avaluació és de 25 l/s. Respecte al volum anual d'explotació, es tracta d'un nou sondeig per a la substitució parcial de les aigües extretes de l'actual sondeig denominat Nofre, permetent garantir el proveïment municipal, sense produir-se cap increment en el volum d'aigua extret, amb aprofitament de les infraestructures elèctriques i la conducció fins als depòsits existents. Entre els dos pous s'extraurà de l'aqüífer de l'orde de 164.500 m3/any, volum extret actualment del pou Nofre.

A causa de les característiques de les formacions que es preveu travessar i als diàmetres a aconseguir, el sondeig es realitzarà pel sistema de percussió amb cable, aconseguint una profunditat aproximada de 180 metres. El diàmetre de la perforació segons les profunditats mesurades des del nivell del sòl (en la boca del pou) serà de 800 mm de diàmetre en els 3 primers metres, de 740 mm de diàmetre dels 3 als 24 m i de 540 mm de diàmetre dels 24 als 180 m. L’entubament es realitzarà amb canonada d'acer al carboni de 750 mm de diàmetre per a embocadura en els 3 primers metres, de 550 mm de diàmetre dels 3 als 24 m i de 450 mm de diàmetre dels 24 als 180 m.

El sondeig es localitza en una zona de vulnerabilitat alta d'aqüífers, per la qual cosa es realitzarà una cementació amb lletada de ciment fins a una profunditat de 24 metres en l'espai anular comprés entre la perforació i l’entubament definitiu que garantisca la no-afecció a les aigües subterrànies.

Està previst que el sondeig capte aigua de l'aqüífer Alberca - Mostalla, de formació geològica permeable formada principalment per dolomies del senonià. Concretament, la columna litoestratigràfica que es pretén travessar es correspon amb arenes, llims i graves (Quaternari) fins als 3 m de profunditat, de dolomies beix amb algunes franges de calcàries dolomítiques i fins nivells margosos (senonià) dels 3 als 130 m i de calcàries micrítiques clares (senonià) dels 130 als 180 m. El promotor preveu localitzar el nivell regional de l'aqüífer sobre els 35 metres de profunditat.

Segons indica el promotor, la parcel·la on es pretén localitzar el sondeig està suficientment elevada perquè no es veja afectat per una inundació puntual motivada per pluges torrencials;  eixe àmbit està classificat com sense risc d'inundacions. La construcció del sondeig es produirà arran de terra, amb arqueta de 2 m x 4 m, amb una tanca de protecció, no modificant-se les possibilitats d'inundació en l'entorn.

Els residus generats durant les obres són residus miners inerts i innocus constituïts per aigua (captada de l'aqüífer més la utilitzada per a la refrigeració de la ferramenta de perforació) i detritus (fragments de roca) que procedixen de la perforació del sondeig i s'emmagatzemaran en una bassa per a depòsit de detritus excavada al costat del pou.

S’ha dimensionat la bassa de decantació amb un volum de 90 m3, que s'estima de capacitat suficient perquè puga albergar el volum total dels detritus que s'obtindrà (46,25 m3 aproximadament), considerant el factor d’esponjament i el grau d'humitat. La densitat de la calcària és de l'orde de 2 i el volum resultant de la perforació ascendirà a 92,5 t. Tenint en compte que este detritus té un factor de volum d’1,6, es calcula que ocuparà un volum de 74,0 m3.

Atés el seu caràcter essencialment detrític, el promotor considera que el material perforat podria resultar de bona qualitat com a subbase, per la qual cosa una vegada acabades les obres i assecades les restes del detritus, la bassa haurà de quedar coberta pel material de la pròpia excavació. El sobrant del material inicialment excavat per a la construcció de la bassa pot quedar estés per la parcel·la rústica de les obres. Igualment, hi ha l'opció que el detritus generat s'aboque a un contenidor i gestionar este abocament inert per una empresa autoritzada.

Segons la classificació de la llista europea de residus es corresponen amb el codi LER 01 05 04, llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça, LER 01 04 08, residus de grava i roques triturades diferents dels esmentats en el codi LER 01 04 07, emmarcats en el capítol 01, residus de la prospecció, extracció de mines i pedreres i tractaments físics i químics de minerals, mentres que les terres i pedres procedents de l'excavació de la bassa i de l'aplanament de la plataforma de perforació poden identificar-se amb el codi LER 17 05 04, terres i pedres diferents de les especificades en el codi 17 05 03.

A més del fem domèstic generat pels operaris de l'obra (residus assimilables a urbans que poden identificar-se amb el codi LER 20 03 01, mescla de residus municipals), pot produir-se una xicoteta quantitat de residus composta de restes d'acer corresponents a trossos de canonada, cables i peces de ferramentes de perforació (LER 17 04 05, ferro i acer i 17 04 11, cables diferents dels especificats en el codi 17 04 10), així com restes de fusta (17 02 01, fusta) procedents de restes de palets emprats en el transport de materials i peces especials utilitzades en el condicionament del pou.

En el condicionament de la plataforma de perforació s'eliminaran els arbres, la vegetació baixa i altres materials solts que puguen trobar-se. Prèviament a l'entrada de la maquinària de perforació i condicionament de l'accés, es procedirà a la retirada de la terra vegetal (primers 30 cm del sòl), que es mantindrà per a la posterior reposició en la zona afectada. Estos residus es poden assimilar al codi LER 20 02 01, residus biodegradables de parcs i jardins, segons l'esmentada llista de residus.

Finalment, poden generar-se xicotetes quantitats de residus perillosos com ara draps contaminats per substàncies perilloses (LER 15 02 02\*, absorbents, materials de filtració, incloent-hi els filtres d'oli no especificats en una altra categoria) i envasos que contenen substàncies perilloses (15 01 10\*, envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per estes) per l'ús de bidons de gasoil per al funcionament del motor de la màquina de perforació i l'ús de lubrificants. Estos residus seran retirats obligatòriament per un gestor autoritzat, impedint el seu contacte directe sobre el sòl.

Acabada la construcció del sondeig es procedirà al seu desenvolupament i cabal amb electrobomba submergida, capaç d'extraure fins a 50 l/s a 150 m de profunditat, accionada per un grup electrogen de velocitat variable, dotat l'equip de vàlvula de comporta, diafragma amb Pitot o cabalímetre electromagnètic i tub piezomètric, amb sonda hidronivell manual, pneumàtica o piezoresistiva. Finalment, es realitzarà un reconeixement videogràfic de la captació i es comprovaran els diàmetres d'entubament interior i la verticalitat del pou.

Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, es construirà una xicoteta caseta per al quadre de control i maniobra (de 10 x 10 m) i es tancarà el recinte per a protegir-lo d'actes vandàlics.

Es prendrà mostra litològica de cada metre perforat, que seran conservades en bosses de plàstic degudament etiquetades. S’anotaran totes les incidències observades, com a presència d'arenes, llims, cavernes, etc. Es controlarà en tot moment l'evolució del nivell d'aigua en la perforació, així com les seues característiques bàsiques (olor i color), prenent-se mostres d'aigua periòdicament, per al seguiment de la qualitat. Particularment, es prestarà especial atenció a les possibles zones de pas d'aigua, indicant zones de pèrdua de detritus, variacions brusques en el nivell d'aigua, evolució del nivell durant la neteja, extracció de les ferramentes de perforació o neteges per flux d'aigua. També s'anotaran les dades sobre la velocitat d'avanç de la perforació o textura del detritus, amb indicació dels metres en els quals es produïsquen estes observacions.

El termini d'execució previst per a la realització de les obres serà de 4 mesos a partir de la data de recepció de les autoritzacions necessàries, atorgades pels organismes competents.

Ubicació del projecte

La perforació objecte d'estudi està situada al terme municipal de Beniarrés, en una esplanada 1.350 metres al nord-est del nucli urbà d'este terme, a la partida Barranc Nord 8 (Barranc d’Onofre), concretament a la parcel·la 221 del polígon 3, en una zona rústica d'ús agrari (cultiu secà), de titularitat municipal. Les seues coordenades UTM (ETRS89; fus 30) són: X = 728.984, Y = 4.300.988, amb altitud de 328 m s. n. m.

Atés que el pou es localitza a la parcel·la municipal on es troba l'actual pou de proveïment, l'accés al lloc de perforació està totalment condicionat, no havent de realitzar-se cap actuació sobre este tema. Es tracta d'una afecció breu, de baixa entitat i que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.

Urbanísticament, el punt de sondeig es troba sobre un sòl qualificat com a sòl no urbanitzable comú, a uns 45 m de zona forestal, per la qual cosa la parcel·la és considerada com a Zona d'Influència Forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.

D’acord amb la classificació de les unitats hidrogeològiques, el sondeig captarà aigües de la massa d'aigua subterrània denominada Almirall - Mostalla, a la qual correspon el codi d'identificació 080.162 de la demarcació hidrogràfica del Xúquer. La massa d'aigua subterrània té un bon estat quantitatiu, químic i global. Es tracta d'una zona qualificada com de vulnerabilitat alta, per la qual cosa s'hauran de controlar els riscos que impliquen o pogueren produir algun tipus d'abocament que poguera afectar les formacions aqüíferes subjacents.

Característiques del potencial impacte

Durant els treballs de perforació i entubament, la superfície afectada per les obres serà parcialment ocupada per l'equip de perforació, per les canonades, per la maquinària, pels accessoris i per la bassa per al depòsit de detritus, d'uns 20 x 20 m. L’impacte sobre la flora serà mínim, solament s'eliminarà la vegetació herbàcia existent en l'entorn immediat de l'àrea de perforació. Es produirà una sèrie d'impactes al component atmosfera que suposen la generació d'olors, sorolls i vibracions, així com emissions a l'atmosfera en forma de partícules. Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària amb un efecte temporal de 4 mesos i d'escassa rellevància ambiental. A més, cal destacar que l'àrea de perforació es localitza en una zona allunyada de la població, per tant estos impactes no seran significatius. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puga arribar a tindre efectes ambientals de consideració.

El sondeig es localitza dins del paisatge protegit del Serpis, i coincidix al seu torn amb la zona de connectivitat ecològica, zonificació de norma de gestió de les muntanyes de la Marina (codi 5 ZEC i 1 ZEPA). Segons informa el servici competent en la matèria, este paisatge protegit no té aprovat el Pla rector d'ús i gestió, que serà l'instrument normatiu per a la gestió de l'espai natural. No obstant això, ateses les característiques del projecte, i tenint en compte que no s'extraurà més aigua de l'aqüífer de la que ja s'extrau amb el pou existent, conclou l'informe que l'actuació és compatible amb el règim de protecció del paisatge protegit.

El promotor no identifica la fauna i flora existent en l'àmbit d'actuació. Quant a la informació que facilita el visor cartogràfic, en la zona no es localitza cap espècie de fauna ni flora amenaçada, per la qual cosa no es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació, fauna ni biodiversitat, excepte el que es puga produir amb caràcter puntual i temporal durant l'execució dels treballs a causa de l'ús de la maquinària. Tampoc es preveu afecció a altres elements ambientals, ni historicoculturals coneguts o catalogats. No s'ha detectat ni es preveu afeccions a béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements catalogats del patrimoni cultural valencià. S’adoptaran, no obstant això, les mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïx qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes.

La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants en estos i l'ecotoxicitat del lixiviat són poc significatius i, en particular, no hauran de suposar risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies.

No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), entren en les competències directes de l'organisme de conca.

Consultada la informació en el web de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el Pla hidrològic de conca del cicle 2022-2027, el recurs disponible de la massa d'aigua subterrània núm. 080.162 d’Almirall - Mostalla és de 23,3 hm3. Segons dades del Mapa de l'Aigua publicat pel Cicle Hídric de la Diputació d’Alacant, este aqüífer té un balanç neutre ja que s’igualen les entrades a les eixides.

El volum d'aigua màxim que es pretén extraure és de 164.500 m3/any, la qual cosa suposa el 0,71 % del recurs d'aigua disponible en esta massa d'aigua subterrània. Segons el projecte presentat pel promotor, es tracta d'un nou sondeig per a la substitució parcial de les aigües extretes de l'actual sondeig Nofre, cosa que permetrà garantir el proveïment municipal, però no suposarà un increment del cabal extret, qüestió que queda fora de l'abast de la present resolució.

De conformitat amb l'article 123 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d’aigües, no pot iniciar-se la construcció d'una obra hidràulica que comporte la concessió de nous usos de l'aigua sense que prèviament s'obtinga o es declare la corresponent concessió, autorització o reserva demanials.

Des de l'inici es durà a terme el control i vigilància efectiva de l'execució de les mesures específiques de prevenció i correcció definides en el document ambiental, i la correcta adequació d'estes a situacions imprevistes que es puguen produir.

Conclusió

En relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requerix avaluació d'impacte ambiental ordinària.

Consideracions jurídiques

El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'epígraf *a*  3r del grup 3 de l'annex II d'esta.

L’expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.

L’article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tant, a proposta del Servici d’Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, fent ús de les atribucions que tinc,

RESOLC

*Primer*

Estimar que el projecte presentat per a la construcció del pou Nofre II, per a millorar la garantia de subministrament de proveïment urbà de Beniarrés al polígon 3, parcel·la 221, de Beniarrés (Alacant), promogut per la Diputació d’Alacant, sense perjuí de l’obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requerix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes del present informe, en particular:

1r) S’han de complir les mesures preventives i correctores establides en el document ambiental, sempre que no siguen contradictòries amb les d'esta resolució. Se realitzarà la vigilància ambiental d'acord amb el pla de vigilància i seguiment ambiental inclòs en el document ambiental, adaptant-lo i ampliant-lo a les determinacions del condicionat, de manera que es concrete el seguiment efectiu de totes les mesures preventives i correctores plantejades, definisca responsable, mètode i periodicitat dels controls i informes, així com el mètode i la forma per a la correcció de les desviacions produïdes.

2n) El contractista haurà de construir al costat de la perforació una bassa de recollida de llots d'unes dimensions tals que puga albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació, tenint en compte l’esponjament que es produïx després de l'extracció del material perforat. La bassa serà buidada periòdicament per una empresa autoritzada per a la gestió de residus no perillosos.

3r) S’haurà de realitzar un seguiment adequat de les obres a fi de completar la informació hidrogeològica de l'obra i poder prendre sobre el terreny les decisions tècniques i de seguretat més adequades en cas d'incidències o imprevistos.

4t) Per tal de preservar la integritat de l'aqüífer i protegir les aigües subterrànies de l'entrada de contaminants tant en la construcció de la captació d'aigua com en el segellament i clausura del pou, s'hauran de complir les instruccions bàsiques de protecció establides en el reglament de domini públic hidràulic.

5t) S’haurà de protegir la vegetació adjacent, les estructures, camins i instal·lacions que puguen resultar afectats per a evitar el seu deteriorament. Les zones en les quals s'hagen produït compactacions a causa de l'estada i pas de maquinària s’hauran de restaurar mitjançant subsolat i/o arada.

6t) No s’hauran de realitzar actuacions de proveïment de carburant o manteniment de maquinària que puguen contaminar el sòl o les aigües subterrànies. En el cas d'abocaments accidentals d'olis o altres residus perillosos procedents dels vehicles o de la maquinària, s'arreplegarà l'abocament i el sòl contaminat, serà evacuat per gestor autoritzat, i es procedirà a la seua revegetació.

7m) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escorrenties incontrolades, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si estos es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjuís ocasionats.

8u) Les coordenades d'ubicació proporcionades pel projectista localitzen el sondeig en zona d'influència forestal, per la qual cosa resulta d'aplicació el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments forestals, que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, incorporat en l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

9é) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

10m) S’haurà de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.

11é) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i tots dos inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Orde APM/1007/2017 que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de rebliment diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i rebliment (article 3.1.*a*). No obstant això, als detritus del sondeig s’aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Orde APM/1007/2007, només aplica a materials classificats amb el codi 17 05 04. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i quedar amb la seua morfologia inicial.

12é) En el cas que, per diferents motius, es renuncie a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, solsides en el pou, etc.) s'haurà de clausurar i segellar, així com restaurar el terreny a la seua situació original ja que els pous abandonats o en desús constituïxen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.

*Segon*

De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

A. L’informe d'impacte ambiental es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sense perjuí de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.

B. L’informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.

C. L’informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.

  

València, 28 de maig de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9930, del 05-09-2024 (2024/8514)

RESOLUCIÓN de 28 de mayo de 2024, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de Pozo Nofre II para mejorar la garantía de suministro en el abastecimiento urbano de Beniarrés, polígono 3, parcela 221, partida Barranco Norte 8 (barranco de Onofre) de Beniarrés. Expediente: (3374831) 006/2024/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9930

Fecha DOGV
:   05-09-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/8514

CVE
:   DOGV-C-2024-8514

Fecha del documento
:   28-05-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Informe de impacto ambiental

Expediente: (3374831) 006/2024/AIA.

Título: Pozo Nofre II para mejorar la garantía de suministro al abastecimiento urbano de Beniarrés.

Promotor: Diputación de Alicante.

Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria Energía y Minas de Alicante (ASOSUB/2023/196/03).

Localización: polígono 3, parcela 221, partida barranco Norte 8 (barranc d’Onofre) de Beniarrés.

Tramitación administrativa

Mediante escrito firmado en fecha 14 de diciembre de 2023 por el jefe del Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (referencia expediente ASOSUB/2023/196/03) tuvo entrada en este órgano ambiental el documento ambiental y su correspondiente proyecto, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada, de conformidad con la Ley 21/2013, de 9 de diciembre y el Real decreto 445/2023, de 13 de junio.

Tal y como establece el artículo 46 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA), este órgano ambiental realizó consulta a las administraciones públicas afectadas. En concreto, en fecha 10 de enero de 2024, se realizó consulta al ayuntamiento de Beniarrés, en fecha 11 de enero de 2024 a la Subdirección General del Medio Natural, y por último en fecha 29 de febrero de 2024 a la Confederación Hidrográfica del Júcar. Transcurrido el plazo máximo de consulta establecido en el citado artículo, no se ha recibido contestación del ayuntamiento ni de la Confederación Hidrográfica del Júcar.

Con fecha 8 de mayo de 2024, este órgano ambiental recibe informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos que concluye que el proyecto planteado resulta compatible con el régimen de protección del paisaje protegido del Río Serpis, debiendo regirse en todo caso por la legislación sectorial aplicable al respecto, sin perjuicio de lo que en un futuro disponga el correspondiente PRUG. En la misma fecha, se recibe informe del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000, que concluye que el proyecto no está afectado por el Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000. Asimismo, se indica en el informe que no consta la presencia de especies prioritarias de flora o fauna.

Vista la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.

Criterios ambientales

Para la emisión del presente informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, se han tenido en cuenta los criterios del apartado A del anexo III de la misma.

Características del proyecto

El objetivo de la obra es garantizar el suministro de agua al municipio de Beniarrés, ya que tiene como única fuente de abastecimiento el pozo Nofre, con más de 40 años de antigüedad, sin ninguna otra alternativa de abastecimiento. Por este motivo, se pretende llevar a cabo la perforación y acondicionamiento de un sondeo vertical para captación de aguas subterráneas de 180 metros de profundidad en la parcela 221 del polígono 3, partida Barranco Norte 8 (barranc d’Onofre) del citado término municipal.

El caudal estimado de explotación para el sondeo objeto de evaluación es de 25 l/s. Respecto al volumen anual de explotación, se trata de un nuevo sondeo para la sustitución parcial de las aguas extraídas del actual sondeo denominado Nofre, permitiendo garantizar el abastecimiento municipal, sin producirse ningún incremento en el volumen de agua extraído, aprovechándose las infraestructuras eléctricas y la conducción hasta los depósitos existentes. Entre ambos pozos se extraerá del acuífero del orden de 164.500 m³/año, volumen extraído actualmente del pozo Nofre.

Debido a las características de las formaciones que se prevé atravesar y a los diámetros a conseguir, el sondeo se realizará por el sistema de percusión con cable, alcanzando una profundidad aproximada de 180 metros. El diámetro de la perforación según las profundidades medidas desde el nivel del suelo (en la boca del pozo) será de 800 mm de diámetro en los 3 primeros metros, de 740 mm de diámetro de los 3 a los 24 m y de 540 mm de diámetro de los 24 a los 180 m. La entubación se realizará con tubería de acero al carbono de 750 mm de diámetro para emboquille en los 3 primeros metros, de 550 mm de diámetro de los 3 a los 24 m y de 450 mm de diámetro de los 24 a los 180 m.

El sondeo se localiza en una zona de vulnerabilidad alta de acuíferos, por lo que se va a realizar una cementación con lechada de cemento hasta una profundidad de 24 metros en el espacio anular comprendido entre la perforación y la entubación definitiva que garantice la no afección a las aguas subterráneas.

Está previsto que el sondeo capte agua del acuífero Albuerca-Mustalla, de formación geológica permeable formada principalmente por dolomías Cenomanienses. Concretamente, la columna litoestratigráfica que se pretende atravesar se corresponde con arenas, limos y gravas (Cuaternario) hasta los 3 m de profundidad, de dolomías beige con algunas pasadas de calizas dolomíticas y finos niveles margosos (Cenomaniense) de los 3 a los 130 m y de calizas micríticas claras (Cenomaniense) de los 130 a los 180 m. El promotor prevé localizar el nivel regional del acuífero sobre los 35 metros de profundidad.

Según indica el promotor, la parcela donde se pretende localizar el sondeo está lo suficientemente elevada para que no se vea afectado por una inundación puntual motivada por lluvias torrenciales, estando clasificado ese ámbito como sin riesgo de inundaciones. La construcción del sondeo se producirá a ras de suelo, con arqueta de 2 m x 4 m, con un vallado de protección, no modificándose las posibilidades de inundación en el entorno.

Los residuos generados durante las obras son residuos mineros inertes e inocuos constituidos por agua (captada del acuífero más la utilizada para la refrigeración del útil de perforación) y detritus (fragmentos de roca) que proceden de la perforación del sondeo y se almacenarán en una balsa para depósito de detritus excavada junto al pozo.

Se ha dimensionado la balsa de decantación con un volumen de 90 m³, que se estima como capacidad suficiente para que pueda albergar el volumen total de los detritus que se va a obtener (46,25 m³ aproximadamente), considerando el factor de esponjamiento y el grado de humedad. La densidad de la caliza es del orden de 2 y el volumen resultante de la perforación ascenderá a 92,5 t. Teniendo en cuenta que este detritus tiene un factor de volumen de 1,6, se calcula que ocupará un volumen de 74,0 m³.

Dado su carácter esencialmente detrítico, el promotor considera que el material perforado podría resultar de buena calidad como subbase, por lo que una vez terminadas las obras y secados los restos del detritus, la balsa deberá quedar cubierta por el material de la propia excavación. El sobrante del material inicialmente excavado para la construcción de la balsa puede quedar extendido por la parcela rústica de las obras. Igualmente, cabe la opción que el detritus generado se vierta a un contenedor y gestionar este vertido inerte por una empresa autorizada.

Según la clasificación de la lista europea de residuos se corresponden con el código LER 01 05 04, lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce, LER 01 04 08, residuos de grava y rocas trituradas distintos de los mencionados en el código LER 01 04 07, enmarcados en el capítulo 01, residuos de la prospección, extracción de minas y canteras y tratamientos físicos y químicos de minerales, mientras que las tierras y piedras procedentes de la excavación de la balsa y del allanamiento de la plataforma de perforación pueden identificarse con el código LER 17 05 04, tierras y piedras distintas de las especificadas en el código 17 05 03.

Además de la basura doméstica generada por los operarios de la obra (residuos asimilables a urbanos que pueden identificarse con el código LER 20 03 01, mezcla de residuos municipales), puede producirse una pequeña cantidad de residuos compuesta de restos de acero correspondientes a trozos de tubería, cables y piezas de herramientas de perforación (LER 17 04 05, hierro y acero y 17 04 11, cables distintos de los especificados en el código 17 04 10), así como restos de madera (17 02 01, madera) procedentes de restos de palés empleados en el transporte de materiales y piezas especiales utilizadas en el acondicionamiento del pozo.

En el acondicionamiento de la plataforma de perforación se eliminarán los árboles, la vegetación baja y otros materiales sueltos que puedan encontrarse. Previa a la entrada de la maquinaria de perforación y acondicionamiento del acceso, se procederá a la retirada de la tierra vegetal (primeros 30 cm del suelo), que se mantendrá para su posterior reposición en la zona afectada. Estos residuos se pueden asimilar al código LER 20 02 01, residuos biodegradables de parques y jardines, según la mencionada lista de residuos.

Por último, pueden generarse pequeñas cantidades de residuos peligrosos tales como trapos contaminados por sustancias peligrosas (LER 15 02 02\*, absorbentes, materiales de filtración, incluidos los filtros de aceite no especificados en otra categoría) y envases que contienen sustancias peligrosas (15 01 10\*, envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas) por el uso de bidones de gasoil para el funcionamiento del motor de la máquina de perforación y el empleo de lubricantes. Estos residuos se retirarán obligatoriamente por un gestor autorizado, impidiendo su contacto directo sobre el suelo.

Terminada la construcción del sondeo se procederá a su desarrollo y aforo con electrobomba sumergida, capaz de extraer hasta 50 l/s a 150 m de profundidad, accionada por un grupo electrógeno de velocidad variable, dotado el equipo de válvula de compuerta, diafragma con Pitot o caudalímetro electromagnético y tubo piezométrico, con sonda hidronivel manual, neumática o piezorresistiva. Por último, se realizará un reconocimiento videográfico de la captación y se comprobarán los diámetros de entubación interior y la verticalidad del pozo.

Una vez finalizada la obra de perforación y su instalación, se construirá una pequeña caseta para el cuadro de control y maniobra (de 10 x 10 m) y se vallará el recinto para protegerlo de actos vandálicos.

Se tomará muestra litológica de cada metro perforado, que serán conservadas en bolsas de plástico debidamente etiquetadas. Se anotarán todas las incidencias observadas, como presencia de arenas, limos, cavernas, etc. Se controlará en todo momento la evolución del nivel de agua en la perforación, así como sus características básicas (olor y color), tomándose muestras de agua periódicamente, para el seguimiento de la calidad. Particularmente, se prestará especial atención a las posibles zonas de paso de agua, indicando zonas de pérdida de detritus, variaciones bruscas en el nivel de agua, evolución del nivel durante la limpieza, extracción de las herramientas de perforación o limpias por flujo de agua. También se anotarán los datos sobre la velocidad de avance de la perforación o textura del detritus, con indicación de los metros en los que se produzcan estas observaciones.

El plazo de ejecución previsto para la realización de las obras será de 4 meses a partir de la fecha de recepción de las autorizaciones necesarias, otorgadas por los organismos competentes.

Ubicación del proyecto

La perforación objeto de estudio está ubicada en el término municipal de Beniarrés, en una explanada 1.350 metros al noreste del casco urbano de dicho término, en la partida barranco Norte 8 (Barranc d’Onofre), concretamente en la parcela 221 del polígono 3, en una zona rústica de uso agrario (labradío secano), de titularidad municipal. Sus coordenadas UTM (ETRS89; Huso 30) son: X = 728.984, Y = 4.300.988, con altitud de 328 m s. n. m.

Dado que el pozo se localiza en la parcela municipal en donde se encuentra el actual pozo de abastecimiento, el acceso al lugar de perforación está totalmente acondicionado, no teniendo que realizarse ninguna actuación al respecto. Se trata de una afección breve, de baja entidad y que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.

Urbanísticamente, el punto de sondeo se encuentra sobre un suelo calificado como suelo no urbanizable común, a unos 45 m de zona forestal, por lo que la parcela está considerada como Zona de Influencia Forestal según el artículo 57 de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.

Atendiendo a la clasificación de las unidades hidrogeológicas, el sondeo captará aguas de la masa de agua subterránea denominada Almirante-Mustalla, a la que corresponde el código de identificación 080.162 de la demarcación hidrográfica del Júcar. La masa de agua subterránea tiene un buen estado cuantitativo, químico y global. Se trata de una zona calificada como de vulnerabilidad alta, por lo que se deberá controlar los riesgos que impliquen o pudieran producir algún tipo de vertido que pudiera afectar a las formaciones acuíferas subyacentes.

Características del potencial impacto

Durante los trabajos de perforación y entubación, la superficie afectada por las obras será parcialmente ocupada por el equipo de perforación, por las tuberías, por la maquinaria, por los accesorios y por la balsa para el depósito de detritus, de unos 20 x 20 m. El impacto sobre la flora será mínimo, solamente se eliminará la vegetación herbácea existente en el entorno inmediato del área de perforación. Se producirá una serie de impactos al componente atmósfera que suponen la generación de olores, ruidos y vibraciones, así como emisiones a la atmósfera en forma de partículas. Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria con un efecto temporal de 4 meses y de escasa relevancia ambiental. Además, cabe destacar que el área de perforación se localiza en una zona alejada de la población por lo que estos impactos no serán significativos. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que pueda llegar a tener efectos ambientales de consideración.

El sondeo se localiza dentro del paisaje protegido del Serpis, y coincide a su vez con la zona de conectividad ecológica, zonificación de norma de gestión de las montañas de la Marina (código 5 ZEC y 1 ZEPA). Según informa el Servicio competente en la materia, este paisaje protegido no tiene aprobado el Plan Rector de Uso y Gestión, que será el instrumento normativo para la gestión del espacio natural. No obstante, dadas las características del proyecto, y teniendo en cuenta que no va a extraerse más agua del acuífero de la que ya se extrae con el pozo existente, concluye el informe que la actuación es compatible con el régimen de protección del paisaje protegido.

El promotor no identifica la fauna y flora existente en el ámbito de actuación. En cuanto a la información que facilita el visor cartográfico, en la zona no se localiza ninguna especie de fauna ni flora amenazada, por lo que no se prevé un impacto significativo sobre la vegetación, fauna ni biodiversidad, salvo el que se pueda producir con carácter puntual y temporal durante la ejecución de los trabajos debido al uso de la maquinaria. Tampoco se prevé afección a otros elementos ambientales, ni histórico culturales conocidos o catalogados. No se ha detectado ni se prevé afecciones a bienes culturales, restos arqueológicos ni otros elementos catalogados del patrimonio cultural valenciano. Se adoptarán, no obstante, las medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas.

La lixiviabilidad total, el contenido de contaminantes en ellos y la ecotoxicidad del lixiviado son poco significativos y, en particular, no deberán suponer riesgo para la calidad de las aguas superficiales ni subterráneas.

No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua), entran en las competencias directas del organismo de cuenca.

Consultada la información en la web de la Confederación Hidrográfica del Júcar, en el Plan hidrológico de cuenca del ciclo 2022-2027, el recurso disponible de la masa de agua subterránea n.º 080.162 de Almirante-Mustalla es de 23,3 hm³. Según datos del Mapa del Agua publicado por el Ciclo Hídrico de la Diputación de Alicante, este acuífero tiene un balance neutro igualando las entradas a las salidas.

El volumen de agua máximo que se pretende extraer es de 164.500 m³/año, lo cual supone el 0,71 % del recurso de agua disponible en dicha masa de agua subterránea. Según el proyecto presentado por el promotor, se trata de un nuevo sondeo para la sustitución parcial de las aguas extraídas del actual sondeo Nofre, permitiendo garantizar el abastecimiento municipal, pero no va a suponer un incremento del caudal extraído, cuestión que queda fuera del alcance de la presente resolución.

De conformidad con el artículo 123 del Real decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, no puede iniciarse la construcción de una obra hidráulica que comporte la concesión de nuevos usos del agua, sin que previamente se obtenga o declare la correspondiente concesión, autorización o reserva demaniales.

Desde el inicio se llevará a cabo el control y vigilancia efectiva de la ejecución de las medidas específicas de prevención y corrección definidas en el documento ambiental, y la correcta adecuación de estas a situaciones imprevistas que se puedan producir.

Conclusión

En relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.

Consideraciones jurídicas

El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el epígrafe a) 3º del Grupo 3 del anexo II de la misma.

El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.

El artículo 9.1 del Decreto 147/2023, de 5 de septiembre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia en evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.

Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Evaluación Ambiental y Paisaje, en uso de las atribuciones que ostento

RESUELVO

*Primero*

Estimar que el proyecto presentado para la construcción del pozo Nofre II, para mejorar la garantía de suministro de abastecimiento urbano de Beniarrés en el polígono 3, parcela 221 de Beniarrés (Alicante), promovido por la Diputación de Alicante, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:

1º) Se cumplirán las medidas preventivas y correctoras establecidas en el documento ambiental, siempre y cuando no sean contradictorias con las de esta resolución. Se realizará la vigilancia ambiental de acuerdo con el plan de vigilancia y seguimiento ambiental incluido en el documento ambiental, adaptándolo y ampliándolo a las determinaciones del condicionado, de forma que se concrete el seguimiento efectivo de todas las medidas preventivas y correctoras planteadas, defina responsable, método y periodicidad de los controles e informes, así como el método y la forma para la corrección de las desviaciones producidas.

2º) El contratista deberá construir junto a la perforación una balsa de recogida de lodos de unas dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante la perforación, teniendo en cuenta el esponjamiento que se produce tras la extracción del material perforado. La balsa será vaciada periódicamente por una empresa autorizada para la gestión de residuos no peligrosos.

3º) Deberá realizarse un seguimiento adecuado de las obras a fin de ir completando la información hidrogeológica de la obra y poder tomar sobre el terreno las decisiones técnicas y de seguridad más adecuadas en caso de incidencias o imprevistos.

4º) Al objeto de preservar la integridad del acuífero y proteger las aguas subterráneas de la entrada de contaminantes tanto en la construcción de la captación de agua como en el sellado y clausura del pozo, se deberán cumplir las instrucciones básicas de protección establecidas en el reglamento de dominio público hidráulico.

5º) Se protegerá la vegetación adyacente, las estructuras, caminos e instalaciones que puedan resultar afectadas para evitar su deterioro. Las zonas en las que se hayan producido compactaciones debido a la estancia y paso de maquinaria se restaurarán mediante subsolado y/o arado.

6º) No se realizarán actuaciones de repostaje o mantenimiento de maquinaria que puedan contaminar el suelo o las aguas subterráneas. En el caso de vertidos accidentales de aceites u otros residuos peligrosos procedentes de los vehículos o de la maquinaria, se recogerá el vertido y el suelo contaminado, siendo evacuado por gestor autorizado, y se procederá a su revegetación.

7º) Durante el tiempo que dure el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si éstos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.

8º) Las coordenadas de ubicación proporcionadas por el proyectista localizan el sondeo en zona de influencia forestal, por lo que resulta de aplicación lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras, trabajos y aprovechamientos forestales, que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, incorporado en el anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

9º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.

10º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.

11º) Los materiales extraídos de la perforación y los de la excavación de la balsa de lodos son de naturaleza muy similar, y ambos inertes e inocuos. Los detritus del sondeo tienen el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el material extraído de la balsa el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Los materiales de excavación disponen de regulación y gestión específica según la Orden APM/1007/2017 que regula las normas de valorización de materiales excavados para su uso en obras y operaciones de relleno distintas al lugar donde se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula el uso de residuos inertes en obras de restauración y relleno (art 3.1.a). Sin embargo, a los detritus del sondeo le aplicaría el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, sólo aplica a materiales clasificados con el código 17 05 04. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado quedando con su morfología inicial.

12º) En el caso que, por diferentes motivos, se renunciase al uso del sondeo (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.

*Segundo*

De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:

A. El informe de impacto ambiental se publicará en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.

B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.

C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.

*Tercero*

El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.

  

València, 28 de mayo de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML