Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9638, del 13-07-2023 (2023/7919)

RESOLUCIÓ de 7 de juliol de 2023, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual s'aproven les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres de Formació de Persones Adultes durant el curs acadèmic 2023-2024.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9638

Data del DOGV
:   13-07-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/7919

CVE


Data del document
:   07-07-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [planificació educativa](javascript:void(0))
    * [organització de l'ensenyament](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [centre d'ensenyament](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de juliol de 2023, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual s'aproven les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres de Formació de Persones Adultes durant el curs acadèmic 2023-2024. [2023/7919]  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, és la llei bàsica del sistema educatiu. Ha estat modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, i les seues modificacions entren en vigor d'acord amb el calendari d'implantació establit en la disposició final cinquena d'aquesta llei.  
La Llei orgànica 10/2022, de 6 de setembre, de garantia integral de la llibertat sexual (BOE 215, 07.09.2022), pretén ser la garantia i protecció integral del dret a la llibertat sexual i l'erradicació de totes les violències sexuals.  
La Llei orgànica 1/2023, de 28 de febrer, per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2010, de 3 de març, de salut sexual i reproductiva i de la interrupció voluntària de l'embaràs, en el seu apartat 8 modifica el capítol III sobre mesures en l'àmbit de l'educació i la sensibilització relatives als drets sexuals i reproductius (BOE 51, 01.03.2023).  
  
La Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (DOGV 6912, 28.09.2012) adopta mesures integrals per a l'erradicació de la violència sobre la dona, en l'àmbit competencial de la Generalitat, oferint protecció i assistència tant a les dones víctimes de la violència com als seus fills i filles menors i/o persones subjectes a la seua tutela o acolliment, així com mesures de prevenció, sensibilització i formació amb la finalitat d'implicar tota la societat de la Comunitat Valenciana, i dedica el seu article 22 a la coeducació.  
La Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de salut de la Comunitat Valenciana (DOGV 7434, 31.12.2014), modificada per la Llei 8/2018, de 20 d'abril, de la Generalitat (DOGV 8279, 23.04.2018), estableix en l'article 59 que les accions en matèria de salut escolar exigeixen l'actuació coordinada dels departaments competents en matèria de sanitat i educació.   
El pla valencià d'acció en salut mental, drogodependències i conductes additives (2023-2026) recull els protocols entre Educació i Sanitat per a la detecció i atenció precoç d'aquestes. Aquests protocols se establixen en la Resolució conjunta d'11 de desembre de 2017, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017), i en la Resolució conjunta de 18 de novembre de 2022, de la Direcció General d'Inclusió Educativa i de la Direcció General de Salut Pública i Addiccions, per la qual s'estableix el protocol d'actuació per a la detecció de conductes d'abús o tràfic de drogues i altres addiccions (DOGV 9481, 30.11.2022).  
La Llei 8/2017, de 7 d'abril, de la Generalitat, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l'expressió de gènere a la Comunitat Valenciana, explicita en el seu capítol II diferents mesures en l'àmbit de l'educació en matèria d'identitat i expressió de gènere, diversitat sexual i familiar.  
La Llei 15/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de polítiques integrals de joventut (DOGV núm. 8168, de 13.11.2017), defineix el seu àmbit d'aplicació a les persones entre 12 i 30 anys, les dues edats incloses, i estableix que els poders públics han d'impulsar la cultura participativa de les persones joves per tal de millorar els sistemes i les estructures democràtiques, i també garantir-los l'exercici d'un paper actiu de transformació i el canvi de la societat amb la seua intervenció en els afers públics.  
La Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià, estableix el programa plurilingüe i intercultural en tots els centres i regula l'elaboració del projecte lingüístic de centre.  
La Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI (DOGV 8436, 03.12.2018), conté un seguit d'articles que expliciten les mesures a tindre en compte en l'àmbit de l'educació.  
La Llei 6/2022, de 31 de març, de modificació del text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, estableix i regula l'accessibilitat cognitiva i les seues condicions d'exigència i aplicació (BOE 78, 01.04.2022).  
La Llei 15/2022, de 12 de juliol, integral per a la igualtat de tracte i la no-discriminació (BOE 167, 13.07.2022), té per objecte garantir i promoure el dret a la igualtat de tracte i la no-discriminació, així com respectar la igual dignitat de les persones en desenvolupament dels articles 9.2, 10 i 14 de la Constitució que tracten sobre la igualtat, dret, deures fonamentals i llibertats. A aquest efecte, la llei regula drets i obligacions de les persones, físiques o jurídiques, públiques o privades, estableix principis d'actuació dels poders públics i preveu mesures destinades a previndre, eliminar i corregir tota forma de discriminació, directa o indirecta, en els sectors públic i privat.   
La Llei 1/2023, de 20 de febrer, de cooperació per al desenvolupament sostenible i la solidaritat global (BOE 44, 21.02.2023), dedica l'article 11 a l'educació per al desenvolupament sostenible i la ciutadania global.  
Llei 4/2023, de 28 de febrer, per a la igualtat real i efectiva de les persones trans i per a la garantia dels drets de les persones LGTBI (BOE 51, 01.03.2023), estableix en la secció 5a mesures en l'àmbit de l'educació.  
La Llei 2/2023, de 13 de març, de la Generalitat, de protecció, benestar i tinença d'animals de companyia i altres mesures de benestar animal (DOGV 9553, 14.03.2023), indica que la conselleria competent en educació haurà de programar anualment en els centres escolars accions educatives i de sensibilització sobre els objectius i principis d'aquesta llei.  
La Llei 4/2023, de 13 d'abril, de la Generalitat, de participació ciutadana i foment de l'associacionisme de la Comunitat Valenciana (DOGV 9579, 20.04.2023), inclou referències a la participació ciutadana en el sistema educatiu valencià.  
La Llei 5/2023, de 13 d'abril, de la Generalitat, integral de mesures contra el despoblament i per l'equitat territorial a la Comunitat Valenciana (DOGV 9580, 21.04.2023), té com a finalitat promoure i garantir la permanència en el sistema educatiu de l'alumnat de les zones rurals més enllà de l'ensenyament bàsic i aconseguir els principis d'equitat, no-discriminació i igualtat d'oportunitats que regeixen el sistema educatiu, així com el desenvolupament d'aquelles accions i programes que incidisquen en el manteniment i l'impuls de la llengua i la cultura pròpies com a eixos de cohesió social i territorial.  
A més, diferents estratègies i plans han incorporat mesures específiques en l'àmbit educatiu, com l'Estratègia Valenciana per a la Igualtat i la Inclusió del Poble Gitano 2018-2023, l'Estratègia Valenciana de Migracions 2021-2026, l'Estratègia Valenciana per a la Igualtat de Tracte, la No-discriminació i la Prevenció dels Delictes d'Odi 2019-2024, el pla estratègic de memòria democràtica de la Comunitat Valenciana (DOGV 9578, 19.04.2023) o el pla director de coeducació. Pel que fa a l'adopció de l'Estratègia Valenciana de Desenvolupament Sostenible (EDS) 2020-2030 i l'adaptació de l'Agenda 2030 i els objectius de desenvolupament sostenible (ODS) al context educatiu, s'ha aprofundit en la integració dels ODS 4 (educació de qualitat), 5 (igualtat de gènere), 10 (reducció de les desigualtats) i 16 (pau, justícia i institucions sòlides) en les polítiques educatives. Finalment, l'Estratègia d'Intel·ligència Artificial de la Comunitat Valenciana permetrà que l'aprenentatge, en l'àmbit educatiu, siga molt més personalitzat i millorar el rendiment de l'alumnat i l'eficiència del professorat.  
  
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.18), té per objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d'un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d'equitat i igualtat d'oportunitats en l'accés, participació, permanència i progrés de totes les persones participants i aconseguir, alhora, que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social envers la igualtat i la inclusió plena de totes les persones, en especial d'aquelles que es troben en situació de major vulnerabilitat i en risc d'exclusió.  
El Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019), va derogar explícitament el Decret 234/1997, de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional dels instituts d'Educació Secundària (DOGV 3073, 08.09.1997). No obstant això, en la disposició transitòria tercera sobre el desenvolupament reglamentari estableix que, en tot el que s'ajuste a una regulació que es remeta a disposicions reglamentàries ulteriors, i mentre que aquestes no siguen dictades, són aplicables, en cada cas, les normes vigents, sempre que no s'oposen al que es disposa en el decret adés esmentat. En la disposició transitòria primera del Decret 252/2019, de 29 de novembre, sobre els centres de Formació de Persones Adultes, s'indica que mentre no es regule de manera específica l'organització i el funcionament dels centres de Formació de Persones Adultes, aquest decret és aplicable supletòriament a aquests centres.  
  
Per tant, per a aquest curs acadèmic 2023-2024 continuen aplicant-se, entre altres normes, tots els preceptes que no s'oposen a una norma del mateix rang però dictada amb posterioritat, o de rang superior, continguts en el Decret 234/1997, de 2 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional dels instituts d'Educació Secundària (DOGV 3073, 08.09.1997), i en l'Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'aproven les instruccions que regulen l'organització i el funcionament dels centres docents que impartisquen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Preescolar, Primària, General Bàsica, Educació Especial, Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, sostinguts amb fons públics i dependents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992).  
El Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell, determina la jornada lectiva del personal docent i el nombre màxim d'alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021).  
El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9099, 03.06.2021), té per objecte regular l'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, perquè, des d'un vessant de drets, inclusiu, intercultural, amb perspectiva de gènere i de forma cooperativa entre tots els agents implicats, contribuïsca a l'optimització dels processos de desenvolupament personal, social, emocional, acadèmic i professional de l'alumnat, garantisca l'orientació al llarg de tot l'itinerari formatiu i acompanye els centres docents en el procés de transformació cap a la inclusió.  
  
El Decret 195/2022, d'11 de novembre, del Consell, d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià, regula el model de gestió de la igualtat i la convivència, l'Observatori de la Igualtat i la Convivència i els drets i deures de l'alumnat, del professorat, de les famílies o representants legals de l'alumnat i del personal d'administració i serveis i del personal no docent d'atenció educativa (DOGV 9471, 16.11.2022).  
  
L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019), té per objecte regular l'organització de la resposta educativa als centres docents, en el marc de l'educació inclusiva, a fi de garantir l'accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l'alumnat, com a nucli del dret fonamental a l'educació i des dels principis de qualitat, igualtat d'oportunitats, equitat i accessibilitat universal.  
  
Pel que fa a l'educació de les persones adultes, la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, estableix en l'article 66.1 que l'educació de persones adultes té la finalitat d'oferir a totes les persones majors de díhuit anys la possibilitat d'adquirir, actualitzar, completar o ampliar els seus coneixements i aptituds per al seu desenvolupament personal i professional.   
En l'article 67.1 s'estableix que les administracions educatives poden autoritzar excepcionalment l'accés a aquests ensenyaments a les persones majors de setze anys, quan hi concórreguen circumstàncies que els impedisquen anar a centres educatius ordinaris i que estiguen degudament acreditades i regulades, així com a aquelles que no hagueren estat escolaritzades en el sistema educatiu.  
Per la seua banda, l'article 68.1 d'aquesta mateixa llei, quant als ensenyaments obligatoris, estableix que les persones adultes que desitgen adquirir les competències i els coneixements corresponents a l'educació bàsica han de comptar amb una oferta adaptada a les seues condicions i necessitats.  
L'especificitat de la Formació de Persones Adultes està recollida en l'article 5 de la Llei 1/95, de 20 de gener, de la Generalitat Valenciana, de formació de les persones adultes (DOCV 2439, 31.01.1995), en què es preceptua que l'obtenció de titulacions que possibiliten l'accés al món del treball i als diferents nivells educatius s'ha de realitzar per mitjà de modalitats, organitzacions i metodologies adaptades a les característiques de l'aprenentatge de les persones adultes.  
  
Com a conseqüència d'això, l'annex I del Decret 220/1999, de 23 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es regulen els programes formatius que figuren en la Llei 1/1995, de 20 de gener, de la Generalitat Valenciana, de formació de les persones adultes, i s'estableix el currículum dels programes d'alfabetització i programes per a adquirir i actualitzar la formació bàsica de les persones adultes fins a l'obtenció del títol de graduat en Educació Secundària, a la Comunitat Valenciana (DOGV 3691, 18.02.2000), concreta el currículum específic valencià de la formació bàsica de les persones adultes fins a l'obtenció del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria.  
  
L'aprenentatge, l'orientació i la formació valenciana de les persones adultes comporta una acció recíproca que cal desplegar en la societat i que, per tant, ha de ser potenciadora i despertadora dels nous projectes de participació i dinamització que estan latents en la col·lectivitat, tal com determinen l'article vint-i-tres de la Llei 1/95 i el títol IV, capítols I i II, del Decret 252/2019, en què es determina la participació de les persones adultes participants.  
  
L'Ordre de 14 de juny de 2000, de la Conselleria de Cultura i Educació, per la qual es regula la implantació dels programes formatius dirigits a la Formació de Persones Adultes establits en els annexos I i III del Decret 220/1999, de 23 de novembre, del Govern Valencià, i per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres públics de Formació de Persones Adultes de la Comunitat Valenciana, defineix els criteris per a la implantació dels programes formatius específics de la formació valenciana de les persones adultes, establits tant en els annexos I i III com en l'annex IV del Decret 220/1999.  
  
D'altra banda, aquesta ordre, en l'apartat seté, a fi d'atendre degudament les característiques, condicions i necessitats de formació de les persones adultes, concreta aquelles qüestions específiques de la Formació de Persones Adultes, en aspectes com ara els òrgans de govern, els òrgans de coordinació docent, el règim econòmic, l'avaluació dels centres i la participació de les persones adultes. Pel que fa als centres públics de Formació de Persones Adultes de titularitat de les corporacions locals, els és també d'aplicació el que disposa el mateix apartat de l'ordre adés esmentada, amb la particularitat que les competències en relació amb el nomenament i cessament del director o la directora i de l'equip directiu atribuïdes a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, s'han d'entendre referides a l'entitat local titular del centre.  
  
Quant a les qüestions relacionades amb avaluació, promoció i obtenció del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria, caldrà ajustar-se al que determina la disposició addicional sisena, relativa a la Educació de Persones Adultes, del Decret 107/2022, de 5 d'agost, del Consell, que estableix l'ordenació i el currículum d'Educació Secundària Obligatòria (DOGV 9403, 11.08.2022), i també a les disposicions dels articles del 32 al 38 de l'Ordre 38/2017, de 4 d'octubre, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'avaluació en Educació Secundària Obligatòria, en Batxillerat i en els ensenyaments de l'Educació de les Persones Adultes a la Comunitat Valenciana, en tot allò que no contradiga aquesta disposició addicional.   
Respecte a la regulació del dret de les persones adultes participants en la formació a l'objectivitat en l'avaluació, cal atindre's al que determina l'Ordre 32/2011, de 20 de desembre, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el dret de l'alumnat a l'objectivitat en l'avaluació i s'estableix el procediment de reclamació de qualificacions obtingudes i de les decisions de promoció, de certificació o d'obtenció del títol acadèmic que corresponga (DOGV núm. 6680, de 28.12.2011).  
L'Ordre 2/2019, de 2 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es creen les zones territorials d'actuació dels centres públics específics de Formació de Persones Adultes i s'estableix la composició per unitats dels centres de titularitat de la Generalitat i de les seues extensions (DOGV núm. 8585, de 05.07.2019), modificada parcialment en els seus annexos I i II per la correcció d'errades de 7 d'octubre de 2019, determina l'estructura segons zones territorials d'actuació de la xarxa valenciana de centres públics específics de Formació de Persones Adultes, amb indicació de les unitats dels centres d'FPA de titularitat de la Generalitat i de les seues extensions.  
La concreció d'aquesta ordre queda reflectida en la Resolució de 23 de març de 2023, de la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació, per la qual es regula la coordinació territorial dels centres públics específics de Formació de Persones Adultes de la Comunitat Valenciana (DOGV 9564, 29.03.2023), la qual té per objecte establir l'estructura i el funcionament per a la coordinació orgànica i socioeducativa de les zones territorials d'actuació dels centres públics de Formació de Persones Adultes, tant dels centres públics de titularitat de la Generalitat com dels centres públics que depenen de les corporacions locals i d'altres entitats públiques.  
La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport és conscient que el problema de l'excessiva burocràcia va més enllà de la situació actual, per la qual cosa es vol traslladar el compromís de revisió i d'anàlisi de tota la normativa vigent amb la finalitat d'introduir els canvis necessaris, en el marc de les possibilitats de regulació normativa, per a reduir de manera significativa les tasques burocràtiques dels centres.  
És per això que en aquestes instruccions s'eliminen referències a altres plans i programes regulats per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i que, d'ara endavant, s'inclouran en el projecte educatiu de centre (PEC) i es revisaran anualment en fer la memòria del centre, per tal que servisquen en l'elaboració, per part dels centres educatius dels seus plans d'actuació per a la millora (PAM), que han d'elaborar anualment.  
Tot això amb els objectius següents:  
- Afavorir l'exercici de l'autonomia pedagògica i organitzativa per part dels centres educatius perquè puguen desenvolupar la millor resposta educativa al conjunt de la comunitat educativa i, especialment, al seu alumnat.  
- Reduir tasques administratives d'índole burocràtica que no tenen un impacte positiu en el funcionament del centre ni en els processos d'ensenyament i aprenentatge.  
- Homogeneïtzar i simplificar el contingut i els criteris d'elaboració, aprovació, seguiment i avaluació dels documents institucionals del centre.  
Aquestes instruccions es refereixen a les mesures d'ordenació acadèmica a l'entorn de la coordinació docent i l'elaboració del projecte educatiu i de la programació general anual, els horaris lectius, l'opcionalitat i altres aspectes didàctics i organitzatius en els quals s'han d'incloure de manera transversal i en tot moment els principis coeducatius que s'indiquen a continuació:   
1. L'eliminació dels prejudicis, els estereotips i els rols en funció del sexe, construïts segons els patrons socioculturals de conducta assignats a dones i homes, per tal de garantir, per a tot l'alumnat possibilitats de desenvolupament personal integral.  
2. La prevenció de la violència contra les dones, per mitjà de l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en la diversitat i en el respecte a la igualtat de drets i oportunitats de dones i homes.  
3. La promoció dels valors com ara el respecte, la solidaritat, la tolerància, la empatia i la responsabilitat, que faciliten la comunicació, el diàleg i la restauració, que resulten fonamentals a l'hora de conviure. Aspectes que han de regir les relacions entre tots el membres de la comunitat educativa.  
4. Els materials didàctics i llibres de text que s'utilitzen han de ser coeducatius fent un ús no sexista del llenguatge i de les imatges, garantint-ho de manera transversal.  
5. La visibilització dels sabers de les dones al llarg de la història en programacions i materials didàctics situant-les en el context sociocultural que els correspon, garantint la presència equilibrada i no estereotipada de dones i homes.  
6. La capacitació de l'alumnat perquè l'elecció de les opcions acadèmiques i professionals es faça lliure de condicionaments basats en el gènere.  
És per això que totes les actuacions recollides en la PGA s'implementaran per mitjà d'una pedagogia d'acord amb aquests principis coeducatius.  
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions (DOGV 8572, 17.06.2019), i el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), modificat pel Decret 2/2022, de 10 de febrer, del president de la Generalitat, de modificació del Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 9277, 14.02.2022), resolc:  
  
Apartat únic  
Aprovar les instruccions incloses en l'annex, a les quals cal ajustar l'organització i el funcionament dels centres educatius que impartisquen ensenyaments de la Formació de Persones Adultes durant el curs acadèmic 2023-2024.  
  
València, 7 de juliol de 2023.- El secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.  
  
  
  
ANNEX ÚNIC  
Instruccions per a l'organització i funcionament dels centres de Formació de Persones Adultes durant el curs acadèmic 2023-2024  
  
ÍNDEX  
1. Projecte educatiu de centre  
1.1. Consideracions generals  
1.2. Referències normatives del projecte educatiu de centre  
1.3. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació del projecte educatiu de centre  
1.4. Continguts del projecte educatiu de centre  
1.4.1. Els objectius, les prioritats i la línia pedagògica del centre   
1.4.2. Les característiques de l'entorn social i cultural del centre i la seua coordinació territorial  
1.4.3. Les línies bàsiques del projecte educatiu de centre  
1.4.4. La concreció dels currículums establits per l'Administració educativa per als ensenyaments de la formació de les persones adultes impartits al centre  
1.4.5. Projecte lingüístic de centre   
1.4.6. Els diferents plans i programes establits per l'Administració educativa  
2. Projecte de gestió i règim econòmic  
3. Normes d'organització i funcionament  
3.1. Consideracions generals  
3.2. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació  
3.3. Altres aspectes relatius a l'organització i al funcionament del centre  
3.3.1. Incidències d'inici de curs  
3.3.2. Accés als centres educatius  
3.3.3. Participació de voluntariat als centres públics específics d'FPA  
3.3.4. Mitjans de difusió dels centres docents  
3.3.5. Ús social dels centres educatius públics  
3.3.6. Salut i seguretat als centres docents  
3.3.7. Assistència sanitària a les persones participants  
3.3.8. Mesures d'emergència i plans d'autoprotecció i evacuació del centre  
3.3.9. Prevenció de riscos laborals en el sector docent  
3.3.10. Canvi de denominació   
4. Programació general anual  
4.1. Consideracions generals  
4.2. Referències normatives de la programació general anual  
4.3. Elaboració, aprovació, tramitació, difusió i seguiment de la programació general anual  
4.4. Continguts de la programació general anual  
Secció 1. Part administrativa de la programació general anual  
4.4.1. Memòria administrativa  
4.4.2. Calendari escolar i horari general del centre  
4.4.3. Criteris pedagògics per a l'elaboració de l'oferta formativa anual i dels horaris dels diferents programes formatius, cicles, nivells i grups d'aprenentatge  
4.4.4. Criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris del professorat  
4.4.5. Calendari i tipus d'avaluacions  
4.4.6. Calendari de reunions dels òrgans de govern i equips educatius del centre  
4.4.7. Actualització dels requisits lingüístics per a la catalogació de llocs de treball docent  
4.4.8. Materials i recursos curriculars i didàctics  
4.4.9. Programa anual d'activitats complementàries i extraescolars  
  
4.4.10. Programa d'activitats formatives de centre  
Secció 2. Part pedagògica de la programació general anual  
4.4.11. Pla d'actuació per a la millora  
4.4.12. Programacions d'aula  
4.4.13. Actualització dels diferents projectes, plans i programes del centre  
4.4.14. Criteris i procediments per al seguiment i avaluació del pla d'actuació per a la millora  
4.5. Memòria final de curs  
5. Òrgans de govern i de coordinació docent  
5.1. Consideracions preliminars  
5.2. Òrgans de govern dels centres públics de Formació de Persones Adultes  
5.3. Relació dels òrgans de coordinació docent  
5.4. Comissió de coordinació pedagògica  
5.5. Departaments didàctics: Comunicació, Cientificotecnològic, Ciències Socials, i “Altres Programes Formatius”  
5.6. Departament d'orientació educativa i professional  
5.7. Equips educatius  
5.7.1. Equips educatius de grup d'aprenentatge.  
5.7.2. Altres equips educatius  
5.8. Tutoria  
5.9. Altres funcions de coordinació docent  
5.9.1. Coordinació d'igualtat i convivència  
5.9.2. Coordinació de formació  
5.9.3. Coordinació TIC  
5.10. Coordinació territorial  
5.10.1 Consell Comarcal de la Formació de Persones Adultes  
5.10.2. Consell Territorial de la Formació de Persones Adultes  
6. Personal docent dels centres públics de Formació de Persones Adultes  
6.1. Professorat dels centres públics de Formació de Persones Adultes  
6.2. Plantilla de professorat  
6.3. Estructura i distribució general de l'horari del professorat dels centres públics de Formació de Persones Adultes de titularitat de la Generalitat  
6.3.1. Aspectes generals  
6.3.2. Dedicació horària lectiva  
6.3.3. Dedicació horària no lectiva  
6.4. Criteris per a l'assignació de l'horari lectiu del professorat dels centres de Formació de Persones Adultes  
6.4.1. Ordre de prelació de programes formatius  
6.4.2. Distribució de torns, matèries i grups d'aprenentatge: ordre d'elecció entre el professorat  
6.5. Compliment de l'horari laboral i condicions de treball  
6.6. Substitució de docents  
7. Ordenació i programació dels ensenyaments de la Formació de Persones Adultes  
Secció 1. Ordenació i estructura dels programes formatius  
7.1. Actuacions educatives de la formació de les persones adultes per àrees i per programes formatius  
7.2. Programes formatius de la formació valenciana de les persones adultes: normativa reguladora i relació de programes  
7.3. Distribució de camps de coneixements, mòduls o matèries en els diversos programes formatius  
7.3.1. Programa a: formació bàsica de les persones adultes  
7.3.2. Programa b: proves per a l'obtenció directa dels títols de graduat o graduada en Educació Secundària i de Batxiller, proves d'accés a cicles formatius de grau mitjà i superior, proves per a l'obtenció del títol de tècnic i cursos preparatoris de les proves d'accés a la Formació Professional  
7.3.3. Programa c: cursos per a la promoció del coneixement de la realitat lingüística i cultural valenciana i per a la preparació de les proves d'avaluació i acreditació de coneixements i ús de valencià  
  
7.3.4. Programa d: proves d'accés a la universitat per a persones majors de 25 i 45 anys  
7.3.5. Programa e: cursos que promoguen el desenvolupament de la igualtat d'oportunitats, la superació de tot tipus de discriminacions, la participació sociocultural i laboral i la formació mediambiental, així com l'adquisició de competències digitals i de comunicació en llengües estrangeres  
7.3.6. Programa g: proves d'avaluació de les competències clau de nivells 2 i 3 de qualificació professional  
7.3.7. Programa j: cursos i tallers que orienten i preparen per a viure el temps d'esbarjo d'una manera creativa  
Secció 2. Criteris pedagògics per a la confecció d'horaris i constitució de grups d'aprenentatge dels programes de la Formació de Persones Adultes  
7.4. Horari general de centre  
7.5. Modalitats d'ensenyament i horari lectiu setmanal de la formació bàsica de les persones adultes  
7.6. Horari lectiu setmanal dels programes formatius b, c, d, e, g i j  
  
7.7. Ràtios de persones adultes participants en la formació en els diferents grups d'aprenentatge  
Secció 3. Processos d'avaluació, titulació i certificació d'estudis en els ensenyaments de la formació bàsica de les persones adultes  
7.8. Model d'avaluació  
7.9. Valoració inicial de l'aprenentatge  
7.10. Procediment d'equivalències i convalidacions de mòduls formatius  
7.11. Seguiment de l'aprenentatge i promoció en la formació bàsica de les persones adultes  
7.12. Avaluació final del segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes  
7.13. Avaluació final en els diferents nivells de la formació bàsica de les persones adultes  
7.14. Procediment de revisió i reclamació de qualificacions  
7.15. Certificació d'estudis  
7.16. Obtenció del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria  
7.17. Proves externes  
8. Participació de les persones adultes  
Secció 1. Participació de les persones adultes  
8.1. Condicions generals de participació de les persones adultes en la vida educativa  
8.2. Drets i deures de les persones adultes participants  
8.3. Assegurança escolar en centres de Formació de Persones Adultes  
Secció 2. Matriculació i adscripció de les persones adultes  
8.4. Condicions generals de matriculació  
8.5. Oferta formativa  
8.6. Criteris de matriculació  
8.7. Procediment d'admissió i inscripció  
8.8. Adscripció de programa, cicle, nivell i grup d'aprenentatge  
9. Centres de pràctiques i estudiants en pràctiques del programa Erasmus10. Sistema d'informació ITACA. Criteris per a la protecció de dades personals i l'ús educatiu de les tecnologies de la informació i les comunicacions  
10.1. Sistema d'informació ITACA  
10.2. Normativa relacionada amb la protecció de dades personals i l'ús educatiu de les tecnologies de la informació i les comunicacions  
10.3. Ús de plataformes informàtiques i xarxes socials als centres de Formació de Persones Adultes de titularitat de la Generalitat  
10.4. Identitat digital de les persones participants en la formació, del personal docent i del personal no docent d'atenció educativa  
  
Consideracions finals  
  
  
1. PROJECTE EDUCATIU DE CENTRE  
El projecte educatiu de centre (PEC) recull els valors, les finalitats i les prioritats d'actuació compartits per la comunitat educativa de manera singular com a principis que fonamenten, donen sentit i orienten les decisions que generen i vertebren els diferents projectes, plans i activitats del centre.  
1.1. Consideracions generals  
1.1.1. L'autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió és un dels principis rectors en la vida dels centres docents, gràcies a la qual els centres atenen les necessitats, demandes i interessos formatius de les persones participants d'acord amb la seua realitat contextual i la retroalimentació imprescindible del centre amb la societat i l'entorn en què està inserit. En aquesta línia, els centres educatius han de donar resposta a la diversitat de les necessitats individuals i socioeducatives de les persones participants pròpies d'una societat plural, complexa i canviant.  
  
1.1.2. El projecte educatiu de centre (PEC) constitueix, doncs, el compromís col·legiat de la comunitat educativa per a oferir una resposta adequada a la diversitat social, econòmica i cultural de les persones participants i del context sociocultural del centre i ha d'incloure mesures per a promoure al centre valors de democràcia, llibertat, equitat, justícia, participació, responsabilitat, sentit crític, coeducació, interculturalitat, prevenció i resolució pacífica de conflictes.  
  
1.1.3. Els centres de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics han d'elaborar el seu projecte educatiu de forma clara, tenint en compte l'heterogeneïtat i les característiques diverses de les persones adultes participants (edat, nivell formatiu previ, ritmes d'aprenentatge, contextos de procedència, orientació sexual i expressió de gènere, etc.), de la comunitat educativa i de l'entorn social i cultural del centre a fi d'arreplegar els procediments i recursos per a l'orientació i l'acció tutorial de les persones adultes participants en la formació i les estratègies orientades a la participació, la inclusió socioeducativa i l'atenció a la diversitat, així com el pla d'igualtat i convivència, que tindran com a eixos fonamentals el principi de no-discriminació, la formació acadèmica i cultural, la creació de ciutadans i ciutadanes lliures, conscients, responsables i compromesos amb la societat i l'aposta per una educació inclusiva.  
  
1.2. Referències normatives del projecte educatiu de centre  
1.2.1. El contingut s'ajustarà al que disposa l'article 121 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, en la nova redacció que en fa la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2006, i els articles 70 i 71 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell. Així mateix, el projecte educatiu de centre ha d'atendre la consecució dels objectius i les intencions educatives que preveuen la Llei 1/1995, de 20 de gener, i el Decret 220/1999, de 23 de novembre. De la mateixa manera hi són aplicables la resta de disposicions vigents que estableixen la incorporació de determinades qüestions com a part del contingut del PEC.  
1.2.2. Tots els elements del PEC han de prendre com a referència els principis i les línies d'actuació establits en el Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018), que caracteritzen el model d'escola inclusiva, a fi de concretar les actuacions necessàries que donen resposta a la diversitat de necessitats de tot l'alumnat, considerant els recursos disponibles i les característiques del context sociocomunitari.  
No obstant això, han de tindre en compte el model de gestió de la igualtat i la convivència d'acord amb els principis i valors recollits en els articles 7 i 8 del Decret 195/2022, d'11 de novembre, del Consell, d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià.  
1.2.3. El projecte educatiu dels centres de Formació de Persones Adultes ha d'atendre les necessitats, demandes i interessos formatius de les persones participants mitjançant un estudi de necessitats i reflectir la col·laboració amb altres institucions, organismes i altres centres de Formació de Persones Adultes que desenvolupen programes encaminats a l'educació de les persones adultes. D'altra altra banda, el PEC ha de recollir la planificació estratègica del projecte de direcció, els objectius i els indicadors que en permeten el seguiment i l'anàlisi de millora.  
  
1.3. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació del projecte educatiu de centre  
D'acord amb el que es disposa en l'article 70 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell:  
a) L'equip directiu coordina l'elaboració i és responsable de la redacció del PEC i de les seues modificacions, d'acord amb les directrius establides pel consell escolar i amb les propostes efectuades pel claustre de professorat i les associacions de l'alumnat.   
b) Aquest document ha de tindre un caràcter dinàmic que permeta, després de sotmetre'l a avaluació, la incorporació de les modificacions que es consideren oportunes per a una millor adequació a la realitat i les necessitats del centre. En aquest sentit, els diferents sectors de la comunitat educativa representats en el consell escolar podran fer propostes de modificació, de manera que les modificacions aprovades tindran vigència al curs següent de ser aprovades.  
c) Les línies bàsiques establides en el PEC s'han de desenvolupar en els diferents plans i documents que s'han d'incloure en la programació general anual.  
d) El PEC, juntament amb els plans, programes i projectes que en formen part, ha de ser aprovat segons el que estableix la normativa vigent, la qual cosa suposa que, des de l'entrada en vigor de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, aquesta aprovació correspon al consell escolar del centre.  
e) El director o directora del centre, una vegada que s'haja aprovat el PEC, ha d'adoptar les mesures apropiades perquè aquest siga conegut i, si escau, consultat per tots els membres de la comunitat educativa. A aquest efecte, cal garantir la publicitat, la difusió i l'accés al document, preferentment per mitjans electrònics o telemàtics, a tots els membres de la comunitat educativa perquè en prenguen coneixement.  
  
f) L'avaluació del PEC es realitzarà anualment a la finalització del curs acadèmic. És competència del consell escolar del centre, s'ha de realitzar d'acord amb el procediment que aquest òrgan determine i comprén la totalitat dels elements que el conformen.  
g) Per al compliment dels seus projectes educatius, els centres públics poden proposar requisits de titulació i capacitació professional respecte a determinats llocs de treball del centre, d'acord amb les condicions i límits que establisca la conselleria competent en matèria educativa.  
h) Els centres de nova creació disposaran d'un període de tres cursos acadèmics per a elaborar el PEC. Per la seua part, la programació general anual del centre ha d'incloure el calendari aproximat per a redactar el PEC esmentat.  
1.4. Continguts del projecte educatiu de centre  
1.4.1. Els objectius, les prioritats i la línia pedagògica del centre  
La comunitat educativa ha de plantejar-se, amb una projecció de futur, quin tipus de centre educatiu desitja i concretar així els valors en què desitja orientar, acompanyar i formar les persones participants i manifestar el seu compromís amb l'entorn, d'acord amb els principis i finalitats de la normativa en vigor.  
D'ací sorgiran les senyes d'identitat del centre, enteses com el conjunt de valors, objectius i prioritats d'actuació d'un centre, i definides a través de la comunitat educativa a la qual presta servei. Es partirà d'un model d'escola equitativa, inclusiva i innovadora, que constituirà la seua singularitat, creant entorns on la convivència es gestiona en positiu, des de la perspectiva dels drets humans, de la coeducació i de l'educació socioemocional, i on es protegeixen els drets de totes les persones membres de la comunitat educativa.  
  
Tots els elements del PEC han de prendre com a referència els principis i les línies d'actuació establits en el Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018), que caracteritzen el model d'escola inclusiva, a fi de concretar les actuacions necessàries que donen resposta a la diversitat de necessitats de tot l'alumnat, tot considerant els recursos disponibles i les característiques del context sociocomunitari.  
Així mateix, hauran de tenir en compte el model de gestió de la igualtat i la convivència d'acord amb els principis i valors recollits en els articles 7 i 8 del Decret 195/2022, d'11 de novembre, del Consell, d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià.  
D'acord amb el punt resolutiu quart de la Resolució de 23 de març de 2023, de la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació, els centres valencians de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics han de preveure la coordinació territorial a posar en funcionament, les línies generals de la qual cal especificar en l'apartat corresponent del projecte educatiu de centre.   
El projecte educatiu dels centres de Formació de Persones Adultes ha de definir:  
- Els objectius generals, formulats a partir de la identitat del centre, de la singularitat del seu context i dels trets de les persones adultes participants i de les seues necessitats, expectatives, aspiracions, prioritats, a més de les línies generals de coordinació territorial.  
- Les senyes d'identitat del centre enteses com el conjunt de valors, objectius i prioritats d'actuació.  
1.4.2. Les característiques de l'entorn social i cultural del centre i la seua coordinació territorial.  
1.4.2.1. La Resolució de 23 de març de 2023, de la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació, per la qual es regula la coordinació territorial dels centres públics específics de Formació de Persones Adultes de la Comunitat Valenciana, té per objecte establir l'estructura i el funcionament per a la coordinació orgànica i socioeducativa de les zones territorials d'actuació dels centres públics de Formació de Persones Adultes, tant dels centres públics de titularitat de la Generalitat com dels centres públics que depenen de les corporacions locals i d'altres entitats públiques.  
1.4.2.2. L'arrelament del centre a l'entorn és fonamental per tal d'aconseguir un compromís efectiu de tots els sectors que conformen la comunitat educativa. Els centres públics de Formació de Persones Adultes han de vincular la seua pràctica socioeducativa amb la que realitzen les entitats més representatives i significatives del seu entorn més immediat (teixit associatiu, activitat comercial, món empresarial...), per tal d'afavorir la interrelació i de mantindre una comunicació fluida i una col·laboració ferma i permanent amb l'entorn, que afavorisca la inserció de les persones participants.  
1.4.2.3. La coordinació amb l'entorn socioeconòmic i cultural del centre s'ha d'entendre des d'una doble perspectiva: d'una banda, des de l'òptica del mateix centre, que ha de definir les seues estratègies de coordinació amb l'entorn més immediat; i de l'altra, des d'una visió més ampla, consistent a coordinar la seua intervenció comunitària amb l'acció formativa desenvolupada, en el cas dels centres ordinaris, pels centres públics d'FPA d'una mateixa zona territorial d'actuació o, en el cas dels centres públics d'FPA que realitzen la seua funció en establiments penitenciaris, pels centres amb què comparteixen aquesta singularitat socioeducativa. En el primer dels casos, els centres han de tindre com a punt de referència per a la delimitació de zones territorials d'actuació la distribució de centres públics específics de Formació de Persones Adultes que s'estableix en l'annex I de l'Ordre 2/2019, de 17 de gener, i el punt resolutiu segon de la Resolució de 23 de març de 2023, de la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació.  
  
1.4.2.4. La coordinació territorial dels centres públics valencians de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics té com a objectius primordials:   
a) Visibilitzar, cohesionar i reforçar la xarxa valenciana de centres públics específics de Formació de Persones Adultes.   
b) Establir les bases per a la coordinació intercentres en els àmbits d'intervenció administrativa, pedagògica i socioeducativa duta a terme per aquests centres educatius.   
c) Consolidar un model de centres, equips docents i ensenyaments de la Formació de Persones Adultes arrelat als contextos i a les realitats canviants de la societat valenciana.   
d) Proporcionar a les persones adultes participants eines i estratègies formatives per a l'aprenentatge i orientació al llarg de la vida d'acord amb les seues necessitats, interessos i demandes.   
e) Afavorir la posada en marxa d'actuacions, projectes i accions formatives compartides entre els centres d'una mateixa zona territorial d'actuació, així com entre centres adscrits a zones territorials diferents.   
  
f) Rendibilitzar els mitjans i recursos socioeducatius amb què compta la ciutadania valenciana adulta a través de la xarxa de centres públics específics de Formació de Persones Adultes.  
g) Potenciar de manera conjunta l'alfabetització digital per tal que les noves tecnologies no suposen un impediment, sinó una via d'accés a la vida cívica, social, laboral i educativa, fomentant les xarxes d'aprenentatge, informació i orientació en línia i semipresencials.   
h) Articular xarxes de col·laboració amb altres institucions socials, educatives i laborals dins de cada comarca, per tal que les escoles de formació permanent d'adults siguen sensibles a les necessitats i els reptes dels habitants de cada zona territorial.   
i) Donar resposta als reptes que suposa l'educació d'adults en cada curs escolar i informar, al seu torn, a l'Administració de les noves necessitats i de les propostes de millora que emanen dels centres en resposta a les noves situacions que es generen.  
1.4.3. Les línies bàsiques del projecte educatiu de centre  
S'inclouran en el PEC les línies i criteris bàsics que han d'orientar l'establiment de determinades mesures a mitjà i llarg termini per part del centre en relació amb els aspectes següents:  
a) L'organització i el funcionament del centre.  
b) La participació dels diversos estaments de la comunitat educativa i les formes de col·laboració entre aquests.  
Es tracta de determinar les vies i els procediments de participació i col·laboració de les persones adultes, a través dels òrgans de representació constituïts i de les seues associacions, en l'elaboració de propostes per al projecte educatiu de centre.  
c) La cooperació entre les persones adultes participants i el centre.  
  
El seu objectiu és donar a conéixer les fórmules de cooperació amb les persones participants en el disseny i la progressió del seu aprenentatge acadèmic, socioprofessional, cultural i cívic.  
d) La coordinació amb els serveis del municipi, les relacions amb institucions públiques i privades per a la millor consecució de les finalitats establides, així com el possible ús de les instal·lacions del centre per part d'altres entitats per a realitzar activitats educatives, culturals, esportives o altres de caràcter social.  
e) L'organització de l'orientació educativa i l'acció tutorial.  
f) La promoció i la gestió de la igualtat i la convivència amb perspectiva comunitària per mitjà d'estratègies organitzatives i pràctiques educatives basades en el diàleg igualitari, la prevenció de la violència i el benestar emocional.  
g) La promoció i bon ús de les tecnologies de la informació i les comunicacions.  
h) La innovació educativa a través de noves metodologies integradores, cooperatives i col·laboratives que motiven l'aprenentatge i milloren els resultats acadèmics de l'alumnat.  
i) L'educació plurilingüe i intercultural  
1.4.4. La concreció dels currículums establits per l'Administració educativa per als ensenyaments de la formació de les persones adultes impartits al centre.  
a) Concepte  
La concreció curricular forma part del PEC i és el document que, a partir de les prescripcions fixades per l'Administració educativa, estableix què, quan i com s'ha d'ensenyar i què, quan i com s'ha d'avaluar. A més, en aquest document s'inclouen els elements transversals establits per la normativa vigent.  
b) Elaboració i aprovació  
La concreció del currículum ha de ser elaborada per la comissió de coordinació pedagògica amb les directrius marcades pel claustre de professorat, òrgan col·legiat a qui en correspon l'aprovació, seguiment i avaluació.  
c) Marc curricular de la Formació de les Persones Adultes  
La normativa de referència per a l'elaboració del currículum dels diferents ensenyaments continguts en els programes formatius de la formació de les persones adultes és el Decret 220/1999, de 23 de novembre; i per als mòduls optatius, el currículum de les matèries optatives del Decret 107/2022, de 5 d'agost.   
1.4.5. Projecte lingüístic de centre  
1.4.5.1. Planificació lingüística per al curs acadèmic 2023-2024  
a) Projecte lingüístic de centre: concepte i estructura  
1. El projecte lingüístic de centre (PLC) és l'instrument mitjançant el qual cada centre educatiu articula, concreta i adequa al centre educatiu el programa d'educació plurilingüe i intercultural (PEPLI).   
2. Hi és aplicable la Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià (DOGV 8240, 22.02.18), que en l'article 15 especifica el seu contingut:  
a) El pla d'ensenyament i ús vehicular de les llengües: proporció d'ús vehicular de cada llengua, enfocaments metodològics, mesures de suport i tractament de les persones nouvingudes i vulnerables.  
b) El pla de normalització lingüística del centre: mesures de promoció del valencià en els àmbits administratiu, de gestió i planificació pedagògica i social i d'interrelació amb l'entorn.  
c) La proposta d'avaluació de l'assoliment dels objectius del projecte.  
3. Els centres educatius comptaran amb l'assessorament i el suport dels assessors tècnics docents en matèria de plurilingüisme per a l'aplicació i el seguiment dels projectes lingüístics de centre.  
b) Procediment d'elaboració  
b.1) El PLC ha de ser elaborat pels centres de Formació de Persones Adultes que ofereixen el cicle II de formació bàsica per un període de quatre cursos escolars, transcorregut el qual, han d'avaluar-lo i promoure, si escau, les modificacions oportunes per tal d'assegurar i millorar la competència plurilingüe en totes les llengües curriculars, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià, amb especial atenció a les dues llengües oficials.  
  
b.2) Durant el curs 2023-2024, i d'acord amb el calendari i el procediment que establisca la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació, els centres educatius públics i els privats sostinguts amb fons públics que impartisquen el cicle II de formació bàsica, podran modificar el PLC amb la introducció de canvis en els elements del projecte: l'anàlisi del context, els objectius, la proporció d'hores i la concreció de les àrees vehiculades en cada llengua curricular en cada nivell, les mesures de suport, el tractament de l'alumnat nouvingut i vulnerable, la presència de les llengües no curriculars i el pla de normalització lingüística. El procediment per a la modificació ha de ser el mateix que s'ha seguit per a l'elaboració inicial i se seguirà el procés que s'indica en l'article 16 de la Llei 4/2018, de manera que estiguen autoritzats abans del procés d'admissió corresponent al curs 2023-2024.   
  
b.3) Els centres de nova creació que inicien l'activitat docent en el curs 2023-2024 han d'elaborar i presentar un PLC d'acord amb el termini i el procediment indicat en l'apartat anterior, per a ser autoritzat per la direcció territorial d'educació corresponent abans del període d'admissió. El PLC autoritzat serà aplicable a partir del curs 2024-2025. Durant el curs 2023-2024 aquests centres aplicaran el PLC que determine la conselleria competent en matèria d'educació, a partir de l'anàlisi del context del centre.  
1.4.6. Els diferents plans i programes establits per l'Administració educativa  
La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport ha establit, per mitjà de normativa de diferents rangs, una gran varietat de plans i programes amb la intenció d'afavorir la millora contínua dels centres educatius.  
  
Aquesta normativa, juntament amb el gran nombre de plans i programes establits, ha provocat que, en compte de posar l'èmfasi en les actuacions que es deriven d'aquests plans i programes, s'haja focalitzat en la realització de documents i procediments administratius per a la seua elaboració, el seu seguiment i la seua avaluació, la qual cosa ha provocat un increment de la burocràcia per als centres.  
Alguns d'aquests plans i programes són els següents: pla per al foment de la lectura, pla d'acció tutorial i d'orientació acadèmica i professional, pla d'atenció a la diversitat i inclusió educativa, pla d'igualtat i convivència, programa d'activitats formatives de centre (PAF), etc.  
La conselleria competent en matèria d'educació, a través del nou decret que regule l'ordenació i el currículum de la Formació de Persones Adultes, realitzarà aquesta tasca de simplificació en aquests ensenyaments, de la mateixa manera que s'ha realitzat a través dels nous decrets que regulen l'ordenació i el currículum de la resta de etapes educatives. En aquest sentit, més que la descripció de plans i programes, s'abordaran les mesures específiques i concretes que han de prendre els centres per tal de treballar amb la finalitat d'aconseguir els objectius previstos.  
Amb caràcter general, i mentre es continua amb el procés ja iniciat de simplificació administrativa, els plans i els programes que ja han estat elaborats pels centres educatius i que continuen vigents, han de ser avaluats pels òrgans col·legiats que corresponguen en el marc de l'elaboració de la memòria final de curs, amb l'objectiu que es realitzen propostes de millora per al curs següent, sense que s'hagen de realitzar documents de seguiment al llarg del curs acadèmic, i sense perjudici que els centres posen en marxa els seus propis mecanismes per a l'avaluació contínua del seu contingut, per tal de donar resposta als dubtes, als suggeriments i a les propostes realitzades pels diferents representants de la comunitat educativa en el si del consell escolar dels centres.  
  
Com a conseqüència de l'avaluació efectuada dels diferents plans i programes que continuen en vigor, els centres han de modificar, si així ho consideren, i en l'àmbit de la seua autonomia el continguts d'aquests plans i programes, sense que aquestes modificacions comporten la realització d'un treball burocràtic de reelaboració dels plans i programes que formen part del PEC, sinó que duguen a un treball organitzatiu real que permeta un millor funcionament del centre, i enfocar les actuacions en el treball directe amb les persones participants, especialment amb les més vulnerables.  
En aquest sentit, l'elaboració de diversos plans i programes amb la normativa actualment vigent queda substituïda per la referència genèrica a les línies i els criteris bàsics que han d'orientar l'establiment de mesures específiques, a mitjà i llarg termini, per a la consecució dels objectius establits en els plans i programes esmentats.  
  
No obstant això, tot seguit s'especifiquen determinades observacions respecte a alguns d'aquests plans i programes.  
1.4.6.1. Mesures per a la promoció i la gestió de la igualtat i convivència  
1. Els centres han d'elaborar mesures per a fomentar la igualtat i la convivència amb la finalitat d'aconseguir els objectius establits en la normativa que regula aquests aspectes en el marc dels centres educatius, així com contribuir al benestar emocional, la cohesió social i el sentit de pertinença al grup.  
2. Aquestes mesures han de concretar accions, procediments i actuacions que permeten la consecució dels valors democràtics i inclusius establits en el PEC de què formen part.  
3. Les mesures anteriors tenen com a objectiu primordial la promoció de la igualtat i la convivència des d'un enfocament interseccional i de drets humans, la coeducació, el respecte a la diversitat sexual, de gènere i familiar, a la discapacitat i la diversitat funcional, la convivència positiva, la comunicació no violenta, la prevenció dels conflictes i la gestió o la resolució pacífica, i l' atenció especial a la violència de gènere, atenent i respectant les circumstàncies, condicions i característiques personals de les persones participants. Han de contribuir a fer que els centres educatius siguen entorns segurs, saludables, sostenibles, democràtics i on totes les persones se senten acollides i valorades de la mateixa manera.  
4. En aquest sentit hi és aplicable, a més de la normativa esmentada en el preàmbul d'aquestes instruccions, les referències legislatives següents:  
- Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere (BOE 313, 29.12.2004), que insta que s'adopten les mesures necessàries per a assegurar que els consells escolars impulsen l'adopció de mesures educatives que fomenten la igualtat real i efectiva entre homes i dones.  
- Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes (BOE 71, 23.03.2007), en què s'insta la inclusió del principi d'igualtat efectiva entre dones i homes en el sistema educatiu.  
  
- La Llei orgànica 10/2022, de 6 de setembre, de garantia integral de la llibertat sexual (BOE 215, 07.09.2022).  
- Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'Estatut de les Persones amb Discapacitat (DOGV 4479, 11.04.2003).  
- Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (DOGV 6912, 28.09.2012).  
- Llei 8/2017, de 7 d'abril, de la Generalitat, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l'expressió de gènere a la Comunitat Valenciana (DOGV 8019, 11.04.2017).  
- Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI (DOGV 8436, 03.12.2018).  
- Llei 6/2022, de 31 de març, de modificació del text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, per a establir i regular l'accessibilitat cognitiva i les seues condicions d'exigència i aplicació (BOE 78, 01.04.2022).  
- La Llei 15/2022, de 12 de juliol, integral per a la igualtat de tracte i la no-discriminació (BOE 167, 13.07.2022).  
- Llei 4/2023, de 28 de febrer, per a la igualtat real i efectiva de les persones trans i per a la garantia dels drets de les persones LGTBI (BOE 51, 01.03.2023).  
- Decret 102/2018, de 27 de juliol, del Consell, de desplegament de la Llei 8/2017, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l'expressió de gènere a la Comunitat Valenciana (DOGV 8373, 31.08.2018).  
  
- Decret 101/2020, de 7 d'agost, del Consell, de desenvolupament de la Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI (DOGV 8884, 17.08.2020).  
- Decret 195/2022, d'11 de novembre, del Consell, d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià (DOGV 9471, 16.11.2022).  
  
- Ordre 10/2023, de 22 de maig, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen i concreten determinats aspectes de l'organització i el funcionament de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià.  
• Pla director de coeducació, disponible en:   
https://ceice.gva.es/documents/161634256/165603089/Pla+Director+de+Coeducaci%C3%B3/41bf1d73-e9c9-4589-9f4c-bdab09fe0fcb  
• Procediments derivats de l'aplicació del Decret 195/2022, d'igualtat i convivència en el sistema educatiu, disponible en:   
https://ceice.gva.es/va/web/inclusioeducativa/protocols  
• Resolució conjunta d'11 de desembre de 2017,de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017).   
• Protocol per a la intervenció en autolesions i conductes de suïcidi, disponible en:   
https://ceice.gva.es/documents/169149987/173803185/Instruccions\_autolesions\_suicidi.pdf   
• Protocol d'actuació per a la detecció de conductes d'abús o tràfic de drogues i altres addiccions, d'acord amb la Resolució conjunta de 18 de novembre de 2022, de la Direcció General d'Inclusió Educativa i de la Direcció General de Salut Pública i Addiccions, per la qual s'estableix el protocol d'actuació per a la detecció de conductes d'abús o tràfic de drogues i altres addiccions (DOGV 9481, 30.11.2022).  
  
• Protocol de prevenció i actuació davant de l'assetjament laboral en centres docents dependents de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (aprovat el 04.10.2017 en la Comissió Sectorial de Seguretat i Salut en el Treball).  
• Guia de bones pràctiques per a la prevenció de conductes d'assetjament laboral (aprovada el 19/12/2017 en COPASESA), disponible en:  
https://prevencio.gva.es/documents/161660390/165946849/Gu%C3%ADa+de+buenas+practicas+para+prevenir+el+acoso+laboral\_2018\_vl/ee52965e-a83c-4cb7-a389-c6d29a2509dd  
• Resolució de la Direcció General de Personal Docent, per la qual s'aprova el Reglament de funcionament intern de la Unitat de Resolució de Conflictes (URC), constituïda en la Direcció Territorial d'Educació, Cultura i Esport, disponible en:  
https://ceice.gva.es/documents/162909733/363674847/Reglament+URC+VAL.pdf/ade0e645-d06c-4f91-89fc-d85995d7e52b't=1662468191447  
5. Per al desenvolupament de les mesures anteriors cal tindre en compte de manera prioritària tot allò que estableix la normativa legal que regule la igualtat i la convivència als centres educatius en el sistema educatiu valencià.  
6. Aquestes mesures han de ser elaborades per l'equip directiu, amb la participació de la persona coordinadora d'igualtat i convivència i el professorat encarregat d'orientació educativa, d'acord amb les directrius emanades del consell escolar i atenent les propostes realitzades pel claustre i per les associacions de persones participants dels centres de Formació de Persones Adultes.  
7. La seua avaluació s'ha de realitzar en el marc de la memòria de final de curs que els centres docents han d'elaborar a la finalització del període lectiu, sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.   
8. El Servei de Prevenció de Riscos Laborals del Personal Propi de la Generalitat (SPRL), la Inspecció General d'Educació (IGE), les inspeccions territorials d'educació (ITE) i les unitats de resolució de conflictes (URC) han de promoure les actuacions efectives davant de possibles situacions d'assetjament laboral, assetjament sexual o per raó de sexe de les empleades i empleats públics dependents de la Generalitat Valenciana que presten serveis als centres educatius.   
9. No obstant això, s'ha de tendir cap a una gestió de la convivència als centres educatius aplicant mesures com ara el lideratge compartit, els equips de mediació dins dels centres i intercentres, acompanyament del professorat que treballa al centre per primera vegada, la resolució de conflictes per mitjà d'estratègies de mediació, i només en cas d'haver esgotat les mesures anteriors, a través de l'activació de l'actuació de les URC en les diferents direccions territorials.  
  
10. L'equip directiu ha de promoure actuacions de prevenció primària amb l'objectiu d'evitar situacions de risc d'assetjament laboral i escolar. Entre aquestes mesures hi ha la informació sobre la guia de bones pràctiques per a la prevenció de conductes d'assetjament laboral i la difusió del protocol de prevenció i actuació davant de l'assetjament laboral en centres docents.   
11. Els centres educatius han de realitzar actuacions de millora de l'organització i el funcionament de manera que les seues estructures organitzatives habituals (òrgans col·legiats de govern i de coordinació docent) fomenten la participació, amb espais accessibles de diàleg i de reflexió comuns entre les persones adultes participants, el professorat i altres agents per tal d'afavorir la participació i el consens a l'hora de prendre decisions, les xarxes de suport mutu, el clima de treball adequat, la resolució pacífica de conflictes, la definició de funcions i competències i la millora de les comunicacions.  
12. El programa d'activitats formatives de centre (d'ara endavant, PAF) ha d'incloure la formació necessària per a fer efectives actuacions en matèria d'igualtat i convivència, de promoció del bon tracte i la millora del benestar emocional, de la prevenció i la resolució pacífica de conflictes en l'àmbit laboral i educatiu.  
13. Quan es produïsca una situació de violència, consum i/o tràfic de substàncies, agressions, intimidacions, vandalisme i/o baralles, en l'entorn del centre escolar (fora del centre educatiu), que puga ocasionar danys greus psicològics i/o físics als membres de la comunitat educativa, la direcció del centre, a més de comunicar la situació de violència en l'entorn escolar, per mitjà de la fitxa d'entorn escolar corresponent (annex VI de l'Ordre 62/2014), ha de comunicar la situació, amb la denúncia pertinent, a les forces de seguretat de l'Estat. El fet de la denúncia s'ha de comunicar també a la plataforma ITACA PREVI.   
  
14. La direcció del centre públic comunicarà, simultàniament al Ministeri Fiscal i a la direcció territorial competent en matèria d'educació, qualsevol fet que puga ser constitutiu de delicte o falta penal, sense perjudici d'adoptar les mesures cautelars oportunes per mitjà de l'annex VII de l'Ordre 62/2014, de 28 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'actualitza la normativa que regula l'elaboració dels plans de convivència als centres educatius de la Comunitat Valenciana i s'estableixen els protocols d'actuació i intervenció davant de supòsits de violència escolar (DOGV 7330, 01.08.2014).  
1.4.6.2. Mesures de resposta educativa per a la inclusió de les persones adultes participants  
1. Els centres docents han d'incloure en el PEC mesures de resposta educativa per a la inclusió de les persones participants amb la finalitat d'implementar, de forma transversal, un model d'educació inclusiva per a tot l'alumnat. Aquestes mesures impliquen l'accés, la igualtat, la participació i l'aprenentatge, tenint en compte l'heterogeneïtat de contextos i de realitats individuals de les persones participants als centres de Formació de Persones Adultes.  
2. Serà aplicable la normativa sobre inclusió socioeducativa següent:  
- La Llei 26/2011, d'1 d'agost, d'adaptació normativa a la Convenció Internacional sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat (BOE 184, 02.08.2011).  
- La Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat (DOGV 8282, 26.04.2018).  
- La Llei 6/2022, de 31 de març, de modificació del text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, per a establir i regular l'accessibilitat cognitiva i les seues condicions d'exigència i aplicació (BOE 78, 01.04.2022).  
- El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018).  
- El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9099, 03.06.2021).  
- El Decret 195/2022, d'11 de novembre, del Consell, d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià (DOGV 9471, 16.11.2022).  
  
- L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019).   
- L'Ordre 10/2023, de 22 de maig, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen i concreten determinats aspectes de l'organització i el funcionament de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9606, 30.05.2023).  
  
- La Resolució de 5 de juny de 2018, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions per a actuar en l'acollida de l'alumnat nouvingut, especialment el desplaçat (DOGV 8314, 11.06.2018).   
3. Entre les mesures de resposta educativa per a la inclusió de les persones adultes participants a implementar pels centres, se'n destaquen aquestes:  
- Actuacions de sensibilització adreçades a tota la comunitat educativa envers la resposta inclusiva a la diversitat que hi ha al centre i en la societat.  
- Programes o actuacions de disseny propi o programes singulars autoritzats per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport que desenvolupen les línies d'actuació del Decret 104/2018, de 27 de juliol, relacionades amb la identificació i eliminació de barreres contextuals a la inclusió, la mobilització dels recursos per a donar suport a la inclusió i el currículum inclusiu.  
- Criteris d'organització dels horaris, els agrupaments de les persones participants i dels suports personals (responsabilitats i coordinacions internes i externes).  
- Criteris pedagògics per a la presentació dels continguts que garanteixen l'accessibilitat universal (física, cognitiva, sensorial i emocional) sota els principis d'implicació, representació, acció i expressió del disseny universal per a l'aprenentatge (DUA).  
- Procediments per a la detecció i anàlisi de barreres contextuals per a la inclusió: d'accés, de participació i d'aprenentatge.  
- Procediment d'avaluació sociopsicopedagògica per a la identificació de les necessitats educatives de les persones adultes participants.  
  
- Organització per a la planificació, desenvolupament, avaluació i seguiment dels plans d'actuació personalitzats.  
4. L'avaluació de les mesures desplegades pels centres s'ha de realitzar en el marc de la memòria final del centre sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.  
  
1.4.6.3. Mesures per a l'acollida de les persones adultes nouvingudes i en risc d'exclusió social  
1. Atesa la singularitat dels centres de Formació de Persones Adultes, les mesures per a l'acollida a les persones adultes nouvingudes o en risc d'exclusió social s'han d'entendre com un projecte d'abast més ampli que mira d'atendre no només les mancances de caire lingüístic, sinó sobretot les derivades de les desigualtats econòmiques i socioculturals i de les trajectòries acadèmiques irregulars de les persones participants.  
2. Cal preveure, per tant, l'atenció adequada a oferir a les persones nouvingudes segons els trets específics dels diferents col·lectius per tal de garantir la integració d'aquests grups socialment desafavorits o en risc d'exclusió social.  
3. Per a les persones nouvingudes que desconeixen alguna o les dues llengües oficials i amb l'objectiu de garantir la inclusió i la integració socioeducativa i cultural, així com el disseny autònom d'itineraris de vida personal, acadèmica i professional, cal tindre present que en realitzar-se la valoració individual, l'elaboració d'un itinerari personalitzat, d'acord amb allò establit per l'article 24 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat als centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, i una vegada detectades les necessitats específiques de suport educatiu, el professorat del centre de Formació de Persones Adultes, amb la col·laboració, si escau, del servei especialitzat d'orientació, ha d'orientar les persones participants cap a la realització del programa e.1, cursos que tenen com a referència curricular els nivells A1 i A2 del Marc europeu comú de referència per a les llengües (MECR), així com cursos per a la preparació de la prova lliure del nivell B1, en concret, el referit a valencià i castellà com a llengua estrangera.  
  
4. A més, a les persones que es matriculen en els centres de Formació de Persones Adultes i que no han rebut ensenyament de valencià per estar escolaritzat amb anterioritat a l'aplicació de la Llei 4/83, d'ús i ensenyament del valencià, o per la seua incorporació tardana al sistema educatiu valencià, se'ls ha de realitzar una adaptació d'accés al currículum, d'acord amb l'article 10 de la Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià.  
5. A l'hora d'aplicar les mesures per a l'acollida de les persones adultes nouvingudes cal seguir les línies directrius del protocol d'actuació per a l'acollida de l'alumnat nouvingut establit per la Resolució de 5 de juny de 2018, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions i orientacions per a actuar en l'acollida de l'alumnat nouvingut, especialment el desplaçat, als centres educatius de la Comunitat Valenciana (DOGV 8314, 11.06.2018).  
  
6. Els centres de Formació de Persones Adultes han de prestar una atenció especial i prioritària a les circumstàncies particulars de les persones participants nouvingudes o en risc d'exclusió social que s'incorporen per primera vegada als ensenyaments de la formació bàsica de les persones adultes, en particular als programes formatius a, c, e i g:  
  
- Persones adultes inscrites en els nivells inicials del cicle I del programa formatiu a, especialment les dones que cursen els nivells d'alfabetització i neolectura.  
- Joves que provenen de l'abandó o del fracàs escolar des dels instituts d'educació secundària per a obtindre el títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria.  
- Persones amb un perfil corresponent a un nivell 1 de certificats de professionalitat que, per motius diversos, no poden ser ateses en els cursos de formació per a l'ocupació d'aquest nivell.  
- Persones beneficiàries de la renda valenciana d'inclusió, especialment en aquells casos en què el programa personalitzat d'inclusió preveja, amb caràcter obligatori, la participació en itineraris formatius inclosos en els ensenyaments de la formació de les persones adultes.  
  
- Persones migrants, desplaçades forçoses, refugiades i apàtrides que cursen estudis en els grups del programa formatiu e.1), que promouen el desenvolupament de la igualtat d'oportunitats, la superació de tota mena de discriminació i la participació sociocultural i laboral, en particular els cursos que tenen com a objectiu prioritari l'aprenentatge del castellà o el valencià de les persones nouvingudes.  
- Persones adultes que participen en els cursos del programa formatiu c amb la voluntat d'iniciar o aprofundir el coneixement de la realitat valenciana i de la seua llengua i cultura.  
- Persones adultes que segueixen ensenyaments encaminats a l'alfabetització i actualització digital, a l'aprenentatge de la competència comunicativa en llengües estrangeres, etc.  
7. En aquells contextos en què siga possible, cal dissenyar la coordinació dels centres de Formació de Persones Adultes amb els instituts d'educació secundària, els centres que imparteixen ensenyaments de formació professional i ensenyaments de règim especial de l'entorn i els serveis municipals, per tal d'afavorir una atenció específica a aquelles persones amb un rendiment baix durant l'ensenyament obligatori o a les persones adultes que, per qualsevol motiu, es troben en situació de marginació o en risc d'exclusió social.  
1.4.6.4. Mesures relacionades amb l'acció tutorial i actuacions d'orientació acadèmica i professional  
1.4.6.4.1. Mesures relacionades amb l'acció tutorial  
1. La planificació de l'acció tutorial es realitzarà d'acord amb el que disposa l'article 10 de l'Ordre 10/2023, de 22 de maig.  
2. La coordinació de l'acció tutorial al centre educatiu correspon a la direcció d'estudis i tindrà en compte allò que disposa l'article 12 de l'Ordre 10/2023, de 22 de maig.  
3. Les mesures que es desenvolupen han de tindre en compte els aspectes següents:  
- El perfil de les persones participants: edats, nivells formatius, perfil socioeconòmic i cultural, necessitats i potencialitats.  
- Les línies estratègiques de treball  
- Planificar el cronograma d'accions de tutoria i d'orientació acadèmica i professional  
- Establir els criteris generals que orienten la tasca del professorat tutor al llarg del curs acadèmic, així com de cada professor o professora en el context del desenvolupament dels mòduls formatius o les matèries que imparteix.   
- Coordinació del professorat tutor dels diferents programes, cicles i nivells educatius  
4. Seran rellevants les actuacions d'acció tutorial següents:  
a) Planificar les actuacions que impliquen, entre altres, mesures d'orientació, atenció i suport, a les persones participants que necessiten reforç i, en general, a totes les persones participants que ho requerisquen.  
b) Incorporar activitats que promoguen el foment de la lectura.   
c) Planificar les actuacions a partir de les característiques i la situació personal de les persones participants.  
d) Potenciar el paper de la tutoria en la prevenció i en la mediació per a la resolució pacífica dels conflictes i en la millora de la convivència escolar i la igualtat d'oportunitats.  
e) Preveure activitats que facen possible la coordinació necessària entre les persones participants i el professorat tutor.  
f) Incorporar activitats de sensibilització de caràcter inclusiu, coeducatiu i preventiu, planificades des de la perspectiva de gènere i envers qualsevol mena de diversitat existent al centre i en la societat.  
  
g) Planificar les activitats d'informació i assessorament acadèmic a les persones participants, i de coneixement de l'entorn productiu i professional, tenint en compte la perspectiva de gènere.   
h) Treballar les habilitats implicades en els processos de presa de decisions.  
i) Preveure la coordinació necessària del professorat tutor amb l'equip docent o altres agents externs que intervenen en el centre i les persones participants.  
5. L'avaluació de les mesures relacionades amb l'acció tutorial es realitzarà en el marc de la memòria final del centre, sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.  
1.4.6.4.2. Actuacions d'orientació acadèmica i professional   
1. L'objectiu de l'orientació acadèmica i professional és potenciar progressivament l'autoorientació de les persones participants al llarg de la vida, perquè, a partir de l'autoconeixement i de la informació disponible sobre les diferents opcions acadèmiques, formatives i professionals, siga competent per a prendre decisions responsables, ajustades i lliures de biaixos de gènere o de qualsevol altre tipus.  
2. En els centres d'FPA cal planificar les actuacions d'orientació acadèmica i professional de les persones adultes participants, d'acord amb el que disposa el Decret 72/2021, de 21 de maig, i l'Ordre 10/2023, de 22 de maig, especialment d'aquelles que han de prendre decisions davant de diferents opcions educatives, en què consten, si més no, activitats encaminades a:  
- La identificació i anàlisi de les barreres que dificulten l'accés i la progressió acadèmica i professional de les persones participants.  
- El disseny d'activitats d'orientació acadèmica i professional sobre les eixides acadèmiques i professionals des dels diferents estudis en col·laboració amb els agents, empreses, serveis i organismes de l'entorn que realitzen aquesta oferta, i, pel que fa a qüestions relatives a l'orientació professional per a l'ocupació, amb els Espais Labora.  
- La integració de l'orientació acadèmica i professional dins les programacions d'aula dels diferents programes formatius, mòduls i matèries, així com en els projectes específics de cada centre i les activitats extraescolars.  
- La intervenció sociocomunitària a partir de la col·laboració amb els agents i organismes del context del centre en la difusió i participació en activitats orientades a la cerca i millora de formació i ocupació.  
  
- La incorporació de la perspectiva de gènere a les activitats d'orientació acadèmica i professional per tal d'evitar qualsevol tipus de discriminació en l'accés igualitari als estudis o al mercat laboral.  
3. L'avaluació d'aquestes actuacions es realitzarà en el marc de la memòria final del centre, sense perjudici del seguiment que cada centre en funció de la seua autonomia puga establir.  
1.4.6.5. Mesures per al foment de la lectura  
1. Els centres han d'elaborar mesures per a fomentar la lectura amb la finalitat d'aconseguir els objectius establits en la normativa que regula els plans actuals per al foment de la lectura.  
2. Aquestes mesures han d'assegurar i consolidar la comprensió lectora i la capacitat de composició textual, en qualsevol suport, analògic o digital, de totes les persones participants del centre, ser transversals en les programacions d'aula i desenvolupar-se en tots els àmbits de coneixement, els mòduls formatius i les matèries.  
3. L'objectiu d'aquestes mesures és fomentar l'hàbit lector i el gust de llegir per part de les persones participants en la formació de les persones adultes perquè incorporen la lectura en diferents formats i tipologies com un dels fonaments del seu procés educatiu i vital. Per això, cal realitzar accions de dinamització de la lectura i de dinamització de la biblioteca d'aula i, si escau, de la biblioteca de centre com a espai educatiu flexible, com a centre de recursos d'informació, de lectura, de cultura, que fomente l'aprenentatge autònom i que siga un factor de compensació social que afavorisca la igualtat i la diversitat, incloent-hi tots els formats que permeten l'accés a la lectura de les persones adultes participants. Aquestes mesures han de contemplar una representació equilibrada d'autoria femenina i/o de personatges protagonistes femenins, amb rols no estereotipats, en els diferents textos que es proposen.  
  
A més, han de visibilitzar la diversitat d'estructures familiars, d'orientacions i identitats existents, que s'han de conéixer i valorar, així com la rellevància que han tingut les dones i les persones de col·lectius minoritzats en diferents àmbits, especialment social, cultural i científic.  
  
4. Les programacions d'aula inclouran la planificació i l'organització de temps i d'espais per a llegir, crear i consolidar actituds favorables cap a la lectura i cap a la cultura en tots els àmbits de coneixement, els mòduls formatius i les matèries curriculars, i integrar-hi les tecnologies de la informació i de la comunicació per tal d'afavorir l'alfabetització múltiple i el desenvolupament de la competència informacional. També s'hi incorporaran elements de cultures minoritzades amb les quals convivim, com la gitana, de cara a millorar les actituds cap a la diversitat cultural.  
5. L'avaluació de totes les mesures anteriors s'ha de realitzar en el marc de la memòria final de curs, sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.   
1.4.6.6. Pla digital de centre  
Els centres educatius han de continuar amb el procediment per a l'elaboració del pla digital de cada centre d'acord amb les instruccions que s'elaboren al respecte.  
En aquest sentit, està prevista la continuació del treball que estan realitzant les assessories corresponents a través de visites als centres que tenen assignats, amb la finalitat de conéixer la situació de cadascun d'aquests i poder ajudar-los en l'elaboració del pla digital.  
A fi que aquest treball no altere la dinàmica actual en què cada centre es trobe immers, les assessories contactaran prèviament amb els centres per a acordar el calendari de visites més adequat.  
1.4.6.7. Altres projectes i programes desenvolupats pel centre  
El projecte educatiu de centre també ha de contindre tots els altres projectes o programes que puguen desenvolupar-se de forma autònoma al centre, com ara:  
a) Projectes d'investigació i innovació educativa (PIIE), dissenyats pels mateixos centres per a articular propostes pedagògiques i organitzatives cap a una millora del procés d'ensenyament i aprenentatge amb impacte mesurable. Aquestes poden anar des d'iniciatives específiques d'acció que promoguen canvis metodològics i organitzatius, fins a projectes que aposten pel canvi integral del centre, cap a una transformació educativa contextualitzada i amb impacte en tota la comunitat educativa i en la societat. Amb aquests projectes els centres obtenen reconeixement i recursos per a finançar els canvis planificats i obtenen la visibilitat per tal d'esdevindre font d'inspiració per a la resta de centres educatius, per contribuir així a la millora de la qualitat del sistema educatiu.   
  
b) «Segell de vida saludable», projecte desenvolupat d'acord amb l'Ordre ECD/2475/2015, de 19 de novembre, per la qual es crea el distintiu de qualitat de centres docents “Segell de Vida Saludable” (BOE 281, 24.11.2015).  
c) Projectes emmarcats dins dels programes europeus: Programa Erasmus+, Portfolio europeu de les llengües i projectes eTwinning   
d) Programa pilot Coeducacentres, que implementa diversos eixos i accions del pla director de coeducació, l'objectiu del qual és promoure en tota la comunitat educativa els valors de la cultura de pau i la igualtat d'oportunitats entre dones i homes i implementar els principis coeducatius fent una revisió i adaptació dels documents de centre, la qual cosa suposa traslladar la perspectiva de gènere als continguts, al llenguatge, als espais i als materials pedagògics del centre. El programa Coeducacentres es posa en marxa a través del pla de formació en centres (PFC) dins del programa d'activitats formatives (PAF) i es desenvolupa al llarg de dos cursos escolars.  
e) Projecte pilot de “Centres Digitals Col·laboratius”. Aquest projecte forma part del projecte Centre a Casa i possibilita una autèntica transformació digital de tota la comunitat educativa i de la tasca docent amb una nova concepció de l'ensenyament de les TIC. S'aplicarà per tal d'anar incorporant al PEC l'estratègia digital del centre, establida com a novetat en l'article 121 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, i suposa el suport a la millora de les infraestructures TIC dels centres: ampliació de l'amplada de banda de connexió, subministrament de dispositius mòbils (tauletes i portàtils), aules mòbils, implantació de wifi i aules digitals interactives.  
f) iMou-te: activitat de formació per al desenvolupament professional docent i la millora de competències directives a través d'estades formatives convocada mitjançant la resolució corresponent de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional.  
g) Aules transformadores d'espais i metodologies educatives: són laboratoris d'innovació on es mostren les possibilitats d'organització d'espais flexibles amb presència de mobiliari versàtil i tecnologia punta, adaptats per a l'ús de metodologies educatives que afavoreixen el desenvolupament d'habilitats i competències.  
h) Projectes d'intercanvis escolars d'alumnat de centres públics Fil (Foment d'Intercanvis Lingüístics) i Rapsodes per a millorar la competència comunicativa i afavorir la cohesió lingüística, convocats per la resolució corresponent de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
  
i) Pel que fa als projectes relacionats amb les infraestructures, s'ajustaran al que disposen les diferents instruccions que es publiquen en la pàgina web de la direcció general competent en matèria d'infraestructures educatives:  
https://ceice.gva.es/va/web/contratacion-educacion/normativa-e-instrucciones  
Entre aquestes cal destacar la Instrucció núm. 6, de 26 d'abril de 2023, “Condicions de confort tèrmic en els centres educatius”, sobre el procediment establit per a millorar les condicions de confort tèrmic en els centres educatius públics de la Comunitat Valenciana, i la Instrucció núm. 5, de 22 de març de 2023, ”Transformació dels patis escolars”, sobre el procediment establit per a la transformació dels espais exteriors existents als centres educatius públics de caràcter no universitari dependents de la Generalitat Valenciana en espais coeducatius, inclusius i més naturals.   
j) Projectes d'innovació i transferència ACORD (Acció Col·laborativa i Recerca Docent), convocats per mitjà de la Resolució de 20 de març de 2023, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es convoquen assignacions econòmiques per a desenvolupar els projectes d'innovació i transferència ACORD en centres docents no universitaris de titularitat pública de la Generalitat Valenciana, durant els cursos acadèmics 2023-2024 i 2024-2025. Aquests projectes pretenen impulsar l'acció col·laborativa i recerca docent, ajustades a unes línies temàtiques determinades, entre els centres educatius no universitaris de titularitat pública de la Generalitat Valenciana junt amb grups de recerca, amb el propòsit de dissenyar, implementar i difondre el treball que es durà a terme, amb la finalitat de potenciar la cooperació amb recerca acadèmica i fomentar la investigació, innovació i transferència de coneixement amb els centres educatius.  
  
k) Plans d'acció comunitària   
https://ceice.gva.es/documents/169149987/358432838/Plans\_d\_Accio\_Comunitaria.pdf  
l) Altres aspectes que determine l'Administració educativa en l'àmbit de les seues competències.  
  
  
2. PROJECTE DE GESTIÓ I RÈGIM ECONÒMIC  
2.1 Consideracions generals  
2.1.1. Atés que la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport està treballant en l'elaboració d'una nova ordre que regule el projecte de gestió i règim econòmic dels centres educatius, els centres disposaran, fins a la finalització del curs acadèmic 2024-2025, per adequar el seu projecte de gestió i de règim econòmic al títol V, capítol II, secció primera, projecte de gestió i règim econòmic del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell.  
2.1.2. Pel que fa a la gestió econòmica, els centres disposaran d'autonomia en la seua gestió, en els termes establits en les lleis de pressupostos de la Generalitat i en la normativa complementària que regula l'activitat i l'autonomia de la gestió econòmica dels centres docents públics no universitaris. La comptabilitat del centre s'ha de realitzar d'acord amb la normativa vigent que regula la gestió econòmica dels centres docents públics no universitaris, i a través de l'aplicació que determine la conselleria competent en matèria d'educació.  
  
2.1.3. Per a l'elaboració del projecte de pressupost anual cal seguir el procediment establit en l'article 78 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, i aprovar-lo per part del consell escolar abans del 30 de gener. Una vegada aprovat aquest projecte, cal enviar-ne una còpia a la direcció territorial d'Educació, per a l'aprovació del pressupost després de comprovar que el contingut i el procediment s'ajusten a la normativa establida. El pressupost s'entendrà aprovat si el centre no rep una resolució desaprovatòria de la direcció territorial en el termini d'un mes. En cas contrari, haurà de notificar al centre els defectes observats perquè siguen esmenats.  
  
2.1.4. Els centres disposaran fins a la finalització del curs acadèmic 2024-2025 per a elaborar, amb la col·laboració de personal tècnic de l'Administració municipal, un pla de sostenibilitat de recursos, eficàcia energètica i tractament de residus, que forma part del projecte de gestió. El pla haurà d'incloure, almenys, els apartats establits en la normativa que regule la gestió econòmica dels centres docents públics no universitaris.  
El pla esmentat ha de comptar amb l'informe del claustre de professorat i del consell escolar, tal com es disposa en l'article 82 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, i en la seua elaboració es podrà comptar amb la col·laboració del personal tècnic de l'Administració municipal amb l'assessorament de l'INVASSAT. En el web del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de la Generalitat (sector educatiu), https://prevencio.gva.es/va/ed-gestion-de-la-prevencion, hi ha diferents protocols i procediments de treball així com instruccions operatives de treball, entre les quals es destaca la instrucció operativa de prevenció de riscos laborals per a l'eliminació de residus perillosos en centres educatius (SPRL\_IOPRL\_12).  
2.1.5. En relació amb el manteniment, la conservació i la vigilància de les instal·lacions, cal ajustar-se al que es disposa en l'article 81 del Decret 252/2019. D'aquesta manera, la direcció del centre docent ha de comunicar a la direcció territorial de la conselleria competent en matèria d'educació qualsevol deficiència que es produïsca en les instal·lacions o en l'equipament didàctic tan bon punt en tinga coneixement.  
  
2.1.6. Quant a les infraestructures de comunicacions i el seu accés, maquinari (hardware) i programari (software), l'atribució correspon a l'òrgan competent en matèria TIC que determine la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. La direcció del centre ha de comunicar pel procediment que es determine, qualsevol deficiència que es produïsca en la infraestructura de comunicacions tan bon punt en tinga coneixement a l'òrgan competent en matèria TIC i a la direcció territorial de la conselleria competent en matèria d'educació. També ha de facilitar l'accés al centre dels tècnics de l'òrgan competent en matèria TIC, i atendre les seues indicacions al voltant de la infraestructura i accessos de comunicacions, així com tot el que concerneix al maquinari i el programari.   
2.2. Altres aspectes relatius a la gestió i règim econòmic del centres  
  
En relació amb els aspectes relacionats amb gestió econòmica, pressupost anual, ingressos i despeses, i comptabilitat del centre cal atindre's a allò que disposen els corresponents articles 77, 78, 79 i 80 del Decret 252/2019, de 29 de novembre.  
  
  
3. NORMES D'ORGANITZACIÓ I FUNCIONAMENT  
3.1. Consideracions generals  
3.1.1. D'acord amb l'article 9 del Decret 195/2022, d'11 de novembre, del Consell, d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià (DOGV 9471, 16.11.2022), els centres desplegaran estructures i adoptaran mesures amb la finalitat de promoure una igualtat efectiva i un bon clima escolar. Així, els centres disposaran fins a la finalització del curs acadèmic 2023-2024, per a adequar les seues normes d'organització i funcionament al que s'estableix en la secció segona del capítol III, del títol VI del Decret 252/2019, sobre normes d'organització i funcionament (articles 83 i següents).  
  
3.1.2. Els centres docents, d'acord amb el que es disposa en l'article 83 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, han de redactar les normes d'organització i funcionament atenent el que es disposa en la normativa bàsica i d'acord amb les línies i els criteris indicats en el PEC. La comunitat educativa ha de ser escoltada en les seues propostes per a l'elaboració d'aquestes normes.  
3.1.3. Les normes d'organització i funcionament són de compliment obligatori, i han de recollir les normes les d'igualtat i convivència, a més de concretar les estratègies per a la prevenció i la resolució de conflictes, així com concretar els deures i els drets de l'alumnat i les mesures d'abordatge educatiu aplicables en cas d'incompliment, d'acord amb el Decret 195/2022, d'11 de novembre, també s'han de tindre en compte la situació i les condicions personals de les persones adultes participants.   
En aquest sentit, les mesures han de promoure l'adquisició de la competència socioemocional, el respecte a tots els membres de la comunitat educativa, els valors de la comunicació i el diàleg i la restauració. Les mesures d'abordatge educatiu podran desplegar-se de manera que, en cas de perjudici greu a la convivència, s'adopten mesures que no interrompen el procés educatiu de les persones participants, faciliten la col·laboració i la corresponsabilitat en l'abordatge de conductes complexes i potencien l'acompanyament i la supervisió de tot el procés. Es pretén el benestar de totes les persones i la seguretat, a més de facilitar la immediatesa de l'abordatge dels conflictes i de la convivència.  
  
3.1.4. Les normes d'organització i funcionament poden incorporar els aspectes següents:  
a) L'organització que possibilite la participació de tots els membres de la comunitat educativa.  
b) L'organització i el repartiment de responsabilitats no definides per la normativa vigent.  
c) Els procediments d'actuació del consell escolar i, si escau, de les comissions que s'hi constituïsquen per a agilitzar-ne el funcionament.  
  
d) L'organització dels espais del centre.  
e) L'adequació de la redacció corresponent, si escau, per a acomplir els principis de coeducació.  
3.1.5. Les normes que regulen l'organització i el funcionament del centre, en matèria d'igualtat i convivència, tindran en compte el marc legal que concrete el model de gestió de la igualtat i la convivència en els centres educatius, i es desenvoluparan al voltant de tres eixos: la perspectiva comunitària, la participació de tots els membres de la comunitat educativa i l'accessibilitat universal. A més, inclouran les mesures per al foment de la igualtat i la convivència, d'acord amb el pla director de coeducació i dels plans d'igualtat de la Generalitat que hi siguen aplicables.  
3.1.6. Les persones participants tenen dret al respecte a les conviccions ideològiques, religioses i morals. D'acord amb aquest dret, i tal com s'estableix en l'article 40.3c) del Decret 195/2022, d'11 de novembre, l'alumnat pot usar indumentària i els elements característics de la seua ètnia o religió per a accedir als centres educatius, sempre que no suposen un problema d'identificació personal o atempten contra la dignitat de les altres persones.   
3.1.7. Els membres de l'equip directiu i el professorat són considerats autoritat pública segons s'estableix en la Llei 15/2010, de 3 de desembre, de la Generalitat, d'autoritat del professorat (DOGV 6414, 10.12.2010), i en els procediments d'adopció de mesures d'abordatge educatiu, de manera que els fets constatats pel professorat i per l'equip directiu dels centres docents tindran valor probatori i gaudiran de presumpció de veracitat iuris tantum, excepte prova en contra, sense perjudici de les proves que, en defensa dels respectius drets o interessos, puguen assenyalar o aportar les persones implicades.  
  
3.2. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació  
3.2.1. L'equip directiu coordina l'elaboració i és el responsable de la redacció de les normes d'organització i funcionament del centre i de les seues modificacions, d'acord amb les directrius establides pel consell escolar i amb les propostes fetes pel claustre, per les associacions de persones participants dels centres de Formació de Persones Adultes, i pel consell de delegades i delegats. Cal tindre present que s'ha de tindre en compte l'opinió de l'alumnat, amb l'objectiu de complir amb la participació activa i plena, i facilitar la seua intervenció en els processos democràtics d'adopció de decisions, d'acord amb l'article 43.2 de la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i l'adolescència. En aquest sentit, ha de recollir aportacions debatudes i analitzades per tots els sectors de la comunitat educativa.  
3.2.2. Les normes d'organització i funcionament han de ser aprovades segons el que estableix la normativa vigent, la qual cosa suposa que, des de l'entrada en vigor de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, aquesta aprovació correspon al consell escolar de centre.  
3.2.3. L'equip directiu ha de garantir la publicitat, la difusió i l'accés al document, preferentment per mitjans electrònics o telemàtics, a tots els membres de la comunitat educativa perquè en prenguen coneixement.  
3.2.4. El consell escolar del centre establirà els mecanismes de seguiment d'aquestes normes, de manera que a la finalització del curs acadèmic se'n puga realitzar la l'avaluació corresponent.  
3.2.5. Aquesta avaluació ha de permetre la incorporació de les modificacions que es consideren oportunes per a una millor adequació a la realitat i necessitats del centre i que tindran vigència el curs següent de ser aprovades.  
3.3. Altres aspectes relatius a l'organització i al funcionament del centre  
3.3.1. Incidències d'inici de curs  
Durant els dies previs a la data d'inici de les activitats del curs acadèmic 2023-2024, la direcció del centre ha de comunicar a la Inspecció d'Educació de les direccions territorials les incidències i necessitats del centre que puguen dificultar que l'inici de curs es desenvolupe amb normalitat, a fi que aquesta puga realitzar actuacions d'assessorament, de suport i supervisió.  
3.3.2. Accés als centres educatius  
3.3.2.1. D'acord amb el que estableix l'article 87 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, les condicions d'accés als centres han de ser incloses en les seues normes d'organització i funcionament.  
3.3.2.2. La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i els centres educatius han de garantir que aquests posseïsquen les condicions idònies per a l'accessibilitat física, cognitiva i sensorial dels espais, serveis i processos educatius i de gestió administrativa, de manera que puguen ser entesos i utilitzats pel conjunt de les persones adultes participants i per les persones membres de la comunitat educativa, sense cap mena de discriminació, amb mitjans comuns o amb mitjans específics o singulars, d'acord amb allò que disposen els articles 11.1 i 11.2 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril (DOGV 8540, 03.05.2019).  
  
3.3.3. Participació de voluntariat als centres públics d'FPA  
3.3.3.1. D'acord amb l'article 67 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, amb la finalitat de promoure l'obertura dels centres de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics a l'entorn i de millorar l'oferta de les actuacions educatives que s'hi realitzen, aquests poden establir vincles associatius amb diferents xarxes de voluntariat, associacions culturals o altres agents socials, amb l'autorització prèvia del consell escolar de centre, d'acord amb la normativa vigent en matèria de voluntariat i, en particular, amb el que estableix la Llei 45/2015, de 14 d'octubre, de voluntariat (BOE 247, 15.10.2015), sobretot en allò que fa referència a l'article 6.f, sobre voluntariat educatiu.  
  
3.3.3.2. S'entén per persona voluntària tota persona física que, per lliure determinació, sense rebre cap contraprestació ni haver-hi cap obligació ni deure jurídic, realitze les activitats que determine el consell escolar, que cal recollir dins la programació general anual, els drets i deures i les incompatibilitats de la qual estableix la normativa autonòmica respecte al seu règim jurídic.  
3.3.3.3. Pel que fa a la col·laboració d'agents externs, cal ajustar-se al que determina l'article 43 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril. Així doncs, el personal voluntari i el personal especialitzat extern procedent de les entitats d'iniciativa social implicades en la resposta educativa a la inclusió ha de prestar el seu temps de manera no regular i no pot tindre cap vinculació laboral o professional amb el centre ni substituir personal que realitza tasques remunerades. Així mateix, aquest personal ha d'acreditar uns requisits de competència en l'àmbit en què participa i presentar davant la direcció del centre el certificat negatiu del Registre central de delinqüents sexuals o qualsevol altre requisit que l'Administració determine.  
3.3.3.4. Les persones que tinguen funcions en una organització com a professionals o que hi tinguen una relació laboral, mercantil o qualsevol altra subjecta a retribució econòmica no poden realitzar activitats de voluntariat relacionades amb l'objecte de la seua relació laboral o servei remunerat en l'entitat.  
3.3.3.5. La participació dels agents externs en les accions educatives que determine el centre educatiu s'ha de desenvolupar d'acord amb allò que s'estableix en el projecte educatiu de centre, en els objectius dels programes autoritzats i en les actuacions educatives planificades en els plans d'actuació personalitzats. La seua participació ha de buscar l'obertura i l'enriquiment de les actuacions planificades per part dels centres educatius en aquells aspectes que faciliten la inclusió educativa i social de les persones participants.  
3.3.3.6. En la Resolució de 10 de desembre de 2020, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual s'aproven les instruccions per a la participació del personal extern i dels agents comunitaris en els centres docents de titularitat de la Generalitat Valenciana (DOGV 8975, 15.12.2020), es defineix que té consideració d'agent extern tota persona aliena al sistema educatiu que realitze algun tipus de col·laboració amb un centre escolar en el desenvolupament del seu projecte educatiu, dels plans d'actuació personalitzats o de les mesures educatives que el centre determine.  
3.3.3.7. És així com s'estableixen les diferents tipologies d'agents externs que poden col·laborar amb un centre escolar, i el procediment a seguir segons el cas. Aquestes tipologies són:  
- Personal d'entitats sense ànim de lucre o del tercer sector  
- Personal extern de l'àmbit privat o pertanyent a altres organismes o institucions públiques  
- Membres de la comunitat escolar i de l'entorn pròxim  
- Voluntariat  
- Assistència personal a la dependència  
3.3.3.8. El consell escolar del centre educatiu serà informat de la participació i de les activitats realitzades per part d'aquests agents externs en el marc de la programació general anual i dels plans d'atenció personalitzats.  
3.3.3.9. El o la cap d'estudis ha d'organitzar i coordinar la participació dels agents externs, d'acord amb la normativa vigent i les directrius establides pels òrgans col·legiats i de participació del centre.  
  
3.3.4. Mitjans de difusió dels centres docents  
3.3.4.1. D'acord amb l'article 88 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, en tots els centres docents ha d'haver-hi, com a mitjà de difusió de la informació, una pàgina web de centre allotjada en els espais proporcionats, en el cas dels centres públics, per l'Administració competent i un o diversos taulers d'anuncis i cartells oficials. És en aquests espais on s'han de fer públics els cartells, actes i comunicacions de l'Administració de la Generalitat, especialment de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, així com d'altres organismes oficials i dels òrgans de govern del centre, que, per la seua transcendència o per requisits legals, es considere pertinent.  
3.3.4.2. Així mateix, amb la finalitat de facilitar els drets a la participació, informació, llibertat d'expressió i altres drets previstos en la normativa vigent, cal habilitar-hi, a través dels diferents mitjans de difusió, espais propis a l'abast de les associacions de persones participants i del consell de delegats i delegades. La seua gestió recau sobre aquests dos sectors de participació, que a més són els responsables de mantindre'ls en ordre i ben organitzats.  
3.3.4.3. La direcció del centre ha d'evitar l'exposició d'aquells cartells, notes i comunicats que continguen textos o imatges que atempten contra els drets fonamentals i les llibertats reconegudes per la Constitució, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana i la resta de l'ordenament jurídic o normatiu; que els vulneren; que promoguen conductes discriminatòries per raó de naixement, raça, sexe, gènere, cultura, llengua, capacitat econòmica, nivell social, conviccions polítiques, morals o religioses, per discapacitats físiques, sensorials o psíquiques, o qualsevol altra condició o circumstància personal o social; o que de qualsevol altra manera fomenten la violència, amb una atenció especial als que atempten contra els drets individuals dels diferents membres de la comunitat educativa.  
3.3.4.4. A la sala de professorat cal habilitar un tauler d'anuncis per a la informació de tipus sindical procedent de la junta de personal docent, del comité de salut i d'altres òrgans de representació del professorat.  
3.3.4.5. Correspon a la direcció de centre garantir l'ús adequat dels taulers d'anuncis i a la secretaria del centre la seua gestió.  
3.3.4.7. Tota la informació escrita ha d'acomplir les condicions d'accessibilitat universal necessàries perquè les persones destinatàries hi puguen accedir i comprendre'n el contingut, i s'ha de posar especial èmfasi, en la ubicació i organització de la informació, els contrastos de color, grandària de la lletra i la senzillesa del llenguatge, entre d'altres.  
3.3.5. Ús social dels centres educatius públics  
3.3.5.1. D'acord amb l'article 89 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, els ajuntaments i els centres públics tenen la facultat de promoure l'ús social dels edificis i les instal·lacions dels centres educatius públics, fora de l'horari escolar, per part de persones físiques o jurídiques sense ànim de lucre, per a la realització d'activitats educatives, socioculturals, artístiques i esportives que no suposen obligacions jurídiques contractuals.  
  
3.3.5.2. L'ús social dels centres públics no ha d'interferir, dificultar o impedir les activitats ordinàries dels centres dins l'horari escolar.  
3.3.5.3. A l'hora de resoldre sobre l'ús social del centre fora de l'horari escolar:  
a) Correspon a la direcció del centre resoldre sobre aquelles activitats a realitzar que siguen proposades pel consell escolar, les associacions de persones participants, les persones adultes participants en la formació al centre i els organismes dependents de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
b) Correspon a l'òrgan competent de l'Administració educativa resoldre sobre aquelles activitats a realitzar que siguen promogudes per particulars o organismes no dependents d'aquesta conselleria.  
3.3.5.4. Les persones físiques o jurídiques sense ànim de lucre autoritzades per a l'ús d'edificis educatius han de contractar, en tots els casos, una pòlissa d'assegurança que done cobertura, pel que fa a la seua responsabilitat civil i la del personal al seu servei, derivada de l'ús i de l'activitat i dels danys i perjudicis que se'n puguen produir durant el temps de realització.  
3.3.5.5. L'ús dels espais del centre per part de les federacions d'associacions o de les associacions valencianes de persones participants, o per part de les associacions d'equips directius de centres públics valencians d'FPA, es considera prioritària respecte a l'ús que puga realitzar qualsevol altra associació o organització aliena a la comunitat educativa d'acord amb el que s'estableix en la normativa reguladora d'aquestes associacions.  
3.3.6. Salut i seguretat als centres docents  
3.3.6.1. D'acord amb l'article 91 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, els centres públics de Formació de Persones Adultes han de complir la normativa aplicable en matèria de seguretat i salut per a tots els empleats públics, docents i no docents, adscrits al centre.  
  
3.3.6.2. En el web del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de la Generalitat (sector educatiu), https://prevencio.gva.es/va/ed-gestion-de-la-prevencion, hi ha diferents protocols i procediments de treball així com instruccions operatives de treball.  
3.3.6.3. Hi queden prohibides les activitats que perjudiquen la salut pública i, en particular, la publicitat, l'expedició i el consum de tabac i begudes alcohòliques, així com la col·locació de màquines expenedores d'aliments que no oferisquen productes saludables. Quant a la ubicació, instal·lació i funcionament de màquines expenedores d'aliments i begudes, cal ajustar-se al que disposa el Decret 84/2018, de 15 de juny, del Consell, de foment d'una alimentació saludable i sostenible en centres de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).  
  
3.3.6.4. La pràctica d'activitats fisicoesportives als centres educatius s'ha de realitzar d'acord amb les condicions de seguretat establides en la normativa vigent.  
3.3.6.5. Aquests centres han de garantir la protecció integral de la salut del conjunt de les persones participants en la formació, així com que els seus espais, serveis, processos, materials i productes siguen utilitzats amb seguretat per tots els membres de la comunitat educativa.  
  
3.3.6.6. Les dones participants en la formació de persones adultes amb fills i filles lactants tenen dret a alletar en qualsevol moment del període lectiu, així com a recuperar el temps invertit durant les proves realitzades, garantint d'aquesta manera la protecció de la lactància materna i la infància dins dels centres educatius.  
3.3.6.7. La direcció del centre ha de vetlar perquè es complisquen les recomanacions de salut i higiene per al personal docent i no docent del centre i per a les persones adultes participants, d'acord amb el que determinen les autoritats sanitàries i els serveis de prevenció.  
  
3.3.6.8. Quant a les temperatures extremes, les direccions dels centres rebran directament des de la direcció general competent en matèria de salut pública i addiccions, un correu electrònic, en què s'informe de l'alerta perquè intensifiquen les mesures preventives corresponents, d'acord amb el programa de prevenció i atenció dels problemes de salut derivats de les temperatures extremes a la Comunitat Valenciana, gestionat des de la DGSPA.  
3.3.7. Assistència sanitària a les persones participants  
3.3.7.1. D'acord amb l'article 93 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, els centres docents, en totes les qüestions relacionades amb l'atenció sanitària a prestar a les persones participants, han d'atindre's al que estableix la normativa general sobre salut escolar desplegada per les conselleries competents en aquestes matèries i en les instruccions i orientacions d'atenció sanitària específica en centres educatius emanades conjuntament per les conselleries competents en matèria d'educació i sanitat.  
3.3.7.2. L'atenció sanitària de les persones participants escolaritzades amb problemes de salut i d'aquelles que puguen requerir una intervenció urgent en l'horari escolar, s'ha de regir pel que es disposa en la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de salut de la Comunitat Valenciana, modificada per la Llei 8/2018, de 20 d'abril. D'acord amb aquesta llei, cada centre escolar tindrà de referència un centre d'atenció primària i un centre de salut pública per a les accions preventives i de promoció de la salut i per a comunicar-se amb relació als problemes de salut que afecten la població escolar. Les direccions dels centres educatius hauran d'adreçar-se als centres d'atenció primària o de salut pública de referència per demanar l'assistència sanitària per a l'alumnat amb malalties cròniques que puga necessitar una atenció específica.  
3.3.7.3. En qualsevol cas, cal recordar que, davant situacions d'emergència sanitària, i sense perjudici de l' avís corresponent a emergències sanitàries, el personal del centre ha d'actuar amb diligència per tal de no incórrer en culpa o negligència, d'acord amb el que s'estableix en l'article 1104 del Codi Civil.  
3.3.8. Mesures d'emergència i plans d'autoprotecció i evacuació del centre  
3.3.8.1. D'acord amb el que estableix l'article 92 del Decret 252/2019, els centres establiran mesures d'emergència i, si escau, un Pla d'autoprotecció, d'acord amb el que s'establisca en la normativa sobre la matèria, la implantació de la qual és responsabilitat de l'equip directiu. En aquest es detallaran els mecanismes i els mitjans disponibles per a fer front a qualsevol incidència que afecte la seguretat de les instal·lacions del recinte escolar o de les persones que l'utilitzen.  
3.3.8.2. Per a la possible divulgació entre les forces i els cossos de protecció civil, així com per al seu registre i control administratiu, les mesures d'emergència i, si escau, el Pla d'autoprotecció del centre s'haurà d'allotjar en l'aplicació informàtica que es determine a aquest efecte per a aquest procés.  
3.3.8.3. Les mesures d'emergència i el Pla d'autoprotecció contindran els passos que cal seguir des que es produeix una situació d'emergència fins que les persones que es troben en un centre d'FPA estiguen protegides. Totes les persones que formen la comunitat educativa han de conéixer aquestes mesures i els mecanismes per a posar-les en marxa. Aquestes mesures han de preveure la realització de simulacres, almenys un en cada curs acadèmic amb resultat positiu, per a garantir que hi ha un procediment ordenat amb el qual respondre a aquest tipus de situacions.  
3.3.8.4. Aquestes mesures també inclouran els diferents procediments de control d'accés de persones alienes al centre, d'eixides justificades de les persones participants durant el període lectiu i d'actuació davant d'un accident o incident escolar.  
3.3.8.5. Quan les autoritats competents en matèria de seguretat i emergències decreten la suspensió de les activitats acadèmiques, complementàries i extraescolars per declaració d'emergència per fenomen meteorològic advers o per qualsevol altra incidència ocorreguda en l'exterior del centre d'FPA, s'hauran d'aplicar els procediments d'actuació i l'organització de l'activitat establits davant de riscos d'aquesta naturalesa referits en el Pla d'emergència, de manera que es permeta la salvaguarda de les persones i els béns, ateses les condicions concretes de persones, lloc i temps, i tenint en compte les instruccionsque es dicten a aquest efecte. En aquest cas, l'ajuntament del municipi on es trobe ubicat el centre ha de prendre les decisions corresponents i notificar-les a la direcció del centre i a la direcció territorial corresponent.  
  
3.3.8.6. En el cas que la incidència que dona origen a una situació d'emergència no puga ser controlada pels mitjans propis, es procedirà a avisar immediatament el Centre Coordinador de Seguretat i Emergències (112) i es posarà en marxa la situació preventiva (evacuació o confinament) que corresponga. De manera immediata, es comunicarà també aquesta incidència a la direcció territorial d'educació corresponent i al Comité de Seguretat i Salut Laboral.  
3.3.8.7. En cas de robatoris, furts o destrosses a l'interior del recinte escolar, es posarà la denúncia corresponent i, si és el cas, es donarà part a l'entitat asseguradora i s'enviaran còpies d'ambdues a la direcció territorial d'educació corresponent i a la direcció general competent en matèria de centres docents.  
3.3.8.8. En finalitzar la jornada lectiva, el centre adoptarà les mesures que estime necessàries per a evitar possibles pèrdues o consums innecessaris de diferents subministraments, com aigua, electricitat o gas.  
3.3.8.9. Les mesures d'emergència, i, si escau, el Pla d'autoprotecció, hauran de preveure els procediments d'actuació necessaris per a les persones adultes participant amb necessitats específiques de suport educatiu i, especialment, per a les persones amb discapacitat i/o trastorn de l'espectre autista, a fi de garantir-ne la salut i la seguretat, i eliminar la situació de desavantatge associada a aquestes circumstàncies.  
  
3.3.8.10. Serà aplicable la normativa següent: Decret 32/2014, de 14 de febrer, del Consell, pel qual s'aprova el Catàleg d'activitats amb risc de la Comunitat Valenciana i es regula el Registre Autonòmic de Plans d'Autoprotecció (DOGV 7215, 17.02.2014), i l'Ordre 27/2012, de 18 de juny, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, sobre plans d'autoprotecció o mesures d'emergència dels centres educatius no universitaris de la Comunitat Valenciana (DOGV 6804, 26.06.2012).  
  
3.3.8.11. Els centres d'FPA han de realitzar en cada curs acadèmic, almenys una vegada, un simulacre d'emergència. La participació en aquest és obligatòria per a tot el personal que estiga present en el centre en el moment de la realització i s'ha de realitzar, preferentment, en el primer trimestre del curs acadèmic.  
3.3.8.12. El formulari que han d'omplir els centres públics en relació amb el simulacre d'evacuació està allotjat en la pàgina web de l'Oficina Virtual d'Educació de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport (OVICE), a un apartat específic anomenat «Mesures d'emergència: Fitxa núm. 4, informe valoració del simulacre»:  
https://ovice.gva.es/oficina\_tactica/#/tramita/10007/10009/procedimientos  
3.3.8.13. S'ha de tramitar també, per mitjà de l'oficina virtual (OVICE), el document sobre mesures d'emergència denominat “Fitxa núm. 5, Característiques de l'establiment”. Aquest document s'ha d'escanejar i adjuntar per mitjà del tràmit de l'oficina virtual anomenat «Mesures d'emergència: plans i documents», i custodiar-ne un exemplar al centre.  
3.3.9. Prevenció de riscos laborals en el sector docent  
3.3.9.1. Adaptació de llocs de treball  
Atenent l'article 25 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals (BOE 269, de 10.11.1995), per a garantir la protecció dels treballadors i de les treballadores sensibles a determinats riscos, recomanada en els informes mèdics laborals sobre adaptació del lloc de treball emesos pels metges i metgesses de medicina del treball del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de l'Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball (INVASSAT), caldrà ajustar-se al següent:  
  
1. D'acord amb la instrucció operativa per a l'adaptació o canvi de lloc per motius de salut en l'Administració de la Generalitat, la persona interessada haurà de presentar la sol·licitud, dirigida a la unitat mèdica de la direcció territorial on es trobe destinada, per mitjà del tràmit telemàtic Z, disponible en l'enllaç:  
https://www.gva.es/va/inicio/procedimientos'id\_proc=18494  
No és necessari que la sol·licitud de la persona interessada hi adjunte informes mèdics a priori.  
En la sol·licitud ha de constar:  
- En l'apartat corresponent a exposició de motius (C), cal indicar la situació administrativa (funcionari o funcionària de carrera, interí o interina, laboral), el centre de treball i el lloc ocupat, així com les tasques desenvolupades en aquest.  
- En l'apartat corresponent a sol·licitud (D) cal assenyalar: adaptació o canvi de lloc de treball i comunicar que es troba en situació d'alta/baixa mèdica.  
- En l'apartat (E), òrgan al qual es dirigeix la sol·licitud, cal indicar: unitat mèdica de la direcció territorial on es trobe destinada la persona sol·licitant.  
2. La unitat mèdica de la direcció territorial, si ho considera oportú, traslladarà aquesta sol·licitud al Servei de Prevenció de Riscos Laborals (SPRL). En el cas que la unitat mèdica opte per no tramitar la sol·licitud a l'SPRL, la unitat mèdica proposarà a la direcció territorial, o a la direcció general, segons corresponga, les mesures necessàries que es deriven de la sol·licitud.   
3. L'informe sobre la procedència o no d'adaptació o canvi del lloc realitzat pe l'SPRL serà remés a la direcció general de Personal Docent.  
  
De les resolucions de canvi de lloc, adaptació o incapacitat laboral la direcció territorial a què estiga adscrit el lloc ha d'informar la persona responsable del centre de treball, la persona sol·licitant i el Comité de Seguretat i Salut.  
La Direcció General de Personal Docent, en els casos en què les mesures proposades en l'informe del SPRL siguen de la seua competència, ha d'analitzar-ne la viabilitat i realitzar la resolució corresponent, segons l'informe del SPRL. Aquesta resolució es remetrà a la direcció territorial corresponent.  
En la resta de casos que siguen competència de la direcció territorial, ja siguen d'adaptació de lloc o d'incapacitat laboral, es remetrà l'informe a la direcció territorial corresponent. La direcció territorial, després d'analitzar les mesures proposades per l'SPRL procedirà a l'adaptació del lloc o a la tramitació de la incapacitat laboral.  
  
4. Quan l'informe faça referència a un canvi d'adscripció de destinació, a un canvi d'especialitat entre les seues especialitats reconegudes en el seu mateix centre o a l'adequació d'horari i/o jornada, per part de l'òrgan competent en matèria de personal docent, s'ha de procurar adaptar el que siga procedent d'acord amb l'INVASSAT.  
5. Quan l'informe determine que el o la docent ha d'utilitzar de manera habitual un material del qual el centre ja dispose, aquest l'ha de posar a disposició del o la docent.  
6. Quan el centre dispose d'aquest material però estiga ubicat en una aula, el o la docent haurà d'impartir docència prioritàriament en aquesta aula.  
7. Quan l'informe determine que el o la docent ha d'utilitzar de manera habitual un equip d'amplificació vocal portàtil, la direcció del centre educatiu ho ha de notificar a la Subdirecció General de Règim Jurídic i Gestió de Personal. Aquesta unitat ha de realitzar els tràmits de contractació oportuns i enviar-lo al centre per a ús exclusiu del o la docent mentre romanga en aquell centre de treball. Quan el o la docent canvie de lloc de treball a un altre centre educatiu, la direcció del centre ho ha de notificar a la direcció general competent en matèria de personal docent perquè es produïsca el trasllat del material i se'n deixe constància.  
8. D'acord amb el Decret 40/2023, de 24 de març, del Consell, pel qual es regulen els serveis de prevenció de riscos laborals de la Generalitat (DOGV 9565, 30.03.2023), en el moment en què es pose en marxa el servei de prevenció per al sector docent, les referències en la normativa al Servei de Prevenció de Riscos Laborals de l'Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball (INVASSAT) s'entendran referides a aquest nou servei.  
3.3.9.2. Valoració de risc durant l'embaràs i lactància  
Atenent l'article 26 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de riscos laborals (BOE 269, de 10.11.1995), per a garantir la protecció de les treballadores en situació d'embaràs, part recent o lactància sensibles a determinats riscos, cal adoptar les mesures necessàries per a evitar l'exposició a aquest risc, amb una adaptació de les condicions de treball, recomanades en els informes mèdics laborals sobre adaptació del lloc de treball emesos pels metges i metgesses de medicina del treball del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de l'Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball (INVASSAT). Caldrà ajustar-se al següent:   
1. D'acord amb la instrucció operativa que estableix el procediment per a sol·licitar la valoració de riscos durant l'embaràs i lactància, emesa per l'INVASSAT, la docent embarassada que vulga sol·licitar la llicència per risc durant l'embaràs o lactància ha de notificar la seua situació amb el model d'imprés establit per a la notificació de l'embaràs, part recent o lactància, dirigit a la direcció del centre docent on presta els serveis.  
2. Juntament amb la sol·licitud, cal adjuntar la documentació següent d'acord amb el que s'estableix en la instrucció operativa de l'INVASSAT:  
- Informe emés pel seu especialista en obstetrícia i ginecologia on indique el tipus d'embaràs (únic/múltiple), setmanes de gestació, data probable de part i evolució de la gestació.  
- Analítica amb determinació d'immunitat enfront de rubèola, varicel·la, citomegalovirus, xarampió, parvovirus B19 i parotiditis.  
3. Rebuda la sol·licitud de la docent en el seu centre de treball, la direcció del centre ha d'emplenar l'informe de l'annex 1 (informe del centre docent sobre descripció de tasques del lloc de treball) i el remetrà, juntament amb la sol·licitud de la docent, a la direcció territorial corresponent, de manera urgent i preservant sempre la confidencialitat de les dades de salut.  
La direcció territorial remetrà la documentació en el menor temps possible, al Servei de Prevenció de Riscos Laborals del Personal Propi (SPRL) INVASSAT.  
4. En el cas que la docent embarassada ocupe un lloc que s'ha identificat de risc d'agressió en l'avaluació de riscos, cal aportar-hi informe justificatiu d'existència o no d'antecedents i la problemàtica social, almenys de l'últim any. La direcció del centre ha d'emplenar l'informe de l'annex 2 de les instruccions operatives de l'INVASSAT, disponible en l'enllaç: https://prevencio.gva.es/va/fp-proteccion-a-la-maternidad, i el remetrà juntament amb la sol·licitud de la docent a la direcció territorial corresponent.  
3.3.9.3. Delegats i delegades de prevenció de riscos laborals  
3.3.9.3.1. La Llei 31/1995 regula la participació i representació dels treballadors i les treballadores com a delegats i delegades de prevenció i membres del Comité de Seguretat i Salut Laboral. A fi de facilitar les seues actuacions, i de desenvolupar les competències i facultats establides en el Decret 40/2023, de 24 de març, del Consell, pel qual es regulen els serveis de prevenció de riscos laborals de la Generalitat (DOGV 9565, 30.03.2023), i d'acord amb el que disposa l'article 7 del decret esmentat, els delegats i les delegades de prevenció de riscos laborals del sector docent no universitari han de comptar amb quatre hores setmanals per a l'exercici d'aquesta funció, dues de les quals han de ser lectives, dedicades exclusivament a activitats de prevenció, excepte en els supòsits de paralització d'activitat i d'accident laboral. A més, les delegades i els delegats que ocupen la secretaria o la presidència d'un comité de seguretat i salut disposaran d'una dispensa de mitja jornada laboral, per a facilitar-los la realització de les tasques pròpies d'aquesta condició.  
3.3.9.3.2. D'acord amb l'article 94 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, per a col·laborar en l'acompliment de les funcions de l'activitat preventiva de nivell bàsic previstes en la normativa vigent, la direcció del centre pot nomenar una persona coordinadora de prevenció de riscos laborals entre el personal docent triat pel claustre de professorat, preferentment amb destinació definitiva. Aquesta figura és diferent de la figura detallada en l'apartat anterior i l'assignació d'hores lectives a aquesta funció es podrà realitzar sempre que això no comporte cap increment en la dotació de recursos del centre.  
3.3.10. Canvi de denominació   
Per a canviar la denominació d'un centre caldrà ajustar-se al que disposa l'article 5 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019). Els canvis de denominació han de tindre entrada en la Direcció General de Centres Docents amb anterioritat al 31 de gener de 2024, per tal que tinguen efecte a partir del curs 2024-2025.  
  
  
4. PROGRAMACIÓ GENERAL ANUAL  
4.1. Consideracions generals  
4.1.1. D'acord amb el que es disposa en l'article 95 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, la programació general anual (PGA) és l'instrument bàsic que recull la planificació, l'organització i el funcionament del centre com a expressió de la concreció anual dels diferents aspectes que es recullen en el projecte educatiu de centre.  
4.1.2. La PGA està constituïda pel conjunt d'actuacions derivades de les decisions adoptades en el projecte educatiu elaborat al centre i la concreció del currículum. Aquest document constitueix, per tant, la concreció dels criteris i les orientacions generals per a cada curs acadèmic i recull tots els aspectes relatius a l'organització i el funcionament del centre, incloent-hi l'oferta formativa anual, la memòria estadística de principi de curs, el currículum i els projectes i plans d'actuació acordats i aprovats per al curs acadèmic.  
4.1.3. La PGA ha de facilitar el desenvolupament coordinat de totes les activitats educatives, l'exercici correcte de les competències dels diversos òrgans de govern i de coordinació docent i la participació de tots els sectors de la comunitat educativa d'acord amb els principis de coeducació.  
4.1.4. Els centres de Formació de Persones Adultes han d'elaborar al principi de cada curs acadèmic una programació general anual.  
  
4.1.5. La PGA serà de compliment obligat per a tots els membres de la comunitat escolar.  
4.2. Referències normatives de la programació general anual  
Pel que fa als seus continguts, cal ajustar-se al que disposen els articles 95 i 97 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, i l'article 125 de la Llei orgànica 2/2006, amb la modificació efectuada per la Llei orgànica 3/2020, així com la resta de disposicions vigents que estableixen la inclusió de determinats aspectes com a part del contingut de la PGA. En el cas dels ensenyaments de la formació de les persones adultes, la programació general anual ha d'atendre la consecució dels objectius i les intencions educatives que preveuen la Llei 1/1995 i el Decret 220/1999, de 23 de novembre.  
4.3. Elaboració, aprovació, tramitació, difusió i seguiment de la programació general anual  
4.3.1. D'acord amb el que estableix l'article 96 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, l'equip directiu ha de coordinar l'elaboració i responsabilitzar-se de la redacció de la PGA, d'acord amb les propostes efectuades pel consell escolar i el claustre de professorat, així com estudiar les propostes formulades pel consell de delegats i delegades i per les associacions de persones participants.  
  
4.3.2. La PGA serà aprovada pel consell escolar d'acord amb el que estableix la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, tenint en compte l'informe previ del consell escolar i del claustre.  
4.3.3. El procediment per a la tramitació de la PGA consta dels passos següents:  
a) Aportació, si escau, a la direcció del centre, de propostes del consell escolar, del claustre de professorat, del consell de delegats i delegades i dels representants de les associacions de persones participants.  
  
b) Redacció de la proposta de PGA per l'equip directiu del centre.  
  
c) Trasllat de la proposta de PGA, preferentment per via electrònica, als membres del claustre de professorat i als diversos estaments del consell escolar de centre.  
d) Informe del consell escolar i del claustre de professorat.  
e) Informe de la direcció del centre  
f) Aprovació de la PGA per part del consell escolar del centre.  
- La secretaria del centre ha de traslladar la proposta de PGA al claustre de professorat i als estaments del consell escolar amb un mínim d'una setmana d'antelació a la reunió d'aquest òrgan.  
- La PGA serà aprovada d'acord amb el que s'estableix en l'article 127.b de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, on s'estableixen com a competències del consell escolar l'aprovació i avaluació de la PGA, sense perjudici de les competències del claustre del professorat en relació amb la planificació i organització docent, prenent sempre en consideració l'informe previ del consell escolar i del claustre de professorat. La PGA podrà ser modificada al llarg del curs acadèmic d'acord amb el procediment que determine l'Administració educativa.  
  
g) Una vegada aprovada, l'equip directiu ha d'enregistrar tots els elements que componen la PGA (administratius, estadístics, pedagògics, etc.) i posar-la a l'abast de l'Administració educativa a través d'ITACA.   
  
- La data límit per a l'aprovació i gravació de la PGA i la posada a disposició d'aquesta per via electrònica davant de l'Administració educativa és el 15 de desembre de 2023.  
- L'Administració educativa accedirà a la PGA a través del sistema d'informació ITACA.  
h) Posada a l'abast de la comunitat educativa de la PGA aprovada, en format preferentment electrònic o telemàtic i, almenys, des de la data de la seua aprovació i fins a la data d'aprovació de la PGA següent. En la secretaria del centre ha d'haver-n'hi un exemplar a disposició dels membres de la comunitat educativa. Així mateix, se n'ha de lliurar una còpia a cada sector dels representats en el consell escolar i als representants de les associacions de persones participants.  
  
i) Seguiment periòdic del nivell de compliment de la PGA per l'equip directiu, el claustre de professorat i el consell escolar de centre, que incloga la verificació de l'adopció de les mesures adequades en cas d'incompliment per part d'algun dels membres de la comunitat educativa. Per tal de modificar qualsevol apartat de la PGA, cal fer servir el mateix procediment que per a aprovar-la.  
j) La Inspecció d'Educació és l'òrgan encarregat de comprovar que la PGA compleix la normativa aplicable i de notificar a la direcció del centre possibles incompliments, que cal corregir degudament. La nova versió corregida de la PGA, o de l'apartat afectat per l'incompliment, ha de ser notificada per la direcció del centre a la Inspecció d'Educació i comunicada al consell escolar de centre.  
k) En finalitzar les activitats del curs acadèmic, el consell escolar i l'equip directiu han d'avaluar el grau de consecució de la PGA i l'evolució del procés d'ensenyament i aprenentatge realitzat per les persones participants.  
4.3.4. La PGA és de compliment obligat per a tots els membres de la comunitat educativa.  
4.4. Continguts de la programació general anual  
Quant als continguts, cal ajustar-se al que disposen els articles 95 i 97 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, i l'article 125 de la Llei orgànica 2/2006, amb la modificació efectuada per la Llei orgànica 3/2020, així com la resta de disposicions vigents que estableixen la inclusió de determinats aspectes com a part del contingut de la PGA.   
  
A aquests efectes, la PGA ha d'incloure:  
  
Secció 1. Part administrativa de la programació general anual  
Es tracta de la part informativa de la PGA en relació amb l'organització administrativa del centre i consta d'aquestes parts:  
4.4.1. Memòria administrativa  
La memòria administrativa incorpora el document d'organització general del centre, la memòria estadística de principi de curs (ITACA) i l'estudi de l'estat actual de les instal·lacions i l'equipament.  
  
4.4.2. Calendari escolar i horari general del centre  
4.4.2.1. Segons determina la Resolució de 14 de juny de 2023, del director general de Centres Docents, per la qual es fixa el calendari escolar del curs acadèmic 2023-2024 a la Comunitat Valenciana (DOGV 9621, 20.06.2023), als centres valencians que imparteixen ensenyaments de Formació de Persones Adultes l'activitat lectiva s'estén des del dia 18 de setembre de 2023 fins al dia 19 de juny de 2024, els dos inclosos.  
4.4.2.2. D'acord amb el que estableix l'article 84 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, l'horari general del centre ha de reflectir totes les seues activitats i s'ha d'acomodar tant a l'aprofitament òptim de les activitats docents i complementàries com a les particularitats del centre. Per a això, i en virtut de les atribucions que confereix a aquest òrgan l'article 132 de la Llei orgànica 2/2006, amb la modificació efectuada per la Llei orgànica 3/2020, l'equip directiu, oït el claustre de professorat i el consell escolar, ha d'establir la jornada escolar i l'estructura de l'horari general del centre més adients.  
  
4.4.2.3. L'horari general del centre ha de fixar les hores i condicions en què el centre ha de romandre obert en torns de matí i de vesprada i nit, propis dels centres de Formació de Persones Adultes. Així mateix, ha de determinar, d'acord amb la normativa vigent, la durada i distribució dels períodes lectius i els procediments necessaris per a garantir l'aprenentatge formal i no formal i l'accés a les instal·lacions i als recursos a l'abast de les persones adultes participants durant la seua permanència al centre.  
4.4.3. Criteris pedagògics per a l'elaboració de l'oferta formativa anual i dels horaris dels diferents programes formatius, cicles, nivells i grups d'aprenentatge.  
A l'hora de dissenyar l'oferta formativa anual i els horaris, els centres de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics han d'acollir-se als criteris sociopedagògics següents:  
4.4.3.1. L'equip directiu ha d'establir l'oferta formativa anual i l'horari general del centre a partir de l'anàlisi de les característiques, necessitats, demandes i interessos formatius de les persones adultes participants, de la realitat del centre i de l'entorn educatiu i del millor aprofitament de les activitats docents, a fi d'atendre, d'acord amb les seues possibilitats organitzatives, en torn d'horari de matí, vesprada o nit i en sessions distribuïdes al llarg dels dies lectius de la setmana, les necessitats formatives de les persones adultes participants.   
  
4.4.3.2. La distribució horària atribuïda a cada programa formatiu, cicle o nivell no ha de ser entrebanc perquè els projectes curriculars concrets atenguen l'heterogeneïtat del col·lectiu de persones adultes en aspectes ben diversos, com ara les realitats i característiques individuals, la diversitat de situacions d'accés, els factors socioeconòmics, culturals i polítics susceptibles de generar risc d'exclusió social, etc. Per això, els plantejaments metodològics han de ser flexibles, diversificats i individualitzats a fi de contribuir a l'assoliment dels objectius de la formació bàsica de les persones adultes.  
  
4.4.3.3. Els centres de Formació de Persones Adultes, una vegada informada, estudiada i acordada la proposta pertinent pel consell escolar i el claustre de professorat, poden establir organitzacions quadrimestrals del currículum adaptades als ritmes d'aprenentatge i les necessitats formatives i compatibles amb l'activitat professional en determinats grups d'aprenentatge, a realitzar únicament en els casos següents: el primer i segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes; en els cursos del programa formatiu e.1 destinats a l'aprenentatge del valencià o del castellà com a llengua estrangera, els que tenen com a finalitat l'aprenentatge de les competències digitals i els orientats al desenvolupament d'oportunitats i participació sociocultural i laboral; i en els cursos del programa formatiu g que preparen les proves de competències clau de nivells 2 i 3 de qualificació professional.  
  
L'organització quadrimestral del currículum dels ensenyaments adés esmentats s'ha d'efectuar d'acord amb les directrius següents:  
  
a) Per a tots aquests supòsits d'implantació, cal tindre en compte que la consignació de l'avaluació que se'n faça ha d'ajustar-se als períodes anuals únics determinats per a l'avaluació final, o, en el cas de la formació no reglada, per a l'emissió del certificat d'aprofitament corresponent.  
b) En el cas de voler implantar l'organització quadrimestral, la direcció del centre ha de comptar amb el vistiplau de la comissió de coordinació pedagògica i del claustre del professorat i ha de sol·licitar-ho formalment al Servei d'Ordenació Acadèmica, fins al dia 29 de setembre de 2023, perquè es procedisca a assignar aquesta modalitat al centre educatiu en la plataforma ITACA.   
4.4.4. Criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris del professorat  
L'equip directiu ha de vetlar perquè la distribució horària entre el professorat del centre siga la més homogènia possible en els diferents torns del matí i de la vesprada i nit a fi que l'assignació del treball docent responga a criteris d'equitat, equilibri i corresponsabilitat. Per a això, una vegada establits anualment per la comissió de coordinació pedagògica els criteris generals per a la confecció d'horaris i aprovats pel consell escolar, cada professor o professora ha de signar la conformitat amb el seu horari, document que passarà a formar part de la programació general anual.  
4.4.5. Calendari i tipus d'avaluacions  
1. Els centres docents, en virtut de la seua autonomia pedagògica i organitzativa, han d'establir el nombre i el calendari de les sessions d'avaluació que es realitzaran per a cada curs acadèmic i grup d'alumnat al llarg del període lectiu ordinari del curs.  
2. Als centres públics, la comissió de coordinació pedagògica ha de proposar al claustre la planificació general de les sessions d'avaluació perquè siguen aprovades.  
3. Les sessions d'avaluació que es realitzen al llarg del curs, incloent-hi l'avaluació final única, seran distribuïdes de manera que el total de dies lectius compresos en cada període d'avaluació siga semblant.  
  
4.4.6. Calendari de reunions dels òrgans de govern i equips educatius del centre  
4.4.6.1. La PGA ha de preveure el calendari anual de reunions de l'equip directiu, del consell escolar, del claustre de professorat i, en cas d'estar constituïda al centre, de la comissió de coordinació pedagògica i dels equips educatius, així com el calendari anual de sessions d'avaluació. Amb caràcter general, aquesta planificació s'ha d'ajustar al règim de funcionament que el Decret 252/2019, de 29 de novembre, estableix per als òrgans col·legiats de govern: consell escolar (article 29) i claustre de professorat (article 34).  
4.4.6.2. Les reunions de claustre, les sessions d'avaluació i les dels òrgans de coordinació docent s'han de celebrar una vegada finalitzat el període lectiu d'atenció directa als grups d'aprenentatge, en un horari que permeta l'assistència de tots els components i amb la previsió de temps necessària per al tractament de les qüestions programades. Per la seua banda, les reunions de consell escolar s'han de celebrar dins d'una franja horària que permeta la participació de tots els sectors representats.  
4.4.6.3. Pel que fa a l'assistència a reunions dels òrgans de govern i de coordinació, cal complir l'obligatorietat regulada en els articles 29, 34 i 36 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, i amb el respecte a la possibilitat d'abstindre's en les votacions dels diferents òrgans, regulada en els articles 30 i 34 d'aquest mateix decret.  
  
4.4.6.4. Les reunions dels diferents òrgans col·legiats i de coordinació docent podran realitzar-se de forma no presencial, respectant en qualsevol cas el que preveu la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, quant al règim de funcionament dels òrgans col·legiats.  
4.4.6.5. En el calendari de reunions s'inclourà també la previsió de reunions del consell comarcal de la zona territorial a què pertany, d'acord amb la Resolució de 23 de març de 2023, de la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació, per la qual es regula la coordinació territorial dels centres públics específics de Formació de Persones Adultes de la Comunitat Valenciana.  
4.4.7. Actualització dels requisits lingüístics per a la catalogació de llocs de treball docent  
4.4.7.1. Capacitació lingüística del professorat  
Els requisits lingüístics establits per a l'accés i exercici de l'activitat docent són els que estableixen l'Ordre 3/2020, de 6 de febrer, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es determina la competència lingüística necessària per a l'accés i l'exercici de la funció docent en el sistema educatiu valencià (DOGV 8736, 10.02.2020, amb correcció d'errades publicada el 09.04.2020, i modificada per l'Ordre 4/2021, de 4 de febrer, publicada el 08.02.2021).  
  
4.4.7.1.1. Competència lingüística mínima per a vehicular àrees no lingüístiques i per a impartir continguts curriculars del mòdul de Valencià.  
a) El certificat de nivell C1 de coneixements de valencià de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià (JQCV) o equivalents, d'acord amb la normativa vigent, és la competència idiomàtica necessària per a vehicular àrees no lingüístiques en valencià en la formació de les persones adultes.  
b) El certificat de nivell C1, d'acord amb el Marc europeu comú de referència per a les llengües (MECR) i el Decret 61/2013, de 17 de maig, del Consell, pel qual s'estableix un sistema de reconeixement de la competència en llengües estrangeres a la Comunitat Valenciana i es crea la Comissió d'Acreditació de Nivells de Competència en Llengües Estrangeres (DOGV 7027, 20.05.2013), és la competència idiomàtica necessària per a vehicular àrees no lingüístiques en la llengua estrangera del certificat corresponent en la formació de les persones adultes. D'acord amb la disposició transitòria segona de la Llei 4/2018, amb caràcter transitori i fins al curs acadèmic 2026-2027, es considera que disposa de la competència idiomàtica suficient per a vehicular àrees en anglés el professorat que acredite el nivell de coneixement B2 d'anglés del MECR.  
c) El certificat de nivell C1 de coneixements de valencià de la JQCV o equivalents, d'acord amb la normativa vigent, faculta el professorat per a impartir el mòdul de Valencià en els cicles I i II de la formació bàsica de les persones adultes als centres autoritzats a impartir aquests ensenyaments, sempre que s'estiga en possessió de les altres titulacions o condicions administratives requerides per a impartir docència en aquests cicles.  
4.4.7.1.2. Competència didàctica del personal docent  
a) El màster que habilita per a l'exercici de les professions de professor o professora d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, Formació Professional i Ensenyament d'Idiomes; la certificació oficial que acredita estar en possessió de la formació equivalent a l'exigida en l'article 100 de la Llei orgànica 2/2006, amb la modificació efectuada per la Llei orgànica 3/2020, per a aquelles persones que, per raons derivades de la seua titulació, no puguen accedir als estudis del màster anterior; i els títols de grau que habiliten per a l'exercici de la professió de mestre en Educació Infantil o Primària, juntament amb els títols i certificats inclosos en la disposició transitòria huitena de la llei orgànica adés esmentada, són la formació que garanteix que la competència didàctica del professorat siga l'adequada per al compliment dels objectius del PEPLI regulats per l'article 27 de la Llei 4/2018.  
  
b) Amb la finalitat que les titulacions administratives indicades a continuació puguen ser comprovades d'ofici per l'Administració, els funcionaris i funcionàries de carrera, en pràctiques i integrants de les borses de treball dels cossos docents que estiguen en possessió d'aquestes han d'instar-ne la inscripció en el Registre de Personal Docent, segons el que disposa la Resolució de 9 de maig de 2014, de la Direcció General de Centres i Personal Docent, per la qual es regula el registre de titulacions per als procediments de provisió de llocs del personal docent no universitari de la Comunitat Valenciana:  
- Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià  
- Diploma de Mestre de Valencià  
- Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Llengua Estrangera  
- Certificat de nivell C1, o superior, de coneixements de valencià de la JQCV o equivalents  
- Certificat de nivell B2, o superior, d'acord amb el MECR  
Tot això, sense perjudici del que es disposa en la disposició transitòria primera de l'Ordre 3/2020, prevista en la correcció d'errades (DOGV 8785, 09.04.2020) modificada per l'Ordre 4/2021, de 4 de febrer i publicada el 08.02.2021.  
A aquest efecte, el professorat ha de presentar les seues sol·licituds en els òrgans que es determinen per a cada títol en la Resolució de 4 de juny de 2013, de la Direcció General d'Innovació, Ordenació i Política Lingüística, per la qual es dicten instruccions sobre l'expedició de les titulacions administratives que faculten per a l'ensenyament en valencià, del valencià i en llengües estrangeres en els ensenyaments no universitaris a la Comunitat Valenciana.  
Les titulacions administratives inscrites o expedides pels registres de coneixements de valencià i de formació del professorat, dependents dels òrgans competents en matèria de política lingüística i formació del professorat no universitari, seran anotades d'ofici en el Registre de personal docent als funcionaris i funcionàries de carrera, en pràctiques i integrants de les borses de treball dels cossos docents.  
  
4.4.7.2. Catalogació de llocs de treball docent en centres públics dependents de la Generalitat  
4.4.7.2.1. Catalogació de llocs de treball docent en valencià  
Segons l'Ordre 90/2013, de 6 de novembre, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regula la catalogació amb el requisit lingüístic de valencià de determinats llocs de treball docents en centres docents públics i en els serveis o unitats de suport escolar i educatiu dependents de la Generalitat (DOGV 7148, 08.11.2013), els llocs de treball corresponents al funcionariat docent dels diversos cossos de professorat d'ensenyament no universitari en centres docents públics, amb independència que siguen ocupats pels funcionaris o funcionàries dels cossos esmentats o per funcionariat de qualsevol altres cossos docents, estan catalogats amb requisit lingüístic de valencià, sense perjudici de les excepcions previstes en l'article 4 i en la disposició addicional primera de l'ordre adés esmentada.  
  
4.4.7.2.2. Classificació de llocs de treball docent en llengua estrangera  
a) D'acord amb la Resolució de 31 de gener de 2013, del director general de Centres i Personal Docent, per la qual s'estableixen criteris de classificació i provisió mitjançant comissions de servei, adjudicació provisional i/o en règim d'interinitat de llocs de treball docent que imparteixen en una llengua estrangera àrees, matèries o mòduls no lingüístics, als centres docents públics de la Comunitat Valenciana (DOGV 6969, 20.02.2013), la classificació de llocs amb perfil lingüístic en llengües estrangeres és conseqüència directa que els seus titulars definitius o provisionals impartisquen àrees, matèries o mòduls no lingüístics en llengua estrangera i únicament determina que les seues substitucions s'han de realitzar en règim d'interinitat amb professorat amb les competències lingüístiques acreditades.  
b) En aquest sentit, la direcció dels centres educatius ha de registrar, en el procediment informàtic de gestió d'horaris i grups ITACA, quins docents imparteixen àrees, matèries o mòduls no lingüístics en una llengua estrangera per a poder classificar per un curs acadèmic els seus llocs amb el requisit lingüístic corresponent de la llengua en què es vehiculen la matèria o matèries corresponents.  
4.4.8. Materials i recursos curriculars i didàctics   
4.4.8.1. Els centres de Formació de Persones Adultes han de fomentar, el treball en equip del professorat per a la recerca, l'elaboració i la difusió de materials curriculars i de recursos didàctics propis adients als trets, les necessitats, demandes i interessos formatius de les persones participants. Cal prestar una atenció especial als aspectes d'adequació quant al disseny i contingut d'aquells materials i recursos adreçats als grups d'aprenentatge dels nivells inicials del cicle I de la formació bàsica de les persones adultes i als que tenen com a destinatàries persones en risc d'exclusió social.  
  
4.4.8.2. Els materials i recursos elaborats han d'estar a l'abast de les persones participants en la formació de forma gratuïta, preferiblement a través d'espais habilitats en les webs i en les plataformes virtuals posades en marxa per cada centre.  
4.4.8.3. Amb caràcter general, cal vetlar perquè els materials i recursos didàctics utilitzats estiguen adaptats als diferents nivells de la formació de les persones participants. Ateses les particularitats socioeconòmiques i culturals d'un segment significatiu de les persones que participen en la formació als centres de Formació de Persones Adultes, aquests materials i recursos han de respondre, pel que fa a disseny i contingut, a criteris d'accessibilitat, inclusivitat, multidisciplinarietat, transversalitat, igualtat i interculturalitat, així com d'autonomia de l'aprenentatge, igualtat i foment de l'autoestima, i han de servir per a visibilitzar la situació de les dones des de la perspectiva cultural i històrica gràcies a la inclusió de models de referència que eliminen qualsevol prejudici sexista i discriminatori.  
4.4.8.4. Els materials i recursos didàctics utilitzats han d'estar en consonància amb la llengua curricular en què es vehicule el mòdul formatiu, l'àmbit o la matèria corresponent segons el que determine el projecte lingüístic de centre autoritzat.  
4.4.8.5. Es poden utilitzar també materials i recursos disponibles en Internet, elaborats per professorat d'altres centres educatius que lliurement ha posat a disposició de la comunitat educativa a través de la corresponent llicència Creative Commons, respectant i citant l'autoria. En l'espai web de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, està disponible el ReDi (https://rebostdigital.gva.es/) que és un repositori on el professorat pot trobar propostes de treball per a totes les etapes educatives. Ha estat dissenyat des d'unes premisses d'inclusivitat, d'innovació i de construcció de la ciutadania digital. Així mateix, en l'elaboració i utilització de materials curriculars, el professorat ha d'atindre's al que disposa l'article 32 de la Llei de propietat intel·lectual (text refós aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1996, de 12 d'abril, modificat per la Llei 21/2014, de 4 de novembre; pel Reial decret-llei 2/2018, de 13 d'abril; i per la Llei 2/2019, d'1 de març), referent a les citacions, ressenyes i il·lustració amb fins educatius o de recerca científica.  
  
4.4.8.6. L'Administració educativa habilitarà així mateix les eines i els espais imprescindibles perquè els equips educatius dels diferents centres de Formació de Persones Adultes puguen compartir lliurement els materials i recursos d'elaboració pròpia, amb l'objectiu d'establir les bases per al treball col·laboratiu del professorat de Formació de Persones Adultes i per a la creació d'un repositori institucional de recursos oberts compartits a l'abast de la xarxa de centres públics de Formació de Persones Adultes.  
4.4.8.7. Els centres poden fer ús del banc de recursos compartits del consell comarcal a què pertanyen d'acord amb el punt resolutiu quart de la Resolució de 23 de març de 2023, de la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació, per la qual es regula la coordinació territorial dels centres públics específics de Formació de Persones Adultes de la Comunitat Valenciana.  
4.4.8.8. El professorat ha d'adaptar els materials i recursos curriculars i didàctics que fa servir a l'aula perquè puguen utilitzar-se en entorns virtuals d'aprenentatge (EVA) semipresencials i en línia. En el cas que se'n creen de nous, cal prestar atenció a les especificitats que tenen a veure amb les necessitats dels materials i recursos adaptats a aquests entorns.  
4.4.8.9. De manera excepcional i amb el vistiplau del consell escolar i de la comissió de coordinació pedagògica, els departaments didàctics, d'acord amb la disposició addicional quarta de la Llei orgànica 2/2006 modificada en el seu punt 3 per la Llei Orgànica 3/2020, en l'exercici de l'autonomia pedagògica, poden adoptar llibres de text i d'altres materials, tenint en consideració la realitat socioeconòmica de les persones participants, el manteniment per un període mínim de quatre anys i el respecte als principis, valors i llibertats individuals i als drets i deures democràtics.  
No obstant això, en aquest supòsit durant el curs acadèmic 2023-2024 els centres educatius, en els cicles i nivells de la formació bàsica de les persones adultes, atesa la situació de canvi legislatiu que implicarà la implantació dels nous currículums per aplicació de la LOMLOE, amb caràcter general, els centres han de mantindre per al curs acadèmic 2023-2024, els llibres de text i la resta de materials curriculars utilitzats durant el curs 2022-2023.  
4.4.8.10. Els centres han d'adoptar les mesures adients per a la reutilització tant dels llibres de text utilitzats com dels materials i recursos d'elaboració pròpia a fi d'afavorir la cultura del reciclatge i la política d'igualtat d'oportunitats i economia de recursos educatius, per mitjà d'estratègies diverses com ara bancs de llibres i de recursos educatius, biblioteques d'aula i de centre, etc.  
  
4.4.9. Programa anual d'activitats complementàries i extraescolars  
  
4.4.9.1. Respecte a les activitats complementàries i a les activitats extraescolars, cal ajustar-se al que s'especifica en els articles 72 i 73 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, respectivament.  
4.4.9.2. Les activitats complementàries són aquelles que es troben inserides dins l'horari lectiu dels diferents grups d'aprenentatge o dins la jornada d'horari general del centre i que es relacionen directament amb el desplegament del currículum com a complement de l'activitat educativa. Amb caràcter general, aquestes activitats han de ser gratuïtes i, en tot cas, no han de tindre caràcter lucratiu, a fi de garantir que cap persona participant quede exclosa de participar-hi per motius econòmics o de qualsevol altra mena.  
4.4.9.3. Les activitats extraescolars són aquelles que es realitzen tant dins l'horari general del centre, però fora del període lectiu, com les que es desenvolupen totalment fora. Aquestes activitats no han de tindre caràcter lucratiu, han de ser voluntàries i no poden contindre ensenyaments inclosos en les programacions d'aula ni ser susceptibles d'avaluació.  
4.4.9.4. En el si del consell escolar de centre s'ha de constituir la comissió pedagògica i d'activitats complementàries i extraescolars, de què formen part, en el cas dels centres públics d'FPA, els membres que s'indiquen en l'apartat 5.3.5 d'aquesta resolució, és a dir, la direcció del centre, el cap o la cap d'estudis, un representant del professorat i un representant de les persones adultes participants.  
  
4.4.9.5. Aquesta comissió és l'encarregada de proposar totes aquelles intervencions de caràcter pedagògic, artisticocultural i cívic que promoguen la formació integral de les persones participants i la consolidació dels aprenentatges formals i no formals, així com també aquelles activitats programades dins el PLC destinades a la promoció de la presència del valencià al centre, actuacions que s'han d'incloure en tot cas dins la PGA.  
Així mateix, tant el claustre de professorat com els òrgans de coordinació docent (els departaments didàctics, la comissió de coordinació pedagògica i els equips educatius de grup, de cicle o de programa formatiu) com el consell de delegats i delegades i les associacions de persones participants existents als centres poden realitzar propostes per al seu estudi i, si escau, per a la seua inclusió dins la programació general anual.  
4.4.9.6. En la planificació d'activitats complementàries cal tindre en compte criteris d'accessibilitat, coeducació, universalitat i no-discriminació de les persones adultes participants.  
4.4.9.7. Quan les activitats complementàries incloses en la PGA impliquen un desplaçament de personal docent fora del centre, o s'allarguen més enllà de la finalització de la jornada escolar, correspon a la direcció del centre l'autorització de la comissió de serveis en aquells supòsits en què es done lloc a indemnització, segons disposa el Decret 24/1997, d'11 de febrer, del Govern Valencià, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris (DOGV 2931, 17.02.1997), i les seues modificacions posteriors efectuades pel Decret 88/2008, de 20 de juny (DOGV 5791, 24.06.2008), pel Decret 64/2011, de 27 de maig (DOGV 6531, 30.05.2011), i pel Decret 95/2014, de 13 de juny (DOGV 7299, 19.06.2014), pel Decret 7/2023, de 27 de gener (DOGV 9524, 01.02.2023), i el Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, de regulació de les condicions de treball del personal funcionari de l'Administració de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019). En aquest cas, les despeses seran a càrrec del pressupost del centre.  
  
4.4.9.8. En finalitzar el curs, l'equip directiu ha d'incorporar a la memòria final de curs l'avaluació de les activitats complementàries i extraescolars dissenyades i promogudes pel centre.  
4.4.10. Programa d'activitats formatives de centre  
4.4.10.1. El pla biennal de formació permanent del professorat de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional (d'ara endavant, PFP), dins del seu període de vigència, és l'instrument que estableix els objectius, defineix les línies estratègiques i estableix la planificació de la formació permanent del professorat no universitari, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
El programa d'activitats formatives de centre (PAF), dins del marc general establit per a tota la Comunitat Valenciana per la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional a través del seu PFP, i tenint en compte els plans anuals d'actuació (PAA) dels CEFIRE de referència i les necessitats formatives del centre, estableix per a cada curs acadèmic el conjunt d'activitats formatives destinades a contribuir a la millora dels centres i a l'èxit del seu alumnat tant en el terreny personal i, social com pròpiament escolar, des de les més altes cotes de presència i participació, igualtat i coeducació.  
  
4.4.10.2. Aquest programa forma part de la programació general anual (PGA) i té com a finalitat assolir els objectius establits en el PEC i en el pla director de coeducació de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
4.4.10.3. La persona coordinadora de formació del centre (d'ara endavant, CFC), en col·laboració estreta amb la direcció d'aquest, la persona coordinadora d'igualtat i convivència (CIC) i la persona encarregada de l'orientació educativa i professional, han d'articular la identificació de necessitats formatives, tant col·lectives com individuals, del claustre, i incloure-les en el PAF. Així mateix s'ha de buscar la complementarietat amb les diferents ofertes formatives definides en el marc del PFP de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
4.4.10.4. El PAF serà avaluat en el marc de la memòria final de curs, juntament amb la resta dels elements que conformen la PGA, per la persona CFC, en col·laboració estreta amb la direcció del centre, les diferents persones coordinadores de les activitats formatives (CAF) i altres agents educatius participants, tenint en compte l'impacte que ha tingut en la millora de la pràctica docent i la qualitat de l'ensenyament. Les propostes de millora es tindran en compte quan es dissenye el nou PAF.  
  
  
Secció 2. Part pedagògica de la programació general anual  
D'acord amb la Resolució de 23 de març de 2023, els centres valencians de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics han de preveure la coordinació territorial a posar en funcionament i les línies generals establides, de la qual han de tindre la concreció en la programació general anual, per mitjà del programa anual de coordinació territorial (PACT). Aquest és el document organitzatiu comú per als centres d'una mateixa zona territorial d'actuació, que ha de contindre els objectius més rellevants en cada curs acadèmic consensuats pels centres d'una mateixa zona territorial d'actuació, tenint en compte la idiosincràsia de cada centre i el diferent nivell de compliment segons les seues característiques.   
4.4.11. Pla d'actuació per a la millora  
D'acord amb el que estableix l'article 98.1 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, el pla d'actuació per a la millora (PAM) constitueix la part pedagògica de la PGA i està conformat pel conjunt d'actuacions per a la millora de la qualitat educativa que es preveuen al centre educatiu i al seu entorn, al llarg del curs acadèmic. Així doncs, el PAM inclou, entre altres aspectes, la consecució de l'equitat en l'educació i la millora de les competències de les persones adultes participants.  
  
4.4.11.1. Objectius del PAM  
a) Aquest pla té com a finalitat propiciar espais formatius orientats a l'aprenentatge al llarg de la vida de les persones adultes participants que garantisquen:  
- La seua formació bàsica  
- El disseny autònom d'itineraris de vida personal, acadèmica i professional  
- La participació ciutadana, social i cultural  
- L'atenció a la població adulta en situació de marginació o en risc d'exclusió a fi de promoure'n la inserció socioprofessional  
  
b) El PAM pròpiament dit ha de ser elaborat, d'acord amb el guió específic del PAM-FPA facilitat pel Servei d'Ordenació Acadèmica, pels centres de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics a partir d'aspectes relatius a la seua realitat i atenent les necessitats de les persones adultes participants i els seus interessos, motivacions i aspiracions. Una vegada confeccionat, aquest disseny ha de ser aprovat, juntament amb la resta d'elements de la PGA, pel claustre de professorat i el consell escolar. Les actuacions previstes per al PAM del curs acadèmic 2023-2024 s'han d'incloure dins l'apartat corresponent d'ITACA com a data límit el 15 de desembre de 2023.  
  
c) Els centres educatius han d'incloure en el seu pla d'actuació per a la millora (PAM) del curs 2023-2024 el disseny i organització d'activitats que tinguen com a principi fonamental la consolidació, reforç i recuperació dels aprenentatges imprescindibles, a fi que les persones adultes participants puguen seguir amb èxit el seu procés formatiu, especialment l'alumnat amb majors dificultats d'aprenentatge.  
  
A més, els centres docents, en el marc de la seua autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió, poden organitzar programes o actuacions de disseny propi que desenvolupen qualsevol de les línies d'actuació que especifica l'article 4 del Decret 104/2018, i que han d'incloure en el seu pla d'actuació per a la millora (PAM).  
4.4.11.2. Contingut del PAM  
En el cas dels centres de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics, el PAM ha de servir per a descriure totes aquelles actuacions a desenvolupar en els programes, plans i projectes del centre per tal de millorar l'acció socioeducativa.  
4.4.12. Programacions d'aula   
4.4.12.1. Consideracions generals  
4.4.12.1.1. Marc normatiu dels ensenyaments de l'FPA valenciana  
El marc normatiu de referència per a les programacions d'aula dels ensenyaments de la formació de les persones adultes de la Comunitat Valenciana és el constituït pels annexos I, III i IV del Decret 220/1999, de 23 de novembre, i per l'article 24 de l'Ordre 20/2019.  
Els centres de Formació de Persones Adultes han d'establir en les diferents programacions d'aula la concreció curricular, referida tant als nivells de la formació bàsica de les persones adultes com a la resta de cursos impartits en els diferents programes formatius oferits al centre.  
  
4.4.12.1.2. Orientacions generals per a l'elaboració de les programacions d'aula   
Les programacions d'aula que elabore el professorat han de tindre, entre altres, les finalitats següents:  
- Facilitar la pràctica docent.  
- Assegurar la coherència entre les intencions educatives del professorat i la posada en pràctica a l'aula.  
- Servir com a instrument de planificació, desenvolupament i avaluació del procés d'ensenyament i aprenentatge.  
- Oferir el marc de referència més pròxim per a organitzar les mesures d'atenció a la diversitat i inclusió socioeducativa de les persones adultes participants.  
- Proporcionar elements d'anàlisi per a l'avaluació del projecte educatiu de centre, de les concrecions dels currículums i de la mateixa pràctica docent.  
Com a criteri general, la programació d'aula s'ha d'adequar, tant per als diferents àmbits d'experiència o mòduls de la formació bàsica de les persones adultes com per a les matèries assignades de la resta de programes formatius que figuren en els annexos III i IV del Decret 220/1999, de 23 de novembre, al context socioeconòmic, cultural i sociolingüístic del centre i del seu entorn i a les característiques, interessos, demandes i ritmes d'aprenentatge de les persones adultes participants.  
  
4.4.12.2. Procediment per a l'elaboració, seguiment i avaluació de les programacions d'aula.  
4.4.12.2.1. Cada departament didàctic, amb la coordinació del cap o la cap de departament i seguint les directrius i els criteris emanats de la comissió de coordinació pedagògica, ha d'elaborar la programació dels programes formatius que té encomanats, d'acord amb els annexos I, III i IV del Decret 220/1999, de 23 de novembre.  
  
4.4.12.2.2. En les programacions d'aula, cal incorporar mesures per a difondre les bones pràctiques en l'ús de les tecnologies de la informació i les comunicacions, així com mesures dirigides a la sensibilització, prevenció i erradicació de qualsevol tipus de violència i discriminació per raó d'intolerància, especialment referida a condicions de diversitat funcional, gènere, orientació i identitat sexual, ètnia o creences religioses.  
4.4.12.2.3. Per a l'elaboració, supervisió i avaluació de les programacions d'aula, cal seguir aquestes indicacions generals:  
a) La comissió de coordinació pedagògica ha de coordinar l'elaboració i les modificacions de cadascuna de les concrecions curriculars, d'acord amb el currículum oficial, el projecte educatiu de centre, els criteris establits pel claustre de professorat i les propostes formulades pels diferents departaments didàctics.  
b) Les programacions d'aula han de ser elaborades pel departament didàctic que tinga encomanada la impartició de l'àmbit d'experiència o mòdul formatiu corresponent, amb la coordinació i direcció del cap o la cap de departament, tenint en compte les directrius i els criteris establits per la comissió de coordinació pedagògica.  
  
c) Les programacions d'aula han d'incentivar la motivació i implicació de les persones adultes participants en el seu procés d'aprenentatge i, per consegüent, han d'aplicar mitjans de representació i expressió múltiples que possibiliten una atenció educativa individualitzada que done resposta a la diversitat de necessitats formatives. Així mateix, les programacions d'aula han d'incloure les actuacions previstes per cada departament encaminades a l'alfabetització mediàtica i informacional de les persones adultes participants en els diversos programes formatius.  
  
d) Les programacions d'aula han d'incloure aspectes metodològics i d'organització propis que requereixen els entorns virtuals d'aprenentatge (EVA), així com les noves funcions del professorat i de l'alumnat. Cal prioritzar els models col·laboratius de treball, els models de tutorització i dinamització que reforcen l'aprenentatge autònom de l'alumnat i l'acompanyament pautat en aquest procés.  
e) Les programacions d'aula han d'estar redactades abans de l'inici de les activitats lectives del curs acadèmic corresponent i lliurades a la direcció del centre abans del 27 d'octubre de 2023, a fi d'adequar les programacions a les circumstàncies del centre i a les persones adultes participants en la formació durant el curs acadèmic.  
  
f) La direcció del centre és la responsable de comprovar que l'elaboració de les programacions d'aula s'ajusta formalment al que estableix la normativa vigent.  
g) Una vegada redactades, les programacions d'aula han de romandre a l'abast de tots els membres de la comunitat educativa.  
h) El professorat de cada departament ha d'avaluar tant els aprenentatges de les persones adultes participants com els processos d'ensenyament i aprenentatge i la pròpia pràctica docent, i per a això cal establir indicadors d'assoliment en les programacions d'aula. Les propostes de millora que es realitzen sobre la programació d'aula a partir de la seua avaluació han de ser arreplegades en les programacions d'aula del curs següent.  
i) El professorat de cada departament, en finalitzar el curs acadèmic, ha d'avaluar la programació d'aula per mitjà de la qual desenvolupa el currículum dels àmbits d'experiència, mòduls formatius i matèries que té al càrrec seu i ha d'elaborar-ne un informe que cal incorporar a la memòria final de curs.  
4.4.12.4. Estructura de les programacions d'aula del programa formatiu a: formació bàsica de les persones adultes  
4.4.12.4.1. Respecte als cicles i nivells del programa formatiu a, el professorat ha de programar l'activitat docent d'acord amb l'apartat seté, punt 6.7.1 de l'Ordre de 14 de juny de 2000.  
4.4.12.4.2. Les programacions d'aula han de concretar, si més no, els apartats següents:  
a) Justificació de la programació i contextualització  
b) Objectius generals dels cicles i nivells, i objectius específics dels àmbits d'experiència i mòduls formatius  
c) Estructura i classificació dels continguts  
d) Organització de les unitats didàctiques: objectius, continguts, recursos didàctics i activitats d'avaluació, ampliació i reforç, i la seua distribució temporal  
e) Orientacions didàctiques: metodologia general i específica de cada cicle, nivell i mòdul; tractament integral de les llengües (TIL) i tractament integrat de llengua i contingut (TILC); i activitats i estratègies d'ensenyament i aprenentatge  
f) Tipus d'avaluació, criteris de qualificació, instruments d'avaluació i avaluació de la pràctica docent a través d'indicadors d'èxit  
  
g) Elements transversals del currículum en el marc dels diferents plans i projectes desenvolupats al centre  
h) Activitats didàctiques complementàries  
4.4.12.4.3. Contingut de les programacions d'aula dels programes formatius b, c, d, e, g i j de la Formació de Persones Adultes.  
a) D'acord amb l'apartat seté, punts 6.7.2 de l'Ordre de 14 de juny de 2000, en el cas dels programes formatius que figuren en l'annex III del Decret 220/1999, de 23 de novembre, la programació d'aula ha d'incloure, si més no, l'adequació dels objectius generals, l'elaboració dels continguts i el sistema d'avaluació de cada programa formatiu.  
  
b) A més, aquesta programació d'aula ha de tindre en compte els aspectes particulars que regulen l'estructura i el currículum de referència dels cursos dels diferents programes formatius, sobretot els de preparació de proves externes adscrits als programes b, c, d, e i g.  
  
c) La programació d'aula dels cursos de preparació de les proves d'avaluació de les competències clau de nivells 2 i 3 de qualificació professional, inclosos dins el programa formatiu g, que tenen com a orientacions generals el que consta en l'annex IV del Decret 220/1999, de 23 de novembre, s'ha d'elaborar d'acord amb el que prescriuen els apartats anteriors.  
Una vegada detectada aquesta necessitat formativa i verificada la possibilitat d'atendre-la amb recursos propis del centre, la impartició d'un o dels dos nivells competencials ha de ser comunicada per mitjà d'un informe justificatiu a traslladar, fins al dia 29 de setembre de 2023, al Servei d'Ordenació Acadèmica, a fi que puga ser inclosa dins el mapa formatiu valencià i s'emprenguen les gestions necessàries per a garantir la coordinació entre els centres públics de Formació de Persones Adultes que la preparen anualment i els centres de formació professional per a l'ocupació i els centres d'ocupació de Labora.  
  
4.4.13. Actualització dels diferents projectes, plans i programes del centre  
4.4.13.1. Revisió del projecte educatiu de centre  
S'hi han d'incloure les modificacions relatives a l'organització i el funcionament del centre i a aquelles previstes en els diferents plans i projectes que formen part del PEC, si han sigut aprovades durant el curs 2022-2023 o si n'hi ha previsió de revisió.  
Aquesta modificació, com ja s'ha dit anteriorment, no ha de dur a la realització d'un treball burocràtic de modificació del PEC i dels diferents elements que en formen part, sinó a un treball organitzatiu real que permeta un millor funcionament del centre, centrant les actuacions en el treball directe amb les persones adultes participants, especialment amb l'alumnat amb necessitat específica de suport educatiu.  
Respecte a les tasques de revisió i seguiment dels elements anteriors, no serà necessari que els centres elaboren documents específics sinó que n'hi ha prou que la revisió i seguiment es realitze en el marc de l'elaboració de la memòria de final de curs, que cal realitzar a la finalització del període lectiu i mitjançant la qual, el consell escolar, el claustre de professorat i l'equip directiu han d'avaluar el grau de compliment de la PGA, i més específicament les actuacions incloses en el seu PAM, sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.  
Quant a l'adopció de mesures per al foment de la igualtat i la convivència, els centres educatius podran posar en marxa estratègies, avalades per l'evidència científica, orientades i concretades per a la promoció de la igualtat, la convivència positiva i la prevenció de la violència. També determinaran les mesures d'abordatge educatiu, sempre de caràcter educatiu i restauratiu i que tinguen en compte les variables contextuals, concretades en l'àmbit del centre i el seu entorn, d'aula i individual.  
4.4.13.2. Situació del projecte lingüístic de centre i l'aplicació del programa  
a) En cada centre de Formació de Persones Adultes sostingut amb fons públics s'ha d'aplicar el programa d'educació plurilingüe i intercultural, d'acord amb el projecte lingüístic de centre (PLC) autoritzat per la direcció territorial d'Educació corresponent, pel que fa a l'organització i el tractament didàctic de l'ensenyament i ús vehicular de les llengües i a la promoció de l'ús del valencià en els diversos àmbits d'intervenció al centre educatiu, segons s'indica en l'article 15 de la Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià (DOGV 8240, 22.02.2018). Les innovacions didàctiques i mesures organitzatives previstes en el PLC per a cada curs acadèmic s'han de recollir en la programació general anual.  
  
b) Tots els centres que imparteixen el cicle II públics i privats sostinguts amb fons públics tenen un PLC autoritzat en vigor durant tot el curs 2023-2024. El professorat, a través de la comissió de coordinació pedagògica i del claustre, ha de fer un seguiment del PLC, tenint en compte el progrés de les persones participants en l'assoliment dels nivells de referència en llengües, els processos didàctics i organitzatius i l'extensió de l'ús del valencià.  
c) Les millores i les innovacions derivades de l'avaluació de l'aplicació del PLC han de constar en el pla d'actuació per a la millora i s'han d'incloure en la programació general anual, segons s'indica en l'article 17.2 de la Llei 4/2018.  
d) El professorat dels centres pot comptar amb l'orientació i el suport de l'assessoria tècnica docent en matèria d'educació plurilingüe, en especial sobre enfocaments metodològics, activitats d'innovació, material de suport i per a la modificació i el seguiment del projecte lingüístic de centre.  
4.4.13.3. Concreció de les intervencions prioritàries en el desenvolupament del currículum i de les activitats complementàries programades  
Cal fer constar el calendari, terminis i procediments per a la realització de les intervencions prioritàries destinades al desenvolupament del currículum i de les activitats complementàries programades.  
4.4.14. Criteris i procediments per al seguiment i avaluació del pla d'actuació per a la millora  
S'ha de fer referència als mecanismes d'avaluació de les mesures de millora adoptades com a conseqüència de l'anàlisi dels processos d'avaluació de l'aprenentatge i de la pràctica docent realitzada durant el curs.  
  
4.5. Memòria final de curs  
La Memòria final de curs és el document per mitjà del qual el centre avalua el grau de compliment de la PGA, i més específicament les actuacions del PAM i l'evolució dels aprenentatges, l'assoliment de competències i els resultats acadèmics obtinguts per les persones adultes participants, i reflexiona sobre l'evolució del curs i els aspectes a millorar.  
  
4.5.1. En finalitzar el període lectiu del curs acadèmic establit en el calendari escolar per a l'etapa de Formació de Persones Adultes, l'equip directiu, en col·laboració amb els òrgans col·legiats de govern, de coordinació i de participació, ha d'elaborar una proposta de memòria en que continga les propostes de millora per a la PGA del curs següent, i concretades en actuacions en l'elaboració del disseny del PAM que cal tindre en compte per a l'elaboració de la programació general anual del curs següent.  
Ha d'incloure l'avaluació dels diferents elements que formen part del PEC, i no és necessària l'elaboració de documents específics per a l'avaluació de cada un dels elements anteriors.  
4.5.2. La memòria final de curs ha de ser aprovada pel claustre de professorat i pel consell escolar i s'ha de posar a disposició de l'Administració educativa i de la comunitat educativa del centre. De manera prèvia a l'aprovació, serà preceptiva la corresponent avaluació de la PGA feta pel consell escolar, el claustre i l'equip directiu.  
4.5.3. La memòria s'ha d'adaptar als principis de realisme, senzillesa i concreció, i s'ha de realitzar a través d'un formulari determinat per la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional, que es posarà a disposició dels centres per a ser emplenat per via electrònica o telemàtica.  
4.5.4. La memòria és posarà a disposició de l'Administració, exclusivament per via electrònica o telemàtica.  
4.5.5. La data límit per a l'enregistrament electrònic de la memòria final de curs i la seua remissió a la direcció territorial competent és el dia 21 de juliol de 2024.  
  
  
5. ÒRGANS DE GOVERN I DE COORDINACIÓ DOCENT  
5.1. Consideracions preliminars  
5.1.1. De conformitat amb el que determina la disposició transitòria primera del Decret 252/2019, de 29 de novembre, en totes aquelles qüestions relacionades amb els òrgans de govern i de coordinació docent no regulades per l'Ordre de 14 de juny de 2000, als centres públics valencians que imparteixen ensenyaments de la Formació de Persones Adultes, els és aplicable supletòriament el reglament orgànic i funcional dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional.  
5.1.2. Els centres de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics han de constituir obligatòriament els òrgans de govern i els de coordinació docent que apareixen referits en aquest mateix capítol com ara òrgans de govern (apartat 5.2.1), comissió de coordinació pedagògica (apartat 5.4), departaments didàctics (apartat 5.5), equips educatius de grup d'aprenentatge (apartat 5.7.1) i tutoria (apartat 5.8).  
  
5.1.3. Als centres en què les seues limitacions organitzatives així ho aconsellen a causa del nombre reduït de recursos humans disponibles, es poden organitzar de manera flexible els departaments i equips educatius, amb les funcions respectives, sempre que es garantisca l'atenció educativa prevista en cada cas: departament d'orientació (apartat 5.6) i altres equips educatius (apartat 5.7.2).  
5.1.4. En el cas de les comissions del consell escolar de centre i de les altres funcions de coordinació (apartats 5.3.5 i 5.9), els centres que no disposen de professorat suficient per a cobrir-les han de constituir tan sols les comissions del consell escolar de centre i les funcions de coordinació que es consideren necessàries, i les competències respectives seran assumides pel consell escolar, en el cas de les comissions, i pel claustre de professorat, en el de les altres funcions de coordinació. En qualsevol cas, atesa la seua rellevància educativa i pedagògica, els centres han de garantir l'atenció relativa a les coordinacions d'igualtat i convivència i de formació del professorat.  
  
5.2. Òrgans de govern dels centres públics de Formació de Persones Adultes  
5.2.1. Òrgans de govern  
5.2.1.1. D'acord amb el que estableix l'apartat seté, punt 4, de l'Ordre de 14 de juny de 2000, els centres públics de Formació de Persones Adultes de titularitat de la Generalitat compten amb els òrgans de govern següents:  
a) Unipersonals: director o directora i, si escau, cap d'estudis i secretari o secretària, que constitueixen l'equip directiu del centre.  
b) Col·legiats: consell escolar i claustre de professorat.  
Aquests òrgans de govern tenen les funcions que els atribueix el reglament orgànic i funcional dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, regulat pel Decret 252/2019, de 29 de novembre, de manera que les competències de l'equip directiu, la direcció de centre, la direcció d'estudis, la secretaria, el consell escolar i el claustre de professorat queden estipulades respectivament en els articles 10, 17, 20, 21, 28 i 33.  
5.2.1.2. A l'hora de determinar la composició del consell escolar dels centres públics de Formació de Persones Adultes de titularitat de la Generalitat, cal tindre en compte el que disposa l'apartat seté, punt 4, de l'Ordre de 14 de juny de 2000 i la composició d'unitats per centres establida per l'annex II de l'Ordre 2/2019, de 2 de juliol, i les unitats habilitades, que cal aplicar seguint aquests supòsits:  
  
a) Als centres públics de Formació de Persones Adultes de titularitat de la Generalitat de huit o més unitats, el consell escolar està integrat per:  
- El director o la directora del centre, que n'assumeix la presidència.  
- El cap o la cap d'estudis.  
- Un regidor o regidora o un representant de la corporació local on es trobe ubicat el centre.  
- Tres membres del professorat elegits pel claustre.  
- Cinc representants de les persones adultes participants, un dels quals ha de ser designat per l'associació de persones participants més representativa del centre.  
- Un representant del personal d'administració i serveis.  
- El secretari o la secretària del centre, que ha de fer les funcions de secretaria amb veu i sense vot.  
b) Als centres públics de Formació de Persones Adultes de titularitat de la Generalitat de quatre a set unitats, el consell escolar està integrat per:  
- El director o la directora del centre, qui n'assumeix la presidència.  
- El cap o la cap d'estudis.  
- Un regidor o regidora o un representant de la corporació local on es trobe ubicat el centre.  
- Un membre del professorat elegit pel claustre.  
- Tres representants de les persones adultes participants, un dels quals ha de ser designat per l'associació de persones participants més representativa del centre.  
- Un representant del personal d'administració i serveis.  
- El secretari o la secretària del centre, qui hi ha de fer les funcions de secretaria amb veu i sense vot.  
c) Als centres públics de Formació de Persones Adultes de titularitat de la Generalitat d'una a tres unitats, el consell escolar està constituït per un professor o professora, qui exerceix les funcions de la direcció del centre, una persona adulta participant i un representant de la corporació local.   
5.2.2. Als centres públics de Formació de Persones Adultes de titularitat de les corporacions locals, els és aplicable el que determina l'apartat anterior. Les competències amb relació al nomenament i cessament del director o la directora i de l'equip directiu, atribuïdes a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, s'han d'entendre referides a l'entitat local titular del centre.  
5.3. Relació dels òrgans de coordinació docent  
5.3.1. Comissió de coordinació pedagògica  
5.3.2. Departaments didàctics: Comunicació, Cientificotecnològic i Ciències Socials, a més del departament Altres Programes Formatius. Quan les peculiaritats del centre així ho aconsellen, es poden establir d'altres departaments, amb justificació i autorització prèvies de la Inspecció d'Educació de la direcció territorial corresponent.  
  
5.3.3. Departament d'orientació educativa i professional  
5.3.4. Equip educatiu de grup, compost pel conjunt de professorat que imparteix docència en cada grup d'aprenentatge.  
A més, els centres poden constituir altres equips educatius, com ara l'equip docent de cicle, en el cas del programa formatiu a de formació bàsica de les persones adultes, constituït pel professorat que fa classes en els grups de cada cicle, i l'equip docent de programa, per a la resta de grups dels programes formatius b, c, d, e, g i j, amb l'adscripció de tot el professorat que imparteix docència en cadascun d'aquests programes.  
  
5.3.5. Comissions del consell escolar de centre i altres funcions de coordinació  
a) Les comissions de centre dependents del consell escolar, establides per l'article 31 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, han de garantir la representació de membres al consell de tots els estaments. Aquestes comissions han de funcionar d'acord amb les instruccions emanades d'aquest òrgan de govern per a tractar els afers de la seua competència i, atesa la seua rellevància en la vida educativa dels centres de Formació de Persones Adultes, cal prestar una atenció especial a les comissions següents:  
- Comissió de gestió econòmica.  
- Comissió d'inclusió, igualtat i convivència.  
- Comissió pedagògica i d'activitats extraescolars i complementàries.  
La composició d'aquestes comissions s'ha d'adaptar a la realitat heterogènia dels centres públics d'FPA i ha de preservar la presidència a exercir per la direcció del centre, així com la participació d'un representant per comissió per part del professorat i de les persones adultes participants. Per les característiques intrínseques de cadascuna d'aquestes comissions, la comissió de gestió econòmica ha de comptar obligatòriament amb la presència del secretari o la secretària, mentre que les altres dues comissions han d'incorporar el cap o la cap d'estudis, persones que en tot cas són les encarregades d'alçar acta de les sessions que se celebren.  
La programació de les activitats dissenyades per les diferents comissions ha de ser presentada per a la valoració i l'aprovació del consell escolar de centre, de manera que figure dins del pla d'actuació per a la millora, se n'avaluen els resultats en la memòria final de curs i en quede constància en la secretaria del centre.  
b) Altres funcions de coordinació  
- Coordinació d'igualtat i convivència  
- Coordinació de formació  
- Coordinació TIC   
5.4. Comissió de coordinació pedagògica  
5.4.1. La comissió de coordinació pedagògica és l'òrgan responsable de coordinar els afers relacionats amb les actuacions pedagògiques, el desenvolupament dels programes educatius i la seua avaluació.  
5.4.2. Als centres de Formació de Persones Adultes, la comissió de coordinació pedagògica està integrada per la persona que exerceix la direcció, que ostentarà la presidència, i pels càrrecs següents: cap d'estudis, caps dels departaments didàctics i, si escau, cap del departament d'orientació i professorat coordinador de cada programa formatiu i cicle.  
5.4.3. La direcció del centre n'ha d'assumir la presidència i un dels o de les caps dels departaments didàctics, triat per la direcció del centre a proposta de la comissió, la secretaria.  
5.4.4. La comissió de coordinació pedagògica s'ha de reunir al començament de curs a fi de revisar les programacions d'aula del centre, una vegada al trimestre, com a mínim, i després de celebrar-se les sessions d'avaluació programades anualment.  
5.4.5. Les atribucions de la comissió de coordinació pedagògica són les que estipula l'article 37 del Decret 252/2019, de 29 de novembre.  
  
5.4.6. El calendari de reunions i el programa d'activitats de la comissió de coordinació pedagògica del centre s'inclouran en la PGA. Les reunions seran convocades per la presidència de la comissió i l'assistència a aquestes serà obligatòria per a totes les persones membres.  
  
5.5. Departaments didàctics: Comunicació, Cientificotecnològic, Ciències Socials i Altres Programes Formatius  
5.5.1. Els departaments didàctics són els òrgans encarregats d'organitzar i coordinar els ensenyaments relacionats amb els camps de coneixement o àmbits d'experiència de la formació bàsica de les persones adultes i dels ensenyaments de la resta de programes formatius, així com les activitats que se'ls encomanen en l'àmbit de les seues competències.  
5.5.2. Cada departament didàctic està format pel professorat que imparteix ensenyaments propis de l'àmbit respectiu en qualsevol nivell dels cursos dels diferents programes formatius.  
5.5.3. Els centres poden constituir els departaments didàctics següents en funció del nombre de professorat i dels ensenyaments que s'hi ofereixen:  
a) Un per cada camp de coneixement del programa formatiu a: Comunicació, Cientificotecnològic i Ciències Socials, a més del departament Altres Programes Formatius.  
b) El professorat que imparteix els ensenyaments del cicle I de la formació bàsica de les persones adultes pot constituir-se com a equip educatiu amb funcions semblants a les dels departaments didàctics.  
c) El departament Altres Programes Formatius està constituït pel professorat responsable de la coordinació de cada programa formatiu, la designació del qual és competència de la direcció del centre entre el professorat que imparteix docència en els programes formatius respectius.  
  
5.5.4. La direcció ha de designar el professorat que assumeix al centre la funció de cap de departament didàctic. Aquesta tria, que ha de ser informada prèviament pel claustre de professorat i per la comissió de coordinació pedagògica, ha de ser traslladada a la programació general anual.  
5.5.5. El cap o la cap d'estudis és el responsable de coordinar, dinamitzar i supervisar les tasques dels departaments didàctics.  
5.5.6. Cada professor o professora ha de ser adscrit al departament o departaments didàctics en què imparteix docència, sense que siga exigible per a la seua constitució un nombre mínim de professorat.  
5.5.7. Amb l'objectiu d'assegurar la coordinació docent del professorat i sempre que el nombre reduït o elevat de professorat del centre així ho permeta, cal procedir de la manera següent:  
a) Com a criteri prioritari, cal garantir la coordinació didàctica dels ensenyaments de la formació bàsica de les persones adultes, per la qual cosa s'han de constituir, si més no, dos departaments didàctics: un per als camps de coneixement de Comunicació i de Ciències Socials i un altre per al camp de coneixement Cientificotecnològic. En cas de no haver-hi suficient professorat, s'ha de constituir un únic departament de coordinació didàctica que assumeix les competències de tots els camps de coneixement o àmbits d'experiència del programa formatiu a.  
  
b) Quan el nombre limitat de professorat del centre no permeta la constitució del departament Altres Programes Formatius, les seues funcions han de ser assumides per la comissió de coordinació pedagògica.  
  
c) En el cas dels centres que tenen un nombre molt elevat de professorat, els departaments corresponents als tres camps de coneixement, sense perjudici del seu funcionament orgànic com a departament únic, poden organitzar amb la coordinació del cap o la cap de departament reunions de treball específiques.  
5.5.8. Per tal d'assegurar la coordinació general dels ensenyaments, el cap o la cap del departament ha de convocar totes les reunions ordinàries que es determinen, així com aquelles que es consideren necessàries per a l'organització, funcionament i coordinació de les tasques docents. Aquestes sessions són d'assistència obligatòria per al professorat adscrit i el cap o la cap de departament ha d'alçar acta dels temes tractats i de les decisions preses i arxivar-la degudament.  
5.5.9. Les atribucions dels departaments didàctics són les que s'estableixen en l'article 42 del Decret 252/2019, de 29 de novembre.  
  
5.6. Departament d'orientació educativa i professional   
5.6.1. Els centres de Formació de Persones Adultes poden constituir el departament d'orientació d'acord amb les seues possibilitats organitzatives i els recursos disponibles. Aquest departament és el responsable del disseny i promoció d'estratègies i activitats encaminades a l'acompanyament i orientació de les persones adultes en el seu aprenentatge sociopersonal, acadèmic i professional al llarg de la vida.  
  
5.6.2. Atés que en els centres de Formació de Persones Adultes ara per ara no està prevista l'assignació de professorat de l'especialitat d'orientació educativa, a l'hora d'organitzar aquest departament la funció de coordinació és responsabilitat directa del cap o la cap d'estudis, que pot delegar d'acord amb criteris de formació i experiència professional en un altre professor o professora, en col·laboració amb la comissió de coordinació pedagògica, de manera que el departament d'orientació queda integrat per:  
- El cap o la cap d'estudis, o el professor o la professora en qui delegue.  
- El professorat que imparteix el mòdul Món del Treball en el cicle II del programa formatiu a.  
- El professorat tutor dels diferents grups d'aprenentatge.  
5.6.3. Per a realitzar aquesta tasca d'orientació els centres han d'estudiar els recursos disponibles en el seu context per a endegar o consolidar vies de col·laboració que posen en funcionament tots els recursos a l'abast.  
5.6.4. Les competències del departament d'orientació són les que determina l'article 8 del Decret 72/2021, de 21 de maig, les atribucions del qual s'han d'adequar a les característiques dels centres de Formació de Persones Adultes.  
5.6.5. En cas necessari, la direcció del centre d'FPA pot contactar amb la persona coordinadora territorial de l'orientació de la unitat especialitzada d'orientació (UEO) de referència per a sol·licitar assessorament sobre qüestions puntuals referides a l'orientació acadèmica i professional o a la inclusió educativa de l'alumnat escolaritzat al centre, així com de les unitats psicopedagògiques de què disposen les corporacions locals.  
5.7. Equips educatius  
5.7.1. Equips educatius de grup d'aprenentatge  
5.7.1.1. Cada equip educatiu dels diferents grups d'aprenentatge està compost pel conjunt de professorat que hi imparteix docència i està coordinat pel professorat tutor respectiu, en el cas dels grups dels programes formatius a, b, d i g. A més, dins el programa a es poden constituir equips educatius en els dos cicles.  
5.7.1.2. Aquests equips, amb la coordinació del professorat tutor, s'han de reunir preceptivament per a celebrar les sessions d'avaluació programades anualment i per a totes aquelles reunions convocades pel cap o la cap d'estudis.  
5.7.2. Altres equips educatius  
5.7.2.1. Els centres de Formació de Persones Adultes que així ho determinen poden constituir equips de coordinació docent per a organitzar i desenvolupar els ensenyaments dels cicles I i II del programa formatiu a) o dels programes formatius b, c, d, e, g i j regulats en els annexos III i IV del Decret 220/1999.  
5.7.2.2. És competència del cap o la cap d'estudis la proposta de designació del professorat responsable perquè siga aprovada amb posterioritat per la comissió de coordinació pedagògica amb el vistiplau de la direcció de centre. En aquesta proposta cal establir els equips que es consideren oportuns en funció del professorat implicat i dels programes que s'hi despleguen, tot tenint en compte les possibilitats organitzatives del centre.  
5.7.2.3. Cada cicle o cada programa ha d'estar coordinat per un professor o professora. A l'hora d'adscriure el professorat a l'equip de cicle o programa corresponent cal prendre en consideració el nombre d'hores impartides per cada professor o professora en els diferents programes formatius, així com el seu coneixement de les especificitats del programa o cicle respectiu. Aquests equips han de reunir-se, si més no, una vegada al trimestre.  
5.7.2.4. En els casos dels claustres amb un nombre reduït de professorat, l'ordre de prioritat per a constituir els equips educatius adés esmentats és el següent: programa a, b, d, g, c, e i j.  
5.7.2.5. Les funcions dels diferents equips educatius constituïts són les que s'estableixen en l'article 39 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, les competències dels quals s'han d'adequar a les característiques dels centres de Formació de Persones Adultes.  
5.8. Tutoria  
5.8.1. D'acord amb l'article 47 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, l'acció tutorial té per finalitat acompanyar i orientar el desenvolupament personal, emocional, sociocultural i cívic de les persones joves i adultes participants en el seu aprenentatge al llarg de la vida, així com guiar-les de la millor manera possible en les seues trajectòries i expectatives de vida i en els itineraris formatius, formals, no formals i informals, i en les eixides professionals més adequades al seu perfil, ritmes d'aprenentatge, necessitats, demandes i interessos.  
5.8.2. La tutoria i l'orientació de les persones participants en la formació formen part de la funció docent, de manera que els grups d'aprenentatge de tots els programes formatius de la formació de les persones adultes han de comptar amb un tutor o tutora, a triar, en el cas dels grups que compten amb més d'un professor o professora, per la direcció del centre a proposta del cap o la cap d'estudis, entre el professorat que hi imparteix docència. En els grups d'aprenentatge que compten amb un únic professor o professora és aquest qui n'assumeix la tutoria.  
5.8.3. En aquesta tria cal seguir els criteris pedagògics establits prèviament pel claustre de professorat i la finalitat d'oferir a les persones participants una resposta socioeducativa adaptada, inclusiva i idònia.  
5.8.4. El cap o la cap d'estudis, amb l'assessorament del departament d'orientació o de qui en tinga atribuïdes les funcions, és el o la responsable de coordinar l'equip de tutors i tutores, per a la qual cosa ha de programar durant el curs les sessions periòdiques que siguen necessàries, així com aquelles requerides formalment per al desenvolupament de l'activitat d'orientació acadèmica i professional.  
5.8.5. En la planificació de l'acció tutorial el professorat tutor pot comptar, a més, amb el suport i els recursos aportats per agents i institucions de l'entorn i complementar la seua tasca per mitjà de l'ús de les plataformes electròniques que proporcione l'Administració educativa o que hi siguen degudament autoritzades.  
5.8.6. En els centres públics de Formació de Persones Adultes, el professorat tutor de tots els nivells de la formació bàsica de les persones adultes i dels grups del programa formatiu g ha de tindre assignades dues hores lectives dins el seu horari setmanal destinades al desenvolupament de les activitats de tutoria: una primera, de caràcter lectiu, per a l'atenció individual, sectorial o grupal, i una segona, dins l'horari no lectiu de permanència obligada al centre, de dedicació a les tasques de gestió administrativa i d'orientació associades a la funció tutorial.  
  
5.8.7. Durant les primeres sessions d'atenció tutorial, el professorat tutor ha d'informar el seu grup d'aprenentatge sobre els aspectes generals de la vida del centre, en qüestions com ara els drets i deures de les persones adultes participants, les normes d'organització i funcionament del centre, les infraestructures, equipaments i recursos del centre a l'abast, les qüestions relatives a programes formatius, cicles i nivells i la seua correspondència curricular i els procediments generals d'avaluació, promoció, certificació i titulació.  
  
5.8.8. Les funcions del professorat tutor a desenvolupar amb el grup d'aprenentatge són les que es ressenyen en l'article 48 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, i els aspectes relacionats amb la funció tutorial de l'Ordre de 14 de juny del 2000 i el Decret 195/2022, d'11 de novembre, del Consell, d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià.  
5.9. Altres funcions de coordinació docent  
Les funcions de coordinació docent possibles als centres públics de Formació de Persones Adultes són les coordinacions d'igualtat i convivència, de formació i TIC, així com aquelles altres que puga determinar la conselleria competent en matèria d'educació. Així doncs, el professorat del centre pot ser nomenat cada any per la direcció, a proposta del cap o la cap d'estudis, per a exercir aquestes funcions de coordinació.  
  
Així mateix, amb la finalitat d'afavorir l'autonomia dels centres, la direcció del centre, oït el claustre i el consell escolar, podrà assignar a determinat professorat del centre la realització d'altres tasques necessàries per a l'organització i el bon funcionament del centre i per a l'aprofitament màxim de recursos. En aquest segon cas, el cap o la cap d'estudis ha d'establir, d'acord amb els criteris establits pel claustre de professorat i la proposta de la direcció d'estudis, les tasques i responsabilitats a assumir.  
Les persones que exercisquen la coordinació de les àrees respectives poden participar en les activitats de formació específica programades pels òrgans de l'Administració educativa competent en cadascuna d'aquestes matèries.  
5.9.1. Coordinació d'igualtat i convivència  
5.9.1.1 En l'àmbit de la Comunitat Valenciana, la coordinació d'igualtat i convivència, queda regulada en la disposició transitòria segona del Decret 195/2022, d'11 de novembre, del Consell, d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià (DOGV 9471, 16.11.2022).  
  
5.9.1.2. En tots els centres públics de Formació de Persones Adultes ha d'haver-hi un docent que coordine els afers que tenen a veure amb igualtat i convivència.  
5.9.1.3. La persona que exerceix la direcció del centre ha de nomenar un docent per a desenvolupar aquestes funcions. Tenint en compte les característiques d'aquesta coordinació, es recomanable que l'assumisca la persona del claustre que tinga, si és possible, destinació definitiva al centre; i formació i experiència en la gestió de la igualtat i convivència; en la prevenció, intervenció i mediació de conflictes escolars; en qüestions relacionades amb perspectiva de gènere i interseccional i vinculació amb l'entorn sociocomunitari; així com, en coordinació d'equips o en acció tutorial.  
5.9.1.4. Les funcions del coordinador o coordinadora d'igualtat i convivència, que ha de treballar en col·laboració amb la persona responsable de l'orientació al centre, són les referides en l'article 53.2 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, concretament:  
a) Col·laborar amb l'equip directiu del centre i amb la comissió de coordinació pedagògica en l'elaboració, desenvolupament i avaluació del pla d'igualtat i convivència.  
b) Coordinar les actuacions previstes en aquest pla, en particular les actuacions específiques d'igualtat entre homes i dones i d'igualtat de les persones LGTBI.  
c) Formar part de la comissió d'inclusió, igualtat i convivència del consell escolar.  
d) Treballar conjuntament amb la persona coordinadora d'activitats de formació al centre en la confecció del programa d'activitats formatives de centre (PAF) del centre en matèria d'igualtat i convivència.  
  
5.9.2. Coordinació de formació  
5.9.2.1. Segons el que preveuen l'article 52.2 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, i l'article 10 de l'Ordre 65/2012, de 26 d'octubre, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, que estableix el model de formació permanent del professorat i el disseny, reconeixement i registre de les activitats formatives, la direcció de cada centre educatiu, una vegada oït el claustre de professorat, ha de designar un docent responsable de la coordinació de formació del centre. Aquesta designació s'ha de realitzar entre el professorat del claustre, preferentment entre els membres amb destinació definitiva al centre educatiu.  
  
5.9.2.2. Les funcions del coordinador o coordinadora de formació són:  
a) Detectar les necessitats de formació del claustre, tant en l'àmbit del projecte educatiu de centre i del pla d'actuació per a la millora com en l'àmbit de les necessitats col·lectives i individuals del professorat.  
  
b) Coordinar, dins el marc del programa d'activitats formatives, la formació del professorat del centre o, en el cas en què així es preveja en el PEC, dels centres integrats en una o més d'una zona territorial d'actuació.  
c) Redactar la proposta del programa d'activitats formatives de centre d'acord amb les necessitats detectades, les recomanacions dels departaments didàctics i dels equips educatius de grup, cicle o programa formatiu, les línies estratègiques generals del pla de formació permanent del professorat (PFP) i l'avaluació del disseny i execució del programa anual de cursos anteriors.  
d) Coordinar amb el CEFIRE territorial de referència i amb els CEFIRE específics les actuacions necessàries per a la posada en marxa i seguiment de les activitats de formació a nivell de centre, que hagen sigut aprovades per l'Administració educativa.  
e) Col·laborar amb l'equip directiu en l'avaluació de la realització del programa d'activitats formatives, tant en la seua execució com en la millora del procés d'aprenentatge de les persones adultes participants.  
  
5.9.3. Coordinació TIC  
5.9.3.1. La direcció del centre, una vegada oït el claustre de professorat, ha d'efectuar la proposta del docent encarregat de la coordinació de les tecnologies de la informació i les comunicacions, entre el professorat que tinga la formació i experiència adequada.  
5.9.3.2. Entre les competències de la persona responsable de la coordinació TIC al centre assenyalades en l'article 51.2 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, cal destacar:  
a) Coordinar l'ús de l'aula o aules del centre i vetlar pel manteniment del material informàtic.  
b) Coordinar i optimitzar l'ús de les TIC al centre en les seues funcionalitats per a la gestió administrativa, comunicativa i didàctica.  
c) Estimular i assessorar l'equip docent en matèria d'informàtica a fi d'integrar les TIC com a eina socioeducativa d'ús habitual i d'incorporar-les en la planificació didàctica i en els projectes i plans desenvolupats pel centre.  
d) Actuar en la interlocució amb el centre de Suport i Assistència Informàtica (SAI).  
e) Assessorar i col·laborar amb la secretaria del centre en la gestió, dins l'aplicació d'inventari TIC proporcionada per l'Administració, del maquinari i el programari de què disposa el centre i responsabilitzar-se que estiga disponible i en condicions òptimes d'ús.  
Davant de situacions extraordinàries que puguen implicar el confinament o quarantena d'una part o de la totalitat de l'alumnat del centre, les persones coordinadores TIC dels centres col·laboraran amb la resta del professorat per a implementar correctament les mesures que es determinen.  
5.10. Coordinació territorial  
5.10.1. Consell comarcal de la Formació de Persones Adultes  
5.10.1.1. D'acord amb la Resolució de 23 de març de 2023, de la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació, els centres de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics que formen part d'una mateixa zona territorial d'actuació han de constituir biennalment, a l'inici del curs corresponent, el consell comarcal de l'FPA, òrgan que funcionarà de forma autònoma en coordinació amb el Consell territorial de l'FPA.   
5.10.1.2. Els consells comarcals són els encarregats de definir les línies directrius anuals dels centres pertanyents a una mateixa zona territorial d'actuació, a partir de les línies generals establides pel Consell Territorial de l'FPA i amb la possibilitat d'adaptar-les a la idiosincràsia i característiques dels centres pertanyents a una mateixa zona d'actuació territorial.  
5.10.1.3. Cada consell comarcal estarà presidit per la direcció del centre públic coordinador, de titularitat de la Generalitat, d'acord amb l'apartat 1 del punt resolutiu sisé de la resolució de coordinació territorial. Per la seua banda, el secretari o la secretària del centre coordinador s'encarregarà de la secretaria administrativa del consell comarcal. Formarà part del comarcal, així mateix, una vicepresidència que recaurà en la direcció d'un altre centre públic, sense distinció de la seua titularitat, triat segons l'apartat 1 del punt resolutiu sisé d'aquesta resolució.  
  
5.10.2. Consell Territorial de la Formació de Persones Adultes  
5.10.2.1. La direcció general competent en matèria d'ordenació acadèmica de la Formació de Persones Adultes, juntament amb les direccions territorials competents en matèria d'educació i les direccions dels centres coordinadors dels consells comarcals, han de constituir anualment, abans de finalitzar el mes d'octubre, el Consell Territorial de l'FPA.  
5.10.2.2. El Consell Territorial de l'FPA estarà format per la directora o el director general en matèria d'ordenació acadèmica de la Formació de les Persones Adultes, que ostentarà la presidència, o persona en qui es delegue; les directores o els directors territorials en matèria d'educació, o persona en qui es delegue; una persona funcionària de la Generalitat adscrita a un lloc de treball en la direcció general competent en matèria de l'ordenació acadèmica de la Formació de Persones Adultes, que ocuparà la secretaria administrativa; i les direccions del centres coordinadors de cada comarcal.  
5.10.2.3. La funció del Consell territorial de l'FPA és acompanyar, assessorar i coordinar els PACT engegats cada any en les diferents zones territorials d'actuació i estimular-ne la implantació, la intercomunicació i el treball col·laboratiu entre aquestes zones i alhora entre les tres demarcacions territorials.  
  
  
6. PERSONAL DOCENT DELS CENTRES PÚBLICS DE FORMACIÓ DE PERSONES ADULTES  
6.1. Professorat dels centres públics de Formació de Persones Adultes  
6.1.1. Actuacions per a l'acollida del professorat de nova incorporació al centre  
L'elaboració d'aquestes actuacions, correspon a la persona titular de la direcció d'estudis del centre, tal com s'estableix en l'article 20.2 b) del Decret 252/2019, de 29 de novembre.  
Entre les actuacions a desplegar cal incloure, si més no, una sessió informativa per a presentar a aquest professorat les línies generals del PEC, així com les característiques singulars del centre, amb informació sobre el seu context i l'especificitat de la formació de les persones adultes.  
6.1.2. Activitats pròpies del professorat dels centres de Formació de Persones Adultes  
D'acord amb l'apartat sisé de l'Ordre de 14 de juny de 2000, les activitats pròpies dels llocs de treball docents en centres de Formació de Persones Adultes, entre d'altres, són:  
6.1.2.1. El desplegament dels ensenyaments de la formació bàsica de les persones adultes que s'establisquen de forma presencial o, si escau, per mitjà de la modalitat d'ensenyament a distància.  
6.1.2.2. El desplegament dels programes formatius que figuren en els annexos III i IV del Decret 220/1999, de 23 de novembre, realitzats així mateix de forma presencial o, si és escaient, mitjançant la modalitat d'ensenyament a distància.  
6.1.2.3. La coordinació i cooperació amb altres centres públics de Formació de Persones Adultes, de titularitat de la Generalitat o de titularitat municipal, i amb les associacions i altres entitats relacionades amb la Formació de Persones Adultes dins el seu àmbit territorial, es farà a través dels consells comarcals de les diferents zones territorials d'actuació, i del Consell Territorial de l'FPA.  
6.1.3. Assignació del professorat als centres de Formació de Persones Adultes de la Comunitat Valenciana  
6.1.3.1. El professorat que imparteix la Formació Bàsica de Persones Adultes als centres públics de Formació de Persones Adultes dependents de la Generalitat és el que preveuen el Decret 220/1999, de 23 de novembre, i l'Ordre 14 de juny de 2000, que determinen respectivament els requisits per a assignar el professorat als ensenyaments corresponents:  
a) Apartats 1, 2 i 3 de la disposició addicional primera del Decret 220/1999, de 23 de novembre:  
S'especifica en cada cas el professorat que pot impartir el cicle I i el primer nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes; els requisits del professorat capacitat per a impartir els ensenyaments corresponents al cicle II, i en particular, en el segon nivell d'aquest cicle; i el professorat que pot impartir els ensenyaments del programa formatiu b i el qui pot impartir preferentment, d'una banda, els dels programes formatius c, e i j, i de l'altra, els del programa d.  
  
Quant a la formació de competències clau de nivells 2 i 3 de qualificació professional del programa formatiu g, els ensenyaments del nivell 2 han de ser impartits per personal docent pertanyent preferentment al cos de mestres de primària, mentre que els corresponents al nivell 3 han de ser impartits per personal docent del cos de professorat d'ensenyament secundari.  
b) Punts 2.1 i 2.2 de l'apartat sisé de l'Ordre de 14 de juny de 2000:  
  
- Punt 2.1. Els ensenyaments corresponents al cicle I de la formació bàsica de les persones adultes són impartits per professorat integrat en el cos de mestres, que també pot impartir els ensenyaments del primer nivell del cicle II segons la seua habilitació o especialitat.  
  
- Punt 2.2. Els ensenyaments corresponents al cicle II de la formació bàsica de les persones adultes són els que preveia en el seu moment la LOGSE en les disposicions addicional desena i transitòria quarta. L'atribució docent dels diferents camps de coneixement o àmbits d'experiència respectius al segon nivell del cicle II a especialitats del cos de professorat d'ensenyament secundari és la que es recull en l'annex II del Decret 220/1999, de23 de novembre. Així mateix, s'hi determina l'atribució d'especialitats d'aquest cos en funció de les àrees o matèries d'Educació Secundària Obligatòria integrades en cada camp de coneixement o àmbit d'experiència.  
6.1.3.2. El professorat que imparteix la formació bàsica de persones adultes als centres públics de Formació de Persones Adultes no dependents de la Generalitat és el que preveuen els punts 3.1 i 3.2 de l'apartat sisé de l'Ordre de 14 de juny de 2000, en què es determinen els requisits per a assignar el professorat als ensenyaments corresponents:  
- Punt 3.1, que estableix els requisits del professorat que pot impartir ensenyaments corresponents al cicle I i al primer nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes per al professorat dels centres autoritzats de Formació de Persones Adultes no dependents de la Generalitat.  
- Punt 3.2, que estableix els requisits del professorat que pot impartir ensenyaments corresponents al segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes per al professorat dels centres autoritzats de Formació de Persones Adultes no dependents de la Generalitat.  
  
Així doncs, en els dos casos cal aplicar els criteris següents:  
a) El professorat que impartisca docència en el cicle I de la formació bàsica de les persones adultes ha de posseir la titulació exigida per al cos de mestres.  
b) Aquest mateix professorat pot impartir els ensenyaments corresponents al primer nivell del cicle II de la formació bàsica de persones adultes.  
c) El professorat que impartisca docència en el segon nivell del cicle II de la formació bàsica de persones adultes ha d'estar en possessió de les titulacions exigides per al cos de professorat d'ensenyament secundari assenyalades, per a cada camp de coneixement o àmbit d'experiència, en l'apartat sisé, punt 3.2, de l'Ordre de 14 de juny de 2000.  
  
6.1.3.3. El claustre de professorat està integrat per la totalitat de professors i professores que impartisquen docència al centre, amb independència de la seua adscripció administrativa.  
6.1.3.4. El professorat del cos de mestres que impartisca mòduls d'un o diversos camps de coneixement o àmbits d'experiència forma part del departament didàctic del camp de coneixement respectiu.  
  
6.1.3.5. És atribució de la direcció, una vegada oïda la comissió de coordinació pedagògica, o, si no n'hi ha, el claustre de professorat, determinar:  
a) El professorat del cos de mestres que ha d'impartir els ensenyaments del cicle I i el primer nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes, tenint en compte les peticions realitzades pel professorat i les seues especialitats o habilitacions i d'acord amb les necessitats organitzatives del centre.  
b) El professorat del cos de mestres i del cos de professorat d'ensenyament secundari que, d'acord amb la seua especialitat, ha d'impartir els programes formatius que figuren en els annexos III i IV del Decret 220/1999, de 23 de novembre.  
c) Els ensenyaments a impartir per la resta del professorat que tinga docència al centre, d'acord amb el que es disposa en l'apartat sisé, punts 3 i 4.2, de l'Ordre de 14 de juny de 2000.  
6.1.3.6. Tenint en compte la provisió diversa de les plantilles del professorat als centres públics de Formació de Persones Adultes de titularitat de la Generalitat, l'Administració educativa a l'hora d'efectuar els nomenaments definitius i de cobrir les vacants per substitució per qualsevol circumstància ha de prendre les mesures oportunes per a garantir que el professorat siga reemplaçat per docents adscrits als cossos assignats durant els processos anuals d'adjudicació.  
6.1.4. Als centres de Formació de Persones Adultes és possible la col·laboració de personal dependent d'una entitat diferent de la titular dels centres, que pot d'aquesta manera cooperar en la impartició de programes formatius específics, així com la de personal voluntari i de personal especialitzat extern procedent de les entitats d'iniciativa social implicades en la resposta educativa per al desenvolupament de les actuacions planificades en el projecte educatiu de centre i el pla d'actuació per a la millora.  
6.1.5. Respectant el principi d'autonomia en la gestió dels centres públics de titularitat de les corporacions locals, aquest article i els aspectes d'organització general referits en els articles 6.3 i 6.4 d'aquest mateix capítol han de servir d'orientació per a la configuració dels horaris del personal docent dels centres públics de titularitat municipal.  
  
6.2. Plantilla de professorat  
6.2.1. Per a la determinació de la plantilla docent dels centres públics de Formació de Persones Adultes de titularitat de la Generalitat és aplicable l'ordre vigent de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport per la qual s'estableixen criteris per a la dotació de plantilles i per a la determinació de condicions de treball del professorat dels centres docents públics que imparteixen Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat, Formació Professional i Formació de Persones Adultes dependents de la conselleria competent en matèria d'educació.  
  
6.2.2. Per a posar en marxa el que estableix la Llei 1/95, la Direcció General de Personal Docent, en col·laboració amb la Inspecció d'Educació i la direcció dels centres, anualment i cas per cas, ha de procedir a la revisió i determinació de la plantilla docent de cada centre, les especialitats de cada cos docent i la càrrega horària atribuïda al professorat, en funció del nombre de programes formatius oferits i de les unitats autoritzades per la direcció general competent en matèria de planificació educativa.  
6.2.3. L'assignació d'hores lectives al centre ha de tindre també en compte la dotació autoritzada per a atendre els ensenyaments de la Formació Professional Bàsica de segona oportunitat i de la formació per a la preparació de l'obtenció del títol de tècnic, així com qualsevol altre programa susceptible de requerir recursos addicionals. En el moment en què es determine la càrrega horària necessària per a cobrir les necessitats educatives del centre, la Direcció General de Personal Docent, una vegada analitzades les propostes i observacions expressades per la Inspecció d'Educació i la direcció del centre, ha d'efectuar a partir dels catàlegs d'unitats i llocs de treball vigents de cada centre la proposta de plantilla, tenint en compte les places del professorat amb destinació definitiva i les places duplicades o habilitades necessàries.  
  
6.2.4. En el cas dels centres públics de Formació de Persones Adultes de titularitat municipal o dependents d'entitats privades sense ànim de lucre, la conselleria amb competències en matèria educativa ha de vetlar perquè, d'acord amb la normativa autonòmica vigent en matèria educativa i laboral, les persones titulars de les corporacions locals, dels centres privats específics de titularitat de persones físiques o jurídiques i dels centres privats de titularitat d'una entitat o associació sense ànim de lucre, també anomenats centres d'iniciativa social, respecten escrupolosament les instruccions que fan referència a la programació general anual, a les modalitats d'ensenyament i a la confecció d'horaris, a l'atenció adequada a les necessitats i als interessos derivats del procés formatiu de les persones adultes participants i a les condicions laborals del seu personal docent. En el cas d'observar-se irregularitats en qualsevol dels supòsits esmentats amb anterioritat, l'Administració educativa té la facultat de prendre les mesures necessàries per a corregir-les o, si escau, d'emetre l'informe pertinent a tindre en compte en la revisió de les subvencions concedides anualment a les corporacions i entitats adés esmentades.  
  
6.3. Estructura i distribució general de l'horari del professorat dels centres públics de Formació de Persones Adultes de titularitat de la Generalitat  
6.3.1. Aspectes generals  
D'acord amb l'apartat sisé, punt 8, de l'Ordre de 14 de juny de 2000, als centres públics de Formació de Persones Adultes de titularitat de la Generalitat, de les 37 hores i 30 minuts que constitueixen la jornada laboral, tot el professorat ha de dedicar 30 hores setmanals de presència directa al centre, a més de 7 hores i 30 minuts de permanència no obligada al centre.  
6.3.2. Dedicació horària lectiva  
6.3.2.1. Segons la normativa vigent en matèria de determinació de la jornada laboral del personal docent de la Generalitat, el Decret 58/2021, de 30 d'abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d'alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021), i tenint en consideració l'apartat sisé, punt 8.2, de l'Ordre de 14 de juny de 2000, als centres de Formació de Persones Adultes cada docent ha de dedicar a les activitats lectives un total de 18 hores setmanals, a més d'1 hora lectiva setmanal destinada a la tutoria del grup o grups d'aprenentatge assignats, horari susceptible de ser ampliat fins a 20 hores setmanals més 1 hora lectiva setmanal de tutoria de grup en els casos en què així ho requerisca l'atenció integral a l'oferta formativa del centre.  
  
Si hi haguera professorat que no cobrira aquesta dedicació horària, ha de completar-la amb les tasques de suport organitzatiu o pedagògic que li assigne la direcció del centre.  
6.3.2.2. S'entén per horari lectiu les hores de docència per al desplegament curricular dels ensenyaments de la formació bàsica de les persones adultes i dels programes formatius que figuren en els annexos III i IV del Decret 220/1999, de 23 de novembre, les hores destinades a l'atenció tutorial directa, les hores dedicades a la funció directiva i a la coordinació docent i les hores d'altres programes formatius.  
  
6.3.2.3. Durant els períodes laborals no lectius, la jornada laboral del personal docent ha de dedicar-se a les activitats que es determinen, entre d'altres:  
a) L'avaluació de les activitats del curs acadèmic finalitzat contingudes dins la programació general anual i les programacions d'aula.  
  
b) La programació i planificació del curs acadèmic següent.  
c) L'elaboració i el desenvolupament de materials i recursos didàctics.  
d) La realització d'activitats de formació permanent del professorat.  
e) El desenvolupament d'activitats i programes d'investigació i innovació educativa.  
f) Les tasques de gestió administrativa relacionades amb els processos generals d'organització i funcionament del centre, de matriculació i d'orientació socioeducativa.  
g) Altres activitats complementàries de caràcter pedagògic o de col·laboració amb l'Administració educativa o amb els agents de l'entorn i de la zona territorial d'actuació del centre.  
6.3.2.4. D'acord amb l'apartat sisé, punt 8.5, de l'Ordre de 14 de juny de 2000, dins l'horari lectiu dels equips directius cal computar com a lectives les hores que aquest professorat dedica a les tasques pròpies de cada càrrec, fins a un màxim del nombre d'hores següent:  
  
  
Nombre de professorat Direcció Cap d'estudis Secretaria  
Centres amb 11 o més docents 12 9 9  
Centres de 4 a 10 docents 9 6 6  
Centres d'1 a 3 docents 9 - -  
  
  
Atesa l'amplària de les franges horàries en què els centres de Formació de Persones Adultes romanen oberts, habitualment distribuïdes en torns de matí i de vesprada o nit, la Inspecció d'Educació ha de vetlar perquè la direcció del centre garantisca que, en la mesura dels recursos humans de cada centre, al llarg d'aquest període sempre hi haja al centre almenys un dels membres de l'equip directiu.  
  
6.3.2.5. Pel que fa al professorat que realitza tasques de tutoria i de coordinació en els diversos òrgans de coordinació docent, els centres de Formació de Persones Adultes, en funció dels seus recursos i les seues possibilitats organitzatives, poden destinar per a l'exercici del càrrec o de la coordinació docent hores setmanals de dedicació, que en cap cas han de tindre caràcter acumulatiu per a un mateix docent, en l'horari lectiu del professorat que assumeix aquestes funcions, d'acord amb el que es determina en el quadre següent:  
  
Càrrec Reducció horària setmanal  
a) Cap de departament \*3 o 2 hores  
b) Coordinacions específiques:  
Coordinació d'igualtat i convivència  
Coordinació de formació  
Coordinació TIC \*2 o 1 hores  
c) Coordinació de cicle o programa formatiu 1 hora  
  
  
\*L'assignació d'hores de més a menys s'ha de fer tenint en compte els recursos humans disponibles, les possibilitats organitzatives del centre i el nombre de persones participants en la formació en cada centre, de manera que en els apartats a) i b) del quadre anterior els centres que tinguen més de 750 persones matriculades poden aplicar una assignació d'entre 3 o 2 hores, mentre que els que compten amb 750-500 matriculats han d'assignar la inferior.  
En el cas dels centres amb una xifra de matriculats inferior a 500 persones, han d'aplicar per a totes aquestes dedicacions una reducció màxima d'1 hora en cada cas.  
6.3.2.6. En l'atenció tutorial a prestar als grups d'aprenentatge dels centres públics de Formació de Persones Adultes, cal prioritzar els grups de la formació bàsica de les persones adultes i del programa formatiu g, als quals el professorat tutor ha de dedicar obligatòriament 1 hora setmanal d'atenció directa dins el seu horari lectiu, i es pot combinar l'atenció individual, en equip o amb la totalitat del grup, a més d'1 hora setmanal dins l'horari no lectiu de permanència obligada al centre, per a l'atenció personalitzada i l'acompanyament de l'aprenentatge, tant de les persones participants en els grups d'aprenentatge de la formació bàsica de les persones adultes com dels grups de la resta de programes formatius que té al càrrec seu, els quals han de comptar així mateix amb un professor tutor o professora tutora de grup. A més, els centres han de garantir una atenció tutorial adient en els grups d'aprenentatge on intervenen equips educatius heterogenis, com ara els grups dels programes formatius b, d i g.  
  
6.3.2.7. La tria i distribució de tutories entre el professorat del centre és competència, a proposta del cap o la cap d'estudis, de la direcció del centre, que ha d'informar la comissió de coordinació pedagògica. Aquesta ho ha de proposar al claustre de professorat que ho ha d'aprovar a l'inici de curs perquè siga consignada en els horaris individuals del professorat, que formen part de la programació general anual.  
  
6.3.2.8. En el cas del professorat del Centre Específic d'Educació a Distància de la Comunitat Valenciana (CEEDCV) que imparteix els ensenyaments del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes en la modalitat d'ensenyament a distància, tenen també consideració lectiva les hores setmanals destinades a les diferents tutories col·lectives i individuals (presencial, telefònica, per correspondència o telemàtica). Així mateix, té caràcter lectiu la dedicació horària setmanal d'aquest professorat destinada a impartir, en la modalitat d'ensenyament a distància, els programes formatius dels annexos III i IV del Decret 220/1999, de 23 de novembre, per mitjà de les diferents tutories col·lectives i individuals (presencial, telefònica, per correspondència o telemàtica).  
6.3.3. Dedicació horària no lectiva  
6.3.3.1. La dedicació del professorat a activitats no lectives és d'11 hores setmanals, o excepcionalment de 9 o 10 en els casos d'ampliació horària lectiva, de permanència obligada al centre, incloent-hi l'hora d'atenció tutorial no lectiva assenyalada en l'apartat 5.8.6. Aquestes hores s'han de dedicar prioritàriament a l'elaboració de les programacions d'aula i, a més, a les tasques següents:  
a) Assistència a les reunions de claustre  
b) Assistència a les reunions de consell escolar del professorat que en forme part  
c) Participació en reunions dels òrgans de coordinació docent  
d) Participació en les sessions d'avaluació  
e) Assessorament sobre programes d'ensenyament plurilingüe i cursos de formació lingüística per a la millora de la competència lingüística i professional del professorat en valencià i en llengües estrangeres  
f) Organització, amb l'assessorament del departament d'orientació i amb la coordinació del cap o la cap d'estudis, de les activitats d'orientació educativa i professional adreçades a les persones adultes  
  
g) Participació en activitats de formació incloses dins el programa de formació permanent del professorat (PFP), convocades i autoritzades per l'òrgan competent en matèria de formació docent de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i dins el programa d'activitats de formació (PAF) de centre  
h) Tasques d'administració i gestió relacionades amb l'oferta educativa del centre  
i) Tasques de captació, inscripció i dinamització escolar  
j) Planificació, programació i avaluació de l'activitat pedagògica continguda en la PGA i les programacions d'aula  
k) Elaboració i desenvolupament de materials didàctics  
l) Coordinació didàctica dels equips educatius del centre  
m) Exercici de tasques relacionades amb la funció tutorial  
n) Reunions d'àmbit comarcal o autonòmic amb equips educatius d'altres centres públics específics d'FPA segons les zones territorials d'actuació  
o) Reunions de coordinació amb entitats i institucions de l'entorn que col·laboren en el desplegament de les activitats del centre  
p) Desenvolupament d'activitats relacionades amb projectes d'investigació i innovació educativa i altres projectes de centre i amb l'organització d'activitats complementàries i extraescolars  
q) Atenció a la biblioteca, amb activitats relacionades amb l'ordenació i organització de l'espai de lectura, i al foment de l'educació literària  
  
r) Desplaçament per ocupació d'un lloc catalogat com a itinerància del professorat  
s) Qualsevol altra activitat que es determine en el projecte educatiu de centre o que redunde en benefici del centre, autoritzada per la direcció del centre i no inclosa en les esmentades anteriorment  
  
6.3.3.2. La resta de la jornada laboral (7 hores i 30 minuts) de permanència no obligada al centre s'ha de destinar a tasques pròpies de l'activitat docent, al perfeccionament professional o a qualsevol altra activitat pedagògica complementària.  
6.3.3.3. D'acord amb el que determina l'Ordre 44/2012, d'11 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el règim aplicable al professorat que presta serveis en més d'un centre docent públic d'ensenyament no universitari de titularitat de la Generalitat (DOGV 6820, 17.07.2012), el professorat itinerant que haja de completar el seu horari en un altre centre diferent del de la seua adscripció i aquell que ocupe un lloc compartit en un altre centre diferent del de la seua adscripció ha de complir, en cadascun dels centres, la part proporcional de l'horari complementari setmanal de permanència obligada i del complementari mensual al centre, d'acord amb els criteris que el cap o la cap d'estudis o, en cas de desacord, que la Inspecció d'Educació determine, tret de les hores complementàries corresponents als desplaçaments, que han de ser computades per a la seua realització. Aquest horari complementari s'ha de destinar, entre altres qüestions, a participar en les sessions d'avaluació, de claustre de professorat i dels òrgans de coordinació docent relacionades amb les seues funcions.  
  
6.4. Criteris per a l'assignació de l'horari lectiu del professorat dels centres públics de Formació de Persones Adultes  
6.4.1. Ordre de prelació de programes formatius.  
L'assignació horària lectiva a aplicar al professorat per a impartir els programes formatius que figuren en els annexos I, III i IV del Decret 220/1999, de 23 de novembre, s'ha de realitzar tenint en compte l'ordre següent de prelació a fi d'atendre els ensenyaments corresponents a:  
  
  
Programes formatius Descripció dels ensenyaments Referència normativa de l'article 5.2 de la Llei 1/95, amb indicació dels annexos corresponents del Decret 220/1999, de 23 de novembre  
a Formació bàsica de les persones adultes fins a l'obtenció del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria en els diferents cicles i nivells d'aquest programa formatiu. Annex I  
b Preparació de la prova per a majors de díhuit anys per a l'obtenció directa del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria. Annex III  
e.1 Formació de les persones adultes nouvingudes en el coneixement de les llengües oficials de la Comunitat Valenciana. Annex III  
c Coneixement de la llengua pròpia, del patrimoni natural i historicocultural valencià i de la seua realitat social. Annex III  
g Iniciació al treball, actualització i reconversió de les professions. Annex IV  
e.1 Promoció del desenvolupament d'oportunitats, la superació de tot tipus de discriminacions i la participació sociocultural i laboral. Annex III  
e.1 Aprenentatge de la competència comunicativa bàsica en llengües estrangeres. Annex III  
e.1 Alfabetització i actualització de les competències digitals. Annex III  
b Preparació per a la participació i obtenció de titulacions que possibiliten l'accés al món del treball i als diferents nivells educatius. Annex III  
d Preparació de la prova d'accés a la universitat per a les persones adultes. Annex III  
e.2 Educació mediambiental. Annex III  
j Formació per al desenvolupament personal i la preparació per a viure el temps d'esbarjo d'una forma creativa. Annex III  
  
  
6.4.2. Distribució de torns, matèries i grups d'aprenentatge: ordre d'elecció entre el professorat  
6.4.2.1. A l'hora de confeccionar l'oferta formativa anual del centre i de procedir a la distribució consegüent entre el professorat del centre de torns i grups d'aprenentatge, amb els àmbits d'experiència, mòduls formatius i matèries pertanyents als diferents programes formatius, cal garantir tant l'assignació establida en els apartats 6.1.3.1 i 6.1.3.2 com l'ordre de prelació de programes formatius establit en l'apartat 6.4.1.  
  
6.4.2.2. Com a criteri general, el professorat ha d'atendre prioritàriament els nivells de la formació bàsica de les persones adultes i els camps de coneixement o àmbits d'experiència i mòduls formatius adscrits a cada camp de coneixement del programa a; a posteriori, es pot assumir la docència en les matèries de la resta de programes formatius adscrits al camp de coneixement respectiu.  
6.4.2.3. El procediment a seguir per a la distribució de torns i grups d'aprenentatge, amb els àmbits d'experiència, mòduls formatius i matèries dels diferents programes formatius, és aquest:  
  
a) Una vegada determinat el nombre de nivells i grups d'aprenentatge, amb els àmbits d'experiència, mòduls formatius i matèries dels diferents programes formatius, el cap o la cap d'estudis ha de comunicar al professorat que exerceix com a cap de departament en sessió ordinària de claustre de professorat les dades següents: el nombre de nivells i grups, així com el total d'hores lectives setmanals assignades a cada departament, amb la distribució de les hores i els àmbits d'experiència, mòduls i matèries a impartir i la indicació de la llengua vehicular en cada cas.  
b) Posteriorment cal procedir a la distribució de torns, nivells i grups d'aprenentatge, amb els àmbits d'experiència, mòduls formatius i matèries respectius, a fi que el cap o la cap de departament reunisca el professorat definitiu que en forma part i aquell que haja obtingut destinació definitiva en l'últim concurs de trasllats. En aquesta sessió, el professorat implicat ha de decidir, de forma col·legiada i per consens, la distribució pertinent segons el projecte lingüístic de centre autoritzat i la capacitació del professorat, atribuint en primer lloc les hores curriculars corresponents als grups que tenen com a llengua vehicular el valencià, a continuació, les hores vehiculades en llengua estrangera, i finalment, la resta d'hores assignades al departament.  
  
c) Tot seguit, el cap o la cap de departament ha de comunicar al cap o la cap d'estudis l'assignació horària atribuïda a cada professor o professora, així com les hores que no hagen pogut ser assumides pel departament.  
d) En cas de no haver-hi acord, el cap o la cap d'estudis ha d'aplicar, en el procés de tria de nivells o grups d'aprenentatge del primer nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes i del nivell 2 del programa formatiu g, l'ordre de distribució següent: en primer lloc, el professorat del cos de mestres i, en segon, el del cos d'ensenyament secundari.  
6.4.2.4. En efectuar el repartiment horari entre el professorat definitiu, cal ajustar-se al que estableix l'apartat 4.4.4. En el supòsit que hi haja excés d'hores lectives dins el departament i abans de traslladar aquest excedent horari al cap o la cap d'estudis, cal aplicar els criteris següents:  
a) Adjudicar totes les tutories possibles, prioritàriament les dels grups de la formació bàsica de les persones adultes i dels grups del programa formatiu g.  
b) Adjudicar totes les hores dels programes formatius de la Formació de Persones Adultes que impartisca el centre en el curs vigent.  
6.4.2.5. El cap o la cap d'estudis ha d'incorporar a cada horari individual les hores complementàries setmanals corresponents a tutories, reunions dels òrgans de govern, de departament, de programa o de cicle, sessions de les comissions constituïdes al centre, desplaçaments per itinerància, etc., fins a completar les 30 hores de permanència obligada al centre. El cap o la cap d'estudis ha d'elaborar els horaris setmanals del professorat, seguint els criteris adoptats per la comissió de coordinació pedagògica i el claustre de professorat i les propostes de millora arreplegades en el pla d'actuació per a la millora i en la memòria final de curs de l'any acadèmic precedent, i els ha d'incorporar a la programació general anual.  
6.4.2.6. En cap cas, les preferències horàries del professorat poden comportar perjudici o incompliment dels criteris pedagògics per a l'elaboració dels horaris dels grups d'aprenentatge dels diferents programes formatius.  
6.4.2.7. En la configuració i distribució d'horaris lectius cal tindre en compte el professorat que, per qualsevol circumstància, torna al seu centre de destinació amb anterioritat a l'inici del curs.  
6.5. Compliment de l'horari laboral i condicions de treball  
6.5.1. El compliment de l'horari per part del professorat es troba regulat en el bloc II “Horari del personal docent” de l'annex II de l'Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'aproven les instruccions que regulen l'organització i el funcionament dels centres docents que imparteixen ensenyaments del segon cicle d'Educació Infantil, Preescolar, Primària, General Bàsica, Educació Especial, Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i que depenen de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992), tenint en compte la jornada lectiva establida en l'apartat 6.3.2.1 d'aquesta resolució. No obstant això, en el cas dels centres públics d'FPA de la Generalitat, la direcció de centre no ha de transmetre a la Inspecció d'Educació els comunicats mensuals de faltes d'assistència i puntualitat, sinó que s'han de registrar directament en el sistema d'informació ITACA des del primer dia d'absència amb indicació de les causes.  
  
6.5.2. En cas de previsió de falta d'assistència, el docent o la docent ha de comunicar-ho amb antelació suficient al cap o la cap d'estudis i ha de facilitar al cap o la cap de departament o, si no és possible, al cap o la cap d'estudis, el material i les orientacions específiques per a les persones participants en la formació afectades.  
6.5.3. En cas d'absència o malaltia del director o directora o d'un altre membre de l'equip directiu, el cap o la cap d'estudis s'ha de fer càrrec de les seues funcions o, si no és possible, el professor o la professora que designe la direcció del centre, circumstància que es traslladarà al consell escolar.  
6.5.4. La direcció del centre ha de fer la notificació de la participació en l'exercici del dret de vaga del personal docent i no docent dependent de la Generalitat, a través del sistema d'informació ITACA i d'acord amb les instruccions puntuals dictaminades sobre això pel secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional.  
  
6.5.5. Respecte a les qüestions generals que tenen a veure amb les condicions de treball del professorat funcionari de la Generalitat, cal atindre's a allò que estableix el Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, de regulació de les condicions de treball del personal funcionari de l'Administració de la Generalitat (DOGV 8518, 31.3.2019).  
  
6.6. Substitució de docents  
Quant a la substitució de docents, s'ha d'actuar segons l'acord subscrit el 23 de novembre de 2010 per la Conselleria d'Educació i les organitzacions sindicals representades en la mesa sectorial d'educació (STEPV-IV, CCOO-PV, ANPE i FETE-UGT) i d'acord amb l'addenda subscrita per la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i les organitzacions sindicals, per la qual es modifica el sistema de provisió de llocs de treball en règim d'interinitat, publicada en el DOGV 7689 de 31.12.2015, i en les instruccions que la despleguen, a excepció de la disposició transitòria única, “Nomenaments per urgent provisió”, tal com preveu la Llei 4/2019, de 7 de març, de millora de les condicions per a l'exercici de la docència i l'ensenyament en l'àmbit de l'educació no universitària (BOE 58, 08.03.2019).  
  
  
  
7. ORDENACIÓ I PROGRAMACIÓ DELS ENSENYAMENTS DE LA FORMACIÓ DE PERSONES ADULTES  
Secció 1. Ordenació i estructura dels programes formatius  
7.1. Actuacions educatives de la formació de les persones adultes per àrees i per programes formatius  
7.1.1. D'acord amb la disposició transitòria tercera del Decret 107/2022, de 5 d'agost, fins a l'entrada en vigor de les modificacions introduïdes en el currículum i l'organització de l'educació bàsica de les persones adultes establides en la disposició addicional tercera del Reial decret 217/2022, de 29 de març, continuarà aplicant-se el Decret 220/1999, de 23 de novembre, i l'Ordre de 14 de juny de 2000, de la Conselleria de Cultura i Educació.  
7.1.2. La Llei 1/95, de 20 de gener, de la Generalitat Valenciana, de Formació de les Persones Adultes, en el títol I, en els articles 4 i 5 respectivament, estableix les actuacions per àrees i l'ordenació dels ensenyaments per programes formatius que es poden impartir als centres valencians de Formació de Persones Adultes.  
7.1.3. Així doncs, la Formació de Persones Adultes té com a finalitat donar resposta a les finalitats i als objectius expressats en l'article 3 de la llei esmentada, per mitjà d'actuacions incloses en les àrees següents:  
  
a) Formació orientada a garantir a totes les persones adultes una educació bàsica i facilitar l'accés als diferents nivells del sistema educatiu.  
b) Formació orientada a l'exercici dels drets i de les responsabilitats ciutadanes i també a la participació cívica i social.  
c) Formació orientada al desenvolupament personal i a la participació en la vida cultural.  
d) Formació ocupacional orientada al desenvolupament professional que facilite la inserció, actualització i promoció laboral.  
e) Formació social encaminada a la inserció, al desenvolupament comunitari, a la cohesió social i a l'atenció de persones adultes amb necessitats específiques de suport educatiu.  
7.2. Programes formatius de la formació valenciana de les persones adultes: normativa reguladora i relació de programes  
7.2.1. Les actuacions en les diferents àrees de la formació de les persones adultes es desenvolupen per mitjà de programes específics, que poden realitzar-se en diferents modalitats d'ensenyament presencial i a distància (centres autoritzats), formal i informal, institucional i comunitària, d'acord amb les necessitats formatives detectades en funció del context immediat i de l'àmbit territorial del centre, així com dels interessos, les necessitats formatives i les opcions individuals de les persones adultes participants.  
7.2.2. La Formació de Persones Adultes a la Comunitat Valenciana s'articula per mitjà dels programes formatius enumerats en l'article cinqué, 2, del títol I, de la Llei 1/95.  
7.2.3. Des de la promulgació de la Llei 1/95, aquests programes formatius s'han consolidat progressivament als centres valencians de Formació de Persones Adultes per tal d'atendre els contextos, les necessitats formatives i els interessos personals i socioprofessionals de les persones adultes per mitjà d'una sèrie de cursos, una part dels quals pendents de ser desplegats en un futur.  
7.2.4. La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport ha desplegat els programes formatius a, b, c, d, e i j. Per la seua banda, la col·laboració entre aquesta conselleria i la conselleria competent en matèria d'ocupació ha propiciat la posada en marxa del programa formatiu g. Tot plegat ha donat com a resultat una àmplia gamma de cursos plenament integrats dins l'oferta formativa dels centres públics valencians de Formació de Persones Adultes, la normativa reguladora de la qual apareix recollida en la graella següent:  
  
  
  
7.3. Distribució de camps de coneixements, mòduls o matèries en els diversos programes formatius  
7.3.1. Programa a: formació bàsica de les persones adultes  
7.3.1.1. D'acord amb el que estableix l'article 5 del Decret 220/1999, de 23 de novembre, els camps de coneixement o àmbits d'experiència de la formació bàsica de les persones adultes del cicle I i del cicle II es troben organitzats de la manera següent:  
   
7.3.1.2. El mòdul El Món del Treball és un mòdul específic del currículum valencià de la formació bàsica de les persones adultes i, per tant, ha de ser cursat obligatòriament per les persones participants que s'incorporen als centres de Formació de Persones Adultes per a cursar aquests ensenyaments, llevat dels casos de les convalidacions aplicables d'acord amb la normativa sobre avaluació vigent, sense perjudici del resultat de la valoració inicial de la persona adulta realitzada en cada cas.  
7.3.1.3. Quant a les qüestions relacionades amb els mòduls optatius, caldrà ajustar-se al que determine la disposició addicional novena relativa als “Mòduls optatius de la formació bàsica de les persones adultes” de l'Ordre 19/2023, de 29 de juny, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen els procediments derivats del Decret 107/2022, de 5 d'agost, del Consell, pel qual s'estableixen l'ordenació i el currículum d'Educació Secundària Obligatòria, i del Decret 108/2022, de 5 d'agost, del Consell, pel qual s'estableixen l'ordenació i el currículum de Batxillerat, així com l'organització i el funcionament del Batxillerat nocturn i a distància a la Comunitat Valenciana. L'oferta de matèries optatives per als cursos de l'Educació Secundària Obligatòria està regulada en els articles 10 i 12 d'aquest Decret 107/2022, de 5 d'agost.   
  
7.3.1.4. Pel que fa als tres mòduls impartits en el primer i segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes, els centres poden optar per oferir mòduls que tinguen com a referència curricular les matèries optatives del currículum establit per a l'Educació Secundària Obligatòria pel Decret 107/2022, de 5 d'agost, del Consell, que figuren en el quadre que apareix tot seguit, o bé per impartir mòduls optatius de disseny propi del centre, per a la programació i implantació dels quals cal procedir d'acord amb el que determina l'apartat quart, punt 3.3.1.3, de l'Ordre de 14 de juny de 2000, que prescriu com a data límit de presentació de sol·licituds per part dels centres abans del dia 15 de febrer immediatament anterior al començament del curs en què s'hagen d'iniciar aquests ensenyaments.  
  
  
  
Camps de coneixement  
de referència Matèries optatives del currículum d'ESO  
Decret 107/2022, de 5 d'agost  
COMUNICACIÓ Laboratori d'Arts Escèniques/Arts Escèniques  
Laboratori de Creació Audiovisual  
Creativitat Musical  
Competència Comunicativa Oral en Primera Llengua Estrangera  
Segona Llengua Estrangera  
CIENTIFICOTECNOLÒGIC Tallers de Relacions Digitals Responsables  
Programació, Intel·ligència Artificial i Robòtica I i II  
CIÈNCIES SOCIALS Cultura Clàssica  
Filosofia  
Emprenedoria Social i Sostenible  
Taller d'Economia  
Per als tres àmbits:  
amb concreció curricular i programació d'aula a elaborar per cada centre Taller d'Aprofundiment  
Taller de Reforç  
Projectes Interdisciplinaris  
  
  
Entre aquestes matèries optatives, els centres han d'oferir, almenys, Creativitat Musical, Cultura Clàssica, Projectes Interdisciplinaris, Programació, Intel·ligència i Robòtica I i II, Segona Llengua Estrangera, Tallers de Reforç i Tallers d'Aprofundiment, als centres educatius públics sempre que hi haja disponibilitat horària del professorat amb destinació definitiva al centre i no supose un augment de la plantilla prevista.  
7.3.1.4.1. Els mòduls optatius han de ser cursats obligatòriament per les persones participants que s'incorporen als centres de Formació de Persones Adultes per a cursar aquests ensenyaments, fins i tot en els casos de les persones que s'incorporen a la formació bàsica de les persones adultes a través de la prova per a majors de díhuit anys, amb l'única excepció de les convalidacions aplicables en el segon nivell del cicle II a:  
- Les matèries optatives del currículum actual de l'Educació Secundària Obligatòria ressenyades en el quadre anterior, que hagen sigut cursades i superades amb anterioritat en 4t d'ESO per les persones participants.  
- Les assignatures opcionals i optatives cursades i superades en 4t d'ESO per aquestes persones, d'acord amb les diferents normatives anteriors al currículum de l'Educació Secundària Obligatòria.  
7.3.1.4.2. Els mòduls optatius comuns als tres àmbits de coneixement introduïts pel Decret 107/2022, de 5 d'agost han de seguir aquestes orientacions generals:  
a) Els tallers d'aprofundiment són matèries optatives el currículum de les quals és una decisió autònoma de cada centre. Quan es dissenyen cal prendre com a referència les competències clau i els grans desafiaments del segle XXI per a la consolidació dels aprenentatges de qualsevol dels mòduls formatius comuns que es trien com a referència curricular.  
b) Els tallers de reforç són matèries optatives el currículum de les quals és una decisió autònoma de cada centre. El treball a realitzar en aquest mòdul ha de servir perquè les persones participants que així ho necessiten puguen reforçar els continguts curriculars dels mòduls formatius de referència.  
Els centres tenen autonomia per a definir els tallers de reforç i els tallers d'aprofundiment.  
El currículum de cada taller de reforç i cada taller d'aprofundiment ha de definir-se de manera competencial, d'acord amb l'article 9.2 del Decret 107/2022, de 5 d'agost.  
c) Projectes Interdisciplinaris  
1. El Projecte Interdisciplinari es defineix com una seqüència didàctica que s'organitza amb elements curriculars extrets dels diversos mòduls formatius comuns.   
2. En cada projecte, l'alumnat ha de seguir un procés autònom, que inclou la investigació, la creativitat, la presa de decisions, l'ús d'estratègies i la comunicació i transferència del coneixement en formats diversos, amb l'objectiu de crear un vincle entre l'àmbit de coneixement i l'entorn sociocultural, i que pot comptar amb la col·laboració d'agents externs.  
3. El Projecte Interdisciplinari pot implicar persones participants de diversos grups i/o nivells i eixamplar-se amb la col·laboració entre diferents centres públics d'FPA per al desenvolupament parcial o total del projecte.  
4. El professor o professora que estiga impartint projectes interdisciplinaris pot desenvolupar un o diversos projectes en cada grup al llarg del curs.   
5. Les competències que cal desenvolupar en els projectes interdisciplinaris són una decisió autònoma de cada centre i cal definir-les d'acord amb el que es disposa en l'article 9.2 del Decret 107/2022, de 5 d'agost.  
6. Dins el marc del Projecte Interdisciplinari s'encabeixen els projectes interdisciplinaris sobre Cultura Digital, a implantar sempre que hi haja disponibilitat horària de professorat del centre per a la seua impartició i sense que això implique increment de plantilla. Aquesta tipologia de projectes té com a objectiu la formació en l'ús de les tecnologies de la informació i les comunicacions en entorns virtuals d'aprenentatge, per tal que les persones adultes participants puguen aprofitar el seu potencial educatiu, socioprofessional i civicocultural i desenvolupar-ne un ús responsable i crític. La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport ha posat a l'abast del professorat orientacions metodològiques i materials curriculars de suport en diverses llengües perquè es puga fomentar la interdisciplinarietat a través del tractament integrat de llengua i continguts (TILC) i es facilite alhora l'aplicació dels programes plurilingües als centres a través del Rebost Digital GVA (https://rebostdigital.gva.es/).  
  
7.3.1.4.3. Els centres públics de Formació de Persones Adultes han de promoure el treball dels aprenentatges curriculars per camps de coneixement o àmbits d'experiència en els dos nivells del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes, de manera que aquests, en funció del nivell o grup d'aprenentatge i de les característiques de les persones adultes que hi participen, poden dissenyar el treball dels objectius, continguts i competències dels diferents mòduls formatius de forma individualitzada, o bé treballar-los de manera interdisciplinària, a aplicar en algun o en més d'un àmbit d'experiència segons es determine en cada centre.  
a) L'organització curricular per àmbits d'experiència, que ha de comptar amb el suport de l'equip directiu i l'acord de la comissió de coordinació pedagògica, té com a finalitat motivar les persones participants cap a un model d'aprenentatge autònom, integrador i inclusiu per mitjà de metodologies actives i innovadores i promoure el treball en equip del professorat.  
b) Aquesta iniciativa s'ha de concretar en el projecte educatiu de centre, la seua concreció curricular i la programació general anual. Així mateix, els departaments didàctics implicats i el seu professorat han de programar i fonamentar pedagògicament aquesta actuació a les programacions d'aula respectives, per mitjà d'una organització curricular i temporal específica i una proposta metodològica adient que afavorisca projectes i pràctiques d'innovació pedagògica, com ara l'aprenentatge cooperatiu, l'aprenentatge basat en projectes, l'aprenentatge servei, etc.  
  
c) A l'hora d'avaluar els aprenentatges realitzats per les persones participants, el professorat ha de traslladar les qualificacions obtingudes en els diversos àmbits d'experiència a cadascun dels mòduls formatius en què s'integren, d'acord amb el que s'estableix en l'article 34 de l'Ordre 38/2017, de 4 d'octubre, i la disposició addicional sisena del Decret 107/2022, de 5 d'agost.  
7.3.2. Programa b: proves per a l'obtenció directa dels títols de graduat o graduada en Educació Secundària i de Batxiller, proves d'accés a cicles formatius de grau mitjà i superior, proves per a l'obtenció del títol de Tècnic i cursos preparatoris de les proves d'accés a la Formació Professional.  
7.3.2.1. Els centres públics de Formació de Persones Adultes que no tinguen autoritzada la impartició dels ensenyaments del segon nivell del cicle II, en funció de les seues possibilitats organitzatives, poden programar hores per a la preparació de la prova per a majors de díhuit anys per a l'obtenció directa del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria, d'acord amb l'estructura de les proves que estableix l'Ordre 20/2017, de 29 de maig, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten normes per a la regulació i l'organització de la prova perquè les persones majors de díhuit anys puguen obtindre directament el títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria a la Comunitat Valenciana (DOGV 8053, 01.06.2017).  
7.3.2.2. Els centres públics de Formació de Persones Adultes que tinguen autoritzada la impartició dels ensenyaments del segon nivell del cicle II, en funció de la demanda i de les seues possibilitats organitzatives, poden programar hores per a la preparació de la prova per a majors de vint anys per a l'obtenció directa del títol de Batxiller, d'acord amb l'estructura dels exercicis de la prova que determina l'Ordre 6/2018, de 4 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula la prova perquè les persones majors de vint anys puguen obtindre directament el títol de Batxiller a la Comunitat Valenciana (DOGV 8268, 06.04.2018).  
7.3.2.3. L'Ordre 16/2016, de 20 de maig, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regulen les proves d'accés a cicles formatius de grau mitjà i grau superior corresponents a la Formació Professional del sistema educatiu en l'àmbit de gestió de la Comunitat Valenciana (DOGV 7789, 24.05.2016), en els articles 5 i 7, respectivament, determina l'estructura i els continguts de la prova d'accés a cicles formatius de grau mitjà i de grau superior, que tenen com a referència els currículums vigents de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat respectivament.  
  
a) En el cas de la prova d'accés a cicles formatius de grau mitjà, l'estructura s'organitza en tres parts comunes a totes les persones aspirants.  
  
Part lingüística Llengua i Literatura: Valencià o Castellà  
Llengua Estrangera: Anglés  
Part social Ciències Socials: Geografia i Història  
Part científica, matemàtica i tècnica Matemàtiques  
Ciències Naturals  
Tractament de la Informació i Competència Digital  
  
  
b) En el cas de la prova d'accés a cicles formatius de grau superior, l'estructura s'organitza en dues parts, una primera part comuna, amb la realització dels exercicis de Llengua i Literatura: Valencià o Castellà, Llengua Estrangera: Anglés, Matemàtiques i Tractament de la Informació i Competència Digital, i una segona específica, segons la família professional de cicles formatius de grau superior a què s'opte.  
  
  
Opció A:  
Humanitats i Ciències Socials Història  
Economia  
Geografia  
Opció B:  
Tecnologia Dibuix Tècnic  
Tecnologia Industrial  
Física i Química  
Opció C:  
Ciències Física  
Biologia i Ciències de la Terra  
Química  
  
  
7.3.2.4. Els centres públics de Formació de Persones Adultes autoritzats per a la preparació de la prova per a l'obtenció del títol de tècnic han de dissenyar aquesta formació d'acord amb el que determina l'Ordre de 29 de gener de 2008, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regulen les proves per a l'obtenció del títol de tècnic i de tècnic superior de Formació Professional a la Comunitat Valenciana (DOGV 5702, 13.02.2008).  
7.3.2.5. Els cursos preparatoris de les proves d'accés a la Formació Professional tenen com a marc legal l'Ordre de 17 de juliol de 2009, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regulen els cursos preparatoris de les proves d'accés a la Formació Professional en centres docents de la Comunitat Valenciana que impartisquen ensenyaments de cicles formatius i s'estableix el procediment d'admissió per a cursar aquests ensenyaments finançats amb fons públics en centres docents (DOGV 6068, 30.07.2009), modificada parcialment en el seu article 7 per l'article 5 de l'Ordre 46/2012, de 12 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regulen determinats aspectes de l'ordenació de la Formació Professional del sistema educatiu a la Comunitat Valenciana (DOGV 6826, 25.07.2012).  
  
D'acord amb el que determina l'article 4.1 de l'Ordre de 17 de juliol de 2009, els centres públics de Formació de Persones Adultes que disposen de professorat per a impartir els cursos preparatoris de les proves d'accés a la Formació Professional, una vegada ateses les necessitats educatives dels ensenyaments de la formació reglada, poden sol·licitar l'autorització corresponent per a impartir aquests cursos preparatoris abans del 20 de setembre per mitjà d'una sol·licitud, segons el model corresponent de l'annex I, adreçada a la direcció territorial corresponent, en què s'ha d'indicar l'horari que se seguirà i el professorat encarregat d'impartir els mòduls, sense que això supose més dotació de personal.  
  
7.3.3. Programa c: cursos per a la promoció del coneixement de la realitat lingüística i cultural valenciana i per a la preparació de les proves d'avaluació i acreditació de coneixements i ús de valencià  
7.3.3.1. L'article cinqué de la Llei 1/95, estableix la possibilitat de programar, dins el programa formatiu c i amb l'objectiu que els centres de Formació de Persones Adultes esdevinguen un motor educatiu en la tasca pública de normalització i dinamització lingüística, social i cultural del valencià, cursos per a promoure el coneixement de la realitat valenciana en tots els seus aspectes i, de manera específica, en tot allò que es relaciona amb la seua llengua i cultura, entre els quals els cursos destinats a la preparació de les proves que avaluen i certifiquen el coneixement i ús del valencià per part de la població adulta.  
  
7.3.3.2. L'Ordre 7/2017, de 2 de març de 2017, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regulen els certificats oficials administratius de coneixements de valencià de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià, el personal examinador i l'homologació i la validació d'altres títols i certificats (DOGV 7993, 06.03.2017), en els articles 9, 10 i 11, respectivament, determina els sis nivells de certificació (bàsics A1 i A2, intermedis B1 i B2 i avançats C1 i C2), els objectius corresponents i els programes de les proves, que apareixen desplegats en l'annex I d'aquesta mateixa ordre.  
7.3.3.3. Els centres públics de Formació de Persones Adultes tenen competències per a la formació i l'avaluació del nivell A1 de coneixements de valencià. Per tal de posar en marxa aquesta possibilitat, els centres públics de Formació de Persones Adultes han de seguir el procediment que a començament del curs acadèmic 2023-2024 determine la Direcció General de Política Lingüística i Gestió del Multilingüisme. Una vegada finalitzada aquesta formació, la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià registrarà i expedirà els certificats corresponents a les persones que proposen els centres de Formació de Persones Adultes autoritzats, d'acord amb els criteris que establisca la resolució publicada a l'efecte, on s'indicarà, a més a més, el procediment a seguir per a poder posar en marxa el curs o cursos previstos.  
7.3.3.4. D'acord amb la disposició transitòria única, 2, de l'Ordre 7/2017, els centres de Formació de Persones Adultes per tal de cobrir el vessant socioeducatiu de l'oferta formativa del programa c, poden organitzar, sempre que compten amb recursos propis, cursos de capacitació tècnica en llenguatges especialitzats dels àmbits de llenguatge administratiu, llenguatge als mitjans de comunicació i correcció de textos, així com cursos i tallers destinats a la promoció i al coneixement de la cultura i del patrimoni valencians.  
7.3.3.5. Els centres de Formació de Persones Adultes dependents de la Generalitat Valenciana i el Centre Específic d'Educació a Distància de la Comunitat Valenciana (CEEDCV) poden aplicar les proves homologades per a l'alumnat del programa d'obtenció del títol de graduat o graduada en ESO i l'alumnat dels cursos de llengües estrangeres del nivell A2, d'acord amb l'Ordre 34/2022, de 14 de juny, de la consellera d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen l'avaluació dels ensenyaments d'idiomes de règim especial i les proves de certificació dels nivells del Marc europeu comú de referència per a les llengües a la Comunitat Valenciana. Segons aquesta ordre, la direcció general competent en matèria d'ordenació acadèmica d'ensenyament d'idiomes de règim especial pot realitzar proves de certificació del nivell bàsic A2 dels idiomes als centres d'Educació Secundària, Formació Professional i Formació de Persones Adultes dependents de la Generalitat Valenciana. La convocatòria es farà per mitjà d'una resolució de la direcció general competent en matèria d'ordenació acadèmica d'ensenyament d'idiomes.  
  
7.3.4. Programa d: proves d'accés a la universitat per a persones majors de 25 i 45 anys  
El Reial decret 412/2014, de 6 de juny, pel qual s'estableix la normativa bàsica dels procediments d'admissió als ensenyaments universitaris oficials de grau, determina en l'article 12 l'estructura de la prova d'accés a la universitat per a persones majors de 25 anys, i en l'article 17, l'estructura de la prova d'accés a la universitat per a persones majors de 45 anys.  
L'Ordre 38/2011, de 31 de maig, de la Conselleria d'Educació, per la qual es modifiquen els apartats 3 i 4 de l'article 5é i l'annex II de l'Ordre 27/2010, de 15 d'abril, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regulen els procediments d'accés a la universitat de les persones majors de 25, 40 i 45 anys, que estableix el Reial decret 1892/2008, de 14 de novembre, que regula les condicions per a l'accés als ensenyaments universitaris oficials de grau i els procediments d'admissió a les universitats públiques espanyoles, continua en vigor en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, encara que en el seu títol fa referència al Reial decret 1892/2008, de 14 de novembre, que està derogat. Mentre no es desenvolupe una nova normativa que concrete aquest reial decret, l'Ordre 38/2011, de 31 de maig, continuarà en vigor en tot allò que no contradiga el Reial decret 412/2014, de 6 de juny.  
  
L'Ordre 38/2011, de 31 de maig, per a la preparació de les proves d'accés a la universitat, preveu:  
a) En els casos de la via d'accés per a majors de 25 i 45 anys, la realització de tres dels exercicis de les matèries troncals de la fase comuna: Valencià, Castellà i Comentari de Text, per als dos casos, i l'exercici de Llengua Estrangera, a triar entre Anglés, Francés, Alemany, Italià i Portugués, per a la prova de majors de 25 anys.  
b) A més de les matèries troncals, en la fase específica les persones aspirants que opten per la via d'accés per a majors de 25 anys han de triar entre cinc branques de coneixement diferents, dins les quals hi ha les matèries optatives entre les quals l'examinand ha de triar-ne dues:  
Branques de coneixement Matèries optatives  
 Obligatòries de modalitat Optatives de modalitat  
Branca A:  
Arts i Humanitats Filosofia  
Història  
Dibuix Artístic  
Tècniques d'Expressió Plàstiques  
Branca B:  
Ciències Matemàtiques Física  
Química  
Branca C:  
Ciències de la Salut Biologia i Geologia Física  
Química  
Branca D:  
Ciències Socials i Jurídiques Geografia  
Història  
Matemàtiques  
Branca E:  
Enginyeria i Arquitectura Matemàtiques Física  
Dibuix Tècnic  
  
  
7.3.5. Programa e: cursos que promoguen el desenvolupament de la igualtat d'oportunitats, la superació de tot tipus de discriminacions, la participació sociocultural i laboral i la formació mediambiental, així com l'adquisició de competències digitals i de comunicació en llengües estrangeres  
7.3.5.1. En funció de les possibilitats organitzatives del centre, s'han de programar cursos, inclosos dins el programa formatiu e, que promoguen el desenvolupament d'oportunitats, la superació de tot tipus de discriminacions i la participació sociocultural i laboral, entre els quals es troben els cursos de valencià i castellà per a persones nouvingudes, d'obtenció de la nacionalitat espanyola, d'alfabetització i actualització de les competències digitals, de competència comunicativa bàsica en llengües estrangeres, de promoció de la participació sociocultural i laboral i de sensibilització i educació mediambiental, que atenen les necessitats, demandes i interessos formatius, així com les mancances de les persones adultes per raó d'edat, origen, exclusió social, immigració, etc.  
  
7.3.5.2. Atesos els trets específics de les persones participants a qui van adreçats els cursos de valencià i castellà per a persones nouvingudes i els que tenen com a finalitat la superació de les proves per a l'obtenció de la nacionalitat espanyola, els centres poden dissenyar cursos de periodicitat quadrimestral o anual amb una adaptació adient, especialment en els casos dels grups d'aprenentatge amb una alta participació de persones migrants, desplaçades o refugiades en risc d'exclusió, per tal de respondre així a les necessitats de formació lingüística i sociocultural d'aquesta població.  
7.3.5.3. La implementació del programa DIGCOMP en tots els centres de Formació de Persones Adultes dependents de la Generalitat Valenciana va tindre lloc el curs 2022-2023, per quart any consecutiu, després d'una primera fase experimental d'una duració de tres anys, amb la finalitat de donar continuïtat al projecte formatiu conjunt per a l'experimentació del Marc valencià de competències digitals, posat en marxa per la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport; la Direcció General de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions, de la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic, i la Direcció General de Lluita contra la Bretxa Digital, de la Conselleria d'Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital. La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport dota aquests centres, de titularitat de la Generalitat Valenciana, amb professorat del cos d'ensenyament secundari de l'especialitat d'Informàtica que han d'impartir els cursos específics dels dos nivells A1, A2 i B1 del Marc valencià de competències digitals.   
  
7.3.6. Programa g: proves d'avaluació de les competències clau de nivells 2 i 3 de qualificació professional  
7.3.6.1. L'Ordre 16/2017, de 20 de juliol, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual es regulen les proves d'avaluació de les competències clau necessàries per a cursar amb aprofitament la formació corresponent a certificats de professionalitat de nivells 2 i 3 de qualificació, com també la certificació d'aquests a la Comunitat Valenciana (DOGV 8090, 24.07.2017), estableix en l'article 4 la relació de proves d'avaluació de competències clau per a cada nivell i en l'annex I fixa els aspectes a avaluar en les proves per a les competències dels dos nivells de qualificació professional.  
7.3.6.2. Els centres públics de Formació de Persones Adultes que posseïsquen les condicions assenyalades en l'article 4.5.11.3.3.c poden incloure dins l'oferta formativa anual, d'acord amb la seua capacitat organitzativa i els recursos existents, la preparació de les proves d'avaluació de les competències clau de nivells 2 i 3 de qualificació professional. Aquests cursos s'han de dissenyar segons l'organització curricular i la distribució horària següents:  
  
Competències clau Hores setmanals  
 Nivell 2 Nivell 3  
Comunicació en valencià 2 hores 2 hores  
Comunicació en llengua castellana 2 hores 2 hores  
Comunicació en llengua estrangera: anglés 2 hores 2 hores  
Competència matemàtica 2 hores 3 hores  
  
  
7.3.6.3. Els cursos de competències clau de nivell 2 de qualificació professional responen a una formació quadrimestral, mentre que els corresponents al nivell 3, que tenen una complexitat curricular superior, s'han d'organitzar anualment, amb independència de la decisió de participació en qualsevol de les dues proves anuals convocades per la conselleria competent en matèria d'ocupació a prendre autònomament per cada persona adulta.  
7.3.6.4. Per tal d'atendre adequadament una formació que requereix un acompanyament individualitzat i continu de les persones adultes participants, els centres han d'assignar una hora setmanal grupal de tutoria lectiva, a més de l'hora de tutorització a distància a computar dins l'horari del professorat de permanència obligada al centre.  
  
7.3.7. Programa j: cursos i tallers que orienten i preparen per a viure el temps d'esbarjo d'una forma creativa  
Els programes formatius j són d'obligada oferta per part dels centres educatius de persones adultes, d'acord amb l'article 5 de la llei 1/95, de 20 de gener, de Formació de Persones Adultes.  
7.3.7.1. Els centres de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics, d'acord amb els recursos personals i materials propis i les seues disponibilitats organitzatives, poden eixamplar l'oferta formativa anual d'aquest programa j amb una gamma ben ampla de cursos i tallers, que tenen com a finalitat propiciar que les persones adultes participants puguen viure el seu lleure de forma creativa i millorar alhora les habilitats i destreses personals, socioculturals, cíviques i ludicoesportives a través d'activitats educatives de caire divers, a incloure dins les famílies formatives següents:  
1. Activitats físiques i esportives  
2. Aplicacions i eines informàtiques  
3. Artesania i manualitats  
4. Ball i dansa  
5. Ciutadania i valors cívics i ètics  
6. Comunicació digital: blocs, webs, xarxes socials, etc.  
7. Creació i expressió literària  
8. Cuina i gastronomia  
9. Cultura, patrimoni i memòria històrica  
10. Cultura científica i tecnològica  
11. Cultura popular i festiva  
12. Emprenedoria i drets i deures laborals  
13. Entorn natural i ecologia  
14. Expressió artística i plàstica  
15. Coeducació: educació emocional i afectivosexual  
16. Inclusió social i ciutadana  
17. Intercanvi comunicatiu en llengües estrangeres  
18. Lleure actiu i participatiu  
19. Món de l'audiovisual: cinema, ràdio i fotografia  
20. Música  
21. Participació ciutadana: associacionisme i ONG  
22. Pensament i coneixement personal i sociocultural  
23. Periodisme  
24. Salut, benestar i envelliment actiu  
25. Teatre  
26. Confecció tèxtil i manufactura  
7.3.7.2. En el cas dels centres públics de Formació de Persones Adultes de titularitat de la Generalitat, l'organització dels programes formatius j s'atindrà al que es disposa en la disposició addicional primera, apartat 3, del Decret 220/1999, de 23 de novembre, i es podrà realitzar a través de dues vies diferents:  
a) Mitjançant la contractació del personal corresponent per part de les Administracions públiques, que es regirà pels principis d'igualtat, mèrit, capacitat i publicitat, ajustant-se en tot cas a la normativa vigent de l'accés a l'ocupació pública.  
b) Mitjançant la contractació del personal corresponent per part de l'ajuntament de la localitat on se situa el centre, com a entitat col·laboradora, en els termes regulats en la normativa educativa, i que prestarà serveis en el centre.  
En aquests casos, les dades del professorat i de l'alumnat d'aquest programa j es faran constar en la plataforma ITACA GVA i en la PGA d'acord amb allò que indica el punt 4.1.2. d'aquestes instruccions.  
7.3.7.3. En els centres públics de Formació de Persones Adultes, dependents de la Generalitat, no tindran la consideració de programa j les activitats oferides mitjançant la contractació del professorat o de monitors o monitores, quan la realitzen les associacions d'alumnes o entitats privades i, per tant , les dades del professorat i de l'alumnat que participe en aquestes activitats no es farà constar en la plataforma ITACA GVA ni en la PGA del centre.  
No obstant, prèvia cessió dels espais necessaris per part dels centres públics, es podran realitzar cursos o tallers organitzats per qualsevol associació o entitat externa sempre que aquesta associació o entitat assumisca la contractació i el risc en funció del resultat de la seua activitat, l'organització dels tallers, la proporció dels mitjans i materials necessaris, l'informe dels programes, la gestió de l'horari; així com el pagament de les quotes, les inscripcions de l'alumnat que sol·licite participar i la ràtio de persones participants per grup.  
  
Secció 2. Criteris pedagògics per a la confecció d'horaris i constitució de grups d'aprenentatge dels programes de la Formació de Persones Adultes  
Segons el que disposa l'apartat quart, punt 7, de l'Ordre de 14 de juny de 2000, els criteris a adoptar per a l'elaboració dels horaris dels grups d'aprenentatge són aquests:  
7.4. Horari general de centre  
L'equip directiu ha d'organitzar l'horari general del centre, dins la franja setmanal de dilluns a divendres, mirant d'atendre les característiques de les persones adultes i del centre, les disponibilitats de personal i d'espais i el millor aprofitament de les activitats acadèmiques i complementàries, per tal de donar resposta a les necessitats, demandes i interessos formatius de les persones adultes i d'atendre així mateix les particularitats del context sociològic, econòmic i laboral del centre. No obstant això, d'acord amb l'apartat tercer punt dos de l'Ordre d'11 de juny de 1998, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s'estableixen els criteris generals pels quals s'ha de regir el calendari escolar per a tots els centres docents de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments en Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria, Formació Professional, Batxillerat, Ensenyaments Artístics i Ensenyaments d'Idiomes (DOGV 9466, 18.06.1998), les activitats lectives de l'alumnat es despleguen els dies laborables, de dilluns a divendres.  
La disposició transitòria primera del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l'organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, estipula que, mentre no es regule de manera específica l'organització i el funcionament dels centres públics de Formació de Persones Adultes, aquest decret els és d'aplicació supletòria en totes les qüestions de caràcter general. L'article 85 d'aquest decret especifica que:  
1. Als centres regulats per aquest decret, les activitats lectives es realitzaran de dilluns a divendres amb el nombre de sessions i amb la durada que determine la normativa d'ordenació de les diferents etapes educatives.  
2. La sol·licitud d'aplicació d'horaris especials que comporten una durada diferent de la que s'estableix amb caràcter general requerirà sempre l'autorització de l'òrgan que determine la conselleria competent en matèria d'educació. En tot cas, els centres aplicaran, per a un altre tipus de modificacions excepcionals, les instruccions que s'aproven anualment per a establir el calendari d'activitats d'inici, desenvolupament i finalització del curs acadèmic.  
7.5. Modalitats d'ensenyament i horari lectiu setmanal de la formació bàsica de les persones adultes  
7.5.1. Els períodes lectius setmanals mínims per al desplegament curricular dels diferents nivells dels cicles I i II de la formació bàsica de les persones adultes són els que figuren en l'annex XI de l'Ordre de 14 de juny de 2000.  
  
Camps de coneixement Mòduls formatius Cicle I Cicle II  
 1r nivell 2n nivell  
Comunicació Valencià 2 2 2  
 Castellà 2 2 2  
 Llengua estrangera - 1 1  
Cientificotecnològic Processos i Instruments Matemàtics 2 2 2  
 Natura, Ecologia i Salut 2 1 1  
 Ciències i Tecnologia - 1 1  
Ciències socials El Món del Treball 1 1 2  
 Societat, Territoris i Processos Historicoculturals 1 1 2  
Optatives de centre a cursar en els dos nivells del cicle II Mòdul optatiu 1 - 1 -  
 Mòdul optatiu 2 - 1 -  
 Mòdul optatiu 3 - - 1  
Total del cicle 10 13 14  
  
  
a) L'organització curricular dels ensenyaments corresponents al cicle I i al cicle II de la formació bàsica de les persones adultes s'ha de dissenyar per camps de coneixements o àmbits d'experiència. Així doncs, el currículum de cada camp de coneixement ha de recollir els objectius, continguts i criteris d'avaluació, amb les seues competències associades, dels mòduls formatius que li siguen propis segons el que estableix l'article 5 del Decret 220/1999, de 23 de novembre.  
  
b) La distribució horària atribuïda a cada cicle no és entrebanc perquè les programacions d'aula atenguen l'heterogeneïtat del col·lectiu de persones adultes, a fi de considerar tant la diversitat de situacions d'accés com les realitats i característiques individuals. Per això, els plantejaments metodològics han de ser flexibles, diversificats i personalitzats per a contribuir així a l'èxit dels objectius de la formació bàsica de les persones adultes.  
7.5.2. Els ensenyaments corresponents al cicle I de la formació bàsica de les persones adultes s'han de dissenyar d'acord amb les consideracions següents:  
7.5.2.1. El primer nivell del cicle I ha de constar obligatòriament dins l'oferta formativa anual dels centres de Formació de Persones Adultes. A més dels ensenyaments del primer nivell del cicle I, els centres han d'oferir en aquest cicle un mínim d'un nivell més a afegir al nivell d'alfabetització.  
7.5.2.2. Els centres han de parar un esment especial perquè les persones adultes que responen al perfil dels nivells primer i segon del cicle I siguen realment adscrites a aquests grups, que tenen com a objectiu la iniciació en l'assoliment de les competències bàsiques lingüístiques i matemàtiques aplicades a la vida adulta i a l'adquisició de la competència social i ciutadana.  
7.5.2.3. Aquests ensenyaments s'han d'impartir amb la modalitat d'ensenyament presencial, tret del CEEDCV, que ho farà d'acord amb les instruccions específiques, i han de comptar amb deu períodes lectius setmanals d'una hora en cadascun dels nivells impartits en aquest cicle. A més, setmanalment cal dedicar una hora lectiva setmanal per grup a activitats d'orientació i tutoria.  
7.5.3. Els ensenyaments corresponents al cicle II de la formació bàsica de les persones adultes s'han d'impartir en períodes lectius d'una hora, amb un mínim de tretze hores lectives per setmana en el primer nivell del cicle II i un altre mínim de catorze en el segon nivell d'aquest cicle, distribuïts d'acord amb l'horari lectiu que figura en l'annex XI esmentat. Així mateix, setmanalment cal destinar una hora lectiva setmanal per grup a activitats d'orientació i tutoria.  
7.5.3.1. Amb caràcter general, els ensenyaments corresponents al cicle II de la formació bàsica de les persones adultes s'han d'estructurar en dos nivells educatius diferenciats en funció de les característiques, necessitats i interessos de les persones adultes que hi participen. Per tant, la impartició dels mòduls s'ha d'organitzar en dos anys acadèmics, de manera que el desplegament de cadascun dels dos nivells del cicle II correspon a un any acadèmic.  
7.5.3.2. Tot i això, els centres, en aplicació del principi d'autonomia de centre i amb la fonamentació pedagògica adient, poden preveure una organització específica dels mòduls formatius dins de cada nivell del cicle II. Les decisions a prendre han d'estar definides i justificades anualment en el marc del projecte educatiu de centre, la seua concreció curricular i la programació general anual i sotmeses anualment a revisió i avaluació en la memòria final de curs.  
  
Aquesta organització curricular específica, que s'ha de realitzar comptant amb els recursos propis i les possibilitats organitzatives de cada centre, es concreta en aquestes opcions no excloents:  
a) Incorporar l'aprenentatge inicial d'una llengua estrangera en el nivell superior del cicle I.  
b) Augmentar fins a dues hores setmanals l'horari de Llengua Estrangera en un o en ambdós nivells del cicle II.  
c) Reorganitzar dins el cicle II els mòduls i continguts de Natura, Ecologia i Salut i Ciències i Tecnologia.  
d) Redistribuir dins el cicle II la càrrega horària setmanal associada als mòduls d'El Món del Treball i Societats, Territoris i Processos Historicoculturals.  
7.5.3.3. Els centres de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics en què les necessitats i demandes del context i de la realitat sociolaboral de les persones participants justifiquen l'oferta, en qualsevol dels dos nivells del cicle II o en els dos alhora, d'un model formatiu amb càrrega horària setmanal flexible poden impartir-lo, sempre que ho comuniquen al Servei d'Ordenació Acadèmica per a la seua assignació a ITACA abans del 29 de setembre de 2023. Aquesta iniciativa s'ha d'ajustar a l'organització curricular i horària determinada pel Servei d'Ordenació Acadèmica. En l'aplicació d'aquesta flexibilització, els centres s'han d'atindre a les indicacions següents:  
  
a) L'estructura d'aquest model formatiu té obligatòriament caràcter anual, de manera que la seua adopció no és combinable amb organitzacions quadrimestrals del currículum.  
b) Aquests centres han d'establir l'organització de les tutories, la distribució, els criteris de funcionament i la metodologia a aplicar en les hores del professorat destinades a l'atenció tutorial individual de cadascun dels mòduls formatius.  
c) La docència del professorat amb el grup d'aprenentatge ha de garantir un mínim d'una hora setmanal lectiva de caràcter presencial per mòdul formatiu, que ha de ser completada en l'horari individual del professorat del grup amb una hora més, a computar dins les hores complementàries de permanència obligada al centre, amb la finalitat de cobrir l'atenció tutorial individualitzada de cadascun d'aquests mòduls.  
  
d) El mòdul optatiu a implementar obligatòriament ha de ser Projectes Interdisciplinaris, mòdul a relacionar amb un o més dels mòduls formatius a cursar en cada nivell. Es tracta, a més, de l'únic mòdul formatiu susceptible de ser impartit en línia, sempre que el centre articule els mecanismes de tutorització i els mitjans electrònics adients perquè les persones participants puguen cursar-lo a través de l'ús d'entorns virtuals d'aprenentatge i metodologies adaptades, com ara els cursos massius oberts en xarxa o MOOC (Massive Open Online Courses).  
  
7.5.4. La modalitat d'ensenyament a distància, tant dels ensenyaments de la formació bàsica de les persones adultes com de la resta de programes formatius establits pel Decret 220/1999, de 23 de novembre, serà impartida exclusivament pel CEEDCV, d'acord amb les instruccions específiques d'organització i funcionament emeses per l'òrgan competent de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
7.6. Horari lectiu setmanal dels programes formatius b, c, d, e, g i j  
7.6.1. Els períodes lectius setmanals mínims per al desplegament curricular dels programes formatius dels apartats b, c, d, e i j, de l'article 5.2 de la Llei 1/1995, són els que figuren a l'annex XII de l'Ordre de 14 de juny de 2000, amb les particularitats següents:  
7.6.1.1. Programes formatius b i d  
a) Per a la preparació de les proves per a majors de díhuit anys per a l'obtenció directa del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria i de les proves per a majors de vint anys per a l'obtenció directa del títol de Batxiller, així com per a la preparació de les proves d'accés a cicles formatius de grau mitjà i superior, de les proves per a l'obtenció directa del títol de Tècnic i les d'accés a la universitat per a majors de 25 i 45 anys, els centres han de preveure un mínim de quatre hores setmanals, sense perjudici de l'augment d'hores que aquests puguen assignar per al desplegament adequat dels programes formatius b i d, com a condició indispensable perquè les persones adultes participants puguen rebre una formació qualificada que els permeta superar amb èxit aquestes proves externes.  
  
Per consegüent, atesa la dificultat implícita dels ensenyaments impartits en els dos programes formatius i prenent com a fonament l'experiència posada en marxa pels centres des de la promulgació del Decret 220/1999, de 23 de novembre, els centres de Formació de Persones Adultes, d'acord amb les seues possibilitats organitzatives i els recursos propis, poden destinar amb caràcter general fins a un màxim de 13 hores setmanals per als programes b i d i, només en el cas dels centres que preparen la prova lliure per a l'obtenció del títol de Tècnic, fins a un màxim de 20 hores per setmana.  
b) En relació amb l'horari dels cursos preparatoris de les proves d'accés a la Formació Professional, els centres degudament autoritzats han d'atendre tots els aspectes regulats per l'Ordre de 17 de juliol de 2009.  
7.6.1.2. Programa formatiu c  
Per a la totalitat de cursos que tenen com a finalitat la promoció del coneixement de la realitat lingüística i cultural valenciana i la preparació de les proves d'avaluació i acreditació de coneixements i ús de valencià, els centres han de preveure un mínim de tres hores setmanals per al desplegament adient del programa formatiu c, d'acord amb el que determina l'annex XII de l'Ordre de 14 de juny de 2000, a les quals es pot afegir, únicament en els casos dels nivells B1, B2, C1 i C2, 1 hora setmanal per al treball específic de les competències comunicatives orals.   
  
7.6.1.3. Programes formatius e.1 i e.2  
Segons l'annex XII de l'Ordre de 14 de juny de 2000, els cursos inclosos dins el programa formatiu e han de tindre una assignació horària mínima de dues hores setmanals, tenint en compte aquestes consideracions:  
a) En els grups de valencià i castellà per a persones estrangeres nouvingudes, a fi d'atendre les necessitats d'inclusió social i professional de la població adulta inscrita, els centres hi poden destinar fins a un total de 6 hores setmanals.  
b) En els cursos específics per a l'obtenció de la nacionalitat espanyola, a banda de les hores destinades a l'aprenentatge del castellà de nivell A2 com a llengua estrangera, cal consignar, si més no, una hora suplementària per a la preparació de la prova de coneixements constitucionals i socioculturals de l'Estat espanyol.  
c) En els dos casos, els centres han d'afavorir una formació individualitzada, integral i inclusiva d'aquestes persones per mitjà de la participació en altres programes formatius adients.  
d) Pel que fa als cursos d'aprenentatge de la competència lingüística en llengües estrangeres, els centres han d'oferir prioritàriament els cursos dels nivells A1 i A2, que corresponen al nivell d'usuari bàsic del Marc europeu comú de referència per a les llengües (MECR). Tan sols es poden oferir cursos de preparació del nivell B1, que correspon al nivell d'usuari independent del MECR, quan la totalitat de la demanda dels cursos A1 i A2 estiga atesa i sempre que el centre compte amb professorat i disponibilitat horària.  
e) El programa DIGCOMP, posat en marxa des del curs 2019-2020 en alguns centres valencians de Formació de Persones Adultes, de titularitat de la Generalitat Valenciana, consta de tres nivells (A1, A2 i B1) adaptats al Marc europeu de competències digitals europeu. Per a la seua impartició, l'òrgan responsable de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport destinarà un o una docent del cos de professorat d'educació secundària de l'especialitat d'informàtica en dedicació de mitja jornada.  
7.6.1.4. Programa formatiu j  
D'acord amb l'annex XII de l'Ordre de 14 de juny de 2000, els cursos i tallers del programa formatiu j han de tindre una assignació horària mínima de dues hores setmanals.  
7.6.2. Als cursos de preparació de les proves d'avaluació de les competències clau de nivells 2 i 3 de qualificació professional inclosos dins el programa formatiu g, la distribució horària setmanal s'ha d'ajustar al que estableix l'apartat 7.3.6.2 d'aquesta resolució.  
  
7.7. Ràtios de persones adultes participants de la formació en els diferents grups d'aprenentatge  
El nombre màxim de persones adultes per a formar grups en els diversos nivells de la formació de les persones adultes, en règim presencial, a l'efecte de facilitar l'organització interna del centre, és aquest:  
7.7.1. Cicle I de la formació bàsica de les persones adultes:  
  
- Primer nivell: 12 persones  
- Segon nivell: 20 persones  
- Tercer nivell: 20 persones  
7.7.2. Cicle II de la formació bàsica de les persones adultes:  
- Primer nivell: 35 persones.  
- Segon nivell: 35 persones  
7.7.3. Resta de programes formatius:  
- Programes b, c, d i e.1 de competència comunicativa en llengües estrangeres: 35 persones  
- Programa e.1 de valencià o castellà per a persones estrangeres: 20 persones  
- Programa e.1 de competències digitals i altres cursos dels programes e.1 i e.2: 20 persones  
- Programa g de competències clau de nivells 2 i 3 de professionalitat: 20 persones, en el cas de la modalitat d'ensenyament presencial impartida als centres de Formació de Persones Adultes.  
- Programa j: 30 persones  
7.7.4. Per a la determinació ordinària de ràtios, cal tindre en compte també aquestes dues particularitats:  
a) La ràtio mínima per a impartir els ensenyaments dels mòduls optatius dels dos nivells del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes és, amb caràcter general, de 15 participants per grup a constituir. Sense perjudici d'això, si l'especificitat de la matèria i la localització del centre en zones en procés de despoblament així ho aconsellen, la disponibilitat horària del personal docent del centre ho permet i sempre que això no comporte sol·licitud de professorat addicional, és possible constituir mòduls optatius amb menys de 15 persones.  
b) De manera extraordinària, en el cas dels grups d'aprenentatge de la formació bàsica de les persones adultes amb participants que tinguen necessitats específiques de suport educatiu, aquesta ràtio és susceptible de ser reduïda amb informe previ justificatiu de la direcció del centre i de la Inspecció d'Educació i amb l'autorització expressa de la direcció territorial corresponent.  
  
Secció 3. Processos d'avaluació, titulació i certificació d'estudis en els ensenyaments de la formació bàsica de les persones adultes  
  
7.8. Model d'avaluació  
7.8.1. Quant a les qüestions relacionades amb l'avaluació, la promoció i l'obtenció del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria, caldrà ajustar-se al que determina la disposició addicional sisena del Decret 107/2022, de 5 d'agost. En aquest sentit, l'avaluació de les persones participants en la formació bàsica de les persones adultes, fins que no es desplegue la normativa reguladora d'aquests ensenyaments, s'ha d'ajustar al que disposa l'article 32 de l'Ordre 38/2017, de 4 d'octubre, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'avaluació en Educació Secundària Obligatòria, en Batxillerat i en els ensenyaments de l'educació de les persones adultes a la Comunitat Valenciana, excepte el punt 6.2, i la normativa bàsica reguladora d'aquests ensenyaments, així com a allò que es detalla a continuació:   
a) L'avaluació del procés d'aprenentatge de l'alumnat que cursa els ensenyaments de la formació bàsica de les persones adultes, cicles I i II, ha de ser contínua, formativa, integradora i participativa. Així mateix, l'avaluació ha de tindre en compte el context, les formes d'accés al sistema i els diferents ritmes d'aprenentatge de cada persona adulta i, en cas que en tinga, el pla d'actuació personalitzat.  
b) La superació d'algun dels nivells del cicle II corresponents a cadascun dels tres àmbits tindrà validesa en tot l'Estat.   
c) En finalitzar cada curs, els centres de Formació de Persones Adultes han de programar una única avaluació final per als tres nivells del cicle I i per als dos nivells del cicle II.  
7.8.2. Aquesta avaluació de l'aprenentatge de les persones adultes s'ha de dur a terme segons els objectius educatius, continguts i criteris d'avaluació establits en el currículum dels programes per a adquirir i actualitzar la formació bàsica de les persones adultes fins a l'obtenció del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria.   
  
7.8.3. Els centres han d'especificar els criteris, les estratègies i els instruments i indicadors d'avaluació i han de determinar i garantir els mecanismes per a la participació de les persones adultes en el seu propi procés d'avaluació.  
7.8.4. S'han d'avaluar tant l'aprenentatge de cadascuna de les persones adultes com els processos d'ensenyament i la pràctica docent. Aquesta avaluació ha de potenciar la reflexió i recerca conjunta de l'equip de professorat i de les persones adultes, per tal de millorar la programació docent i el desenvolupament del currículum en relació amb la seua adequació a les necessitats educatives i als trets específics de les persones adultes.  
7.8.5. L'avaluació és realitzada pel conjunt de professorat del grup d'aprenentatge respectiu, coordinat pel seu tutor o tutora.  
7.8.6. Els centres de Formació de Persones Adultes, en virtut de la seua autonomia pedagògica i organitzativa, han d'establir, d'acord amb allò que determine la comissió de coordinació pedagògica en col·laboració amb el cap o la cap d'estudis, el nombre i el calendari de les sessions d'avaluació a realitzar en cada curs acadèmic.  
Amb caràcter general, a començament de cada curs acadèmic s'ha de dur a terme una sessió per a realitzar la valoració inicial de l'aprenentatge i, al llarg del curs, s'han de celebrar, si més no, dues o tres sessions ordinàries d'avaluació de periodicitat, en cada cas, quadrimestral o trimestral.  
7.9. Valoració inicial de l'aprenentatge  
7.9.1. Segons indica l'article 11 del Decret 220/1999, de 23 de novembre, a fi d'orientar i adscriure a cada persona al cicle i nivell educatiu de la formació bàsica de les persones adultes, o al grup d'aprenentatge corresponent dels altres programes formatius, el professorat del centre ha d'efectuar una valoració inicial individual de cada persona adulta. Aquesta valoració ha de comprendre aspectes relacionats amb els coneixements, les experiències, les habilitats i els procediments que posseïsca cada persona i ha de tindre en compte tant els estudis anteriors com les seues expectatives i interessos.  
7.9.2. Així doncs, a l'inici de cada curs acadèmic o, si no és possible, en el moment de la incorporació de la persona adulta al centre, el professorat ha de realitzar una valoració inicial individual de cada persona adulta, els resultats de la qual permeten la seua adscripció directa, oberta i flexible en qualsevol dels diversos nivells educatius, tant de la formació bàsica de les persones adultes com de la resta de programes formatius, de manera que les persones participants queden així exemptes de cursar el cicle o nivell anterior.  
7.9.3. Amb caràcter general, en el moment d'incorporació de la persona adulta a un centre de Formació de Persones Adultes per mitjà de l'acreditació acadèmica obtinguda en la prova per a majors de díhuit anys per a l'obtenció del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria, el seu procediment d'adscripció directa en el segon nivell del cicle II s'ha d'efectuar tan sols en el cas d'haver superat un nombre mínim de tres mòduls formatius en aquesta prova, sense que en aquest còmput es considere el mòdul de Valencià en els casos d'exempció. Quan no es done aquesta circumstància, és a dir, quan no s'hagen superat tres o més mòduls formatius, la persona adulta ha de ser adscrita d'entrada al primer nivell del cicle II, sense perjudici de la seua adscripció posterior en el segon nivell del cicle II resultant de la valoració inicial de la persona adulta o de la valoració de la progressió del seu aprenentatge duta a terme per l'equip educatiu.  
  
7.10. Procediment d'equivalències i convalidacions de mòduls formatius  
7.10.1. Amb caràcter general, en el cas que la persona adulta haja realitzat estudis previs d'altres ensenyaments obligatoris no universitaris, la persona participant ha de quedar exempta de cursar els mòduls formatius del segon nivell del cicle II que tinga superats, segons les convalidacions establides per l'annex XVI de l'Ordre 38/2017, de 4 d'octubre, així com per tota altra normativa sobre avaluació vigent o segons aquelles disposicions legals que en un futur puga determinar l'Administració educativa a l'efecte.  
7.10.2. A l'hora d'efectuar la matrícula, la persona adulta ha d'aportar la documentació acreditativa en la forma de llibre d'escolaritat, certificació o historial acadèmic, tenint en compte que la convalidació no és efectiva fins que no conste una comunicació oficial de la secretaria del centre adreçada personalment a la persona interessada. A aquest efecte, cal aplicar el sistema d'equivalències i convalidacions següent:  
  
7.10.2.1. Equivalències a aplicar a les persones que provenen de l'antiga Llei general d'educació o dels sistemes LOGSE i LOE.  
El sistema d'equivalències a considerar als efectes de convalidació acadèmica dels cursos del sistema ordinari LGE extingit i dels sistemes ordinaris LOGSE i LOE de l'Educació Secundària Obligatòria amb els estudis corresponents a la formació bàsica de les persones adultes, es resumeix en aquest quadre:  
  
Sistema LGE Sistemes LOGSE i LOE Sistema de la formació bàsica de les persones adultes  
8é d'EGB i títol de graduat o graduada Escolar o certificat d'escolaritat 2n d'ESO Cicle I  
1r de BUP o 1r curs d'FP de primer grau 3r d'ESO Primer nivell del cicle II  
2n de BUP o 2n curs d'FP de primer grau o títol de tècnic auxiliar 4t d'ESO Segon nivell del cicle II  
  
  
A l'hora de la incorporació de les persones adultes als ensenyaments dels diferents cicles i nivells de la formació bàsica de les persones adultes que no hagen superat la totalitat dels estudis dels sistemes LGE, LOE i LOGSE, en el procediment d'adscripció inicial cal procedir de la manera següent:  
a) Criteri general. Les persones adultes adés esmentades s'han d'adscriure aplicant la correspondència d'estudis indicada en el quadre anterior, amb independència de la valoració inicial de l'aprenentatge que es realitze al llarg del curs, que en tot cas ha de servir per adequar aquesta adscripció inicial a la realitat educativa i als ritmes d'aprenentatge de cada persona participant.  
b) Cicle I i GES-1. En el cas de les persones que s'hagen d'incorporar a qualsevol dels tres nivells del cicle I i al primer nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes, en el nivell d'adscripció assignat no s'han d'aplicar convalidacions de les assignatures, matèries, àmbits o mòduls superats en els sistemes educatius LGE, LOGSE i LOE, llevat de les convalidacions aplicables en els mòduls formatius del primer nivell del cicle II superats per les persones adultes en la prova per a majors de díhuit anys per a l'obtenció directa del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria, d'acord amb el que determina l'article 33.6 de l'Ordre 38/2017. En aquest darrer supòsit, aquestes persones han de ser adscrites al primer nivell del cicle II, sempre que no acrediten tindre superats, si més no, tres mòduls formatius en aquesta prova, sense que en aquest còmput es considere el mòdul de Valencià en els casos d'exempció, de manera que, tant per a aquest nivell com per al segon, es preveu el dret de convalidació dels mòduls aprovats en aquesta prova.  
  
c) GES-2. En el cas de les persones que s'hagen d'incorporar al segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes, cal aplicar el sistema de convalidacions dels dos articles següents.  
  
7.10.2.2. Procediment general d'aplicació de convalidacions en els cursos i nivells de l'Educació Secundària Obligatòria equivalents al segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes.  
  
a) Accés directe als ensenyaments del segon nivell del cicle II.  
Les persones adultes que acrediten estudis realitzats en sistemes educatius extingits corresponents bé als ensenyaments de 1r de BUP o de 1r curs de formació professional de primer grau, o bé als estudis de 3r d'ESO, poden accedir directament al segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes sempre que acrediten tindre un màxim de dues matèries no superades en aquests cursos.  
  
b) Criteris generals per a l'aplicació de convalidacions de mòduls formatius del segon nivell del cicle II.  
La convalidació és un dret que tenen les persones adultes en encetar el seu procés formatiu als centres de Formació de Persones Adultes i es tradueix en el reconeixement en els mòduls formatius del segon nivell del cicle II de les qualificacions obtingudes en les matèries, àmbits o unitats formatives aprovats en qualsevol dels cursos o nivells equivalents de l'Educació Secundària Obligatòria, a aplicar amb caràcter irreversible en la totalitat de matèries, àmbits o unitats formatives aprovats i no només en una part.  
Per tal de garantir una aplicació correcta d'aquesta possibilitat, el centre ha d'informar-ne les persones adultes participants tant durant el procés de matriculació com en les sessions inicials de tutoria, a fi que cada persona puga optar per sol·licitar la convalidació dels mòduls formatius corresponents a l'inici de curs, o bé per fer-ho abans de les avaluacions ordinàries trimestrals o quadrimestrals o de les avaluacions finals.  
La persona interessada ha de realitzar aquest tràmit davant la secretaria del centre, de manera que, una vegada acreditada i revisada la documentació per part del secretari o la secretària, es consignen a l'efecte de convalidació les qualificacions corresponents, amb la notació SA (“superat anteriorment”), a l'expedient acadèmic.  
7.10.2.3. Reconeixement de convalidacions de mòduls formatius del segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes  
  
D'acord amb l'annex XVI de l'Ordre 38/2017, de 4 d'octubre, les convalidacions de mòduls formatius del segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes es reconeixeran de la manera següent:  
  
Cas 1. Mòduls formatius de GESO-2 amb 4t d'ESO i prova lliure de GESO  
Convalidacions a aplicar a les persones adultes que acrediten haver superat matèries en els ensenyaments de 4t d'ESO o mòduls formatius de la prova per a majors de díhuit anys per a l'obtenció directa del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria a la Comunitat Valenciana:  
  
Àrees i matèries superades  
de 4t d'ESO  
En el cas de dues denominacions, convalidable per qualsevol de les dues Mòduls superats de la prova lliure per a l'obtenció del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria Mòduls formatius del 2n nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes  
Valencià: llengua i literatura Valencià Valencià  
Castellà: llengua i literatura Castellà Castellà  
Llengua castellana i literatura   
Llengua estrangera Llengua estrangera Llengua estrangera  
Primera llengua estrangera   
Matemàtiques, Matemàtiques A o B Processos i Instruments Matemàtics Processos i Instruments Matemàtics  
Matemàtiques orientades als ensenyaments acadèmics o als ensenyaments aplicats   
Biologia i Geologia Natura, Ecologia i   
Salut Natura, Ecologia i  
Salut  
Física i Química Ciències i Tecnologia Ciències i Tecnologia  
Tecnologia   
Ciències socials: Geografia i Història Societats, Territoris i Processos Historicoculturals Societats, Territoris i Processos Historicoculturals  
Geografia i Història   
Matèries optatives 1 mòdul optatiu en   
el segon nivell del cicle II  
  
  
1) Convalidacions de matèries superades en 4t d'ESO  
Les matèries superades en 4t d'ESO per les persones adultes han de ser convalidades pels mòduls formatius del segon nivell del cicle II respectius, d'acord amb el que s'especifica en el quadre anterior.  
  
Així mateix, en el cas de les persones adultes que hagen superat en 4t d'ESO alguna de les matèries optatives, se'ls ha de convalidar una d'aquestes per qualsevol dels mòduls optatius d'oferta del centre a cursar en el segon nivell del cicle II, convalidació que no és aplicable als dos mòduls optatius a cursar al centre en el primer nivell del cicle II. En cas de tindre més d'una d'aquestes matèries superades, en aquesta convalidació s'ha de consignar la qualificació més alta.  
2) Convalidacions de mòduls formatius superats en la prova per a majors de díhuit anys per a l'obtenció directa del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria a la Comunitat Valenciana.  
  
Els mòduls formatius superats per les persones adultes en la prova per a majors de díhuit anys per a l'obtenció directa del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria a la Comunitat Valenciana poden ser convalidats, a petició formal de la persona interessada a la secretaria del centre, pels mòduls formatius del primer i segon nivell del cicle II respectius, d'acord amb el que s'indica en el quadre anterior.  
  
En efectuar aquestes convalidacions cal seguir les indicacions següents:  
2.a) A l'inici de curs, si la persona adulta acredita haver superat tres o més mòduls formatius, sense que en aquest còmput compte en cap cas l'exempció del mòdul de Valencià, aquesta ha de ser adscrita al segon nivell del cicle II. En cas d'haver superat un nombre inferior de mòduls de la prova, la persona participant ha de ser adscrita inicialment al primer nivell del cicle II.  
2.b) Durant el curs, en el període immediatament posterior a les dues convocatòries anuals d'aquesta prova, si la persona adulta acredita haver superat un o més mòduls formatius de la prova en qualsevol d'aquestes convocatòries, aquesta, amb l'aportació de la documentació que acredite aquest fet davant la secretaria del centre, pot optar per:  
- Sol·licitar la convalidació dels mòduls superats de la prova en les avaluacions ordinàries trimestrals o quadrimestrals o en les avaluacions finals.  
- No sol·licitar cap convalidació en favor de les qualificacions obtingudes per mitjà de l'aprenentatge realitzat al centre.   
En ambdós casos, les convalidacions de qualificacions s'han d'aplicar en la totalitat de mòduls superats en la prova i no només en una part, de manera que la secretaria del centre ha de consignar en l'expedient acadèmic, amb la notació “superat anteriorment” (SA), les qualificacions obtingudes en tots els mòduls superats en la prova.  
  
3) Convalidacions de mòduls formatius per superació de matèries, àmbits d'experiència o mòduls formatius en altres comunitats autònomes de l'Estat espanyol.  
3.a) A les persones adultes procedents de centres de Formació de Persones Adultes d'altres comunitats autònomes que hagen superat àmbits d'experiència o mòduls formatius del primer nivell de l'educació secundària per a persones adultes (ESPA) o, en els casos d'estructura anual modular, els dos blocs corresponents a aquest mateix nivell, se'ls ha de reconéixer aquesta formació i, en el cas que hagen superat tots els àmbits d'experiència o mòduls formatius d'aquest nivell, se'ls ha d'adscriure directament al segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes.  
3.b) En els casos de les persones adultes que aporten documentació d'altres comunitats autònomes que els acredita bé haver aprovat matèries en 4t d'ESO o àmbits d'experiència o mòduls formatius del segon nivell de l'educació secundària per a persones adultes (ESPA) o, en els casos d'estructura anual modular, els dos blocs corresponents a aquest mateix nivell, o bé haver superat àmbits d'experiència o mòduls formatius en convocatòries anteriors de la prova per a majors de díhuit anys per a l'obtenció directa del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria, se'ls ha de reconéixer aquesta formació i aplicar-los el criteri general de convalidacions establit per l'apartat 7.10.2.2.  
  
En els dos supòsits, a l'hora de procedir a aquesta convalidació de qualificacions cal procedir així:  
- Si el certificat de qualificacions està expressat per matèries o mòduls formatius, les qualificacions superades s'han de traslladar als mòduls formatius respectius del currículum valencià de la formació bàsica de les persones adultes.  
- Si el certificat de qualificacions està expressat per àmbits d'experiència, les qualificacions superades s'han de traslladar a cadascun dels mòduls formatius que conformen els tres camps de coneixement o àmbits d'experiència del currículum valencià de la formació bàsica de les persones adultes.  
- Si hi ha qualificació positiva en la llengua pròpia de les comunitats autònomes que en tenen, aquesta pot ser convalidable, només per un any acadèmic, pel mòdul de Valencià, sense perjudici de l'aprenentatge del valencià que puguen realitzar les persones adultes participants en qualsevol dels programes formatius en què s'imparteix.  
- No són convalidables per cap mòdul formatiu ni camp de coneixement o àmbit d'experiència aquelles matèries, mòduls o àmbits superats en altres comunitats autònomes que no formen part del currículum valencià de la formació bàsica de les persones adultes.  
  
  
Cas 2. Mòduls formatius de GESO-2 amb 2n nivell de PQPI i 2n curs de PDC  
Convalidacions a aplicar a les persones que procedeixen del nivell o curs superior del programa de qualificació professional inicial (PQPI) i del programa de diversificació curricular (PDC).  
Cas 3. Mòduls formatius de GESO-2 amb 2n curs d'FPB  
Convalidacions a aplicar a les persones que provenen del curs superior de la Formació Professional Bàsica (FPB).  
  
Unitats formatives dels mòduls professionals superades del 2n curs de l'FP Bàsica Mòduls formatius del 2n nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes  
Castellà-Valencià II Valencià  
 Castellà  
Llengua estrangera: Anglés II Llengua estrangera  
Ciències Aplicades I i II Processos i Instruments Matemàtics  
 Natura, Ecologia i Salut  
 Ciències i Tecnologia  
Ciències Socials I i II Societats, Territoris i Processos Historicoculturals  
Formació i Orientació Laboral II El Món del Treball  
  
  
En el cas de les persones participants que hagen superat la totalitat dels mòduls professionals assenyalats en el quadre anterior, en el moment de la matriculació els centres de Formació de Persones Adultes han de fer un acompanyament inicial específic per tal de guiar-les en una doble direcció:  
- D'una banda, afavorir l'obtenció del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria, que pot ser aconseguit bé per mitjà de la participació activa i l'aprofundiment dels ensenyaments del segon nivell del cicle II, a fi de compensar les necessitats i els dèficits formatius de cada persona, o bé dirigint la persona interessada cap a la inscripció en qualsevol de les dues convocatòries anuals de la prova per a majors de díhuit anys per a l'obtenció directa del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria.  
  
- I de l'altra, en el cas que la persona adulta opte per millorar la seua formació integral al centre, propiciar la seua participació tant en la vida acadèmica del centre, en qualsevol dels programes formatius, com en la planificació d'un itinerari formatiu per a la seua realització personal, emocional, professional i civicosocial.  
7.11. Seguiment de l'aprenentatge i promoció en la formació bàsica de les persones adultes  
7.11.1. Pel que fa a la promoció de l'alumnat, així com a l'avaluació dels processos d'ensenyament, caldrà ajustar-se al que es disposa en la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, i al que es disposa en la disposició addicional sisena relativa a l'educació de les persones adultes del Decret 107/2022, de 5 d'agost.  
No obstant això, i en tot allò que no s'opose a la disposició addicional mencionada en el paràgraf anterior ni a la normativa bàsica que es desenvolupe, en l'educació de persones adultes, continuarà en vigor l'Ordre 38/2017, de 4 d'octubre, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'avaluació en Educació Secundària Obligatòria, en Batxillerat i en els ensenyaments de l'Educació de les Persones Adultes a la Comunitat Valenciana, així com el que es disposa a la resta de normativa en vigor.  
7.11.2. L'estructura modular dels camps de coneixement o àmbits d'experiència s'ha d'adaptar a les característiques i a les necessitats, demandes i interessos formatius de les persones adultes, a través d'una flexibilització del sistema d'aprenentatge que ha de permetre a cada persona participant la forma d'accés al sistema, la tria del ritme d'aprenentatge i el seu propi itinerari formatiu.  
7.11.3. En el procés d'avaluació, cada mòdul pot superar-se de forma independent, de manera que les persones adultes han de rebre una acreditació del centre de Formació de Persones Adultes en què consten els nivells cursats i les qualificacions obtingudes en els diferents mòduls.  
7.11.4. Els mòduls amb la mateixa denominació en els tres nivells del cicle I i en els dos del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes es consideren com a mòduls progressius.  
7.11.5. El mòdul de Valencià té la mateixa consideració que el de Castellà, de manera que l'exempció de l'avaluació final del mòdul de Valencià ha de ser entesa com una mesura educativa extraordinària, a aplicar a les persones participants que ho sol·liciten formalment d'acord amb el que dictamine la normativa autonòmica vigent. En els casos d'exempció, l'equip docent ha de preveure totes aquelles mesures que es consideren indispensables per a l'acompanyament de l'aprenentatge inicial del valencià com a eina d'inclusió socioeducativa.  
  
Aquesta exempció té validesa per a un curs acadèmic i el seu tràmit administratiu és independent segons es tracte de persones adultes que estiguen cursant els ensenyaments de la formació bàsica de les persones adultes de forma ordinària o d'aquelles que s'inscriguen a les proves per a majors de díhuit anys per a l'obtenció directa del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria.  
7.11.6. El professorat del centre, amb la participació de la persona implicada, pot realitzar adaptacions curriculars, que s'allunyen significativament dels continguts i criteris d'avaluació del currículum, adreçades a persones amb necessitats educatives, socioculturals i econòmiques diverses.  
7.11.7. El professorat ha d'informar regularment les persones adultes sobre el desenvolupament del seu procés formatiu. Per tal d'afavorir la participació de les persones adultes en el seu propi procés d'aprenentatge, l'equip educatiu ha d'informar sobre els criteris d'avaluació, d'acord amb els objectius i continguts programats en cada cicle de la formació bàsica de les persones adultes i en els diferents programes formatius i ha de mantindre una comunicació periòdica amb les persones participants.  
7.11.8. Les decisions referides a la progressió de l'aprenentatge de les persones adultes i a la promoció d'un curs a un altre, en cadascun dels diferents nivells de la formació bàsica de les persones adultes, han de ser adoptades durant la sessió d'avaluació, de forma col·legiada per l'equip educatiu respectiu de la persona participant de la formació, atenent el seu ritme personal d'aprenentatge, l'assoliment dels objectius, el grau d'adquisició de les competències corresponents i, si escau, les circumstàncies excepcionals susceptibles d'alterar el desenvolupament de l'activitat lectiva presencial.  
7.11.9. Les persones participants poden romandre en el cicle o nivell cursat tantes vegades com el seu estil personal d'aprenentatge i les seues necessitats individuals així ho aconsellen. Excepcionalment, en els casos de les persones adultes que, malgrat la seua permanència reiterada al centre, tinguen dificultats molt greus per a assolir els objectius i les competències conduents a l'obtenció del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria, l'equip educatiu avaluador pot aconsellar i dirigir la persona adulta cap a estudis o activitats socioprofessionals més idonis al seu perfil i les seues necessitats, sense perjudici de la seua reincorporació posterior als ensenyaments de la formació bàsica de les persones adultes.  
7.11.10. En tot cas, la permanència en un cicle o nivell s'ha de determinar de manera que les condicions curriculars s'adapten a les necessitats de les persones adultes i estiguen orientades a la superació de les dificultats i mancances detectades.  
7.11.11. Al final de cada nivell o cicle de la formació bàsica de les persones adultes, cal realitzar una estimació de l'avanç de cada persona en la consecució dels objectius educatius, del grau de maduresa i de les competències assolides, que cal traslladar a l'acta d'avaluació final i al seu expedient.  
7.11.12. Com a criteri general, poden promocionar les persones adultes que hagen assolit globalment els objectius educatius de cada nivell i cicle tot i no haver sigut avaluades positivament en algun dels mòduls.  
7.12. Avaluació final del segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes  
7.12.1. Les decisions de superació del segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes i la proposta consegüent per a l'expedició del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria han de ser adoptades, durant la sessió d'avaluació final, de forma col·legiada per l'equip educatiu del grup d'aprenentatge.  
  
7.12.2. En finalitzar el segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes, les persones participants en la formació que, durant la sessió d'avaluació esmentada, hagen obtingut valoració positiva en tots els mòduls del segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes hauran finalitzat amb èxit la formació bàsica de les persones adultes.  
7.12.3. D'acord amb les consideracions sobre avaluació del Decret 220/1999, de 23 de novembre, i de l'Ordre 38/2017, de 4 d'octubre, la disposició addicional tercera del Reial decret 217/2022, de 29 de març, i la disposició addicional sisena del Decret 107/2022, de 5 d'agost, a aquelles persones que no es troben en la circumstància descrita en l'apartat anterior, se'ls pot donar per finalitzada amb èxit la formació bàsica de les persones adultes sempre que es complisquen les condicions i els criteris que estableix l'apartat 7.16 d'aquesta resolució.  
  
7.12.4. A l'acabament del segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes, l'equip educatiu avaluador pot proporcionar a les persones participants en la formació un consell orientador, que ha d'incloure un informe sobre el grau de maduresa, d'assoliment dels objectius i d'adquisició de les competències corresponents, així com una proposta de l'itinerari formatiu més adequat.  
7.13. Avaluació final en els diferents nivells de la formació bàsica de les persones adultes  
7.13.1. D'acord amb el que determina el Reial decret 217/2022, de 29 de març, i la disposició addicional sisena del Decret 107/2022, de 5 d'agost, relativa a l'educació de les persones adultes, en finalitzar cada curs, els centres de Formació de Persones Adultes han de programar una avaluació final única per als tres nivells del cicle I i per als dos nivells del cicle II al final de cada curs.  
7.13.2. Els resultats de l'avaluació dels diferents nivells de la formació bàsica de les persones adultes s'han de fer constar d'acord amb el que s'estableix en l'article 34 de l'Ordre 38/2017, de 4 d'octubre.  
  
7.14. Procediment de revisió i reclamació de qualificacions  
7.14.1. En el cas de les persones adultes que cursen estudis de la formació bàsica de les persones adultes, el procediment de revisió i reclamació s'ha de realitzar segons el que preveu l'article 20 de l'Ordre 32/2011, de 20 de desembre, que determina que l'exercici del dret a l'avaluació objectiva de les persones participants ha de seguir els mateixos termes que els que recull l'article 7 de l'ordre esmentada per a l'alumnat d'Educació Secundària Obligatòria.  
7.14.2. D'acord amb el que estableix l'article 53.1 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques (BOE 02.10.2015), i considerant que són d'aplicació plena en l'àmbit acadèmic les prescripcions de la llei adés esmentada, en què es concreta el contingut del dret d'accés a arxius i documents, es fa extensiu el dret de les persones participants interessades a obtindre còpia dels exàmens o proves d'avaluació realitzats. Per consegüent, els centres educatius tenen l'obligació de lliurar còpia de les proves objectives d'avaluació realitzades a les persones adultes interessades en el cas de sol·licitar-ho, al marge dels supòsits de reclamació regulats per la normativa vigent.  
  
7.15. Certificació d'estudis  
7.15.1. Totes les persones participants en la formació bàsica de les persones adultes tenen dret a rebre una certificació oficial del centre en què consten els estudis i les qualificacions obtingudes en els diferents mòduls formatius.  
7.15.2. A més, les persones participants proposades per a l'expedició del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria han de rebre un certificat d'estudis acreditatiu de la seua obtenció. Aquesta acreditació, que ha de figurar en el seu expedient, ha de ser estesa pel secretari o la secretària del centre, amb el vistiplau del director o la directora.  
7.15.3. Les persones participants que cursen qualsevol programa formatiu dels que figuren en els annexos III i IV del Decret 220/1999, de 23 de novembre, tenen dret a rebre així mateix un certificat d'aprofitament dels estudis realitzats, segons el model que figura en l'annex III.A d'aquest decret. Aquests certificats acreditatius han de ser tinguts en compte en els casos de les persones adultes participants que desitgen cursar la formació bàsica de les persones adultes.  
  
7.16. Obtenció del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria  
7.16.1. Respecte a la titulació de l'alumnat, així com a l'avaluació dels processos d'ensenyament, caldrà ajustar-se al que es disposa en la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, i al que disposa la disposició addicional sisena del Decret 107/2022, de 5 d'agost.   
No obstant això, i en tot allò que no s'opose a la normativa bàsica que es desenvolupe, continuarà en vigor l'Ordre 38/2017, de 4 d'octubre, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'avaluació en Educació Secundària Obligatòria, en Batxillerat i en els ensenyaments de l'Educació de les Persones Adultes a la Comunitat Valenciana, així com el que es disposa en la resta de normativa en vigor.  
7.16.2. Les persones participants que a l'acabament de la formació bàsica de les persones adultes hagen superat tots els mòduls formatius del segon nivell del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes i, per tant, hagen assolit els objectius generals i les competències corresponents, segons la decisió col·legiada presa per l'equip educatiu en la sessió d'avaluació final, han de rebre el títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria.  
7.16.3. Així mateix, es pot donar per finalitzada amb èxit la formació bàsica de les persones adultes a aquelles persones participants que, tot i no haver sigut avaluades positivament en algun dels àmbits, siguen proposades per l'equip educatiu avaluador pel fet de considerar que aquesta persona ha assolit els objectius generals de la formació bàsica de les persones adultes. A l'hora d'adoptar o no aquesta decisió l'equip educatiu avaluador ha de prendre en consideració la progressió de l'aprenentatge realitzat per la persona adulta i les seues possibilitats futures acadèmiques i socioprofessionals, així com els casos individuals d'abandó injustificat d'algun dels mòduls formatius. Per a això, l'equip educatiu avaluador, en els casos en què ho crega oportú, té la facultat de convocar la persona adulta a una entrevista que servisca per a aclarir possibles dubtes sobre la seua valoració final.  
  
7.16.4. Les persones adultes que superen les proves perquè les persones majors de díhuit anys puguen obtindre directament el títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria i siguen proposades pel tribunal avaluador corresponent per a l'expedició de títol han d'obtindre aquest títol en les mateixes condicions que les que l'obtenen a través de la formació reglada.  
7.16.5. El títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria per a persones adultes, obtingut per qualsevol modalitat d'ensenyament o per mitjà de la superació de la prova per a majors de díhuit anys per a l'obtenció directa del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria, s'ha d'expedir d'acord amb la normativa bàsica d'aplicació vigent i permet accedir indistintament a qualsevol dels ensenyaments postobligatoris recollits en l'article 3.4 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, segons els requisits que s'estableixen per a cada ensenyament.  
7.17. Proves externes  
7.17.1. Prova per a persones majors de díhuit anys per a l'obtenció directa del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria.  
Aquesta prova es regeix segons l'Ordre 20/2017, de 29 de maig, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten normes per a la regulació i organització de la prova perquè les persones majors de díhuit anys puguen obtindre directament el títol de graduat o graduada en Educació Secundària a la Comunitat Valenciana. Segons el punt 4 de la disposició addicional sisena del Decret 107/2022, de 5 d'agost, la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, en l'àmbit de les seues competències, organitza periòdicament proves perquè les persones majors de díhuit anys puguen obtindre directament el títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria, en què es comprova l'assoliment de les competències bàsiques i els objectius d'etapa. Aquestes proves s'organitzen basant-se en els tres àmbits de coneixement d'aquests ensenyaments. Es preveuen dues convocatòries anuals de caràcter quadrimestral, a realitzar al llarg de cada curs acadèmic, a què es poden inscriure aquelles persones que complisquen, com a mínim, díhuit anys l'any natural de la convocatòria per a la qual es matriculen. La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport ha de garantir que aquestes proves compten amb les mesures d'accessibilitat universal i les adaptacions que requerisca tot l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
  
7.17.2. Prova per a persones majors de vint anys per a l'obtenció directa del títol de Batxiller  
Aquesta prova està regulada per l'Ordre 6/2018, de 4 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula la prova perquè les persones majors de vint anys puguen obtindre directament el títol de Batxiller a la Comunitat Valenciana. Es preveu una convocatòria anual, a realitzar durant l'any acadèmic en curs, a què es poden inscriure aquelles persones que complisquen, com a mínim, vint anys l'any natural de la convocatòria per a la qual es matriculen.  
  
Per a poder procedir al pagament de la taxa per a l'expedició del títol de Batxiller, les persones que no disposen de DNI o NIE, poden obtindre un número de identificació fiscal (NIF) provisional, amb el model 046 de l'Agència Estatal d'Administració Tributària, a través d'aquesta pàgina web:   
https://sede.agenciatributaria.gob.es/Sede/inicio.html  
La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport ha de garantir que aquestes proves compten amb les mesures d'accessibilitat universal i les adaptacions que requerisca tot l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
7.17.3. Resta de proves externes  
Els programes formatius dels apartats b, c, d i g, inclosos dins els annexos III i IV del Decret 220/1999, preveuen la preparació per a les diverses convocatòries d'aquest seguit de proves, regulades al seu torn per la normativa corresponent:  
a) Proves d'accés a cicles formatius de grau mitjà i superior, prova lliure per a l'obtenció del títol de tècnic i cursos preparatoris de les proves d'accés a la Formació Professional: programa b.  
b) Proves d'avaluació i acreditació de coneixements i ús de valencià: programa c.  
c) Proves d'accés a la universitat per a majors de 25 i 45 anys: programa d.  
d) Proves d'avaluació de les competències clau de nivells 2 i 3 de qualificació professional: programa g.  
  
  
8. PARTICIPACIÓ DE LES PERSONES ADULTES  
Secció 1. Participació de les persones adultes  
8.1. Condicions generals de participació de les persones adultes en la vida educativa  
8.1.1. Els centres de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics han de garantir i promoure la participació i col·laboració de les persones adultes participants com a agents actius i promotors de la vida educativa. Per a això, el PEC ha de preveure els principis, les estratègies, les condicions i els canals per a la participació democràtica i igualitària de totes les persones adultes.  
8.1.2. La participació de les persones adultes s'ha de dinamitzar en cadascun dels programes, cicles, cursos i grups d'aprenentatge i, en el cas particular dels grups d'aprenentatge de la formació bàsica de les persones adultes amb presència predominant de persones joves. S'han de posar els mitjans per a garantir el màxim aprofitament de la formació en qüestions diverses, com ara la forja d'itineraris formatius personalitzats, la progressió de l'aprenentatge, l'assistència, la participació activa i el compromís, etc.  
8.2. Drets i deures de les persones adultes participants  
8.2.1. Considerant que les persones matriculades als centres públics de Formació de Persones Adultes són normativament majors d'edat, les referències a la participació i col·laboració social de les associacions de mares i pares de l'alumnat i de l'alumnat per mitjà de les associacions de l'alumnat i del consell de delegats i delegades de l'alumnat, que figuren en el títol IV, capítols I i II, del Decret 252/2019, de 29 de novembre, s'han d'entendre respectivament com a drets i funcions de les associacions de persones participants en la formació i de les persones adultes participants.  
8.2.2. El reconeixement de drets i deures de les persones participants en la formació queda així mateix regulat pel Decret 195/2022, d'11 de novembre, del Consell, d'igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià.  
8.2.3. Entre el conjunt de drets i deures que aquesta disposició atorga a l'alumnat, aplicables a les persones participants als centres públics de Formació de Persones Adultes, cal ressenyar:  
a) Drets de les persones adultes participants:  
- Rebre una educació inclusiva i integral, basada en el respecte als drets i llibertats fonamentals i en els principis democràtics d'igualtat i convivència.  
- Rebre una educació integral de qualitat i en condicions d'equitat que contribuïsca al ple desenvolupament de la seua personalitat.  
- Respecte a la seua identitat, integritat física i dignitat personals, així com la seua llibertat de consciència i les seues conviccions ideològiques, religioses i morals.  
- Dret a ser valorat amb objectivitat.  
- Dret a participar, amb els suports que requerisca en cada cas, en la vida del centre, de manera individual i col·lectiva.  
- Dret a la inclusió, la protecció social i a ser format en condicions d'igualtat d'oportunitats.  
- Dret a la protecció de la salut i a la seua promoció.  
- Dret a rebre una educació igualitària.  
b) Deures de les persones adultes participants:  
- Respectar totes les persones.  
- Estudiar.  
- Practicar la convivència positiva.  
- Cuidar i utilitzar adequadament les instal·lacions del centre.  
8.2.4. Entre el conjunt de drets i deures que s'atorguen a les associacions de pares, mares, tutors o tutores de l'alumnat, aplicables a les associacions i federacions d'associacions de persones participants als centres públics de Formació de Persones Adultes, cal destacar el dret d'associació, que s'ha de concretar en la seua participació activa en la vida del centre, en el seu compromís amb els senyals d'identitat establits en el PEC i en la consecució dels objectius dels plans i programes posats en marxa.  
8.2.5. Les persones adultes que es matriculen en un centre de Formació de Persones Adultes han de respectar el projecte educatiu de centre, la seua planificació lingüística i els seus trets identitaris sense perjudici dels drets i deures legalment reconeguts.  
8.2.6. Les persones adultes matriculades als centres públics de Formació de Persones Adultes de la Generalitat, des del moment de la seua incorporació al centre, tenen dret al respecte a la identitat pròpia, a la participació activa en la vida educativa, a l'ús en les condicions establides pel consell escolar de les instal·lacions i béns del centre, a l'accés lliure i gratuït als ensenyaments i als materials i recursos curriculars i didàctics i a la pertinença voluntària a l'associació o les associacions de persones participants del centre, circumstància que pot donar dret al gaudi de tots aquells recursos i activitats finançats per aquestes associacions sense ànim de lucre.  
8.3. Assegurança escolar en centres de Formació de Persones Adultes  
8.3.1. L'assegurança escolar està regulada per la Llei de 17 de juliol de 1953, sobre l'establiment de l'assegurança escolar a Espanya (BOE 199, 18.07.1953). La determinació de l'abast i el procediment de l'assegurança escolar és competència de l'Institut Nacional de la Seguretat Social.  
Tota la informació general sobre assegurança escolar i el seu procediment de tramitació està recollit en aquest enllaç:  
https://www.seg-social.es/wps/portal/wss/internet/InformacionUtil/44539/45073'changeLanguage=va  
D'acord amb les disposicions actuals de l'Institut Nacional de la Seguretat Social (INSS), en el cas dels ensenyaments de la Formació de Persones Adultes aquesta assegurança inclou només les persones menors de 28 anys que cursen ensenyaments de qualsevol dels dos nivells del cicle II de la formació bàsica de les persones adultes i de preparació de la prova d'accés a cicles formatius de grau superior. La resta de les persones participants han de regir-se per allò que estableix el règim general de la Seguretat Social.  
8.3.2. En l'àmbit de la Comunitat Valenciana, el procediment de tramitació de l'assegurança escolar s'estableix en les instruccions de la Direcció General de Centres Docents, disponibles en l'enllaç corresponent de l'apartat d'admissió:   
http://www.ceice.gva.es/va/web/admision-alumnado/normativa  
Els centres han de preveure la realització d'aquest tràmit en el moment en què les persones participants implicades hagen de formalitzar la inscripció consistent en l'abonament de la quota corresponent de l'assegurança escolar a la secretaria del centre.  
  
Secció 2. Matriculació i adscripció de les persones adultes  
8.4. Condicions generals de matriculació  
8.4.1. Tenen dret a matricular-se en centres de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics aquelles persones adultes que, reunint els requisits de matriculació establits a la Resolució de 9 de febrer de 2005, del director general d'Ensenyament, per la qual es dicten instruccions per a l'aplicació de la Llei orgànica 4/2000, d'11 de gener, i del Reial decret 2393/2004, de 30 de desembre, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seua integració social en el sistema educatiu (DOGV 5992, 23.02.2005), parcialment modificada per la Resolució de 4 de novembre de 2009, de la Direcció General d'Ordenació i Centres Docents, sobre l'alumnat estranger en l'educació de naturalesa no obligatòria (DOGV 6140, 09.11.2009), acrediten la identitat mitjançant la presentació de qualsevol d'aquests documents en vigor: document nacional d'identitat (DNI), targeta d'identitat d'estranger o NIE, passaport, visat d'estudis o qualsevol document oficial que acredite fefaentment la identitat i l'edat de la persona.  
  
8.4.2. A l'hora de realitzar la matriculació efectiva de les persones adultes participants el centre ha de requerir l'original de qualsevol dels documents acreditatius d'identitat referits a l'apartat anterior i conservar-ne una còpia a fi de poder garantir, en tot moment i de forma fefaent davant l'autoritat pertinent, l'autenticitat de la documentació presentada.  
  
8.4.3. La matriculació en cada centre s'ha d'efectuar en funció de la disponibilitat del nombre de places previstes anualment per la direcció de centre, prèviament oïts el consell escolar i la comissió de coordinació pedagògica, per a cadascun dels programes formatius impartits.  
  
8.4.4. D'acord amb l'Ordre de 29 d'abril de 2009, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula el número identificatiu de l'alumnat (NIA) de la Comunitat Valenciana (DOGV 6026, 02.06.2009), en el moment de matriculació la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport ha d'assignar a cada persona participant un número identificatiu de l'alumnat. Aquest NIA té com a objectiu facilitar la gestió dels processos referits a la documentació de les persones participants en la formació al llarg de la seua vida acadèmica i ha de constar, per tant, en tota la documentació oficial identificativa de l'alumne o alumna. Una vegada assignat el NIA, els centres docents han d'emetre per a cada persona adulta participant una targeta que ha de servir com a document acreditatiu del número d'identificació de l'alumnat.  
  
8.5. Oferta formativa  
8.5.1. Els centres de Formació de Persones Adultes sostinguts amb fons públics disposen d'autonomia per a definir el model de gestió organitzativa i pedagògica, que s'ha de plasmar en l'oferta formativa anual per mitjà d'un projecte educatiu de centre en actualització i millora constants, de la programació general anual corresponent i del programa anual de coordinació territorial (PACT).  
8.5.2. Aquests centres tenen com a objectiu prioritari garantir que els ciutadans i les ciutadanes puguen cursar la formació bàsica de les persones adultes des de l'alfabetització fins a l'obtenció del títol de graduat o graduada en Educació Secundària Obligatòria.  
8.5.3. A més a més, cal atendre tota altra necessitat per a la formació integral de les persones participants mitjançant els cursos dels programes formatius establits a l'article 5.2 de la Llei 1/95, d'acord amb l'ordre de prelació establit a l'apartat anterior 6.4.1 d'aquesta resolució. En el cas del programa formatiu e, ha de prevaldre, per aquest ordre, el coneixement de les llengües oficials per part de les persones nouvingudes, la participació sociocultural i laboral, l'adquisició de la competència comunicativa en llengües estrangeres, l'alfabetització i actualització de les competències digitals i, per últim, l'educació mediambiental.  
  
8.5.4. L'oferta formativa ha de ser la concreció de la diagnosi del teixit socioeducatiu, cultural i laboral que consta en el projecte educatiu de centre, tot incidint, d'acord amb el que estableix l'ordre de prelació adés esmentada, en l'atenció prioritària que cal destinar a la formació de les persones adultes amb necessitats peremptòries d'inclusió socioeducativa. Així mateix, a l'hora de programar l'oferta anual els centres han de tindre en compte els resultats de l'avaluació i les propostes de millora recopilats em la memòria final de curs precedent.  
  
8.5.5. Els centres públics de Formació de Persones Adultes, d'acord amb les línies directrius del consell territorial, el PACT elaborat pels consells comarcals, les directrius del claustre de professorat, la comissió de coordinació pedagògica i el consell escolar i en col·laboració amb les associacions de persones participants de cada centre, han d'establir anualment l'oferta formativa, el calendari d'admissió i inscripció previstos i el procediment posterior de matriculació.  
  
8.5.6. D'acord amb la Resolució de 23 de març de 2023, A fi que l'oferta formativa i les intervencions educatives dels centres públics de Formació de Persones Adultes responguen realment a les necessitats, demandes i interessos de les persones adultes i del seu context territorial, socioeconòmic i cultural, els Consells comarcals, abans d'acabar el mes d'octubre, han de dissenyar l'oferta formativa anual d'àmbit comarcal, que quedarà reflectida en el programa anual de coordinació territorial (PACT). Aquests consells hauran de vetlar perquè l'oferta formativa per a persones adultes s'ajuste a les necessitats i característiques del seu àmbit territorial.  
8.5.7. L'oferta formativa anual de cada centre, que cal confeccionar tenint en compte els recursos humans assignats per les administracions responsables, s'ha de dissenyar, per tant, coordinadament amb els centres públics de Formació de Persones Adultes que formen part de cadascun dels consells comarcals, a fi de presentar una acció formativa conjunta i complementària, que responga a les necessitats, demandes i interessos formatius de les persones adultes i del seu context territorial, socioeconòmic i cultural.  
8.5.8. Els centres públics de Formació de Persones Adultes, amb el suport de l'Administració educativa i d'acord amb les directrius de la direcció general competent en matèria de ordenació acadèmica, han de tindre la capacitat i iniciativa per a dinamitzar el seu entorn mitjançant campanyes de sensibilització, animació i promoció de la diversitat d'ensenyaments encaminats a l'aprenentatge al llarg de la vida, a realitzar durant el darrer trimestre i a l'inici de cada curs acadèmic.  
8.5.9. Aquesta oferta formativa anual de centre i comarcal s'ha de fer pública a través de la pàgina web del centre i de tota altra mena de documents i mitjans audiovisuals i escrits per a la seua difusió local i comarcal.  
8.5.10. Al llarg del curs i particularment durant el període previ a la matriculació, els centres han de vetlar per a establir i afermar els mitjans de comunicació existents amb els centres d'educació secundària limítrofs amb la finalitat d'articular lligams entre etapes educatives i de donar resposta a la població que potencialment podria inscriure's en els centres de Formació de Persones Adultes per a continuar o finalitzar la seua formació bàsica.  
8.6. Criteris de matriculació  
8.6.1. Participació de les persones adultes en els programes formatius.  
Segons el que disposa l'article 67.1 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, amb caràcter general, les persones adultes, en funció de la disponibilitat de places existents al centre, es poden matricular en qualsevol dels nivells i grups d'aprenentatge dels programes formatius impartits als centres públics de Formació de Persones Adultes sempre que tinguen complits 18 anys fins al dia 31 de desembre de 2023.   
  
8.6.2. Circumstàncies específiques de matriculació en els programes formatius  
8.6.2.1. D'acord amb l'apartat 67.1 de la Llei orgànica 2/206, de 3 de maig, d'educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, a més de les persones adultes, excepcionalment, podran cursar aquests ensenyaments els majors de setze anys que ho sol·liciten i que tinguen un contracte laboral que no els permeta acudir als centres educatius en règim ordinari o siguen esportistes d'alt rendiment. Així mateix, es podrà autoritzar excepcionalment l'accés a aquests ensenyaments a les persones majors de setze anys en les quals concórreguen circumstàncies que els impedisquen acudir a centres educatius ordinaris i que estiguen degudament acreditades i regulades, i als qui no hagueren estat escolaritzats en el sistema educatiu espanyol. Consegüentment, a més de les persones adultes poden cursar aquests ensenyaments els joves entre 16 i 18 anys complits fins al dia 31 de desembre de 2023 en aquests supòsits d'aplicació general:  
- Posseir contracte laboral, que no els permeta acudir als centres educatius en règim ordinari diürn, o per contracte de formació, fet a acreditar en ambdós casos en el moment de formalitzar la matrícula.  
- Ser esportista d'alt rendiment, la qual cosa cal acreditar documentalment mitjançant certificat de la direcció general competent en matèria d'esport, en el cas de persones residents a la Comunitat Valenciana, o certificat del Consell Superior d'Esports, en el cas de les persones provinents d'altres comunitats autònomes de l'Estat espanyol.  
  
- Ser esportista d'elit de la Comunitat Valenciana, circumstància que cal acreditar documentalment mitjançant la resolució corresponent publicada anualment en el DOGV.  
- No haver estat escolaritzat en el sistema educatiu espanyol.  
- Tindre circumstàncies personals o acadèmiques que els impedisquen acudir a centres educatius ordinaris i que estiguen degudament acreditades i regulades, com entre altres situacions d'assetjament escolar o altres circumstàncies de risc en l'assistència al centre ordinari habitual.   
8.6.2.2. La matriculació d'aquestes persones joves s'ha de realitzar tot atenent les seues circumstàncies personals, emocionals, socials i culturals, l'edat, la trajectòria professional, els coneixements i les competències assolits i l'historial acadèmic, aquest darrer presentat amb caràcter general documentalment per als casos en què es puguen aplicar les equivalències pertinents d'acord amb la normativa vigent.  
  
8.6.2.3. Pel que fa a les intervencions a engegar per a atendre les persones joves de nova incorporació al centre que presenten mancances greus de coneixement i ús de les llengües oficials de la Comunitat Valenciana, s'atendrà el següent:  
- Han de rebre, d'acord amb la planificació lingüística del centre, una atenció específica paral·lela al seu procés formatiu dins els grups d'aprenentatge de la formació bàsica de les persones adultes a fi d'atendre-les adequadament;  
- Han de ser beneficiàries de les mesures de suport necessàries, proporcionades per l'Administració educativa i els centres, encaminades a la seua integració educativa i ciutadana, com ara l'atenció tutorial, la integració en cursos dels programes formatius e.1 i c o qualsevol altra actuació inclusiva prevista pel centre;  
- I han de ser avaluades d'acord amb el procediment ordinari, tot i que se'ls poden aplicar durant el primer any de participació al centre, sempre que el seu grau de desconeixement de les llengües oficials de la Comunitat Valenciana així ho aconselle, les adaptacions, exempcions i convalidacions del currículum previstes per la normativa vigent. En aquest supòsit, en els documents oficials d'avaluació i en els informes individuals cal fer constar aquesta circumstància, així com les adaptacions curriculars programades i les intervencions docents individualitzades aplicades.  
8.6.3. Inscripció en els programes formatius b, c, d, e, g i j  
8.6.3.1. Les persones adultes, en funció de la disponibilitat de places existents al centre anualment i amb independència de l'edat requerida per a la participació en les proves externes corresponents, poden incorporar-se als cursos dels programes formatius b, c, e, g i j sempre que tinguen complits 18 anys fins al dia 31 de desembre de 2023, amb l'única excepcionalitat dels casos ressenyats a l'apartat 8.6.2.1.  
  
A fi d'afavorir la integració de col·lectius o grups socialment desafavorits o en risc d'exclusió social, els centres públics de Formació de Persones Adultes dins el programa e.1 han d'oferir prioritàriament cursos per a les persones migrants orientats al coneixement i ús de les llengües oficials de la Comunitat Valenciana i de la realitat social i historicocultural valenciana.  
8.6.3.2. Poden cursar el programa formatiu d per a l'accés a la universitat per a majors de 25 i 45 anys aquelles persones que tinguen l'edat legalment establida que els permeta presentar-se a les proves a realitzar durant el curs acadèmic per al qual es matriculen, en funció de la disponibilitat de places del centre.  
8.7. Procediment d'admissió i inscripció  
8.7.1. D'acord amb el principi d'autonomia organitzativa i pedagògica dels centres de Formació de Persones Adultes, aquests han de determinar anualment els processos d'admissió i inscripció de les persones adultes, tant de les persones adultes inscrites al centre durant l'any acadèmic anterior com de les de nova incorporació.  
8.7.2. Aquest procediment ha de preveure, si més no, dos períodes ordinaris d'admissió i inscripció:  
a) Per al curs acadèmic 2023-2024, un primer període, entre els dies 16 de juny i 12 de juliol de 2023, per a la matriculació de les persones inscrites al centre durant l'any acadèmic en curs que tenen dret a promoció en qualsevol dels cursos dels programes formatius impartits, i un segon, entre els dies 1 i 16 de setembre de 2023, per a la inscripció tant de les persones adultes de nova incorporació com d'aquelles matriculades al centre amb anterioritat al curs immediatament precedent.  
  
b) Per al curs acadèmic 2024-2025, un primer, entre els dies 17 de juny i 12 de juliol de 2024, per a la matriculació de les persones inscrites al centre durant l'any acadèmic en curs que tenen dret a promoció en qualsevol dels cursos dels programes formatius impartits, i un segon, entre els dies 2 i 19 de setembre de 2024, per a la inscripció tant de les persones adultes de nova incorporació com d'aquelles matriculades al centre amb anterioritat al curs immediatament precedent.  
  
c) Atenent l'autonomia i la pròpia idiosincràsia dels centres públics d'FPA, en el cas que els centres disposen de places vacants, podran començar la matricula de l'alumnat de nova incorporació en el mes de juliol, sempre que ja haja passat el termini de matriculació establert per a les persones inscrites al centre durant l'any acadèmic en curs.  
  
d) En el cas dels centres que tinguen previstes en la programació general anual organitzacions quadrimestrals del currículum d'acord amb el que s'especifica a l'apartat 4.4.3.3, cal preveure un període addicional d'inscripció per a atendre aquesta circumstància, informant la Inspecció d'Educació, que té com a data límit el dia 29 de març de 2024.  
  
8.7.3. Ateses les circumstàncies heterogènies de les persones adultes i a fi de garantir des del primer moment un procediment individualitzat idoni de recepció, informació, valoració i adscripció inicial de participació en els diferents programes, cicles, nivells, cursos i grups de caràcter orientatiu, la matriculació, sempre que no concórreguen circumstàncies excepcionals determinades així per l'Administració educativa, ha de tindre caràcter presencial i ha de contemplar una entrevista breu amb un professor o professora del centre, la qual cosa no lleva la possibilitat que en els processos d'inscripció es dissenyen tràmits telemàtics previs. A tal efecte, cada centre ha d'establir mecanismes flexibles que possibiliten tant la presencialitat, incloent-hi la que es puga realitzar fent servir mitjans telefònics i telemàtics, com l'atenció personalitzada i confidencial d'aquest procediment.  
8.7.4. Durant el procés d'admissió i inscripció el centre ha de requerir a les persones adultes sol·licitants tota aquella documentació acadèmica oficial que acredite la seua formació, l'itinerari escolar realitzat i les competències professionals acreditades. Així mateix, les persones sol·licitants poden presentar la documentació acreditativa de la seua experiència professional que, juntament amb la documentació acadèmica, ha de servir, d'una banda, per a informar i orientar convenientment cada persona adulta perquè siga inscrita en el programa o programes formatius, nivells i grups d'aprenentatge adequats al seu perfil i a les seues necessitats, demandes i interessos formatius i, de l'altra, per a estudiar individualment les possibles convalidacions acadèmiques i equivalències d'estudis, d'acord amb la normativa vigent sobre avaluació i titulació.  
8.7.5. En el supòsit que les vacants disponibles en cada centre en el moment de la inscripció siga inferior a les programades en l'oferta formativa anual, els centres públics de Formació de Persones Adultes han d'arbitrar, si més no al llarg del primer trimestre, els mecanismes per a la confecció de llistes d'espera i de crida posterior a les persones adultes sol·licitants. En el procediment de gestió d'aquestes llistes, han de prevaldre els criteris d'ordre de presentació de la sol·licitud i d'atenció prioritària als programes formatius que presten servei a les persones migrants, refugiades, desplaçades o en risc d'exclusió social.  
  
8.7.6. Els centres públics de Formació de Persones Adultes han de traslladar a la programació general anual les dades de matriculació de la totalitat dels cursos dels programes formatius impartits en cada cas.  
  
8.7.7. Amb la finalitat d'atendre les necessitats, demandes i interessos individuals canviants i les mancances formatives de les persones adultes, els centres, sempre que tinguen places vacants disponibles i d'acord amb els criteris i procediments descrits a l'apartat 8.6 d'aquesta resolució, han d'admetre aquelles persones adultes que sol·liciten ser inscrites fins al dia 30 d'abril de 2024, en els tres nivells del cicle I de la formació bàsica de les persones adultes, i fins al dia 31 de gener de 2024, en qualsevol dels programes formatius impartits, en aquest segon cas sense perjudici dels casos d'inscripció que, amb caràcter obligatori i extraordinari, es realitzen durant tot el curs acadèmic per a atendre les necessitats formatives i la inclusió sociocultural, tant de les persones joves i adultes nouvingudes al sistema educatiu valencià com d'aquelles en situació de vulnerabilitat que pateixen circumstàncies sobrevingudes de risc d'exclusió social o de violència de gènere. Aquestes incorporacions han de ser introduïdes en el sistema d'informació ITACA i comunicades a la Inspecció d'Educació.  
  
8.8. Adscripció de programa, cicle, nivell i grup d'aprenentatge  
8.8.1. La inscripció i adscripció consegüent de les persones adultes en un determinat programa o en més d'un dels programes formatius impartits al centre, ha d'entendre's com un procés formatiu integral encaminat a acompanyar les persones adultes participants en el seu aprenentatge al llarg de la vida i a facilitar-los eines i estratègies per a la millora de les seues habilitats personals, cíviques, socials i professionals. Per això, en efectuar la matrícula, aquestes persones poden ser inicialment adscrites en el programa o programes formatius, cicle, nivell i grup adient al seu perfil, a la seua trajectòria acadèmica, a les seues necessitats formatives i als seus interessos personals.  
8.8.2. Tanmateix, les persones participants en el moment d'accedir als ensenyaments impartits als centres de Formació de Persones Adultes han d'efectuar amb caràcter preceptiu una valoració inicial de l'aprenentatge per a procedir de forma més ajustada a la seua orientació i adscripció directa, oberta i flexible en el programa o programes, cicle, nivell i grup adients. Per a arrodonir aquest procediment d'adscripció, cal prendre també en consideració els estudis previs realitzats, aspectes diversos relacionats amb els seus coneixements previs, les experiències, destreses i competències assolides i els interessos i expectatives de cada persona adulta.  
8.8.3. En el cas de la formació bàsica de les persones adultes, la valoració inicial de l'aprenentatge ha de tindre com a finalitat possibilitar que cada persona participant:  
a) Puga convalidar els estudis que acredite documentalment a fi d'adscriure-la al cicle i nivell corresponents.  
b) Curse els mòduls formatius que li corresponguen, d'acord amb la normativa sobre avaluació vigent.  
c) Es puga facilitar l'accés a un nivell o a un altre a aquelles persones que no puguen acreditar documentalment haver realitzat uns determinats estudis.  
8.8.4. Per als tres supòsits referits en l'apartat anterior, les persones participants en la formació bàsica de les persones adultes han de quedar exemptes de cursar el cicle o nivell anterior. A més, tenint en compte els trets i interessos individuals de les persones participants, l'estructura modular ha de ser flexible i oberta quant a les formes d'accés al sistema, la tria del ritme d'aprenentatge i la possibilitat de cursar uns mòduls o uns altres.  
8.8.5. D'acord amb el principi d'autonomia organitzativa i pedagògica de centres i les directrius i els criteris de matriculació dissenyats anualment pel claustre de professorat i aprovats pel consell escolar de centre, les persones adultes participants, tot atenent les seues circumstàncies personals i les seues necessitats, demandes i interessos formatius i sempre que les possibilitats organitzatives i els horaris del centre així ho permeten, poden inscriure's en més d'un curs dels programes formatius impartits en un centre durant un mateix any acadèmic.  
  
  
  
9. CENTRES DE PRÀCTIQUES I ESTUDIANTS EN PRÀCTIQUES DEL PROGRAMA ERASMUS9.1. La participació de centres i professorat en la formació pedagògica i didàctica dels estudiants del màster que habilita per a la professió de professor o professora d'Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat, Formació Professional i Ensenyaments d'Idiomes, s'ha de realitzar segons el que estableix l'Ordre de 30 de setembre de 2009, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regulen la convocatòria i el procediment per a la selecció de centres de pràctiques i s'estableixen orientacions per al desenvolupament del pràcticum dels títols oficials de màster que habiliten per a l'exercici de les professions de professor d'Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat, Formació Professional i Ensenyaments d'Idiomes (DOGV 6123, 15.10.2009).  
9.2. Els centres poden acollir, així mateix, estudiants universitaris estrangers en pràctiques a través del Programa Erasmus+. L'acollida d'aquest alumnat està regulada per la Resolució de 20 de febrer de 2017, de la Direcció General de Política Lingüística i Gestió del Multilingüisme, per la qual s'aproven les instruccions d'acollida d'estudiants d'educació superior Erasmus+ per a la realització de pràctiques en centres educatius valencians (DOGV 7987, 24.02.2017).  
  
  
10. SISTEMA D'INFORMACIÓ ITACA. CRITERIS PER A LA PROTECCIÓ DE DADES PERSONALS I L'ÚS EDUCATIU DE LES TECNOLOGIES DE LA INFORMACIÓ I LES COMUNICACIONS  
  
10.1. Sistema d'informació ITACA  
10.1.1. El Decret 51/2011, de 13 de maig, del Consell, sobre el sistema de comunicació de dades a la conselleria competent en matèria d'educació, a través del sistema d'informació ITACA, dels centres docents que imparteixen ensenyaments reglats no universitaris (DOGV 6522, 17.05.2011), regula aquest sistema d'informació com a instrument per a la gestió integrada dels procediments administratius i acadèmics i la comunicació de les dades i dels documents necessaris per al funcionament adequat del sistema educatiu de la Comunitat Valenciana. Així doncs, aquest sistema d'informació possibilita la gestió integrada dels procediments administratius i acadèmics del sistema educatiu de la Comunitat Valenciana.  
10.1.2. Amb la incorporació de tots els centres d'FPA al sistema d'informació ITACA, la comunicació i intercanvi d'informació amb l'Administració educativa referida en aquesta resolució passa a realitzar-se amb caràcter general per mitjà d'ITACA.  
10.2. Normativa relacionada amb la protecció de dades personals i l'ús educatiu de les tecnologies de la informació i les comunicacions  
  
10.2.1. Les actuacions a realitzar pel centres educatius relacionades amb l'ús de les tecnologies de la informació i les comunicacions i la protecció en el tractament de dades s'han d'atindre a la legislació en la matèria i a les instruccions de servei que dicte la direcció general amb competències en tecnologies de la informació i les comunicacions, com ara:  
- El Reglament (UE) 2016/679, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques quant al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades i pel qual es deroga la Directiva 95/46/CE, també conegut amb el nom de Reglament General de Protecció de Dades (RGPD).  
  
- La Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals (BOE 294, 06.12.2018).  
- El Reial decret 1720/2007, de 21 de desembre, pel qual s'aprova el reglament de desenvolupament de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal (BOE 17, 19.01.2008), en aquells apartats que es mantenen vigents.  
- L'Ordre 19/2013, de 3 de desembre, de la Conselleria d'Hisenda i Administració Pública, per la qual s'estableixen les normes sobre l'ús segur de mitjans tecnològics en l'Administració de la Generalitat.  
  
- La Resolució de 26 de juny de 2013, de la Direcció General de Centres i Personal Docent, de la Direcció General de Formació Professional i Ensenyaments de Règim Especial i de la Direcció General de Tecnologies de la Informació, per la qual s'estableix el procediment i el calendari d'inventariat i certificació de les aplicacions i equipament informàtic existent als centres educatius dependents de la Generalitat.  
  
- La Resolució de 28 de juny de 2018, de la Sotssecretaria de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions per al compliment de la normativa de protecció de dades en els centres educatius públics de titularitat de la Generalitat.  
  
- Carta informativa de 30 d'abril de 2021 de la Sotssecretaria de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i el director general de Centres Docents sobre el nou apartat en la web www.ceice.gva.es, dedicat a la protecció de dades en els centres educatius públics GVA, i necessitat de publicar els Registres d'Activitats de Tractament (RAT) dels centres: https://ceice.gva.es/documents/161634279/172734302/ZCarta+Informativa+nou+apartat+Protecci%C3%B3%20de+Dades+i+RAT+centres+educatius+p%C3%BAblics+GVA/79e037bf-fd72-433c-be8e-17295a12e975  
Els centres públics dependents de la Generalitat han de crear, dins de les seues pàgines web, un apartat anomenat “Protecció de Dades” amb la relació dels RAT que són aplicables a cada centre i enllaçar a l'URL: http://www.ceice.gva.es/va/web/educacion/proteccio-de-dades-en-centres-educatius-publics-gva  
10.2.2. Qualsevol normativa que haja de ser complida pels centres docents en matèria de tecnologies de la informació i de les comunicacions, com a conseqüència de l'exercici de les competències atribuïdes per l'article 15 del Decret 171/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic (DOGV 8959, 24.11.20), a la direcció general competent en matèria de tecnologies de la informació i de les comunicacions o per l'Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat (ADiC), creada per la Llei 8/2022, de 29 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat (DOGV 9501, 30.12.2022), serà disposada en la web:   
https://dgtic.gva.es/va/normativa  
10.3. Ús de plataformes informàtiques i xarxes socials als centres de Formació de Persones Adultes de titularitat de la Generalitat  
10.3.1. La Generalitat Valenciana, a través de la direcció general competent en matèria de tecnologies de la informació i de les comunicacions disposarà les plataformes, serveis amb caràcter instrumental (identitat digital, correu electrònic corporatiu, programari d'oficina, de videoconferència, de treball col·laboratiu, etc.) i, en general, les eines més adients per al seu ús als centres educatius de titularitat de la Generalitat, segons l'Ordre 19/2013, de 3 de desembre, sobre normes per a l'ús segur de mitjans tecnològics en l'Administració de la Generalitat.  
  
La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport posa a disposició dels centres educatius un sistema de comunicació entre el centre i l'equip docent i les persones adultes participants mitjançant les plataformes ITACA-Web Família Mòdul Docent i Secretaria Digital.  
El projecte anomenat Centre Digital Col·laboratiu de la Generalitat Valenciana s'implantarà progressivament en el conjunt de tots el centres i incorporarà totes les plataformes autoritzades que hagen de ser d'ús tant per a l'alumnat com per al professorat.  
Per tant, com a norma general, cal fer servir les eines que la conselleria competent en matèria d'educació pose a l'abast dels centres. A més, l'article 5.4 de l'esmentada Ordre 19/2013 eestableix que qualsevol externalització del tractament requereix la subscripció d'un contracte exprés entre la conselleria competent en matèria d'educació, com a responsable del tractament, i l'empresa responsable de la prestació del servei, com a encarregada de tractament, que en aquest cas serien les empreses propietàries d'aquestes plataformes. L'obligatorietat d'aquest «contracte per encàrrec», així com les seues condicions, es troba especificada a l'article 28 del Reglament General de Protecció de Dades (RGPD).  
Segons l'Ordre 19/2013, queda prohibit transmetre o allotjar informació pròpia de l'Administració de la Generalitat en sistemes d'informació externs (com és el cas dels serveis en núvol o on cloud), llevat que hi haja una autorització expressa de la conselleria competent en matèria d'educació després de l'anàlisi dels riscos associats a aquesta externalització, en especial sobre els aspectes següents:  
  
- Les comunicacions han de xifrar les dades d'extrem a extrem.  
  
- La ubicació de les dades ha d'estar dins l'Espai Econòmic Europeu.  
- S'ha de comprovar el compromís, a través de les seues polítiques, a no realitzar un perfilat o analítica amb les dades emmagatzemades.  
- No s'ha de permetre fer ús de les dades, ni tan sols anonimitzades, per a finalitats diferents d'aquelles directament relacionades amb la prestació del servei.  
10.3.2. Pel que fa a l'ús de xarxes socials en l'àmbit educatiu, cal tindre en consideració les qüestions següents:  
10.3.2.1. No requereix autorització l'ús de xarxes socials o missatgeria instantània per a l'exercici de les competències en matèria d'educació, sempre que no tracten ni difonguen informació que es puga relacionar amb una persona física identificada o identificable, a través del seu nom i cognoms, imatge, veu, correu electrònic, codis d'identificació, qualificacions o opinions.  
No obstant això:  
a) Quan la finalitat siga informativa, es triaran les configuracions unidireccionals, amb selecció de les persones destinatàries, respectant la seua privacitat i voluntat explícita de recepció dels missatges.  
  
b) Quan la finalitat siga col·laborativa per al desenvolupament curricular o de funcions docents, es triarà l'opció que respecte la privacitat i l'entorn tancat d'ús, evitant la possibilitat d'agregar a persones sense el seu consentiment.  
c) Està expressament desautoritzat l'ús de xarxes socials i missatgeria instantània que incloguen qualsevol tipus de publicitat, o que puguen ser utilitzades per a una finalitat diferent de la mateixa comunicació.  
10.3.2.2. Per a qualsevol altra finalitat en l'ús de xarxes socials o missatgeria instantània en l'àmbit educatiu, la Resolució de 28 de juny de 2018 assenyala que la publicació de dades personals en xarxes socials per part dels centres educatius requereix comptar amb el consentiment inequívoc de les persones implicades, a qui s'ha d'informar prèviament de manera clara de les dades que es publicaran, en quines xarxes socials, amb quina finalitat i qui pot accedir a aquestes dades, així com de la possibilitat d'exercir els seus drets d'accés, rectificació, oposició, cancel·lació, limitació del tractament, portabilitat i de no ser objecte de decisions individualitzades, així com el dret a la retirada del consentiment atorgat prèviament. La llengua de comunicació amb les persones adultes participants en les xarxes socials utilitzades s'adaptarà al que aparega al pla de normalització lingüística del centre.  
  
10.3.2.3. No requereix autorització l'ús de xarxes socials per a l'exercici de les competències educatives, sempre que no tracten ni difonguen dades personals, del tractament de les quals siguen responsables els titulars d'òrgans superiors o del nivell directiu de la conselleria competent en matèria d'educació.  
10.3.2.4. Té la condició de dades personals tota informació que es puga relacionar amb una persona física identificada o identificable. Aquesta definició inclou, entre d'altres dades, imatges, veu, codis d'identificació, qualificacions o opinions. No obstant això:  
a) Està expressament no autoritzat l'ús de xarxes socials que incloguen qualsevol tipus de publicitat o que puguen ser utilitzades per a una finalitat diferent de la mateixa comunicació.  
b) Quan s'utilitzen aquests mitjans, els centres educatius han d'informar les persones adultes participants sobre l'ús segur de les xarxes socials, dels drets i obligacions dels intervinents i de l'exempció de responsabilitat de la conselleria en aquestes aplicacions.  
  
c) Quan les dades personals de les persones adultes participants, incloent-hi fotografies o vídeos, siguen proporcionades per tercers o altres membres de la comunitat educativa, sense mediació del titular de les dades, cal garantir que es disposa de l'autorització expressa i concreta d'ús, o l'assumpció de responsabilitat per la persona cedent.  
10.3.2.5. Qualsevol tractament de dades de caràcter personal ha de complir amb el que preveu la normativa vigent en la matèria i, en particular, amb les obligacions d'informació a les persones afectades pels seus tractaments i transparència. A més, han de cenyir-se a les finalitats específiques previstes en la seua creació i que s'han d'haver publicat en els corresponents registres d'activitats.  
L'òrgan d'informació i assessorament de la Generalitat en matèria de protecció de dades és el delegat de Protecció de Dades (https://participacio.gva.es/va/web/delegacion-de-proteccion-de-datos-gva), a qui es poden adreçar les persones interessades en aquelles qüestions relatives al tractament de les seues dades personals i a l'exercici dels seus drets a l'empara del RGPD. Pel que a la forma d'exercir els drets, es pot consultar més informació en la següent pàgina web:   
  
www.gva.es/va/inicio/procedimientos'id\_proc=19970   
10.3.2.6. Quant a l'ús d'aplicacions de missatgeria per part del professorat per a la comunicació amb les persones adultes participants, l'apartat 3.2.7 de la Resolució de 28 de juny de 2018 indica que, amb caràcter general, les comunicacions entre el professorat i les persones participants en la formació han de tindre lloc dins l'àmbit de la funció educativa i no dur-se a terme a través d'aplicacions de missatgeria instantània. Si calguera establir canals específics de comunicació, s'han d'emprar, bé els mitjans i eines establits i posats a l'abast de professorat i persones participants per la conselleria competent en matèria d'educació, o bé el correu electrònic.  
  
10.3.2.7. Els tractaments de dades personals mitjançant aplicacions informàtiques mòbils, conegudes com a aplicacions o apps, s'han d'incloure en la política de seguretat del centre, com a mínim amb les mateixes garanties que qualsevol altre tractament, tal com indica l'Informe sobre la utilització per part de professorat i alumnat que emmagatzemen dades en el núvol amb sistemes aliens a les plataformes educatives, publicat per l'Agència Espanyola de Protecció de Dades (https://www.aepd.es/media/guias/guia-orientaciones-apps-datos-alumnos.pdf).  
Per tot això, es recorda que no s'ha de fer ús d'aquelles plataformes informàtiques o aplicacions informàtiques mòbils, també conegudes com a apps, diferents de les disposades o autoritzades per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport que tinguen com a finalitat:  
  
a) La comunicació amb les persones adultes participants de la formació.  
b) El seguiment de les persones participants a través de quaderns de notes de progressió en l'aprenentatge i qualificació acadèmica.  
Només podran ser utilitzades aplicacions o plataformes informàtiques per al desenvolupament curricular de les diferents assignatures, matèries, mòduls o àmbits quan:  
a. Usen dades anònimes, és a dir quan només tracten un conjunt de dades que no guarden relació amb persones físiques identificades o identificables.   
b. Usen dades seudonimitzades, i en aquest cas ha d'existir una aplicació que correlacione un codi d'identificació amb les dades personals de l'alumnat o professorat i que només serà de coneixement pel professorat del centre educatiu , complint la seua política de privacitat i termes d'ús i les següents condicions de seguretat i privacitat:  
  
- Hauran de fer constar que no es realitzarà cap activitat de reidentificació.  
- No han de tractar, ni difondre, dades personals per les quals es poguera fer identificable de manera singular qualsevol alumne o alumna per tercers aliens al centre educatiu, a través dels seus noms i cognoms, el seu correu electrònic, la seua imatge, la seua veu, les seues dades biomètriques, les seues qualificacions, opinions o qualsevol codi d'identificació, ni situació familiar o qualsevol altra dada que puga comprometre la intimitat de l'alumnat usuari.   
- Hauran de ser explícites les limitacions d'ús de les dades a les finalitats del servei oferit.  
- Haurà de constar el període de conservació i les garanties tècniques i organitzatives disposades a l'efecte d'impedir la materialització de bretxes de dades personals, tant sobre conjunt seudonimitzat com de la informació addicional.  
10.3.2.8. Cap aplicació o plataforma podrà oferir publicitat a l'alumnat, ni reclams ni pagaments a aplicacions de tercers.  
10.3.2.9. Les direccions dels centres hauran de realitzar l'anàlisi dels riscos per a la seua implementació en el context de cada centre educatiu, de manera prèvia a la incorporació i ús d'una aplicació o plataforma que complisca els requisits anteriors, comprovant que consta dins de les polítiques de privacitat i termes d'ús de les aplicacions:  
  
- La identitat i adreça de la persona jurídica o física responsable.  
  
- La descripció de les finalitats per a les quals seran utilitzades les dades.  
- La impossibilitat de realitzar perfilats de l'alumnat o analítica amb les dades emmagatzemades, més enllà dels necessaris per a la millora de la seua funcionalitat.  
- Els possibles accessos que realitza l'aplicació a altres dades emmagatzemades en els dispositius que executen les aplicacions informàtiques o als seus sensors.  
- Les possibles comunicacions de dades a tercers i la seua identitat, així com la finalitat per la qual se cedeixen.  
- La ubicació de les dades i els seus períodes de conservació.  
10.4. Identitat digital de les persones participants de la formació, del personal docent i del personal no docent d'atenció educativa  
En el marc establit per la proposta de modificació de 3 de juny de 2021, (Document SEC (2021)- 228 final) del Reglament UE 910/2014 del Parlament Europeu i del Consell, relatiu a la identificació electrònica i els serveis de confiança per a les transaccions electròniques en el mercat interior, la identitat digital de les persones participants de la formació, del personal docent i del personal no docent d'atenció educativa, està constituïda pels elements següents:  
  
a) Els elements registrals que consten en el sistema ITACA, regulat per Decret 51/2011, de 13 de maig, del Consell, sobre el sistema de comunicació de dades a la conselleria competent en matèria d'educació, a través del sistema d'informació ITACA, dels centres docents que imparteixen ensenyaments reglats no universitaris (DOGV núm. 6522 de 17.05.2011);  
b) Els elements registrals que consten en el sistema EDEN, regulat per Ordre 5/2021, de 12 de febrer, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen el contingut, ús i accés a l'expedient docent electrònic normalitzat (DOGV núm. 9022 de 17.02.2021);  
  
c) La identificació electrònica per a l'accés a les xarxes i portals educatius, mitjançant el sistema que determine la Direcció General competent en matèria de seguretat de la informació, autorització i control de les tecnologies de la informació i les telecomunicacions en l'àmbit de la Generalitat.  
  
  
CONSIDERACIONS FINALS  
1. Aquest annex és aplicable per al curs acadèmic 2023-2024 en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments de Formació de Persones Adultes.  
2. En tot allò relatiu a l'organització i funcionament dels centres de Formació de Persones Adultes no previst en aquesta norma, és aplicable de forma subsidiària el que es disposa per als ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat.  
3. Els centres públics de titularitat municipal tenen l'obligació de presentar la programació general anual i la memòria final de curs davant la direcció territorial corresponent en els mateixos termes i condicions que els de titularitat de la Generalitat.   
4. Respecte als centres privats específics de titularitat de persones físiques o jurídiques i als centres privats que tenen com a titular una entitat o associació sense ànim de lucre o centres d'iniciativa social, aquesta resolució és aplicable en els apartats relatius als centres; a l'ordenació curricular dels ensenyaments, programes formatius i modalitats d'ensenyament impartides; a l'avaluació, titulació i certificació d'estudis dels ensenyaments de la formació bàsica de les persones adultes, als sistema d'elaboració de la PGA en ITACA; i als criteris generals d'admissió i matriculació de les persones participants.  
  
5. La direcció dels centres públics de la Generalitat, o la persona titular dels centres públics de titularitat municipal, dels centres privats específics i dels centres d'iniciativa social, ha de complir i fer complir el que estableix aquesta resolució i ha d'adoptar les mesures necessàries perquè el seu contingut siga conegut per tots els membres de la comunitat educativa.  
6. La Inspecció d'Educació ha de vetlar pel compliment del que estableix aquesta resolució.  
7. Les direccions territorials competents en matèria d'educació tenen la facultat per a resoldre coordinadament, en l'àmbit de la seua competència, els problemes que pogueren sorgir en l'aplicació d'aquesta resolució.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9638, del 13-07-2023 (2023/7919)

RESOLUCIÓN de 7 de julio de 2023, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se aprueban las instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros de Formación de Personas Adultas durante el curso académico 2023-2024.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9638

Fecha DOGV
:   13-07-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/7919

CVE


Fecha del documento
:   07-07-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [planificación educativa](javascript:void(0))
    * [organización de la enseñanza](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [centro de enseñanza](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de julio de 2023, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se aprueban las instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros de Formación de Personas Adultas durante el curso académico 2023-2024. [2023/7919]  
La Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, es la ley básica del sistema educativo. Ha sido modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, y sus modificaciones entran en vigor de acuerdo con el calendario de implantación establecido en la disposición final quinta de esta ley.  
La Ley orgánica 10/2022, de 6 de septiembre, de garantía integral de la libertad sexual (BOE 215, 07.09.2022), pretende ser la garantía y protección integral del derecho a la libertad sexual y la erradicación de todas las violencias sexuales.  
La Ley orgánica 1/2023, de 28 de febrero, por la que se modifica la Ley orgánica 2/2010, de 3 de marzo, de salud sexual y reproductiva y de la interrupción voluntaria del embarazo, en su apartado 8 modifica el capítulo III sobre medidas en el ámbito de la educación y la sensibilización relativas a los derechos sexuales y reproductivos (BOE 51, 01.03.2023).  
La Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, integral contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana (DOGV 6912, 28.09.2012), adopta medidas integrales para la erradicación de la violencia sobre la mujer, en el ámbito competencial de la Generalitat, ofreciendo protección y asistencia tanto a las mujeres víctimas de la violencia como a sus hijos e hijas menores y/o personas sujetas a su tutela o acogida, así como medidas de prevención, sensibilización y formación con el fin de implicar toda la sociedad de la Comunitat Valenciana, y dedica su artículo 22 a la coeducación.  
La Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunitat Valenciana (DOGV 7434, 31.12.2014), modificada por la Ley 8/2018, de 20 de abril, de la Generalitat (DOGV 8279, 23.04.2018), establece, en el artículo 59, que las acciones en materia de salud escolar exigen la actuación coordinada de los departamentos competentes en materia de sanidad y educación.  
El Plan valenciano de acción en salud mental, drogodependencias y conductas aditivas (2023-2026) recoge los protocolos entre Educación y Sanidad para la detección y atención temprana de estas. Estos protocolos se establecen en la Resolución conjunta d'11 de desembre de 2017, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública, por la que se dictan instrucciones para la detección y atención precoz del alumnado que pueda presentar un problema de salud mental (DOGV 8196, 22.12.2017), y en la Resolución conjunta de 18 de noviembre de 2022, de la Dirección General de Inclusión Educativa y de la Dirección General de Salud Pública y Adicciones, por la que se establece el protocolo de actuación para la detección de conductas de abuso o tráfico de drogas y otras adicciones (DOGV 9481, 30.11.2022).  
La Ley 8/2017, de 7 de abril, de la Generalitat, integral del reconocimiento del derecho a la identidad y a la expresión de género en la Comunitat Valenciana, en su capítulo II, explicita diferentes medidas en el ámbito de la educación en materia de identidad y expresión de género, diversidad sexual y familiar.  
La Ley 15/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de políticas integrales de juventud (DOGV núm. 8168, de 13.11.2017), define su ámbito de aplicación en las personas entre 12 y 30 años, las dos edades incluidas, y establece que los poderes públicos tienen que impulsar la cultura participativa de las personas jóvenes para mejorar los sistemas y las estructuras democráticas, y también garantizarles el ejercicio de un papel activo de transformación y el cambio de la sociedad con su intervención en los asuntos públicos.  
La Ley 4/2018, de 21 de febrero, de la Generalitat, por la que se regula y promueve el plurilingüismo en el sistema educativo valenciano, establece el programa plurilingüe e intercultural en todos los centros y regula la elaboración del proyecto lingüístico de centro.  
La Ley 23/2018, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de igualdad de las personas LGTBI (DOGV 8436, 03.12.2018), contiene una serie de artículos que explicitan las medidas a tener en cuenta en el ámbito de la educación.  
La Ley 6/2022, de 31 de marzo, de modificación del Texto Refundido de la Ley General de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, aprobado por el Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, establece y regula la accesibilidad cognitiva y sus condiciones de exigencia y aplicación (BOE 78, 01.04.2022).  
La Ley 15/2022, de 12 de julio, integral para la igualdad de trato y la no discriminación (BOE 167, 13.07.2022), tiene por objeto garantizar y promover el derecho a la igualdad de trato y la no discriminación, así como respetar la igual dignidad de las personas en desarrollo de los artículos 9.2, 10 y 14 de la Constitución que tratan sobre la igualdad, derecho, deberes fundamentales y libertades. A este efecto, la ley regula derechos y obligaciones de las personas, físicas o jurídicas, públicas o privadas, establece principios de actuación de los poderes públicos y prevé medidas destinadas a prevenir, eliminar y corregir toda forma de discriminación, directa o indirecta, en los sectores público y privado.  
La Ley 1/2023, de 20 de febrero, de Cooperación para el Desarrollo Sostenible y la Solidaridad Global (BOE 44, 21.02.2023), dedica el artículo 11 a la educación para el desarrollo sostenible y la ciudadanía global.  
La Ley 4/2023, de 28 de febrero, para la igualdad real y efectiva de las personas trans y para la garantía de los derechos de las personas LGTBI (BOE 51, 01.03.2023), en la sección 5ª, establece medidas en el ámbito de la educación.  
La Ley 2/2023, de 13 de marzo, de la Generalitat, de Protección, Bienestar y Tenencia de animales de compañía y otras medidas de bienestar animal (DOGV 9553, 14.03.2023), indica que la conselleria competente en educación tendrá que programar anualmente en los centros escolares acciones educativas y de sensibilización sobre los objetivos y principios de esta ley.  
La Ley 4/2023, de 13 de abril, de la Generalitat, de Participación Ciudadana y Fomento del asociacionismo de la Comunitat Valenciana (DOGV 9579, 20.04.2023), incluye referencias en la participación ciudadana en el sistema educativo valenciano.  
La Ley 5/2023, de 13 de abril, de la Generalitat, integral de medidas contra la despoblación y por la equidad territorial en la Comunitat Valenciana (DOGV 9580, 21.04.2023), tiene como finalidad promover y garantizar la permanencia en el sistema educativo del alumnado de las zonas rurales más allá de la enseñanza básica y conseguir los principios de equidad, no discriminación e igualdad de oportunidades que rigen el sistema educativo, así como el desarrollo de aquellas acciones y programas que incidan en el mantenimiento y el impulso de la lengua y la cultura propias como ejes de cohesión social y territorial.  
Además, diferentes estrategias y planes han incorporado medidas específicas en el ámbito educativo, como la Estrategia Valenciana para la Igualdad y la Inclusión del Pueblo Gitano 2018-2023, la Estrategia Valenciana de Migraciones 2021-2026, la Estrategia Valenciana para la Igualdad de Trato, la No discriminación y la Prevención de los Delitos de Odio 2019-2024, el Plan estratégico de memoria democrática de la Comunitat Valenciana (DOGV 9578, 19.04.2023) o el Plan director de coeducación. En cuanto a la adopción de la Estrategia Valenciana de Desarrollo Sostenible (EDS) 2020-2030, y la adaptación de la Agenda 2030 y los objetivos de desarrollo sostenible (ODS) al contexto educativo, se ha profundizado en la integración de los ODS 4 (educación de calidad), 5 (igualdad de género), 10 (reducción de las desigualdades) y 16 (paz, justicia e instituciones sólidas) en las políticas educativas. Finalmente, la Estrategia de Inteligencia Artificial de la Comunitat Valenciana permitirá que el aprendizaje, en el ámbito educativo, sea mucho más personalizado y mejore el rendimiento del alumnado y la eficiencia del profesorado.  
El Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano (DOGV 8356, 07.08.18), tiene por objeto establecer y regular los principios y las actuaciones encaminadas en el desarrollo de un modelo inclusivo en el sistema educativo valenciano para hacer efectivos los principios de equidad e igualdad de oportunidades en el acceso, participación, permanencia y progreso de todas las persones participantes y conseguir, a la vez, que los centros docentes se constituyan en elementos dinamizadores de la transformación social hacia la igualdad y la inclusión plena de todas las personas, en especial de aquellas que se encuentran en situación de mayor vulnerabilidad y en riesgo de exclusión.  
El Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2019), derogó explícitamente el Decreto 234/1997, de 2 de septiembre, por el cual se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de los institutos de Educación Secundaria (DOGV 3073, 08.09.1997). Sin embargo, en la disposición transitoria tercera sobre el desarrollo reglamentario, establece que, en todo el que se ajuste a una regulación que se remita a disposiciones reglamentarias ulteriores, y mientras que estas no sean dictadas, son aplicables, en cada caso, las normas vigentes, siempre que no se opongan a lo que se dispone en el decreto anteriormente mencionado. En la disposición transitoria primera del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, sobre los centros de Formación de Personas Adultas, se indica que, mientras no se regule de manera específica la organización y el funcionamiento de los centros de Formación de Personas Adultas, este decreto es aplicable supletoriamente en estos centros.  
Por lo tanto, para este curso académico 2023-2024, continúan aplicándose, entre otras normas, todos los preceptos que no se opongan a una norma del mismo rango, pero dictada con posterioridad, o de rango superior, contenidos en el Decreto 234/1997, de 2 de septiembre, del Govern Valencià, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de los institutos de Educación Secundaria (DOGV 3073, 08.09.1997), y en la Orden de 29 de junio de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se aprueban las instrucciones que regulan la organización y el funcionamiento de los centros docentes que imparten enseñanzas de segundo ciclo de Educación Infantil, Preescolar, Primaria, General Básica, Educación Especial, Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional, sostenidos con fondos públicos y dependientes de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992).  
El Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell, determina la jornada lectiva del personal docente y el número máximo de alumnado por unidad en centros docentes no universitarios (DOGV 9077, 06.05.2021).  
El Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano (DOGV 9099, 03.06.2021), tiene por objeto regular la organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano, para que, desde una vertiente de derechos, inclusivo, intercultural, con perspectiva de género y de forma cooperativa entre todos los agentes implicados, contribuya a la optimización de los procesos de desarrollo personal, social, emocional, académico y profesional del alumnado, garantice la orientación a lo largo de todo el itinerario formativo y acompañe a los centros docentes en el proceso de transformación hacia la inclusión.  
El Decreto 195/2022, de 11 de noviembre, del Consell, de igualdad y convivencia en el sistema educativo valenciano, regula el modelo de gestión de la igualdad y la convivencia, el Observatorio de la Igualdad y la Convivencia y los derechos y deberes del alumnado, del profesorado, de las familias o representantes legales del alumnado y del personal de administración y servicios y del personal no docente de atención educativa (DOGV 9471, 16.11.2022).  
La Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano (DOGV 8540, 03.05.2019), tiene por objeto regular la organización de la respuesta educativa en los centros docentes, en el marco de la educación inclusiva, a fin de garantizar el acceso, la participación, la permanencia y el progreso de todo el alumnado, como núcleo del derecho fundamental a la educación y desde los principios de calidad, igualdad de oportunidades, equidad y accesibilidad universal.  
En cuanto a la educación de las personas adultas, la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, establece, en el artículo 66.1, que la educación de personas adultas tiene la finalidad de ofrecer a todas las personas mayores de dieciocho años la posibilidad de adquirir, actualizar, completar o ampliar sus conocimientos y aptitudes para su desarrollo personal y profesional.  
En el artículo 67.1, se establece que las administraciones educativas podrán autorizar excepcionalmente el acceso a estas enseñanzas a las persones mayores de dieciséis años, cuando concurran circunstancias que los impidan ir a centros educativos ordinarios y que estén debidamente acreditadas y reguladas, así como a aquellas que no hubieran estado escolarizadas en el sistema educativo.  
Por su parte, el artículo 68.1 de esta misma ley, en cuanto a las enseñanzas obligatorias, establece que las persones adultas que desean adquirir las competencias y los conocimientos correspondientes en la educación básica tienen que contar con una oferta adaptada a sus condiciones y necesidades.  
La especificidad de la Formación de Personas Adultas está recogida en el artículo 5 de la Ley 1/1995, de 20 de enero, de la Generalitat Valenciana, de formación de las personas adultas (DOGV 2439, 31.01.1995), en que se preceptúa que la obtención de titulaciones que posibilitan el acceso en el mundo del trabajo y a los diferentes niveles educativos se tiene que realizar por medio de modalidades, organizaciones y metodologías adaptadas a las características del aprendizaje de las personas adultas.  
Como consecuencia de esto, el anexo I del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, del Govern Valencià, por el que se regulan los programas formativos que figuran en la Ley 1/1995, de 20 de enero, de la Generalitat Valenciana, de Formación de las Personas Adultas, y se establece el currículo de los programas de alfabetización y programas para adquirir y actualizar la formación básica de las personas adultas hasta la obtención del título de graduado en Educación Secundaria, en la Comunitat Valenciana (DOGV 3691, 18.02.2000), concreta el currículo específico valenciano de la Formación Básica de las Personas Adultas hasta la obtención del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria.  
El aprendizaje, la orientación y la formación valenciana de las personas adultas comporta una acción recíproca, que hay que desplegar en la sociedad y que, por lo tanto, tiene que ser potenciadora y despertadora de los nuevos proyectos de participación y dinamización que están latentes en la colectividad, tal como determinan el artículo veintitrés de la Ley 1/1995 y el título IV, capítulos I y II, del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, en que se determina la participación de las personas adultas participantes.  
La Orden de 14 de junio de 2000, de la Conselleria de Cultura y Educación, por la que se regula la implantación de los programas formativos dirigidos a la Formación de Personas Adultas establecidos en los anexos I y III del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, del Govern Valencià, y por el que se dictan instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros públicos de Formación de Personas Adultas de la Comunitat Valenciana, define los criterios para la implantación de los programas formativos específicos de la formación valenciana de las personas adultas, establecidos tanto en los anexos I y III como en el anexo IV del Decreto 220/1999.  
Por otro lado, esta orden, en el apartado séptimo, a fin de atender debidamente las características, condiciones y necesidades de Formación de las Personas Adultas, concreta aquellas cuestiones específicas de la Formación de Personas Adultas, en aspectos como, por ejemplo, los órganos de gobierno, los órganos de coordinación docente, el régimen económico, la evaluación de los centros y la participación de las personas adultas. En cuanto a los centros públicos de Formación de Personas Adultas de titularidad de las corporaciones locales, les es también de aplicación lo que dispone el mismo apartado de la orden antes mencionada, con la particularidad de que las competencias en relación con el nombramiento y al cese del director o la directora y del equipo directivo atribuidas a la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte tienen que entenderse referidas a la entidad local titular del centro.  
En cuanto a las cuestiones relacionadas con evaluación, promoción y obtención del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria, habrá que ajustarse a lo que determina la disposición adicional sexta, relativa a la Educación de Personas Adultas, del Decreto 107/2022, de 5 de agosto, del Consell, que establece la ordenación y el currículo de Educación Secundaria Obligatoria (DOGV 9403, 11.08.2022), y también a las disposiciones de los artículos del 32 al 38 de la Orden 38/2017, de 4 de octubre, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la evaluación en Educación Secundaria Obligatoria, en Bachillerato y en las enseñanzas de la Educación de las Personas Adultas en la Comunitat Valenciana, en todo aquello que no contradiga esta disposición adicional.  
Respecto a la regulación del derecho de las personas adultas participantes en la formación a la objetividad en la evaluación, hay que atenerse a lo que determina la Orden 32/2011, de 20 de diciembre, de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo, por la que se regula el derecho del alumnado a la objetividad en la evaluación y se establece el procedimiento de reclamación de calificaciones obtenidas y de las decisiones de promoción, de certificación o de obtención del título académico que corresponda (DOGV núm. 6680, de 28.12.2011).  
La Orden 2/2019, de 2 de julio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se crean las zonas territoriales de actuación de los centros públicos específicos de Formación de Personas Adultas y se establece la composición por unidades de los centros de titularidad de la Generalitat y de sus extensiones (DOGV núm. 8585, de 05.07.2019), modificada parcialmente, en sus anexos I y II, por la corrección de errores de 7 de octubre de 2019, determina la estructura según zonas territoriales de actuación de la red valenciana de centros públicos específicos de Formación de Personas Adultas, con indicación de las unidades de los centros de FPA de titularidad de la Generalitat y de sus extensiones.  
La concreción de esta orden queda reflejada en la Resolución de 23 de marzo de 2023, de la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación, por la que se regula la coordinación territorial de los centros públicos específicos de Formación de Personas Adultas de la Comunitat Valenciana (DOGV 9564, 29.03.2023), que tiene por objeto establecer la estructura y el funcionamiento para la coordinación orgánica y socioeducativa de las zonas territoriales de actuación de los centros públicos de Formación de Personas Adultas, tanto de los centros públicos de titularidad de la Generalitat como de los centros públicos que dependen de las corporaciones locales y otras entidades públicas.  
La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte es consciente de que el problema de la excesiva burocracia va más allá de la situación actual, por lo que se quiere trasladar el compromiso de revisión y de análisis de toda la normativa vigente con el fin de introducir los cambios necesarios, en el marco de las posibilidades de regulación normativa, para reducir de manera significativa las tareas burocráticas de los centros.  
Es por eso que en estas instrucciones se eliminan referencias en otros planes y programas regulados por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, y que, de ahora en adelante, se incluirán en el proyecto educativo de centro (PEC) y se revisarán anualmente al realizar la memoria del centro, para que sirvan en la elaboración, por parte de los centros educativos de sus planes de actuación para la mejora (PAM), que tienen que elaborar anualmente.  
Todo esto con los siguientes objetivos:  
- Favorecer el ejercicio de la autonomía pedagógica y organizativa por parte de los centros educativos para que puedan desarrollar la mejor respuesta educativa al conjunto de la comunidad educativa y, especialmente, a su alumnado.  
- Reducir tareas administrativas de índole burocrática que no tengan un impacto positivo en el funcionamiento del centro ni en los procesos de enseñanza y aprendizaje.  
- Homogeneizar y simplificar el contenido y los criterios de elaboración, aprobación, seguimiento y evaluación de los documentos institucionales del centro.  
Estas instrucciones se refieren a las medidas de ordenación académica acerca de la coordinación docente y la elaboración del proyecto educativo y de la programación general anual, los horarios lectivos, la opcionalidad y otros aspectos didácticos y organizativos en los cuales se tienen que incluir de manera transversal y en todo momento los principios coeducativos que se indican a continuación:  
1. La eliminación de los prejuicios, los estereotipos y los roles en función del sexo, construidos según los patrones socioculturales de conducta asignados a mujeres y hombres, para garantizar, para todo el alumnado, posibilidades de desarrollo personal integral.  
2. La prevención de la violencia contra las mujeres, a través del aprendizaje de métodos no violentos para la resolución de conflictos y de modelos de convivencia basados en la diversidad y en el respeto a la igualdad de derechos y oportunidades de mujeres y hombres.  
3. La promoción de los valores como el respeto, la solidaridad, la tolerancia, la empatía y la responsabilidad, que facilitan la comunicación, el diálogo y la restauración, que resultan fundamentales a la hora de convivir. Todos estos aspectos tienen que regir las relaciones entre todos los miembros de la comunidad educativa.  
4. Los materiales didácticos y libros de texto que se utilizan tienen que ser coeducativos haciendo un uso no sexista del lenguaje y de las imágenes, y garantizarlo de manera transversal.  
5. La visibilización de los saberes de las mujeres a lo largo de la historia en programaciones y materiales didácticos situándolas en el contexto sociocultural que les corresponde, garantizando la presencia equilibrada y no estereotipada de mujeres y hombres.  
6. La capacitación del alumnado para que la elección de las opciones académicas y profesionales se realice libre de acondicionamientos basados en el género.  
Es por eso por lo que todas las actuaciones recogidas en la PGA se implementarán mediante una pedagogía acorde a estos principios coeducativos.  
En conformidad con el Decreto 5/2019, de 16 de junio, del presidente de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones (DOGV 8572, 17.06.2019), y el Decreto 7/2019, de 20 de junio, del presidente de la Generalitat, por el que se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), modificado por el Decreto 2/2022, de 10 de febrero, del presidente de la Generalitat, de modificación del Decreto 7/2019, de 20 de junio, del presidente de la Generalitat, por el que se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell (DOGV 9277, 14.02.2022), resuelvo:  
  
Apartado único  
Aprobar las instrucciones incluidas en el anexo, a las que hay que ajustar la organización y el funcionamiento de los centros educativos que impartan enseñanzas de la Formación de Personas Adultas durante el curso académico 2023-2024.  
  
València, 7 de julio de 2023.- El secretario autonómico de Educación y Formación Profesional: Miguel Soler Gracia.  
  
  
  
ANEXO ÚNICO  
Instrucciones para la organización y funcionamiento de los centros de Formación de Personas Adultas durante el curso académico 2023-2024  
  
ÍNDICE  
1. Proyecto educativo de centro  
1.1. Consideraciones generales  
1.2. Referencias normativas del proyecto educativo de centro  
1.3. Elaboración, aprobación, difusión, seguimiento y evaluación del proyecto educativo de centro  
1.4. Contenidos del proyecto educativo de centro  
1.4.1. Los objetivos, las prioridades y la línea pedagógica del centro  
1.4.2. Las características del entorno social y cultural del centro y su coordinación territorial  
1.4.3. Las líneas básicas del proyecto educativo de centro  
1.4.4. La concreción de los currículos establecidos por la Administración educativa para las enseñanzas de la formación de las personas adultas impartidas en el centro  
1.4.5. Proyecto lingüístico de centro  
1.4.6. Los diferentes planes y programas establecidos por la Administración educativa  
2. Proyecto de gestión y régimen económico  
3. Normas de organización y funcionamiento  
3.1. Consideraciones generales  
3.2. Elaboración, aprobación, difusión, seguimiento y evaluación.  
3.3. Otros aspectos relativos a la organización y al funcionamiento del centro  
3.3.1. Incidencias de inicio de curso  
3.3.2. Acceso en los centros educativos  
3.3.3. Participación de voluntariado en los centros públicos específicos de FPA  
3.3.4. Medios de difusión de los centros docentes  
3.3.5. Uso social de los centros educativos públicos  
3.3.6. Salud y seguridad en los centros docentes  
3.3.7. Asistencia sanitaria a las personas participantes  
3.3.8. Medidas de emergencia y planes de autoprotección y evacuación del centro  
3.3.9. Prevención de riesgos laborales en el sector docente  
3.3.10. Cambio de denominación  
4. Programación general anual  
4.1. Consideraciones generales  
4.2. Referencias normativas de la programación general anual  
4.3. Elaboración, aprobación, tramitación, difusión y seguimiento de la programación general anual  
4.4. Contenidos de la programación general anual  
Sección 1. Parte administrativa de la programación general anual  
4.4.1. Memoria administrativa  
4.4.2. Calendario escolar y horario general del centro  
4.4.3. Criterios pedagógicos para la elaboración de la oferta formativa anual y de los horarios de los diferentes programas formativos, ciclos, niveles y grupos de aprendizaje  
4.4.4. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del profesorado  
4.4.5. Calendario y tipo de evaluaciones  
4.4.6. Calendario de reuniones de los órganos de gobierno y equipos educativos del centro  
4.4.7. Actualización de los requisitos lingüísticos para la catalogación de puestos de trabajo docente  
4.4.8. Materiales y recursos curriculares y didácticos  
4.4.9. Programa anual de actividades complementarias y extraescolares  
4.4.10. Programa de actividades formativas de centro  
Sección 2. Parte pedagógica de la programación general anual  
4.4.11. Plan de actuación para la mejora  
4.4.12. Programaciones de aula  
4.4.13. Actualización de los diferentes proyectos, planes y programas del centro  
4.4.14. Criterios y procedimientos para el seguimiento y evaluación del plan de actuación para la mejora  
4.5. Memoria final de curso  
5. Órganos de gobierno y de coordinación docente  
5.1. Consideraciones preliminares  
5.2. Órganos de gobierno de los centros públicos de Formación de Personas Adultas  
5.3. Relación de los órganos de coordinación docente  
5.4. Comisión de coordinación pedagógica  
5.5. Departamentos didácticos: Comunicación, Científico-tecnológico, Ciencias Sociales y «Otros Programas Formativos»  
5.6. Departamento de orientación educativa y profesional  
5.7. Equipos educativos  
5.7.1. Equipos educativos de grupo de aprendizaje  
5.7.2. Otros equipos educativos  
5.8. Tutoría  
5.9. Otras funciones de coordinación docente  
5.9.1. Coordinación de igualdad y convivencia  
5.9.2. Coordinación de formación  
5.9.3. Coordinación TIC  
5.10. Coordinación territorial  
5.10.1. Consejo Comarcal de la Formación de Personas Adultas  
5.10.2. Consejo Territorial de la Formación de Personas Adultas  
6. Personal docente de los centros públicos de Formación de Personas Adultas  
6.1. Profesorado de los centros públicos de Formación de Personas Adultas  
6.2. Plantilla de profesorado  
6.3. Estructura y distribución general del horario del profesorado de los centros públicos de Formación de Personas Adultas de titularidad de la Generalitat  
6.3.1. Aspectos generales  
6.3.2. Dedicación horaria lectiva  
6.3.3. Dedicación horaria no lectiva  
6.4. Criterios para la asignación del horario lectivo del profesorado de los centros de Formación de Personas Adultas  
6.4.1. Orden de prelación de programas formativos  
6.4.2. Distribución de turnos, materias y grupos de aprendizaje: orden de elección entre el profesorado  
6.5. Cumplimiento del horario laboral y condiciones de trabajo  
6.6. Sustitución de docentes  
7. Ordenación y programación de las enseñanzas de la Formación de Personas Adultas  
Sección 1. Ordenación y estructura de los programas formativos  
7.1. Actuaciones educativas de la formación de las personas adultas por áreas y por programas formativos  
7.2. Programas formativos de la Formación de las Personas Adultas valenciana: normativa reguladora y relación de programas  
7.3. Distribución de campos de conocimientos, módulos o materias en los diversos programas formativos  
7.3.1. Programa a: formación básica de las personas adultas  
7.3.2. Programa b: pruebas para la obtención directa de los títulos de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria y de Bachiller, pruebas de acceso a ciclos formativos de grado medio y superior, pruebas para la obtención del título de técnico y cursos preparatorios de las pruebas de acceso a la Formación Profesional  
7.3.3. Programa c: cursos para la promoción del conocimiento de la realidad lingüística y cultural valenciana y para la preparación de las pruebas de evaluación y acreditación de conocimientos y uso de valenciano  
7.3.4. Programa d: pruebas de acceso a la universidad para personas mayores de 25 y 45 años  
7.3.5. Programa e: cursos que promuevan el desarrollo de la igualdad de oportunidades, la superación de todo tipo de discriminaciones, la participación sociocultural y laboral y la formación medioambiental, así como la adquisición de competencias digitales y de comunicación en lenguas extranjeras  
7.3.6. Programa g: pruebas de evaluación de las competencias clave de niveles 2 y 3 de cualificación profesional  
7.3.7. Programa j: cursos y talleres que orientan y preparan para vivir el tiempo de ocio de manera creativa  
Sección 2. Criterios pedagógicos para la confección de horarios y constitución de grupos de aprendizaje de los programas de la Formación de Personas Adultas  
7.4. Horario general de centro  
7.5. Modalidades de enseñanza y horario lectivo semanal de la formación básica de las personas adultas  
7.6. Horario lectivo semanal de los programas formativos b, c, d, e, g y j  
7.7. Ratios de personas adultas participantes en la formación en los diferentes grupos de aprendizaje  
Sección 3. Procesos de evaluación, titulación y certificación de estudios en las enseñanzas de la formación básica de las personas adultas  
7.8. Modelo de evaluación  
7.9. Valoración inicial del aprendizaje  
7.10. Procedimiento de equivalencias y convalidaciones de módulos formativos  
7.11. Seguimiento del aprendizaje y promoción en la formación básica de las personas adultas  
7.12. Evaluación final del segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas  
7.13. Evaluación final de los diferentes niveles de la formación básica de las personas adultas  
7.14. Procedimiento de revisión y reclamación de calificaciones  
7.15. Certificación de estudios  
7.16. Obtención del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria  
7.17. Pruebas externas  
8. Participación de las personas adultas  
Sección 1. Participación de las personas adultas  
8.1. Condiciones generales de participación de las personas adultas en la vida educativa  
8.2. Derechos y deberes de las personas adultas participantes  
8.3. Seguro escolar en los centros de Formación de Personas Adultas  
Sección 2. Matriculación y adscripción de las personas adultas  
8.4. Condiciones generales de matriculación  
8.5. Oferta formativa  
8.6. Criterios de matriculación  
8.7. Procedimiento de admisión e inscripción  
8.8. Adscripción de programa, ciclo, nivel y grupo de aprendizaje  
9. Centros de prácticas y estudiantes en prácticas del programa Erasmus10. Sistema de información ITACA. Criterios para la protección de datos personales y el uso educativo de las tecnologías de la información y las comunicaciones  
10.1. Sistema de información ITACA  
10.2. Normativa relacionada con la protección de datos personales y el uso educativo de las tecnologías de la información y las comunicaciones  
10.3. Uso de plataformas informáticas y redes sociales en los centros de Formación de Personas Adultas de titularidad de la Generalitat  
10.4. Identidad digital de las personas participantes en la formación, del personal docente y del personal no docente de atención educativa  
Consideraciones finales  
  
  
1. PROYECTO EDUCATIVO DE CENTRO  
El proyecto educativo de centro (PEC) recoge los valores, las finalidades y las prioridades de actuación compartidos por la comunidad educativa de manera singular como principios que fundamentan, dan sentido y orientan las decisiones que generan y vertebran los diferentes proyectos, planes y actividades del centro.  
1.1. Consideraciones generales  
1.1.1. La autonomía pedagógica, organizativa y de gestión es uno de los principios rectores en la vida de los centros docentes, gracias a la cual los centros atienden las necesidades, demandas e intereses formativos de las personas participantes de acuerdo con su realidad contextual y la retroalimentación imprescindible del centro con la sociedad y el entorno en el que está insertado. En esta línea, los centros educativos tienen que dar respuesta a la diversidad de las necesidades individuales y socioeducativas de las personas participantes propias de una sociedad plural, compleja y cambiante.  
1.1.2. El proyecto educativo de centro (PEC) constituye, pues, el compromiso colegiado de la comunidad educativa para ofrecer una respuesta adecuada a la diversidad social, económica y cultural de las personas participantes y del contexto sociocultural del centro y tiene que incluir medidas para promover en el centro valores de democracia, libertad, equidad, justicia, participación, responsabilidad, sentido crítico, coeducación, interculturalidad, prevención y resolución pacífica de conflictos.  
1.1.3. Los centros de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos tienen que elaborar su proyecto educativo de forma clara, teniendo en cuenta la heterogeneidad y las características diversas de las personas adultas participantes (edad, nivel formativo previo, ritmos de aprendizaje, contextos de procedencia, orientación sexual y expresión de género, etc.), de la comunidad educativa y del entorno social y cultural del centro a fin de recoger los procedimientos y recursos para la orientación y la acción tutorial de las personas adultas participantes en la formación y las estrategias orientadas a la participación, la inclusión socioeducativa y la atención a la diversidad, así como el plan de igualdad y convivencia, que tendrán como ejes fundamentales el principio de no discriminación, la formación académica y cultural, la creación de ciudadanos y ciudadanas libres, conscientes, responsables y comprometidos con la sociedad y la apuesta por una educación inclusiva.  
1.2. Referencias normativas del proyecto educativo de centro  
1.2.1. El contenido se ajustará a lo que dispone el artículo 121 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, en la nueva redacción que hace la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, por la que se modifica la Ley orgánica 2/2006, y los artículos 70 y 71 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell. Así mismo, el proyecto educativo de centro tiene que atender la consecución de los objetivos y las intenciones educativas que prevén la Ley 1/1995, de 20 de enero, y el Decreto 220/1999, de 23 de noviembre. Del mismo modo son aplicables el resto de disposiciones vigentes que establecen la incorporación de determinadas cuestiones como parte del contenido del PEC.  
1.2.2. Todos los elementos del PEC tienen que tomar como referencia los principios y las líneas de actuación establecidos en el Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano (DOGV 8356, 07.08.2018), que caracterizan el modelo de escuela inclusiva, a fin de concretar las actuaciones necesarias que dan respuesta a la diversidad de necesidades de todo el alumnado, considerando los recursos disponibles y las características del contexto socio-comunitario.  
Aun así, tendrán en cuenta el modelo de gestión de la igualdad y la convivencia de acuerdo con los principios y valores recogidos en los artículos 7 y 8 del Decreto 195/2022, de 11 de noviembre, del Consell, de igualdad y convivencia en el sistema educativo valenciano.  
1.2.3. El proyecto educativo de los centros de Formación de Personas Adultas tiene que atender las necesidades, demandas e intereses formativos de las personas participantes mediante un estudio de necesidades y reflejar la colaboración con otras instituciones, organismos y otros centros de Formación de Personas Adultas que desarrollan programas encaminados a la educación de las personas adultas. Por otro lado, el PEC tiene que recoger la planificación estratégica del proyecto de dirección, los objetivos y los indicadores que permiten el seguimiento y el análisis de mejora.  
1.3. Elaboración, aprobación, difusión, seguimiento y evaluación del proyecto educativo de centro  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 70 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell:  
a) El equipo directivo coordina la elaboración y es responsable de la redacción del PEC y de sus modificaciones, de acuerdo con las directrices establecidas por el consejo escolar y con las propuestas efectuadas por el claustro de profesorado y las asociaciones del alumnado.  
b) Este documento tendrá un carácter dinámico que permita, después de someterlo a evaluación, la incorporación de las modificaciones que se consideran oportunas para una mejor adecuación a la realidad y las necesidades del centro. En este sentido, los diferentes sectores de la comunidad educativa representados en el consejo escolar podrán hacer propuestas de modificación, de manera que las modificaciones aprobadas tendrán vigencia en el curso siguiente de ser aprobadas.  
c) Las líneas básicas establecidas en el PEC se tienen que desarrollar en los diferentes planes y documentos que se incluirán en la programación general anual.  
d) El PEC, junto con los planes, programas y proyectos que formen parte de este, tiene que ser aprobado según lo que establece la normativa vigente, lo cual supone que, desde la entrada en vigor de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, esta aprobación corresponde al consejo escolar del centro.  
e) El director o directora del centro, una vez que se haya aprobado el PEC, tiene que adoptar las medidas apropiadas para que este sea conocido y, si procede, consultado por todos los miembros de la comunidad educativa. A tal efecto, se garantizará la publicidad, la difusión y el acceso al documento, preferentemente por medios electrónicos o telemáticos, a todos los miembros de la comunidad educativa para que tengan conocimiento del mismo.  
f) La evaluación del PEC se realizará anualmente al finalizar el curso académico. Es competencia del consejo escolar del centro y se realizará de acuerdo con el procedimiento que este órgano determine y comprenderá la totalidad de los elementos que lo conforman.  
g) Para el cumplimiento de sus proyectos educativos, los centros públicos pueden proponer requisitos de titulación y capacitación profesional respecto a determinados puestos de trabajo del centro, de acuerdo con las condiciones y límites que establezca la conselleria competente en materia educativa.  
h) Los centros de nueva creación dispondrán de un periodo de tres cursos académicos para elaborar el PEC. Por su parte, la programación general anual del centro incluirá el calendario aproximado para redactar el PEC mencionado.  
1.4. Contenidos del proyecto educativo de centro  
1.4.1. Los objetivos, las prioridades y la línea pedagógica del centro  
La comunidad educativa tiene que plantearse, con una proyección de futuro, qué tipo de centro educativo desea y concretar así los valores en los cuales desea orientar, acompañar y formar a las personas participantes y manifestar su compromiso con el entorno, de acuerdo con los principios y finalidades de la normativa en vigor.  
De aquí surgirán las señas de identidad del centro, entendidas como el conjunto de valores, objetivos y prioridades de actuación de un centro, y definidas a través de la comunidad educativa a la que presta servicio. Se partirá de un modelo de escuela equitativa, inclusiva e innovadora, que constituirá su singularidad, creando entornos donde la convivencia se gestionará en positivo, desde la perspectiva de los derechos humanos, de la coeducación y de la educación socioemocional, y donde se protejan los derechos de todas las personas miembros de la comunidad educativa.  
Todos los elementos del PEC han de tener como referencia los principios y las líneas de actuación establecidos en el Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano (DOGV 8356, 07.08.2018) que caracterizan el modelo de escuela inclusiva, a fin de concretar las actuaciones necesarias que dan respuesta a la diversidad de necesidad de todo el alumnado, considerando los recursos disponibles y las características del contexto socio-comunitario.  
Así mismo, tendrán en cuenta el modelo de gestión de la igualdad y la convivencia de acuerdo con los principios y valores recogidos en los artículos 7 y 8 del Decreto 195/2022, de 11 de noviembre, del Consell, de igualdad y convivencia en el sistema educativo valenciano.  
De acuerdo con el resuelvo cuarto de la Resolución de 23 de marzo de 2023, de la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación, los centros valencianos de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos tienen que prever la coordinación territorial a poner en funcionamiento, cuyas líneas generales hay que especificar en el apartado correspondiente del proyecto educativo de centro.  
El proyecto educativo de los centros de Formación de Personas Adultas tiene que definir:  
- Los objetivos generales, formulados a partir de la identidad del centro, de la singularidad de su contexto y de los rasgos de las personas adultas participantes y de sus necesidades, expectativas, aspiraciones, prioridades, además de las líneas generales de coordinación territorial.  
- Las señas de identidad del centro, entendidas como un conjunto de valores, objetivos y prioridades de actuación.  
1.4.2. Las características del entorno social y cultural del centro y su coordinación territorial  
1.4.2.1. La Resolución de 23 de marzo de 2023, de la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación, por la que se regula la coordinación territorial de los centros públicos específicos de Formación de Personas Adultas de la Comunitat Valenciana, tiene como finalidad establecer la estructura y el funcionamiento de la coordinación orgánica y socioeducativa de las zonas territoriales de actuación de los centros públicos de Formación de Personas Adultas, tanto de los centros públicos de titularidad de la Generalitat como de los centros públicos que dependen de las corporaciones locales y otras entidades públicas.  
1.4.2.2. El arraigo del centro al entorno es fundamental para conseguir un compromiso efectivo de todos los sectores que conforman la comunidad educativa. Los centros públicos de Formación de Personas Adultas tienen que vincular su práctica socioeducativa con la que realizan las entidades más representativas y significativas de su entorno más inmediato (tejido asociativo, actividad comercial, mundo empresarial...), para favorecer la interrelación y mantener una comunicación fluida y una colaboración firme y permanente con el entorno, que favorezca la inserción de las personas participantes.  
1.4.2.3. La coordinación con el entorno socioeconómico y cultural del centro se tiene que entender desde una doble perspectiva: por un lado, desde la óptica del mismo centro, que tiene que definir sus estrategias de coordinación con el entorno más inmediato; y por otro, desde una visión más amplia, consistente en coordinar su intervención comunitaria con la acción formativa desarrollada, en el caso de los centros ordinarios, por los centros públicos de FPA de una misma zona territorial de actuación o, en el caso de los centros públicos de FPA que realizan su función en establecimientos penitenciarios, por los centros con que comparten esta singularidad socioeducativa. En el primero de los casos, los centros tendrán como punto de referencia para la delimitación de zonas territoriales de actuación la distribución de centros públicos específicos de Formación de Personas Adultas que se establece en el anexo I de la Orden 2/2019, de 17 de enero, y el resuelvo segundo de la Resolución de 23 de marzo de 2023, de la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación.  
1.4.2.4. La coordinación territorial de los centros públicos valencianos de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos tiene como objetivos primordiales:  
a) Visibilizar, cohesionar y reforzar la red valenciana de centros públicos específicos de Formación de Personas Adultas.  
b) Establecer las bases para la coordinación intercentros en los ámbitos de intervención administrativa, pedagógica y socioeducativa llevada a cabo por estos centros educativos.  
c) Consolidar un modelo de centros, equipos docentes y enseñanzas de la Formación de Personas Adultas arraigado a los contextos y a las realidades cambiantes de la sociedad valenciana.  
d) Proporcionar a las personas adultas participantes herramientas y estrategias formativas para el aprendizaje y orientación a lo largo de la vida de acuerdo con sus necesidades, intereses y demandas.  
e) Favorecer la puesta en marcha de actuaciones, proyectos y acciones formativas compartidas entre los centros de una misma zona territorial de actuación, así como entre centros adscritos a zonas territoriales diferentes.  
f) Rentabilizar los medios y recursos socioeducativos con que cuenta la ciudadanía valenciana adulta a través de la red de centros públicos específicos de Formación de Personas Adultas.  
g) Potenciar de manera conjunta la alfabetización digital para que las nuevas tecnologías no supongan un impedimento, sino una vía de acceso a la vida cívica, social, laboral y educativa, fomentando las redes de aprendizaje, información y orientación en línea y semipresenciales.  
h) Articular redes de colaboración con otras instituciones sociales, educativas y laborales dentro de cada comarca, para que las escuelas de formación permanente de adultos sean sensibles a las necesidades y los retos de los habitantes de cada zona territorial.  
i) Dar respuesta a los retos que supone la educación de adultos en cada curso escolar e informar, a su vez, a la Administración de las nuevas necesidades y de las propuestas de mejora que emanan de los centros en respuesta a las nuevas situaciones que se generan.  
1.4.3. Las líneas básicas del proyecto educativo de centro  
Se incluirán en el PEC las líneas y criterios básicos que orientarán la concreción de determinadas medidas a medio y largo plazo por parte del centro en relación con los siguientes aspectos:  
a) La organización y el funcionamiento del centro  
b) La participación de los estamentos varios de la comunidad educativa y las formas de colaboración entre estos.  
Se trata de determinar las vías y los procedimientos de participación y colaboración de las personas adultas, a través de los órganos de representación constituidos y de sus asociaciones, en la elaboración de propuestas para el proyecto educativo de centro.  
c) La cooperación entre las personas adultas participantes y el centro  
Su objetivo es dar a conocer las fórmulas de cooperación con las personas participantes en el diseño y la progresión de su aprendizaje académico, socioprofesional, cultural y cívico.  
d) La coordinación con los servicios del municipio, las relaciones con instituciones públicas y privadas para la mejor consecución de las finalidades establecidas, así como el posible uso de las instalaciones del centro por parte de otras entidades para realizar actividades educativas, culturales, deportivas u otras de carácter social.  
e) La organización de la orientación educativa y la acción tutorial.  
f) La promoción y la gestión de la igualdad y la convivencia con perspectiva comunitaria mediante estrategias organizativas y prácticas educativas basadas en el diálogo igualitario, la prevención de la violencia y el bienestar emocional.  
g) La promoción y buen uso de las tecnologías de la información y las comunicaciones.  
h) La innovación educativa a través de nuevas metodologías integradoras, cooperativas y colaborativas que motivan el aprendizaje y mejoran los resultados académicos del alumnado.  
i) La educación plurilingüe e intercultural  
1.4.4. La concreción de los currículos establecidos por la Administración educativa para las enseñanzas de la formación de las personas adultas impartidas en el centro.  
a) Concepto  
La concreción curricular forma parte del PEC y es el documento que, a partir de las prescripciones fijadas por la Administración educativa, establece qué, cuándo y cómo se tiene que enseñar; y qué, cuándo y cómo se tiene que evaluar. Además, en este documento se incluyen los elementos transversales establecidos por la normativa vigente.  
b) Elaboración y aprobación  
La concreción del currículo será elaborada por la comisión de coordinación pedagógica con las directrices marcadas por el claustro de profesorado, órgano colegiado a quien corresponde la aprobación, seguimiento y evaluación.  
c) Marco curricular de la formación de las personas adultas  
La normativa de referencia para la elaboración del currículo de las diferentes enseñanzas contenidas en los programas formativos de la formación de las personas adultas es el Decreto 220/1999, de 23 de noviembre; y para los módulos optativos, el currículo de las materias optativas del Decreto 107/2022, de 5 de agosto.  
1.4.5. Proyecto lingüístico de centro  
1.4.5.1. Planificación lingüística para el curso académico 2023-2024  
a) Proyecto lingüístico de centro: concepto y estructura  
1. El proyecto lingüístico de centro (PLC) es el instrumento mediante el cual cada centro educativo articula, concreta y adecua al centro educativo el Programa de educación plurilingüe e intercultural (PEPLI).  
2. Es de aplicación la Ley 4/2018, de 21 de febrero, de la Generalitat, por la que se regula y se promueve el plurilingüismo en el sistema educativo valenciano (DOGV 8240, 22.02.18), que en el artículo 15 especifica su contenido:  
a) El plan de enseñanzas y uso vehicular de las lenguas: proporción de uso vehicular de cada lengua, enfoques metodológicos, medidas de apoyo y tratamiento de las personas recién llegadas y vulnerables.  
b) El plan de normalización lingüística del centro: medidas de promoción del valenciano en los ámbitos administrativo, de gestión y planificación pedagógica y social y de interrelación con el entorno.  
c) La propuesta de evaluación del logro de los objetivos del proyecto.  
3. Los centros educativos contarán con el asesoramiento y el apoyo de los asesores técnicos docentes en materia de plurilingüismo para la aplicación y el seguimiento de los proyectos lingüísticos de centro.   
b) Procedimiento de elaboración  
b.1) El PLC será elaborado por los centros de Formación de Personas Adultas que ofrecen el ciclo II de formación básica por un periodo de cuatro cursos escolares, transcurrido el cual, han de evaluarlo y promover, si procede, las modificaciones oportunas para asegurar y mejorar la competencia plurilingüe en todas las lenguas curriculares, tal como se establece en el artículo 11 de la Ley 4/2018, de 21 de febrero, de la Generalitat, por la que se regula y promueve el plurilingüismo en el sistema educativo valenciano, con especial atención a las dos lenguas oficiales.   
b.2) Durante el curso 2023-2024, y de acuerdo con el calendario y el procedimiento que establezca la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación, los centros educativos públicos y los privados sostenidos con fondos públicos que impartan el ciclo II de formación básica, podrán modificar el PLC introduciendo cambios en los elementos del proyecto: el análisis del contexto, los objetivos, la proporción de horas y la concreción de las áreas vehiculadas en cada lengua curricular en cada nivel, las medidas de apoyo, el tratamiento del alumnado recién llegado y vulnerable, la presencia de las lenguas no curriculares y el plan de normalización lingüística. El procedimiento para la modificación tiene que ser el mismo que se ha seguido para la elaboración inicial y se seguirá el proceso que se indica en el artículo 16 de la Ley 4/2018, de forma que estén autorizados con anterioridad al proceso de admisión correspondiente al curso 2023-2024.  
b.3) Los centros de nueva creación que inician la actividad docente en el curso 2023-2024 tienen que elaborar y presentar un PLC de acuerdo con el plazo y el procedimiento indicado en el apartado anterior, para ser autorizado por la dirección territorial de educación correspondiente antes del periodo de admisión. El PLC autorizado será aplicable a partir del curso 2024-2025. Durante el curso 2023-2024 estos centros aplicarán el PLC que determine la conselleria competente en materia de educación, a partir del análisis del contexto del centro.  
1.4.6. Los diferentes planes y programas establecidos por la Administración educativa  
La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, ha establecido, mediante normativa de diferentes rangos, una gran variedad de planes y programas con la intención de favorecer la mejora continua de los centros educativos.  
Esta normativa, junto con el gran número de planes y programas establecidos, ha provocado que, en lugar de poner el énfasis en las actuaciones que se derivan de estos planes y programas, se haya focalizado en la realización de documentos y procedimientos administrativos para su elaboración, su seguimiento y su evaluación, lo que ha provocado un incremento de la burocracia para los centros.  
Algunos de estos planes y programas son los siguientes: plan para el fomento de la lectura, plan de acción tutorial y de orientación académica y profesional, plan de atención a la diversidad e inclusión educativa, plan de igualdad y convivencia, programa de actividades formativas de centro (PAF), etc.  
La conselleria competente en materia de educación, a través del nuevo decreto que regule la ordenación y el currículo de la Formación de Personas Adultas, realizará esta tarea de simplificación en estas enseñanzas, del mismo modo que se ha realizado a través de los nuevos decretos que regulan la ordenación y el currículo del resto de etapas educativas. En este sentido, más que la descripción de planes y programas, se abordarán las medidas específicas y concretas que tienen que llevar a cabo los centros para trabajar con el fin de conseguir los objetivos previstos.  
Con carácter general, y mientras se continúa con el proceso ya iniciado de simplificación administrativa, los planes y los programas que ya han sido elaborados por los centros educativos y que continúan vigentes, serán evaluados por los órganos colegiados que correspondan en el marco de la elaboración de la memoria final de curso, con el objetivo de que se realicen propuestas de mejora para el próximo curso, sin que se tengan que realizar documentos de seguimiento a lo largo del curso académico, y sin perjuicio de que los centros lleven a cabo sus propios mecanismos para la evaluación continua de su contenido, para dar respuesta a las dudas, a las sugerencias y a las propuestas realizadas por los diferentes representantes de la comunidad educativa en el seno del consejo escolar de los centros.  
Como consecuencia de la evaluación efectuada de los diferentes planes y programas que continúan en vigor, los centros modificarán, si así lo consideran, y en el ámbito de su autonomía, el contenido de estos planes y programas, sin que estas modificaciones comporten la realización de un trabajo burocrático de reelaboración de los planes y programas que formen parte del PEC, sino que lleven a un trabajo organizativo real que permita un mejor funcionamiento del centro, y enfocar las actuaciones en el trabajo directo con las personas participantes, especialmente con las más vulnerables.  
En este sentido, la elaboración de varios planes y programas con la normativa actualmente vigente queda sustituida por la referencia genérica a las líneas y los criterios básicos que tienen que orientar el establecimiento de medidas específicas, a medio y largo plazo, para la consecución de los objetivos establecidos en los planes y programas mencionados.  
Sin embargo, a continuación se especifican determinadas observaciones respecto a algunos de estos planes y programas.  
1.4.6.1. Medidas para la promoción y la gestión de la igualdad y convivencia  
1. Los centros elaborarán medidas para fomentar la igualdad y la convivencia con el fin de conseguir los objetivos establecidos en la normativa que regula estos aspectos en el marco de los centros educativos, así como contribuir al bienestar emocional, la cohesión social y el sentido de pertenencia al grupo.  
2. Estas medidas concretarán acciones, procedimientos y actuaciones que permitan la consecución de los valores democráticos e inclusivos establecidos en el PEC del que forman parte.  
3. Las medidas anteriores tienen como objetivo primordial la promoción de la igualdad y la convivencia desde un enfoque interseccional y de derechos humanos, la coeducación, el respeto a la diversidad sexual, de género y familiar, a la discapacidad y la diversidad funcional, la convivencia positiva, la comunicación no violenta, la prevención de los conflictos y su gestión o su resolución pacífica, y la atención especial a la violencia de género, atendiendo y respetando las circunstancias, condiciones y características personales de las personas participantes. Contribuirán a que los centros educativos sean entornos seguros, saludables, sostenibles, democráticos y donde todas las personas se sientan acogidas y valoradas de la misma manera.  
4. En este sentido es aplicable, además de la normativa mencionada en el preámbulo de estas instrucciones, las siguientes referencias legislativas:  
- Ley orgánica 1/2004, de 28 de diciembre, de Medidas de Protección Integral contra la Violencia de género (BOE 313, 29.12.2004), que insta a que se adopten las medidas necesarias para asegurar que los consejos escolares impulsen la adopción de medidas educativas que fomenten la igualdad real y efectiva entre hombres y mujeres.  
- Ley orgánica 3/2007, de 22 de marzo, para la igualdad efectiva de mujeres y hombres (BOE 71, 23.03.2007), en la que se insta a la inclusión del principio de igualdad efectiva entre mujeres y hombres en el sistema educativo.  
- La Ley orgánica 10/2022, de 6 de septiembre, de garantía integral de la libertad sexual (BOE 215, 07.09.2022).  
- Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el Estatuto de las Personas con Discapacidad (DOGV 4479, 11.04.2003).  
- Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, integral contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana (DOGV 6912, 28.09.2012).  
- Ley 8/2017, de 7 de abril, de la Generalitat, integral del reconocimiento del derecho a la identidad y a la expresión de género en la Comunitat Valenciana (DOGV 8019, 11.04.2017).  
- Ley 23/2018, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de igualdad de las personas LGTBI (DOGV 8436, 03.12.2018).  
- Ley 6/2022, de 31 de marzo, de modificación del texto refundido de la Ley General de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, aprobado por el Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, para establecer y regular la accesibilidad cognitiva y sus condiciones de exigencia y aplicación (BOE 78, 01.04.2022).  
- La Ley 15/2022, de 12 de julio, integral para la igualdad de trato y la no discriminación (BOE 167, 13.07.2022).  
- Ley 4/2023, de 28 de febrero, para la igualdad real y efectiva de las personas trans y para la garantía de los derechos de las personas LGTBI (BOE 51, 01.03.2023).  
- Decreto 102/2018, de 27 de julio, del Consell, de desarrollo de la Ley 8/2017, integral del reconocimiento del derecho a la identidad y a la expresión de género en la Comunitat Valenciana (DOGV 8373, 31.08.2018).  
- Decreto 101/2020, de 7 de agosto, del Consell, de desarrollo de la Ley 23/2018, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de igualdad de las personas LGTBI (DOGV 8884, 17.08.2020).  
- Decreto 195/2022, d'11 de noviembre, del Consell, de igualdad y convivencia en el sistema educativo valenciano (DOGV 9471, 16.11.2022).  
- Orden 10/2023, de 22 de mayo, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regulan y concretan determinados aspectos de la organización y el funcionamiento de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano.  
• Plan director de coeducación, disponible en:  
https://ceice.gva.es/documents/161634256/165603089/Plan+Director+de+Coeducaci%C3%B3n/a53bc1f6-e22b-4210-89aa-5e34230c4e08  
• Procedimientos derivados de la aplicación del Decreto 195/2022 de igualdad y convivencia en el sistema educativo, disponible en:  
https://ceice.gva.es/es/web/inclusioeducativa/protocols  
• Resolución conjunta de 11 de diciembre de 2017, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública por la que se dictan instrucciones para la detección y la atención temprana del alumnado que pueda presentar un problema de salud mental (DOGV 8196, 22.12.2017).  
• Protocolo para la intervención en autolesiones y conductas de suicidio, disponible en:  
https://ceice.gva.es/es/web/inclusioeducativa/protocols#autolesions-suicidi   
• Protocolo de actuación para la detección de conductas de abuso o tráfico de drogas y otras adicciones, de acuerdo con la Resolución conjunta de 18 de noviembre de 2022, de la Dirección General de Inclusión Educativa y de la Dirección General de Salud Pública y Adicciones, por la que se establece el protocolo de actuación para la detección de conductas de abuso o tráfico de drogas y otras adicciones (DOGV 9481, 30.11.2022).  
• Protocolo de prevención y actuación ante el acoso laboral en centros docentes dependientes de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte (aprobado el 04.10.2017 en la Comisión Sectorial de Seguridad y Salud en el Trabajo).  
• Guía de buenas prácticas para la prevención de conductas de acoso laboral (aprobada el 19.12.2017 en COPASESA) disponible en:  
https://prevencio.gva.es/documents/161660390/165946849/Gu%C3%ADa+de+buenas+practicas+para+prevenir+el+acoso+laboral\_2018\_cs/dad77d0d-1759-4628-a406-2e0ebe137484  
• Resolución de la Dirección General de Personal Docente, por la que se aprueba el Reglamento de funcionamiento interno de la Unidad de Resolución de Conflictos (URC), constituida en la Dirección Territorial de Educación, Cultura y Deporte disponible en:  
https://ceice.gva.es/documents/162909733/363674847/Reglamento+URC+CAS.pdf/3ad7101e-af31-adba-ecb5-1b49bfb7d0e2?t=1662468168111  
5. Para el desarrollo de las medidas anteriores hay que tener en cuenta de manera prioritaria todo aquello que establece la normativa legal que regula la igualdad y la convivencia en los centros educativos en el sistema educativo valenciano.  
6. Estas medidas serán elaboradas por el equipo directivo, con la participación de la persona coordinadora de igualdad y convivencia y el profesorado encargado de orientación educativa, de acuerdo con las directrices emanadas del consejo escolar y atendiendo las propuestas realizadas por el claustro y por las asociaciones de personas participantes de los centros de Formación de Personas Adultas.  
7. Su evaluación se realizará en el marco de la memoria de final de curso que los centros docentes elaborarán al finalizar el periodo lectivo, sin perjuicio del seguimiento que cada centro, en función de su autonomía, pueda establecer.  
8. El Servicio de Prevención de Riesgos Laborales del Personal Propio de la Generalitat (SPRL), la Inspección General de Educación (IGE), las inspecciones territoriales de educación (ITE) y las unidades de resolución de conflictos (URC) tienen que promover las actuaciones efectivas ante posibles situaciones de acoso laboral, acoso sexual o por razón de sexo de las empleadas y empleados públicos dependientes de la Generalitat Valenciana que prestan servicios en los centros educativos.  
9. Sin embargo, se tiene que tender hacia una gestión de la convivencia en los centros educativos aplicando medidas como, por ejemplo, el liderazgo compartido, los equipos de mediación dentro de los centros e intercentros, el acompañamiento del profesorado que trabaja en el centro por primera vez, la resolución de conflictos por medio de estrategias de mediación y, solo en caso de haber agotado las medidas anteriores, a través de la activación de la actuación de las URC en las diferentes direcciones territoriales.  
10. El equipo directivo promoverá actuaciones de prevención primaria con el objetivo de evitar situaciones de riesgo de acoso laboral y escolar. Entre estas medidas está la de informar sobre la guía de buenas prácticas para la prevención de conductas de acoso laboral y la difusión del protocolo de prevención y actuación ante el acoso laboral en centros docentes.   
11. Los centros educativos realizarán actuaciones de mejora de la organización y el funcionamiento, de forma que sus estructuras organizativas habituales (órganos colegiados de gobierno y de coordinación docente) fomenten la participación, con espacios accesibles de diálogo y de reflexión comunes entre las personas adultas participantes, el profesorado y otros agentes para favorecer la participación y el consenso a la hora de tomar decisiones, las redes de apoyo mutuo, el clima de trabajo adecuado, la resolución pacífica de conflictos, la definición de funciones y competencias y la mejora de las comunicaciones.    
12. El programa de actividades formativas de centro (de ahora en adelante, PAF) incluirá la formación necesaria para hacer efectivas actuaciones en materia de igualdad y convivencia, de promoción del buen trato y la mejora del bienestar emocional, de la prevención y la resolución pacífica de conflictos en el ámbito laboral y educativo.   
13. Cuando se produzca una situación de violencia, consumo y/o tráfico de sustancias, agresiones, intimidaciones, vandalismo y/o peleas, en el entorno del centro escolar (fuera del centro educativo), que pueda ocasionar daños graves psicológicos y/o físicos a los miembros de la comunidad educativa, la dirección del centro, además de comunicar la situación de violencia en el entorno escolar, por medio de la correspondiente ficha de entorno escolar correspondiente (anexo VI de la Orden 62/2014), comunicará la situación, con la denuncia pertinente, a las Fuerzas de Seguridad del Estado. La circunstancia de la denuncia se comunicará también en la plataforma ITACA PREVI.  
14. La dirección del centro público comunicará, simultáneamente al Ministerio Fiscal y a la dirección territorial competente en materia de educación, cualquier hecho que pueda ser constitutivo de delito o falta penal, sin perjuicio de adoptar las medidas cautelares oportunas por medio del anexo VII de la Orden 62/2014, de 28 de julio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se actualiza la normativa que regula la elaboración de los planes de convivencia en los centros educativos de la Comunitat Valenciana y se establecen los protocolos de actuación e intervención ante supuestos de violencia escolar (DOGV 7330, 01.08.2014).  
1.4.6.2. Medidas de respuesta educativa para la inclusión de las personas adultas participantes  
1. Los centros docentes incluirán en el PEC medidas de respuesta educativa para la inclusión de las personas participantes con el fin de implementar, de forma transversal, un modelo de educación inclusiva para todo el alumnado. Estas medidas implican el acceso, la igualdad, la participación y el aprendizaje, teniendo en cuenta la heterogeneidad de contextos y de realidades individuales de las personas participantes en los centros de Formación de Personas Adultas.  
2. Será aplicable la siguiente normativa sobre inclusión socioeducativa:  
- La Ley 26/2011, de 1 de agosto, de adaptación normativa a la Convención Internacional sobre los Derechos de las Personas con Discapacidad (BOE 184, 02.08.2011).  
- La Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat, de modificación de la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el estatuto de las personas con discapacidad (DOGV 8282, 26.04.2018).  
- La Ley 6/2022, de 31 de marzo, de modificación del texto refundido de la Ley general de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, aprobado por el Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, para establecer y regular la accesibilidad cognitiva y sus condiciones de exigencia y aplicación (BOE 78, 01.04.2022).  
- El Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano (DOGV 8356, 07.08.2018).  
- El Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano (DOGV 9099, 03.06.2021).  
- El Decreto 195/2022, de 11 de noviembre, del Consell, de igualdad y convivencia en el sistema educativo valenciano (DOGV 9471, 16.11.2022).  
- La Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano (DOGV 8540, 03.05.2019).  
- La Orden 10/2023, de 22 de mayo, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regulan y concretan determinados aspectos de la organización y el funcionamiento de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano (DOGV 9606, 30.05.2023).  
- La Resolución de 5 de junio de 2018, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se dictan instrucciones para actuar en la acogida del alumnado recién llegado, especialmente el desplazado (DOGV 8314, 11.06.2018).  
3. Entre las medidas de respuesta educativa para la inclusión de las personas adultas participantes a implementar por los centros, se destacan las siguientes:  
- Actuaciones de sensibilización dirigidas a toda la comunidad educativa hacia la respuesta inclusiva a la diversidad que hay en el centro y en la sociedad.  
- Programas o actuaciones de diseño propio o programas singulares autorizados por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte que desarrollan las líneas de actuación del Decreto 104/2018, de 27 de julio, relacionadas con la identificación y eliminación de barreras contextuales a la inclusión, la movilización de los recursos para apoyar a la inclusión y el currículo inclusivo.  
- Criterios de organización de los horarios, los agrupamientos de las personas participantes y de los apoyos personales (responsabilidades y coordinaciones internas y externas).  
- Criterios pedagógicos para la presentación de los contenidos que garantizan la accesibilidad universal (física, cognitiva, sensorial y emocional) bajo los principios de implicación, representación, acción y expresión del diseño universal para el aprendizaje (DUA).  
- Procedimientos para la detección y análisis de barreras contextuales para la inclusión: de acceso, de participación y de aprendizaje.  
- Procedimiento de evaluación sociopsicopedagògica para la identificación de las necesidades educativas de las personas adultas participantes.  
- Organización para la planificación, desarrollo, evaluación y seguimiento de los planes de actuación personalizados.  
4. La evaluación de las medidas desarrolladas por los centros se tiene que realizar en el marco de la memoria final del centro sin perjuicio del seguimiento que cada centro, en función de su autonomía, pueda establecer.  
1.4.6.3. Medidas para la acogida de las personas adultas recién llegadas y en riesgo de exclusión social  
1. Dada la singularidad de los centros de Formación de Personas Adultas, las medidas para la acogida a las personas adultas recién llegadas o en riesgo de exclusión social se han de entender como un proyecto de alcance más amplio que procura atender no solo las carencias de cariz lingüístico, sino sobre todo las derivadas de las desigualdades económicas y socioculturales y de las trayectorias académicas irregulares de las personas participantes.  
2. Hay que prever, por lo tanto, la atención adecuada que se ofrecerá a las personas recién llegadas, según los rasgos específicos de los diferentes colectivos, para garantizar la integración de estos grupos socialmente desfavorecidos o en riesgo de exclusión social.  
3. Para las personas recién llegadas que desconocen alguna o las dos lenguas oficiales y con el objetivo de garantizar la inclusión y la integración socioeducativa y cultural, así como el diseño autónomo de itinerarios de vida personal, académica y profesional, se tendrá presente que, al realizarse la valoración individual, la elaboración de un itinerario personalizado, de acuerdo con lo establecido por el artículo 24 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano, y una vez detectadas las necesidades específicas de apoyo educativo, el profesorado del centro de Formación de Personas Adultas, con la colaboración, si procede, del servicio especializado de orientación, tiene que orientar a las persones participantes hacia la realización del programa e.1), cursos que tienen como referencia curricular los niveles A1 y A2 del Marco Común Europeo de Referencia para las lenguas (MCER), así como cursos para la preparación de la prueba libre del nivel B1, en concreto, el referido a valenciano y castellano como lengua extranjera.  
4. Además, a las personas que se matriculan en los centros de Formación de Personas Adultas y que no han recibido enseñanza de valenciano por estar escolarizado con anterioridad a la aplicación de la Ley 4/1983, de uso y enseñanza del valenciano, o por su incorporación tardía al sistema educativo valenciano, se les tendrá que realizar una adaptación de acceso al currículo, de acuerdo con el artículo 10 de la Ley 4/2018, de 21 de febrero, de la Generalitat, por la que se regula y se promueve el plurilingüismo en el sistema educativo valenciano.   
5. A la hora de aplicar las medidas para la acogida de las personas adultas recién llegadas, hay que seguir las líneas directrices del protocolo de actuación para la acogida del alumnado recién llegado establecido por la Resolución de 5 de junio de 2018, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se dictan instrucciones y orientaciones para actuar en la acogida del alumnado recién llegado, especialmente el desplazado, en los centros educativos de la Comunitat Valenciana (DOGV 8314, 11.06.2018).  
6. Los centros de Formación de Personas Adultas prestarán una atención especial y prioritaria a las circunstancias particulares de las personas participantes recién llegadas o en riesgo de exclusión social que se incorporan por primera vez a las enseñanzas de la formación básica de las personas adultas, en particular a los programas formativos a, c, e y g:  
- Personas adultas inscritas en los niveles iniciales del ciclo I del programa formativo a, especialmente las mujeres que cursan los niveles de alfabetización y neolectura.  
- Jóvenes que provienen del abandono o del fracaso escolar desde los institutos de Educación Secundaria para obtener el título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria.  
- Personas con un perfil correspondiente a un nivel 1 de certificados de profesionalidad que, por motivos diversos, no pueden ser atendidas en los cursos de formación para el empleo de este nivel.  
- Personas beneficiarias de la renta valenciana de inclusión, especialmente en aquellos casos en que el programa personalizado de inclusión prevea, con carácter obligatorio, la participación en itinerarios formativos incluidos en las enseñanzas de la formación de las personas adultas.  
- Personas migrantes, desplazadas forzosas, refugiadas y apátridas que cursan estudios en los grupos del programa formativo e.1), que promueven el desarrollo de la igualdad de oportunidades, la superación de todo tipo de discriminación y la participación sociocultural y laboral, en particular los cursos que tienen como objetivo prioritario el aprendizaje del castellano o el valenciano de las personas recién llegadas.  
- Personas adultas que participan en los cursos del programa formativo c con la voluntad de iniciar o profundizar en el conocimiento de la realidad valenciana y de su lengua y cultura.  
- Personas adultas que siguen enseñanzas encaminadas a la alfabetización y actualización digital, al aprendizaje de la competencia comunicativa en lenguas extranjeras, etc.  
7. En aquellos contextos en que sea posible, hay que diseñar la coordinación de los centros de Formación de Personas Adultas con los institutos de educación secundaria, los centros que imparten enseñanzas de Formación Profesional y enseñanzas de régimen especial del entorno y los servicios municipales, para favorecer una atención específica a aquellas personas con un rendimiento bajo durante la enseñanza obligatoria o a las personas adultas que, por cualquier motivo, se encuentran en situación de marginación o en riesgo de exclusión social.  
1.4.6.4. Medidas relacionadas con la acción tutorial y actuaciones de orientación académica y profesional  
1.4.6.4.1. Medidas relacionadas con la acción tutorial  
1. La planificación de la acción tutorial se realizará de acuerdo con lo que dispone el artículo 10 de la Orden 10/2023, de 22 de mayo.  
2. La coordinación de la acción tutorial en el centro educativo corresponde a la jefatura de estudios y tendrá en cuenta aquello que dispone el artículo 12 de la Orden 10/2023, de 22 de mayo.  
3. Las medidas que se desarrollen tendrán en cuenta los aspectos siguientes:  
- El perfil de las personas participantes: edades, niveles formativos, perfil socioeconómico y cultural, necesidades y potencialidades.  
- Las líneas estratégicas de trabajo  
- Planificar el cronograma de acciones de tutoría y de orientación académica y profesional  
- Establecer los criterios generales que orienten la tarea del profesorado tutor a lo largo del curso académico, así como de cada profesor o profesora en el contexto del desarrollo de los módulos formativos o las materias que imparte.  
- Coordinación del profesorado tutor de los diferentes programas, ciclos y niveles educativos  
4. Serán relevantes las actuaciones de acción tutorial siguientes:  
a) Planificar las actuaciones que implican, entre otras, medidas de orientación, atención y apoyo, a las personas participantes que necesitan refuerzo y, en general, a todas las personas participantes que lo requieran.  
b) Incorporar actividades que promuevan el fomento de la lectura.  
c) Planificar las actuaciones a partir de las características y la situación personal de las personas participantes.  
d) Potenciar el papel de la tutoría en la prevención y en la mediación para la resolución pacífica de los conflictos y en la mejora de la convivencia escolar y la igualdad de oportunidades.  
e) Prever actividades que hagan posible la coordinación necesaria entre las personas participantes y el profesorado tutor.  
f) Incorporar actividades de sensibilización de carácter inclusivo, coeducativo y preventivo, planificadas desde la perspectiva de género y hacia cualquier tipo de diversidad existente en el centro y en la sociedad.  
g) Planificar las actividades de información y asesoramiento académico a las personas participantes, y de conocimiento del entorno productivo y profesional, teniendo en cuenta la perspectiva de género.  
h) Trabajar las habilidades implicadas en los procesos de toma de decisiones.  
i) Prever la coordinación necesaria del profesorado tutor con el equipo docente u otros agentes externos que intervienen en el centro y las persones participantes.  
5. La evaluación de las medidas relacionadas con la acción tutorial se realizará en el marco de la memoria final del centro, sin perjuicio del seguimiento que cada centro, en función de su autonomía, pueda establecer.  
1.4.6.4.2. Actuaciones de orientación académica y profesional  
1. El objetivo de la orientación académica y profesional es potenciar progresivamente la autoorientación de las personas participantes a lo largo de la vida, para que, a partir del autoconocimiento y de la información disponible sobre las diferentes opciones académicas, formativas y profesionales, sean competentes para tomar decisiones responsables, ajustadas y libres de sesgos de género o de cualquier otro tipo.  
2. En los centros de FPA se planificarán las actuaciones de orientación académica y profesional de las personas adultas participantes, de acuerdo con lo que dispone el Decreto 72/2021, de 21 de mayo, y la Orden 10/2023, de 22 de mayo, especialmente de aquellas que tienen que tomar decisiones frente a distintas opciones educativas, en que consten, al menos, actividades encaminadas a:  
- La identificación y análisis de las barreras que dificultan el acceso y la progresión académica y profesional de las personas participantes.  
- El diseño de actividades de orientación académica y profesional sobre las salidas académicas y profesionales desde los diferentes estudios en colaboración con los agentes, empresas, servicios y organismos del entorno que realizan esta oferta y, en cuanto a cuestiones relativas a la orientación profesional para el empleo, con los Espacios Labora.  
- La integración de la orientación académica y profesional dentro de las programaciones de aula de los diferentes programas formativos, módulos y materias, así como en los proyectos específicos de cada centro y las actividades extraescolares.  
- La intervención socio-comunitaria a partir de la colaboración con los agentes y organismos del contexto del centro en la difusión y participación en actividades orientadas en la búsqueda y mejora de formación y empleo.  
- La incorporación de la perspectiva de género en las actividades de orientación académica y profesional para evitar cualquier tipo de discriminación en el acceso igualitario a los estudios o al mercado laboral.  
3. La evaluación de estas actuaciones se realizará en el marco de la memoria final del centro, sin perjuicio del seguimiento que cada centro, en función de su autonomía, pueda establecer.  
1.4.6.5. Medidas para el fomento de la lectura  
1. Los centros tienen que elaborar medidas para fomentar la lectura con el fin de conseguir los objetivos establecidos en la normativa que regula los planes actuales para el fomento de la lectura.  
2. Estas medidas tienen que asegurar y consolidar la comprensión lectora y la capacidad de composición textual, en cualquier soporte, analógico o digital, de todas las personas participantes del centro, ser transversales en las programaciones de aula y desarrollarse en todos los ámbitos de conocimiento, los módulos formativos y las materias.  
3. El objetivo de estas medidas es fomentar el hábito lector y el gusto por leer por parte de las personas participantes en la formación de las personas adultas para que incorporen la lectura en diferentes formatos y tipologías como uno de los cimientos de su proceso educativo y vital. Por eso, hay que realizar acciones de dinamización de la lectura y de dinamización de la biblioteca de aula y, si procede, de la biblioteca de centro como espacio educativo flexible, como centro de recursos de información, de lectura, de cultura, que fomente el aprendizaje autónomo y que sea un factor de compensación social que favorezca la igualdad y la diversidad, incluyendo todos los formatos que permiten el acceso a la lectura a las personas adultas participantes. Estas medidas tienen que prever una representación equilibrada de autoría femenina y/o de personajes protagonistas femeninos, con roles no estereotipados, en los diferentes textos que se propongan.  
Asimismo, tendrán que visibilizar la diversidad de estructuras familiares, de orientaciones e identidades existentes, que se tienen que conocer y valorar, así como la relevancia que han tenido las mujeres y las personas de colectivos minorizados en diferentes ámbitos, especialmente social, cultural y científico.  
4. Las programaciones de aula incluirán la planificación y la organización de tiempo y de espacios para leer, crear y consolidar actitudes favorables hacia la lectura y hacia la cultura en todos los ámbitos de conocimiento, los módulos formativos y las materias curriculares, e integrar las tecnologías de la información y de la comunicación para favorecer la alfabetización múltiple y el desarrollo de la competencia informacional. También se incorporarán elementos de culturas minorizadas con las que convivimos, como la gitana, de cara a mejorar las actitudes hacia la diversidad cultural.  
5. La evaluación de todas las medidas anteriores se tiene que realizar en el marco de la memoria final de curso, sin perjuicio del seguimiento que cada centro, en función de su autonomía, pueda establecer.  
1.4.6.6. Plan digital de centro  
Los centros educativos continuarán con el procedimiento para la elaboración del plan digital de cada centro de acuerdo con las instrucciones que se elaboren al respeto.  
En este sentido, está prevista la continuación del trabajo que están realizando las asesorías correspondientes a través de visitas a los centros que tienen asignados, con el fin de conocer la situación de cada uno de estos y poder ayudarlos en la elaboración del plan digital.  
Con el fin de que este trabajo no altere la dinámica actual en que cada centro se encuentre inmerso, las asesorías contactarán previamente con los centros para acordar el calendario de visitas más adecuado.  
1.4.6.7. Otros proyectos y programas desarrollados por el centro  
El proyecto educativo de centro también tiene que contener todos los otros proyectos o programas que puedan desarrollarse de forma autónoma en el centro como, por ejemplo:  
a) Proyectos de investigación e innovación educativa (PIIE), diseñados por los propios centros para articular propuestas pedagógicas y organizativas hacia una mejora del proceso de enseñanza y aprendizaje con impacto medible. Estas pueden ir desde iniciativas específicas de acción que promuevan cambios metodológicos y organizativos, hasta proyectos que apuesten por el cambio integral del centro, hacia una transformación educativa contextualizada y con impacto en toda la comunidad educativa y en la sociedad. Con estos proyectos los centros obtienen reconocimiento y recursos para financiar los cambios planificados y obtienen la visibilidad para convertirse en fuente de inspiración para el resto de los centros educativos, para contribuir así a la mejora de la calidad del sistema educativo.  
b) «Sello de vida saludable», proyecto desarrollado de acuerdo con la Orden ECD/2475/2015, de 19 de noviembre, por la que se crea el distintivo de calidad de centros docentes «Sello de Vida Saludable» (BOE 281, 24.11.2015).   
c) Proyectos enmarcados dentro de los programas europeos: Programa Erasmus+, Portfolio europeo de las lenguas y proyectos eTwinning.  
d) Programa piloto Coeducacentres, que implementa varios ejes y acciones del plan director de coeducación, cuyo objetivo es promover en toda la comunidad educativa los valores de la cultura de paz y la igualdad de oportunidades entre mujeres y hombres e implementar los principios coeducativos haciendo una revisión y adaptación de los documentos de centro, lo que supone trasladar la perspectiva de género a los contenidos, al lenguaje, a los espacios y a los materiales pedagógicos del centro. El programa Coeducacentres se pone en marcha a través del plan de formación en centros (PFC) dentro del programa de actividades formativas (PAF) y se desarrolla a lo largo de dos cursos escolares.  
e) Proyecto piloto de «Centros digitales colaborativos». Este proyecto forma parte del proyecto «Centre a Casa» y posibilita una auténtica transformación digital de toda la comunidad educativa y de la tarea docente, con una nueva concepción de la enseñanza de las TIC. Se aplicará para ir incorporando al PEC la estrategia digital del centro, establecida como novedad en el artículo 121 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, y supone el apoyoa la mejora de las infraestructurasTICde los centros: ampliación del ancho de banda de conexión, suministro de dispositivos móviles (tabletas y portátiles), aulas móviles, implantación de wifi y aulas digitales interactivas.  
f) iMou-te: actividad de formación para el desarrollo profesional docente y la mejora de competencias directivas a través de estancias formativas convocada mediante la resolución correspondiente de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional.  
g) Aulas transformadoras de espacios y metodologías educativas: son laboratorios de innovación donde se muestran las posibilidades de organización de espacios flexibles con presencia de mobiliario versátil y tecnología punta, adaptados para el uso de metodologías educativas que favorecen el desarrollo de habilidades y competencias.  
h) Proyectos de intercambios escolares de alumnado de centros públicos FIL (Fomento de Intercambios Lingüísticos) y Rapsodes para mejorar la competencia comunicativa y favorecer la cohesión lingüística, convocados por la resolución correspondiente de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
i) En cuanto a los proyectos relacionados con las infraestructuras, se ajustarán a lo que disponen las diferentes instrucciones que se publican en la página web de la dirección general competente en materia de infraestructuras educativas:  
https://ceice.gva.es/es/web/contratacion-educacion/normativa-e-instrucciones  
Entre estas hay que destacar la Instrucción núm. 6, de 26 de abril de 2023, «Condiciones de confort térmico en los centros educativos», sobre el procedimiento establecido para mejorar las condiciones de confort térmico en los centros educativos públicos de la Comunitat Valenciana, y la Instrucción núm. 5, de 22 de marzo de 2023, »Transformación de patios escolares», sobre el procedimiento establecido para la transformación de los espacios exteriores existentes en los centros educativos públicos de carácter no universitario dependientes de la Generalitat Valenciana en espacios coeducativos, inclusivos y más naturales.  
j) Proyectos de innovación y transferencia ACORD (Acción Colaborativa e Investigación Docente), convocados por medio de la Resolución de 20 de marzo de 2023, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se convocan asignaciones económicas para desarrollar los proyectos de innovación y transferencia ACORD en centros docentes no universitarios de titularidad pública de la Generalitat Valenciana, durante los cursos académicos 2023-2024 y 2024-2025. Estos proyectos pretenden impulsar la acción colaborativa y la investigación docente, ajustadas a unas líneas temáticas determinadas, entre los centros educativos no universitarios de titularidad pública de la Generalitat Valenciana junto con grupos de investigación, con el propósito de diseñar, implementar y difundir el trabajo que se llevará a cabo, con el fin de potenciar la cooperación con investigación académica y fomentar la investigación, innovación y transferencia de conocimiento con los centros educativos.  
k) Planes de acción comunitaria:  
https://ceice.gva.es/documents/169149987/358432838/Plans\_d\_Accio\_Comunitaria.pdf  
l) Otros aspectos que determine la Administración educativa en el ámbito de sus competencias.  
  
  
2. PROYECTO DE GESTIÓN Y RÉGIMEN ECONÓMICO  
2.1. Consideraciones generales  
2.1.1. Dado que la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte está trabajando en la elaboración de una nueva orden que regule el proyecto de gestión y régimen económico de los centros educativos, los centros dispondrán, hasta la finalización del curso académico 2024-2025, para adecuar su proyecto de gestión y de régimen económico al título V, capítulo II, sección primera, «Proyecto de gestión y régimen económico», del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell.   
2.1.2. En cuanto a la gestión económica, los centros dispondrán de autonomía en su gestión, en los términos establecidos en las leyes de presupuestos de la Generalitat y en la normativa complementaria que regula la actividad y la autonomía de la gestión económica de los centros docentes públicos no universitarios. La contabilidad del centro se tiene que realizar de acuerdo con la normativa vigente que regula la gestión económica de los centros docentes públicos no universitarios, y a través de la aplicación que determine la conselleria competente en materia de educación.  
2.1.3. Para la elaboración del proyecto de presupuesto anual hay que seguir el procedimiento establecido en el artículo 78 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, y tiene que ser aprobado por parte del consejo escolar antes del 30 de enero. Una vez aprobado este proyecto, se enviará una copia a la dirección territorial de Educación, para la aprobación del presupuesto, después de comprobar que el contenido y el procedimiento se ajustan a la normativa establecida. El presupuesto se entenderá aprobado si el centro no recibe una resolución desaprobatoria de la dirección territorial en el plazo de un mes. En caso contrario, tendrá que notificar en el centro los defectos observados para que sean enmendados.  
2.1.4. Los centros dispondrán hasta la finalización del curso académico 2024-2025 para elaborar, con la colaboración de personal técnico de la Administración municipal, un plan de sostenibilidad de recursos, eficacia energética y tratamiento de residuos, que forma parte del proyecto de gestión. El plan tendrá que incluir, como mínimo, los apartados establecidos en la normativa que regule la gestión económica de los centros docentes públicos no universitarios.  
El mencionado plan tendrá que contar con el informe del claustro de profesorado y del consejo escolar, tal y como se dispone en el artículo 82 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, y en su elaboración se podrá contar con la colaboración del personal técnico de la Administración municipal con el asesoramiento del INVASSAT. En la web del Servicio de Prevención de Riesgos Laborales de la Generalitat (sector educativo), https://prevencio.gva.es/es/ed-gestion-de-la-prevencion, hay diferentes protocolos y procedimientos de trabajo, así como instrucciones operativas de trabajo, entre las cuales se destaca la instrucción operativa de prevención de riesgos laborales para la eliminación de residuos peligrosos en centros educativos (SPRL\_IOPRL\_12).  
2.1.5. Respecto al mantenimiento, la conservación y la vigilancia de las instalaciones, habrá que ajustarse a lo que se dispone en el artículo 81 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre. De este modo, la dirección del centro docente comunicará a la dirección territorial de la conselleria competente en materia de educación cualquier deficiencia que se produzca en las instalaciones o en la equipación didáctica, una vez tenga conocimiento.  
2.1.6. En cuanto a las infraestructuras de comunicaciones y su acceso, hardware y software, la atribución corresponde al órgano competente en materia TIC que determine la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte. La dirección del centro comunicará, por el procedimiento que se determine, cualquier deficiencia que se produzca en la infraestructura de comunicaciones, una vez tenga conocimiento, al órgano competente en materia TIC y a la dirección territorial de la conselleria competente en materia de educación. También facilitará el acceso al centro de los técnicos del órgano competente en materia TIC, y atenderá sus indicaciones alrededor de la infraestructura y accesos de comunicaciones, así como todo lo que concierne al hardware y el software.  
2.2. Otros aspectos relativos a la gestión y al régimen económico de los centros  
En relación con los aspectos relacionados con la gestión económica, el presupuesto anual, los ingresos y gastos, y la contabilidad del centro, hay que atenerse a lo que disponen los correspondientes artículos 77, 78, 79 y 80 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre.  
  
  
3. NORMAS DE ORGANIZACIÓN Y FUNCIONAMIENTO  
3.1. Consideraciones generales  
3.1.1. De acuerdo con el artículo 9 del Decreto 195/2022, de 11 de noviembre, del Consell, de igualdad y convivencia en el sistema educativo valenciano (DOGV 9471, 16.11.2022), los centros desplegarán estructuras y adoptarán medidas con el fin de promover una igualdad efectiva y un buen clima escolar. Así, los centros dispondrán hasta la finalización del curso académico 2023-2024, para adecuar sus normas de organización y funcionamiento a lo que se establece en la sección segunda del capítulo III, del título VI, del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, sobre normas de organización y funcionamiento (art. 83 y siguientes).  
3.1.2. Los centros docentes, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 83 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, redactarán las normas de organización y funcionamiento atendiendo a lo dispuesto en la normativa básica y de acuerdo con las líneas y los criterios indicados en el PEC. La comunidad educativa será escuchada en sus propuestas para la elaboración de estas normas.  
3.1.3. Las normas de organización y funcionamiento son de cumplimiento obligatorio, y tienen que recoger las normas de igualdad y convivencia, además de concretar las estrategias para la prevención y la resolución de conflictos, así como concretar los deberes y los derechos del alumnado y las medidas de abordaje educativo aplicables en caso de incumplimiento, de acuerdo con el Decreto 195/2022, de 11 de noviembre, así como también se tendrán en cuenta la situación y las condiciones personales de las personas adultas participantes.  
En este sentido, las medidas promoverán la adquisición de la competencia socioemocional, el respeto a todos los miembros de la comunidad educativa, los valores de la comunicación y el diálogo y la restauración. Las medidas de abordaje educativo podrán desplegarse de forma que, en caso de perjuicio grave a la convivencia, se adopten medidas que no interrumpan el proceso educativo de las personas participantes, faciliten la colaboración y la corresponsabilidad en el abordaje de conductas complejas y potencien el acompañamiento y la supervisión de todo el proceso. Se pretende el bienestar de todas las personas y la seguridad, además de facilitar la inmediatez del abordaje de los conflictos y de la convivencia.  
3.1.4. Las normas de organización y funcionamiento podrán incorporar los aspectos siguientes:  
a) La organización que posibilite la participación de todos los miembros de la comunidad educativa.  
b) La organización y el reparto de responsabilidades no definidas por la normativa vigente.  
c) Los procedimientos de actuación del consejo escolar y, si procede, de las comisiones que se constituyan para agilizar su funcionamiento.  
d) La organización de los espacios del centro.  
e) La adecuación de la redacción correspondiente, si procede, para cumplir los principios de coeducación.  
3.1.5. Las normas que regulen la organización y el funcionamiento del centro, en materia de igualdad y convivencia, tendrán en cuenta el marco legal que concrete el modelo de gestión de la igualdad y la convivencia en los centros educativos, y se desarrollarán alrededor de tres ejes: la perspectiva comunitaria, la participación de todos los miembros de la comunidad educativa y la accesibilidad universal. Además, incluirán las medidas para el fomento de la igualdad y la convivencia, de acuerdo con el Plan director de coeducación y de los planes de igualdad de la Generalitat que sean aplicables.  
3.1.6. Las personas participantes tienen derecho al respeto de las convicciones ideológicas, religiosas y morales. De acuerdo con este derecho, y tal como se establece en el artículo 40.3c del Decreto 195/2022, de 11 de noviembre, el alumnado podrá usar indumentaria y elementos característicos de su etnia o religión para acceder a los centros educativos, siempre que no supongan un problema de identificación personal o atenten contra la dignidad de otras personas.  
3.1.7. Los miembros del equipo directivo y el profesorado son considerados autoridad pública, según se establece en la Ley 15/2010, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de autoridad del profesorado (DOGV 6414, 10.12.2010), y en los procedimientos de adopción de medidas de abordaje educativo, de forma que los hechos constatados por el profesorado y por el equipo directivo de los centros docentes tendrán valor probatorio y disfrutarán de presunción de veracidad iuris tantum, excepto prueba en contra, sin perjuicio de las pruebas que, en defensa de los respectivos derechos o intereses, puedan señalar o aportar las personas implicadas.  
3.2. Elaboración, aprobación, difusión, seguimiento y evaluación  
3.2.1. El equipo directivo coordina la elaboración y es el responsable de la redacción de las normas de organización y funcionamiento del centro y de sus modificaciones, de acuerdo con las directrices establecidas por el consejo escolar y con las propuestas hechas por el claustro, por las asociaciones de personas participantes de los centros de Formación de Personas Adultas y por el consejo de delegadas y delegados. Se tendrá presente que hay tener en cuenta la opinión del alumnado, con el objetivo de cumplir con la participación activa y plena, y facilitar su intervención en los procesos democráticos de adopción de decisiones, de acuerdo con el artículo 43.2 de la Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y la adolescencia. En este sentido, recogerá aportaciones debatidas y analizadas por todos los sectores de la comunidad educativa.  
3.2.2. Las normas de organización y funcionamiento serán aprobadas según lo que establece la normativa vigente, lo que supone que, desde la entrada en vigor de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, esta aprobación corresponde al consejo escolar de centro.  
3.2.3. El equipo directivo garantizará la publicidad, la difusión y el acceso al documento, preferentemente por medios electrónicos o telemáticos, a todos los miembros de la comunidad educativa para que tengan conocimiento del mismo.  
3.2.4. El consejo escolar del centro establecerá los mecanismos de seguimiento de estas normas, de forma que, al finalizar el curso académico, se pueda realizar la evaluación correspondiente.  
3.2.5. Esta evaluación permitirá la incorporación de las modificaciones que se consideren oportunas para una mejor adecuación a la realidad y a las necesidades del centro, que tendrán vigencia el curso siguiente de ser aprobadas.  
3.3. Otros aspectos relativos a la organización y al funcionamiento del centro  
3.3.1. Incidencias de inicio de curso  
Durante los días previos a la fecha de inicio de las actividades del curso académico 2023-2024, la dirección del centro tiene que comunicar a la Inspección de Educación de las direcciones territoriales las incidencias y necesidades del centro que puedan dificultar que el inicio de curso se desarrolle con normalidad, a fin de que esta pueda realizar actuaciones de asesoramiento, de apoyo y de supervisión.  
3.3.2. Acceso en los centros educativos  
3.3.2.1. De acuerdo con lo que establece el artículo 87 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, las condiciones de acceso a los centros serán incluidas en sus normas de organización y funcionamiento.  
3.3.2.2. La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte y los centros educativos garantizarán que estos posean las condiciones idóneas para la accesibilidad física, cognitiva y sensorial de los espacios, servicios y procesos educativos y de gestión administrativa, de manera que puedan ser entendidos y utilizados por el conjunto de las personas adultas participantes y por las personas miembros de la comunidad educativa, sin ningún tipo de discriminación, con medios comunes o con medios específicos o singulares, de acuerdo con lo que disponen los artículos 11.1 y 11.2 de la Orden 20/2019, de 30 de abril (DOGV 8540, 03.05.2019).  
3.3.3. Participación de voluntariado en los centros públicos de FPA  
3.3.3.1. De acuerdo con el artículo 67 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, con el fin de promover la apertura de los centros de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos al entorno y de mejorar la oferta de las actuaciones educativas que se realizan, estos pueden establecer vínculos asociativos con diferentes redes de voluntariado, asociaciones culturales u otros agentes sociales, con la autorización previa del consejo escolar de centro, de acuerdo con la normativa vigente en materia de voluntariado y, en particular, con lo que establece la Ley 45/2015, de 14 de octubre, de voluntariado (BOE 247, 15.10.2015), sobre todo en aquello que hace referencia en el artículo 6.f, sobre voluntariado educativo.  
3.3.3.2. Se entiende por persona voluntaria toda persona física que, por libre determinación, sin recibir ninguna contraprestación ni haber ninguna obligación ni deber jurídico, realice las actividades que determine el consejo escolar, que han de recogerse dentro de la programación general anual, cuyo derechos, deberes e incompatibilidades establece la normativa autonómica respecto a su régimen jurídico.  
3.3.3.3. En cuanto a la colaboración de agentes externos, hay que ajustarse a lo que determina el artículo 43 de la Orden 20/2019, de 30 de abril. Así pues, el personal voluntario y el personal especializado externo procedente de las entidades de iniciativa social implicadas en la respuesta educativa a la inclusión prestará su tiempo de manera no regular y no podrá tener ninguna vinculación laboral o profesional con el centro ni sustituir personal que realiza tareas remuneradas. Así mismo, este personal tendrá que acreditar unos requisitos de competencia en el ámbito en el que participa y presentar ante la dirección del centro el certificado negativo del Registro central de delincuentes sexuales o cualquier otro requisito que la Administración determine.  
3.3.3.4. Las personas que tengan funciones en una organización como profesionales o que tengan una relación laboral, mercantil o cualquier otra sujeta a retribución económica no podrán realizar actividades de voluntariado relacionadas con el objeto de su relación laboral o servicio remunerado en la entidad.  
3.3.3.5. La participación de los agentes externos en las acciones educativas que determine el centro educativo se desarrollará de acuerdo con lo que se establece en el proyecto educativo de centro, en los objetivos de los programas autorizados y en las actuaciones educativas planificadas en los planes de actuación personalizados. Su participación tendrá que buscar la apertura y el enriquecimiento de las actuaciones planificadas por parte de los centros educativos en aquellos aspectos que faciliten la inclusión educativa y social de las personas participantes.  
3.3.3.6. En la Resolución de 10 de diciembre de 2020, de la directora general de Inclusión Educativa, por la que se aprueban las instrucciones para la participación del personal externo y de los agentes comunitarios en los centros docentes de titularidad de la Generalitat Valenciana (DOGV 8975, 15.12.2020), se determina que tiene consideración de agente externo toda persona ajena al sistema educativo que realice algún tipo de colaboración con un centro escolar en el desarrollo de su proyecto educativo, de los planes de actuación personalizados o de las medidas educativas que el centro determine.  
3.3.3.7. Es así como se establecen las diferentes tipologías de agentes externos que pueden colaborar en un centro escolar, y el procedimiento que se seguirá, según el caso. Estas tipologías son:  
- Personal de entidades sin ánimo de lucro o del tercer sector  
- Personal externo del ámbito privado o perteneciente a otros organismos o instituciones públicas  
- Miembros de la comunidad escolar y del entorno próximo  
- Voluntariado  
- Asistencia personal a la dependencia  
3.3.3.8. El consejo escolar del centro educativo será informado de la participación y de las actividades realizadas por parte de estos agentes externos en el marco de la programación general anual y de los planes de atención personalizados.  
3.3.3.9. El jefe o la jefa de estudios tiene que organizar y coordinar la participación de los agentes externos, de acuerdo con la normativa vigente y las directrices establecidas por los órganos colegiados y de participación del centro.  
3.3.4. Medios de difusión de los centros docentes  
3.3.4.1. De acuerdo con el artículo 88 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, en todos los centros docentes tiene que haber, como medio de difusión de la información, una página web de centro alojada en los espacios proporcionados, en el caso de los centros públicos, por la Administración competente y uno o varios tablones de anuncios y carteles oficiales. Es en estos espacios donde se harán públicos los carteles, actas y comunicaciones de la Administración de la Generalitat, especialmente de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, así como de otros organismos oficiales y de los órganos de gobierno del centro que, por su trascendencia o por requisitos legales, se considere pertinente.  
3.3.4.2. Asimismo, con el fin de facilitar los derechos a la participación, información, libertad de expresión y otros derechos previstos en la normativa vigente, hay que habilitar, a través de los diferentes medios de difusión, espacios propios al alcance de las asociaciones de personas participantes y del consejo de delegados y delegadas. Su gestión recae sobre estos dos sectores de participación, que además son los responsables de mantenerlos en orden y correctamente organizados.  
3.3.4.3. La dirección del centro tiene que evitar la exposición de aquellos carteles, notas y comunicados que contengan textos o imágenes que atenten contra los derechos fundamentales y las libertades reconocidas por la Constitución, el Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana y el resto del ordenamiento jurídico o normativo, que los vulneren, que promuevan conductas discriminatorias por razón de nacimiento, raza, sexo, género, cultura, lengua, capacidad económica, nivel social, convicciones políticas, morales o religiosas, por discapacidades físicas, sensoriales o psíquicas, o cualquier otra condición o circunstancia personal o social; o que, de cualquier otra manera, fomenten la violencia, con una atención especial a los que atenten contra los derechos individuales de los diferentes miembros de la comunidad educativa.  
3.3.4.4. En la sala de profesorado se habilitará un tablón de anuncios para la información de tipo sindical procedente de la junta de personal docente, del comité de salud y otros órganos de representación del profesorado.  
3.3.4.5. Corresponde a la dirección de centro garantizar el uso adecuado de los tablones de anuncios y a la secretaría del centro, su gestión.  
3.3.4.7. Toda la información escrita cumplirá las condiciones de accesibilidad universal necesarias para que las personas destinatarias puedan acceder y comprender el contenido, y se pondrá especial énfasis, entre otras, a la ubicación y organización de la información, los contrastes de color, tamaño de la letra y la sencillez del lenguaje, entre otros.  
3.3.5. Uso social de los centros educativos públicos  
3.3.5.1. De acuerdo con el artículo 89 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, los ayuntamientos y los centros públicos tienen la facultad de promover el uso social de los edificios y las instalaciones de los centros educativos públicos, fuera del horario escolar, por parte de personas físicas o jurídicas sin ánimo de lucro, para la realización de actividades educativas, socioculturales, artísticas y deportivas que no suponen obligaciones jurídicas contractuales.  
3.3.5.2. El uso social de los centros públicos no tiene que interferir, dificultar o impedir las actividades ordinarias de los centros dentro del horario escolar.  
3.3.5.3. A la hora de resolver sobre el uso social del centro fuera del horario escolar:  
a) Corresponde a la dirección del centro resolver sobre aquellas actividades a realizar que sean propuestas por el consejo escolar, las asociaciones de personas participantes, las persones adultas participantes en la formación en el centro y los organismos dependientes de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
b) Corresponde al órgano competente de la Administración educativa resolver sobre aquellas actividades que se realicen, que sean promovidas por particulares u organismos no dependientes de esta conselleria.  
3.3.5.4. Las personas físicas o jurídicas sin ánimo de lucro autorizadas para el uso de edificios educativos tienen que contratar, en todos los casos, una póliza de seguro que dé cobertura, en cuanto a su responsabilidad civil y la del personal a su servicio, derivada del uso y de la actividad y de los daños y perjuicios que se puedan producir durante el tiempo de realización.  
3.3.5.5. El uso de los espacios del centro por parte de las federaciones de asociaciones o de las asociaciones valencianas de personas participantes, o por parte de las asociaciones de equipos directivos de centros públicos valencianos de FPA, se considera prioritario respecto al uso que pueda realizar cualquier otra asociación u organización ajena a la comunidad educativa de acuerdo con lo establecido en la normativa reguladora de estas asociaciones.  
3.3.6. Salud y seguridad en los centros docentes  
3.3.6.1. De acuerdo con el artículo 91 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, los centros públicos de Formación de Personas Adultas tienen que cumplir la normativa aplicable en materia de seguridad y salud para todos los empleados públicos, docentes y no docentes, adscritos en el centro.  
3.3.6.2. En la web del Servicio de Prevención de Riesgos Laborales de la Generalitat (sector educativo), https://prevencio.gva.es/es/ed-gestion-de-la-prevencion, hay diferentes protocolos y procedimientos de trabajo, así como instrucciones operativas de trabajo.  
3.3.6.3. Quedan prohibidas las actividades que perjudican la salud pública y, en particular, la publicidad, la expedición y el consumo de tabaco y bebidas alcohólicas, así como la colocación de máquinas expendedoras de alimentos que no ofrezcan productos saludables. En cuanto a la ubicación, instalación y funcionamiento de máquinas expendedoras de alimentos y bebidas, hay que ajustarse a lo que dispone el Decreto 84/2018, de 15 de junio, del Consell, de fomento de una alimentación saludable y sostenible en centros de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).  
3.3.6.4. La práctica de actividades físico-deportivas en los centros educativos se tiene que realizar de acuerdo con las condiciones de seguridad establecidas en la normativa vigente.  
3.3.6.5. Estos centros tienen que garantizar la protección integral de la salud del conjunto de las personas participantes en la formación, así como que sus espacios, servicios, procesos, materiales y productos sean utilizados con seguridad por todos los miembros de la comunidad educativa.  
3.3.6.6. Las mujeres participantes en la formación de personas adultas con hijos e hijas lactantes tienen derecho de amamantar en cualquier momento del periodo lectivo, así como a recuperar el tiempo invertido durante las pruebas realizadas, garantizando de esta manera la protección de la lactancia materna y la infancia en los centros educativos.  
3.3.6.7. La dirección del centro tiene que velar por que se cumplan las recomendaciones de salud e higiene para el personal docente y no docente del centro y para las personas adultas participantes, de acuerdo con lo que determinen las autoridades sanitarias y los servicios de prevención.  
3.3.6.8. En cuanto a las temperaturas extremas, las direcciones de los centros recibirán, directamente desde la dirección general competente en materia de salud pública y adicciones, un correo electrónico, en el que se informe de la alerta para que intensifiquen las medidas preventivas correspondientes, de acuerdo con el programa de prevención y atención de los problemas de salud derivados de las temperaturas extremas en la Comunitat Valenciana, gestionado desde la DGSPA.  
3.3.7. Asistencia sanitaria a las personas participantes  
3.3.7.1. De acuerdo con el artículo 93 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, los centros docentes, en todas las cuestiones relacionadas con la atención sanitaria que se tiene que prestar a las personas participantes, tienen que atenerse a lo que establece la normativa general sobre salud escolar desarrollada por las consellerias competentes en estas materias y en las instrucciones y orientaciones de atención sanitaria específica en centros educativos emanadas conjuntamente por las consellerias competentes en materia de educación y sanidad.  
3.3.7.2. La atención sanitaria de las personas participantes escolarizadas con problemas de salud y de aquellas que puedan requerir una intervención urgente en el horario escolar, se regirá por lo que dispone la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de salud de la Comunitat Valenciana, modificada por la Ley 8/2018, de 20 de abril. De acuerdo con esta ley, cada centro escolar tendrá de referencia un centro de atención primaria y un centro de salud pública para las acciones preventivas y de promoción de la salud, así como para comunicarse en relación con los problemas de salud que afecten a la población escolar. Las direcciones de los centros educativos tendrán que dirigirse a los centros de atención primaria o de salud pública de referencia para pedir la asistencia sanitaria para el alumnado con enfermedades crónicas que pudiera necesitar de una atención específica.  
3.3.7.3. En cualquier caso, hay que recordar que, ante situaciones de emergencia sanitaria, y sin perjuicio del aviso correspondiente a emergencias sanitarias, el personal del centro tiene que actuar con diligencia para no incurrir en culpa o negligencia, de acuerdo con lo establecido en el artículo 1104 del Código Civil.  
3.3.8. Medidas de emergencia y planes de autoprotección y evacuación del centro  
3.3.8.1. De acuerdo con lo que establece el artículo 92 del Decreto 252/2019, los centros establecerán medidas de emergencia y, si procede, un Plan de autoprotección, de acuerdo con lo que se establezca en la normativa sobre la materia, cuya implantación es responsabilidad del equipo directivo. En este se detallarán los mecanismos y los medios disponibles para hacer frente a cualquier incidencia que afecte la seguridad de las instalaciones del recinto escolar o de las personas que lo utilicen.  
3.3.8.2. Para la posible divulgación entre las fuerzas y los cuerpos de protección civil, así como para su registro y control administrativo, las medidas de emergencia y, si procede, el Plan de autoprotección del centro, se alojarán en la aplicación informática que se determine a tal efecto para este proceso.  
3.3.8.3. Las medidas de emergencia y el Plan de autoprotección contendrán los pasos que hay que seguir desde que se produce una situación de emergencia hasta que las personas que se encuentren en un centro de FPA estén protegidas. Todas las personas que forman la comunidad educativa deben conocer estas medidas y los mecanismos para ponerlas en marcha. Estas medidas deben prever la realización de simulacros, al menos uno en cada curso académico con resultado positivo, para garantizar que hay un procedimiento ordenado con el que hacer frente a este tipo de situaciones.  
3.3.8.4. Estas medidas también incluirán los diferentes procedimientos de control de acceso de personas ajenas al centro educativo, de salidas justificadas de las personas adultas participantes durante el periodo lectivo y de actuación ante un accidente o incidente en el centro.  
3.3.8.5. Cuando las autoridades competentes en materia de seguridad y emergencias decreten la suspensión de las actividades académicas, complementarias y extraescolares por declaración de emergencia por fenómeno meteorológico adverso o por cualquier otra incidencia ocurrida en el exterior del centro de FPA, se tendrán que aplicar los procedimientos de actuación y la organización de la actividad establecidos ante riesgos de esta naturaleza indicados en el Plan de emergencia, de modo que se permita la salvaguarda de las personas y los bienes, dadas las condiciones concretas de personas, lugar y tiempo, y teniendo en cuenta las instrucciones que se dictan a tal efecto. En este caso, el ayuntamiento del municipio donde se encuentre ubicado el centro tiene que tomar las decisiones correspondientes y notificarlas a la dirección del centro y a la dirección territorial correspondiente.  
3.3.8.6. En el supuesto de que la incidencia que da origen a una situación de emergencia no pueda ser controlada por los medios propios, se procederá a avisar inmediatamente al Centro Coordinador de Seguridad y Emergencias (112) y se pondrá en marcha la situación preventiva (evacuación o confinamiento) que corresponda. De manera inmediata, se comunicará también dicha incidencia a la dirección territorial de educación correspondiente y al Comité de Seguridad y Salud Laboral.  
3.3.8.7. En caso de robos, hurtos o destrozos en el interior del recinto escolar, se pondrá la denuncia correspondiente y, en su caso, se dará parte a la entidad aseguradora y se enviarán copias de ambas a la dirección territorial de educación correspondiente y a la dirección general competente en materia de centros docentes.  
3.3.8.8. Al finalizar la jornada lectiva, el centro adoptará las medidas que estime necesarias para evitar posibles pérdidas o consumos innecesarios de diferentes suministros, como agua, electricidad o gas.  
3.3.8.9. Las medidas de emergencia y, si procede, el Plan de autoprotección, tendrán que prever los procedimientos de actuación necesarios para las personas adultas participantes con necesidades específicas de apoyo educativo y, especialmente, para las personas con discapacidad y/o trastorno del espectro autista, a fin de garantizar su salud y seguridad, y eliminar la situación de desventaja asociada a estas circunstancias.  
3.3.8.10. Será aplicable la normativa siguiente: Decreto 32/2014, de 14 de febrero, del Consell, por el que se aprueba el Catálogo de Actividades con Riesgo de la Comunitat Valenciana y se regula el Registro Autonómico de Planes de Autoprotección (DOGV 7215, 17.02.2014), y la Orden 27/2012, de 18 de junio, de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo, sobre planes de autoprotección o medidas de emergencia de los centros educativos no universitarios de la Comunitat Valenciana (DOGV 6804, 26.06.2012).  
3.3.8.11. Los centros de FPA tienen que realizar en cada curso académico, al menos una vez, un simulacro de emergencia. La participación en este es obligatoria para todo el personal que esté presente en el centro en el momento de la realización y se debe realizar, preferentemente, en el primer trimestre del curso académico.  
3.3.8.12. El formulario que tienen que rellenar los centros en relación con el simulacro de evacuación se encuentra alojado en la página web de la Oficina Virtual de Educación de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte (OVICE), en un apartado específico denominado «Medidas de emergencia: Ficha núm. 4, informe valoración del simulacro»: https://ovice.gva.es/oficina\_tactica/?idioma=es\_ES#/ tramita/10007/10009/procedimientos.   
3.3.8.13. Se tiene que tramitar, también por medio de la oficina virtual (OVICE), el documento sobre medidas de emergencia denominado «Ficha núm. 5, características del establecimiento». Este documento se tiene que escanear y adjuntar, mediante el trámite de la oficina virtual denominado «Medidas de emergencia: planes y documentos», y custodiar un ejemplar en el centro.  
3.3.9. Prevención de riesgos laborales en el sector docente  
3.3.9.1. Adaptación de puestos de trabajo  
Atendiendo al artículo 25 de la Ley 31/1995, de 8 de noviembre, de prevención de riesgos laborales (BOE 269, 10.11.1995), para garantizar la protección de los trabajadores y de las trabajadoras sensibles a determinados riesgos, recomendada en los informes médicos laborales sobre adaptación del puesto de trabajo emitidos por los profesionales de medicina del trabajo del Servicio de Prevención de Riesgos Laborales del Instituto Valenciano de Seguridad y Salud en el Trabajo (INVASSAT), habrá que ajustarse a lo siguiente:  
1. De acuerdo con la instrucción operativa para la adaptación o cambio de puesto por motivos de salud en la Administración de la Generalitat la persona interesada tendrá que presentar la solicitud, dirigida a la unidad médica de la dirección territorial donde se encuentre destinada, mediante el trámite telemático Z, disponible en el enlace:  
https://www.gva.es/va/inicio/procedimientos?id\_proc=18494  
No es necesario que la solicitud de la persona interesada adjunte informes médicos a priori.  
En la solicitud tiene que constar:  
- En el apartado correspondiente a exposición de motivos (C), hay que indicar la situación administrativa (funcionario o funcionaria de carrera, interino o interina, laboral), el centro de trabajo y el puesto ocupado, así como las tareas desarrolladas en este.   
- En el apartado correspondiente a solicitud (D) hay que señalar: adaptación o cambio de puesto de trabajo y comunicar que se encuentra en situación de alta/baja médica.  
- En el apartado (E), órgano al cual se dirige la solicitud, hay que indicar unidad médica de la dirección territorial donde se encuentre destinada la persona solicitante.  
2. La unidad médica de la dirección territorial, si lo considera oportuno, trasladará esta solicitud al Servicio de Prevención de Riesgos Laborales (SPRL). En aquellos casos que la unidad médica optara por no tramitar la solicitud al SPRL, la unidad médica propondrá a la dirección territorial, o a la dirección general, según corresponda, las medidas necesarias que se deriven de la solicitud.  
3. El informe sobre la procedencia o no de adaptación o cambio del puesto realizado por el SPRL será remitido a la Dirección General de Personal Docente.  
De las resoluciones de cambio de puesto, adaptación o incapacidad laboral, la dirección territorial a la que esté adscrito el puesto tiene que informar a la persona responsable del centro de trabajo, a la persona solicitante y al Comité de Seguridad y Salud.  
La Dirección General de Personal Docente, en los casos en que las medidas propuestas en el informe del SPRL sean de su competencia, analizará su viabilidad y realizará la resolución correspondiente, según el informe del SPRL. Esta resolución se remitirá a la dirección territorial correspondiente.  
En el resto de los casos que sean competencia de la dirección territorial, ya sean de adaptación de puesto o de incapacidad laboral, se remitirá el informe a la dirección territorial correspondiente. La dirección territorial, después de analizar las medidas propuestas por el SPRL, procederá a la adaptación del puesto o a la tramitación de la incapacidad laboral.  
4. Cuando el informe haga referencia a un cambio de adscripción de destino, a un cambio de especialidad entre sus especialidades reconocidas en su mismo centro o a la adecuación de horario y/o jornada, por parte del órgano competente en materia de personal docente, se procurará adaptar lo que sea procedente de acuerdo con el INVASSAT.  
5. Cuando el informe determine que el o la docente tiene que utilizar de manera habitual un material del cual el centro ya disponga, este lo tiene que poner a disposición del o la docente.  
6. Cuando el centro disponga de este material, pero esté ubicado en un aula, el o la docente tendrá que impartir docencia prioritariamente en esta aula.  
7. Cuando el informe determine que el o la docente tiene que utilizar de manera habitual un equipo de amplificación vocal portátil, la dirección del centro educativo lo tiene que notificar a la Subdirección General de Régimen Jurídico y Gestión de Personal. Esta unidad tiene que realizar los trámites de contratación oportunos y enviarlo al centro para uso exclusivo del o la docente mientras permanezca en ese centro de trabajo. Cuando el o la docente cambie de puesto de trabajo a otro centro educativo, la dirección del centro lo tiene que notificar a la dirección general competente en materia de personal docente para que se produzca el traslado del material y se deje constancia.  
8. De acuerdo con el Decreto 40/2023, de 24 de marzo, del Consell, por el que se regulan los servicios de prevención de riesgos laborales de la Generalitat (DOGV 9565, 30.03.2023), en el momento en que se ponga en marcha el servicio de prevención para el sector docente, las referencias en la normativa al Servicio de Prevención de Riesgos Laborales del Instituto Valenciano de Seguridad y Salud en el Trabajo (INVASSAT) se entenderán referidas a este nuevo servicio.  
3.3.9.2. Valoración de riesgo durante el embarazo y lactancia  
De acuerdo con el artículo 26 de la Ley 31/1995, de 8 de noviembre, de prevención de riesgos laborales (BOE 269, 10.11.1995), para garantizar la protección de las trabajadoras en situación de embarazo, parto reciente o lactancia sensibles a determinados riesgos, hay que adoptar las medidas necesarias para evitar la exposición a este riesgo, con una adaptación de las condiciones de trabajo, recomendadas en los informes médicos laborales sobre adaptación del puesto de trabajo emitidos por los y las profesionales de medicina del trabajo del Servicio de Prevención de Riesgos Laborales del Instituto Valenciano de Seguridad y Salud en el Trabajo (INVASSAT). Habrá que ajustarse a lo siguiente:  
1. De acuerdo con la instrucción operativa que establece el procedimiento para solicitar la valoración de riesgos durante el embarazo y lactancia, emitida por el INVASSAT, la docente embarazada que quiera solicitar la licencia por riesgo durante el embarazo o lactancia tiene que notificar su situación mediante el modelo de impreso establecido para la notificación del embarazo, parto reciente o lactancia, dirigido a la dirección del centro docente donde presta los servicios.  
2. Junto con la solicitud, hay que adjuntar la documentación siguiente, de acuerdo con lo establecido en la instrucción operativa del INVASSAT:  
- Informe emitido por su especialista en obstetricia y ginecología, donde indique el tipo de embarazo (único/múltiple), semanas de gestación, fecha probable de parto y evolución de la gestación.  
- Analítica con determinación de inmunidad frente a rubeola, varicela, citomegalovirus, sarampión, parvovirus B19 y parotiditis.  
3. Recibida la solicitud de la docente en su centro de trabajo, la dirección del centro tiene que rellenar el informe del anexo 1 (Informe del centro docente sobre descripción de tareas del puesto de trabajo) y lo remitirá, junto con la solicitud de la docente, a la dirección territorial correspondiente, de manera urgente y preservando siempre la confidencialidad de los datos de salud.  
La dirección territorial remitirá la documentación en el menor tiempo posible, al Servicio de Prevención de Riesgos Laborales del Personal Propio (SPRL) INVASSAT.  
4. En el supuesto de que la docente embarazada ocupe un puesto que se ha identificado de riesgo de agresión en la evaluación de riesgos, hay que aportar informe justificativo de existencia o no de antecedentes y la problemática social, al menos del último año. La dirección del centro tiene que rellenar el informe del anexo 2 de las instrucciones operativas del INVASSAT, disponible en el enlace: https://prevencio.gva.es/es/fp-proteccion-a-la-maternidad, y lo remitirá junto con la solicitud de la docente a la dirección territorial correspondiente.  
3.3.9.3. Delegados y delegadas de prevención de riesgos laborales  
3.3.9.3.1. La Ley 31/1995 regula la participación y representación de los trabajadores y las trabajadoras como delegados y delegadas de prevención y miembros del Comité de Seguridad y Salud Laboral. A fin de facilitar sus actuaciones, y de desarrollar las competencias y facultades establecidas en el Decreto 40/2023, de 24 de marzo, del Consell, por el que se regulan los servicios de prevención de riesgos laborales de la Generalitat (DOGV 9565, 30.03.2023), y de acuerdo con lo que dispone el artículo 7 del decreto mencionado, los delegados y las delegadas de prevención de riesgos laborales del sector docente no universitario contarán con cuatro horas semanales para el ejercicio de esta función, dos de las cuales serán lectivas, dedicadas exclusivamente a actividades de prevención, excepto en los supuestos de paralización de actividad y de accidente laboral. Además, las delegadas y los delegados que ocupen la secretaría o la presidencia de un comité de seguridad y salud dispondrán de una dispensa de media jornada laboral para facilitarles la realización de las tareas propias de esta condición.  
3.3.9.3.2. De acuerdo con el artículo 94 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, para colaborar en el desempeño de las funciones de la actividad preventiva de nivel básico previstas en la normativa vigente, la dirección del centro puede nombrar a una persona coordinadora de prevención de riesgos laborales entre el personal docente elegido por el claustro de profesorado, preferentemente con destino definitivo. Esta figura es diferente a la figura detallada en el apartado anterior y la asignación de horas lectivas a esta función se podrá realizar siempre que esto no comporte ningún incremento en la dotación de recursos del centro.  
3.3.10. Cambio de denominación  
Para cambiar la denominación de un centro habrá que ajustarse a lo que dispone el artículo 5 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional (DOGV 8693, 09.12.2019). Los cambios de denominación deberán tener entrada en la Dirección General de Centros Docentes con anterioridad al 31 de enero de 2024, para que tengan efecto a partir del curso 2024-2025.  
  
  
4. PROGRAMACIÓN GENERAL ANUAL  
4.1. Consideraciones generales  
4.1.1. De acuerdo con lo que dispone el artículo 95 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, la programación general anual (PGA) es el instrumento básico que recoge la planificación, la organización y el funcionamiento del centro como expresión de la concreción anual de los diferentes aspectos que se recogen en el proyecto educativo de centro.  
4.1.2. La PGA está constituida por el conjunto de actuaciones derivadas de las decisiones adoptadas en el proyecto educativo elaborado en el centro y la concreción del currículo. Este documento constituye, por lo tanto, la concreción de los criterios y las orientaciones generales para cada curso académico y recoge todos los aspectos relativos a la organización y el funcionamiento del centro, incluyendo la oferta formativa anual, la memoria estadística de principio de curso, el currículo y los proyectos y planes de actuación acordados y aprobados para el curso académico.  
4.1.3. La PGA tiene que facilitar el desarrollo coordinado de todas las actividades educativas, el ejercicio correcto de las competencias de los varios órganos de gobierno y de coordinación docente y la participación de todos los sectores de la comunidad educativa de acuerdo con los principios de coeducación.  
4.1.4. Los centros de Formación de Personas Adultas tienen que elaborar a primeros de cada curso académico una programación general anual.  
4.1.5. La PGA será de cumplimiento obligado para todos los miembros de la comunidad escolar.  
4.2. Referencias normativas de la programación general anual  
En cuanto a sus contenidos, será necesario ajustarse a lo que disponen los artículos 95 y 97 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, y el artículo 125 de la Ley orgánica 2/2006, con la modificación efectuada por la Ley orgánica 3/2020, así como el resto de disposiciones vigentes que establecen la inclusión de determinados aspectos como parte del contenido de la PGA. En el caso de las enseñanzas de la formación de las personas adultas, la programación general anual tiene que atender a la consecución de los objetivos y las intenciones educativas que prevén la Ley 1/1995 y el Decreto 220/1999, de 23 de noviembre.  
4.3. Elaboración, aprobación, tramitación, difusión y seguimiento de la programación general anual  
4.3.1. De acuerdo con lo que establece el artículo 96 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, el equipo directivo tiene que coordinar la elaboración y responsabilizarse de la redacción de la PGA, de acuerdo con las propuestas efectuadas por el consejo escolar y el claustro de profesorado, así como estudiar las propuestas formuladas por el consejo de delegados y delegadas y por las asociaciones de personas participantes.  
4.3.2. La PGA será aprobada por el consejo escolar de acuerdo con lo que establece la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, teniendo en cuenta el informe previo del consejo escolar y del claustro.  
4.3.3. El procedimiento para la tramitación de la PGA consta de los pasos siguientes:  
a) Aportación, si procede, a la dirección del centro, de propuestas del consejo escolar, del claustro de profesorado, del consejo de delegados y delegadas y de los representantes de las asociaciones de personas participantes.  
b) Redacción de la propuesta de PGA por el equipo directivo del centro  
c) Traslado de la propuesta de PGA, preferentemente por vía electrónica, a los miembros del claustro de profesorado y a los varios estamentos del consejo escolar de centro.  
d) Informe del consejo escolar y del claustro de profesorado  
e) Informe de la dirección del centro  
f) Aprobación de la PGA por parte del consejo escolar del centro  
- La secretaría del centro trasladará la propuesta de PGA al claustro de profesorado y a los estamentos del consejo escolar con un mínimo de una semana de antelación a la reunión de este órgano.  
- La PGA será aprobada de acuerdo con lo establecido en el artículo 127.b) de la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, por la que se modifica la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, donde se establecen como competencias del consejo escolar la aprobación y evaluación de la PGA, sin perjuicio de las competencias del claustro del profesorado en relación con la planificación y organización docente, tomando siempre en consideración el informe previo del consejo escolar y del claustro de profesorado. La PGA podrá ser modificada a lo largo del curso académico de acuerdo con el procedimiento que determine la Administración educativa.  
g) Una vez aprobada, el equipo directivo tiene que registrar todos los elementos que componen la PGA (administrativos, estadísticos, pedagógicos, etc.) y ponerla al alcance de la Administración educativa a través de ITACA.  
- La fecha límite para la aprobación y registro de la PGA y la puesta a disposición de esta por vía electrónica ante la Administración educativa es el 15 de diciembre de 2023.  
- La Administración educativa accederá a la PGA a través del sistema de información ITACA.  
h) Puesta al alcance de la comunidad educativa de la PGA aprobada, en formato preferentemente electrónico o telemático, y, al menos, desde la fecha de su aprobación y hasta la fecha de aprobación de la PGA siguiente. En la secretaría del centro tiene que haber un ejemplar a disposición de los miembros de la comunidad educativa. Asimismo, se tiene que entregar una copia a cada sector de los representados en el consejo escolar y a los representantes de las asociaciones de personas participantes.  
i) Seguimiento periódico del nivel de cumplimiento de la PGA por el equipo directivo, el claustro de profesorado y el consejo escolar de centro, que incluya la verificación de la adopción de las medidas adecuadas en caso de incumplimiento por parte de alguno de los miembros de la comunidad educativa. Para modificar cualquier apartado de la PGA, se utilizará el mismo procedimiento que se empleó para aprobarla.  
j) La Inspección de Educación es el órgano encargado de comprobar que la PGA cumple la normativa aplicable y de notificar a la dirección del centro posibles incumplimientos, que hay que corregir debidamente. La nueva versión corregida de la PGA, o del apartado afectado por el incumplimiento, será notificada por la dirección del centro a la Inspección de Educación y comunicada al consejo escolar de centro.  
k) Al finalizar las actividades del curso académico, el consejo escolar y el equipo directivo evaluarán el grado de consecución de la PGA y la evolución del proceso de enseñanza y aprendizaje realizado por las personas participantes.  
4.3.4. La PGA es de cumplimiento obligado para todos los miembros de la comunidad educativa.  
4.4. Contenidos de la programación general anual  
En cuanto a los contenidos, hay que ajustarse a lo que disponen los artículos 95 y 97 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, y en el artículo 125 de la Ley orgánica 2/2006, con la modificación efectuada por la Ley orgánica 3/2020, así como en el resto de las disposiciones vigentes que establecen la inclusión de determinados aspectos como parte del contenido de la PGA.  
A estos efectos, la PGA tiene que incluir:  
  
Sección 1. Parte administrativa de la programación general anual  
Se trata de la parte informativa de la PGA en relación con la organización administrativa del centro y consta de estas partes:  
4.4.1. Memoria administrativa  
La memoria administrativa incorpora el documento de organización general del centro, la memoria estadística de principio de curso (ITACA) y el estudio del estado actual de las instalaciones y la equipación.  
4.4.2. Calendario escolar y horario general del centro  
4.4.2.1. Según determina la Resolución de 14 de junio de 2023, del director general de Centros Docentes, por la que se fija el calendario escolar del curso académico 2023-2024 en la Comunitat Valenciana (DOGV 9621, 20.06.2023), en los centros valencianos que imparten enseñanzas de Formación de Personas Adultas, la actividad lectiva se extiende desde el día 18 de septiembre de 2023 hasta el día 19 de junio de 2024, ambos incluidos.  
4.4.2.2. De acuerdo con lo que establece el artículo 84 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, el horario general del centro tiene que reflejar todas sus actividades y se tiene que acomodar tanto al aprovechamiento óptimo de las actividades docentes y complementarias como a las particularidades del centro. Para ello, y en virtud de las atribuciones que confiere a este órgano el artículo 132 de la Ley orgánica 2/2006, con la modificación efectuada por la Ley orgánica 3/2020, el equipo directivo, oído el claustro de profesorado y el consejo escolar, tiene que establecer la jornada escolar y la estructura del horario general del centro más adecuados.  
4.4.2.3. El horario general del centro fijará las horas y condiciones en las que el centro tiene que permanecer abierto en turnos por la mañana y por la tarde y noche, propios de los centros de Formación de Personas Adultas. Asimismo, determinará, de acuerdo con la normativa vigente, la duración y distribución de los periodos lectivos y los procedimientos necesarios para garantizar el aprendizaje formal y no formal y el acceso a las instalaciones y a los recursos al alcance de las personas adultas participantes durante su permanencia en el centro.  
4.4.3. Criterios pedagógicos para la elaboración de la oferta formativa anual y de los horarios de los diferentes programas formativos, ciclos, niveles y grupos de aprendizaje  
A la hora de diseñar la oferta formativa anual y los horarios, los centros de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos tienen que acogerse a los criterios sociopedagógicos siguientes:  
4.4.3.1. El equipo directivo tiene que establecer la oferta formativa anual y el horario general del centro a partir del análisis de las características, necesidades, demandas e intereses formativos de las personas adultas participantes, de la realidad del centro y del entorno educativo y del mejor aprovechamiento de las actividades docentes, a fin de atender, de acuerdo con sus posibilidades organizativas, en turno de horario de mañana, tarde o noche y en sesiones distribuidas a lo largo de los días lectivos de la semana, las necesidades formativas de las personas adultas participantes.  
4.4.3.2. La distribución horaria atribuida en cada programa formativo, ciclo o nivel no tiene que ser traba para que los proyectos curriculares concretos atiendan la heterogeneidad del colectivo de personas adultas en aspectos muy diversos como, por ejemplo, las realidades y características individuales, la diversidad de situaciones de acceso, los factores socioeconómicos, culturales y políticos susceptibles de generar riesgo de exclusión social, etc. Por ello, los planteamientos metodológicos tienen que ser flexibles, diversificados e individualizados a fin de contribuir al logro de los objetivos de la formación básica de las personas adultas.  
4.4.3.3. Los centros de Formación de Personas Adultas, una vez informada, estudiada y acordada la propuesta pertinente por el consejo escolar y el claustro de profesorado, pueden establecer organizaciones cuatrimestrales del currículo adaptadas a los ritmos de aprendizaje y las necesidades formativas y compatibles con la actividad profesional en determinados grupos de aprendizaje, que se realizará únicamente en los casos siguientes: el primer y segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas; en los cursos del programa formativo e.1), destinados al aprendizaje del valenciano o del castellano como lengua extranjera, los que tienen como finalidad el aprendizaje de las competencias digitales y los orientados al desarrollo de oportunidades y participación sociocultural y laboral; y en los cursos del programa formativo g, que preparan las pruebas de competencias clave de niveles 2 y 3 de cualificación profesional.  
La organización cuatrimestral del currículo de las enseñanzas anteriormente mencionadas se tiene que efectuar de acuerdo con las siguientes directrices:  
a) Para todos estos supuestos de implantación, hay que tener en cuenta que la consignación de la evaluación que se haga tiene que ajustarse a los periodos anuales únicos determinados para la evaluación final, o, en el caso de la formación no reglada, para la emisión del certificado de aprovechamiento correspondiente.  
b) En el caso de querer implantar la organización cuatrimestral, la dirección del centro tiene que contar con el visto bueno de la comisión de coordinación pedagógica y del claustro del profesorado y tiene que solicitarlo formalmente al Servicio de Ordenación Académica, hasta el día 29 de septiembre de 2023, para que se proceda a asignar esta modalidad al centro educativo en la plataforma ITACA.  
4.4.4. Criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios del profesorado  
El equipo directivo tiene que velar porque la distribución horaria entre el profesorado del centro sea lo más homogénea posible en los diferentes turnos de la mañana y de la tarde y noche a fin de que la asignación del trabajo docente responda a criterios de equidad, equilibrio y corresponsabilidad. Para ello, una vez establecidos anualmente por la comisión de coordinación pedagógica los criterios generales para la confección de horarios y aprobados por el consejo escolar, cada profesor o profesora tiene que firmar la conformidad con su horario, documento que pasará a formar parte de la programación general anual.  
4.4.5. Calendario y tipo de evaluaciones  
1. Los centros docentes, en virtud de su autonomía pedagógica y organizativa, tienen que establecer el número y el calendario de las sesiones de evaluación que se realizarán para cada curso académico y grupo de alumnado a lo largo del periodo lectivo ordinario del curso.  
2. En los centros públicos, la comisión de coordinación pedagógica tiene que proponer al claustro la planificación general de las sesiones de evaluación para que sean aprobadas.  
3. Las sesiones de evaluación que se realicen a lo largo del curso, incluyendo la evaluación final única, serán distribuidas de forma que el total de días lectivos comprendidos en cada periodo de evaluación sea parecido.  
4.4.6. Calendario de reuniones de los órganos de gobierno y equipos educativos del centro  
4.4.6.1. La PGA tiene que prever el calendario anual de reuniones del equipo directivo, del consejo escolar, del claustro de profesorado y, en el caso de estar constituida en el centro, de la comisión de coordinación pedagógica y de los equipos educativos, así como el calendario anual de sesiones de evaluación. Con carácter general, esta planificación se tiene que ajustar al régimen de funcionamiento que el Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, establece para los órganos colegiados de gobierno: consejo escolar (art. 29) y claustro de profesorado (art. 34).  
4.4.6.2. Las reuniones de claustro, las sesiones de evaluación y las de los órganos de coordinación docente se tienen que celebrar una vez finalizado el periodo lectivo de atención directa a los grupos de aprendizaje, en un horario que permita la asistencia de todos los componentes y con la previsión de tiempo necesaria para el tratamiento de las cuestiones programadas. Por su parte, las reuniones de consejo escolar se tienen que celebrar dentro de una franja horaria que permita la participación de todos los sectores representados.  
4.4.6.3. En cuanto a la asistencia a reuniones de los órganos de gobierno y de coordinación, hay que cumplir con la obligatoriedad regulada en los artículos 29, 34 y 36 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, y respetando la posibilidad de abstenerse en las votaciones de los diferentes órganos, regulada en los artículos 30 y 34 de este mismo decreto.  
4.4.6.4. Las reuniones de los diferentes órganos colegiados y de coordinación docente podrán realizarse de forma no presencial, respetando en cualquier caso lo que prevé la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público, en cuanto al régimen de funcionamiento de los órganos colegiados.  
4.4.6.5. En el calendario de reuniones se incluirá también la previsión de reuniones del Consejo comarcal de la zona territorial a la que pertenece, de acuerdo con la Resolución de 23 de marzo de 2023, de la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación, por la que se regula la coordinación territorial de los centros públicos específicos de Formación de Personas Adultas de la Comunitat Valenciana.  
4.4.7. Actualización de los requisitos lingüísticos para la catalogación de puestos de trabajo docente  
4.4.7.1. Capacitación lingüística del profesorado  
Los requisitos lingüísticos establecidos para el acceso y ejercicio de la actividad docente son los que establecen la Orden 3/2020, de 6 de febrero, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se determina la competencia lingüística necesaria para el acceso y el ejercicio de la función docente en el sistema educativo valenciano (DOGV 8736, 10.02.2020, con corrección de errores publicada el 09.04.2020, y modificada por la Orden 4/2021, de 4 de febrero, publicada el 08.02.2021).  
4.4.7.1.1. Competencia lingüística mínima para vehicular áreas no lingüísticas y para impartir contenidos curriculares del módulo de Valenciano  
a) El certificado de nivel C1 de conocimientos de valenciano de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià (JQCV) o equivalentes, de acuerdo con la normativa vigente, es la competencia idiomática necesaria para vehicular áreas no lingüísticas en valenciano en la formación de las personas adultas.  
b) El certificado de nivel C1, de acuerdo con el Marco Común Europeo de Referencia para las lenguas (MCER) y el Decreto 61/2013, de 17 de mayo, del Consell, por el que se establece un sistema de reconocimiento de la competencia en lenguas extranjeras en la Comunitat Valenciana y se crea la Comisión de Acreditación de Niveles de Competencia en Lenguas Extranjeras (DOGV 7027, 20.05.2013), es la competencia idiomática necesaria para vehicular áreas no lingüísticas en la lengua extranjera del certificado correspondiente en la formación de las personas adultas. De acuerdo con la disposición transitoria segunda de la Ley 4/2018, con carácter transitorio y hasta el curso académico 2026-2027, se considera que dispone de la competencia idiomática suficiente para vehicular áreas en inglés el profesorado que acredite el nivel de conocimiento B2 de inglés del MCER.  
c) El certificado de nivel C1 de conocimientos de valenciano de la JQCV o equivalentes, de acuerdo con la normativa vigente, faculta al profesorado para impartir el módulo de Valenciano en los ciclos I y II de la formación básica de las personas adultas en los centros autorizados a impartir estas enseñanzas, siempre que se esté en posesión de las otras titulaciones o condiciones administrativas requeridas para impartir docencia en estos ciclos.  
4.4.7.1.2. Competencia didáctica del personal docente  
a) El máster que habilita para el ejercicio de las profesiones de profesor o profesora de Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato, Formación Profesional y Enseñanza de Idiomas; la certificación oficial que acredita estar en posesión de la formación equivalente a la exigida en el artículo 100 de la Ley orgánica 2/2006, con la modificación efectuada por la Ley orgánica 3/2020, para aquellas personas que, por razones derivadas de su titulación, no puedan acceder a los estudios del máster anterior; y los títulos de grado que habiliten para el ejercicio de la profesión de maestro en Educación Infantil o Primaria, junto con los títulos y certificados incluidos en la disposición transitoria octava de la ley orgánica anteriormente mencionada, son la formación que garantiza que la competencia didáctica del profesorado sea la adecuada para el cumplimiento de los objetivos del PEPLI, regulados por el artículo 27 de la Ley 4/2018.  
b) Con el fin de que las titulaciones administrativas indicadas a continuación puedan ser comprobadas de oficio por la Administración, los funcionarios y funcionarias de carrera, en prácticas e integrantes de las bolsas de trabajo de los cuerpos docentes que estén en posesión de estas tienen que instar su inscripción en el Registro de Personal Docente, según lo que dispone la Resolución de 9 de mayo de 2014, de la Dirección General de Centros y Personal Docente, por la que se regula el registro de titulaciones para los procedimientos de provisión de puestos del personal docente no universitario de la Comunitat Valenciana:  
- Certificado de Capacitación para la Enseñanza en Valenciano  
- Diploma de Mestre de Valenciano.  
- Certificado de Capacitación para la Enseñanza en Lengua Extranjera  
- Certificado de nivel C1, o superior, de conocimientos de valenciano de la JQCV o equivalentes  
- Certificado de nivel B2, o superior, de acuerdo con el MCER  
Todo ello, sin perjuicio de lo que se dispone en la disposición transitoria primera de la Orden 3/2020, contemplada en la corrección de errores (DOGV 8785, 09.04.2020) modificada por la Orden 4/2021, de 4 de febrero y publicada el 08.02.2021.  
A tal efecto, el profesorado tiene que presentar sus solicitudes en los órganos que se determinen para cada título en la Resolución de 4 de junio de 2013, de la Dirección General de Innovación, Ordenación y Política Lingüística, por la que se dictan instrucciones sobre la expedición de las titulaciones administrativas que faculten para la enseñanza en valenciano, del valenciano y en lenguas extranjeras en las enseñanzas no universitarias en la Comunitat Valenciana.  
Las titulaciones administrativas inscritas o expedidas por los registros de conocimientos de valenciano y de formación del profesorado, dependientes de los órganos competentes en materia de política lingüística y formación del profesorado no universitario, serán anotadas de oficio en el Registro de personal docente a los funcionarios y las funcionarias de carrera, en prácticas e integrantes de las bolsas de trabajo de los cuerpos docentes.  
4.4.7.2. Catalogación de puestos de trabajo docente en centros públicos dependientes de la Generalitat  
4.4.7.2.1. Catalogación de puestos de trabajo docente en valenciano  
Según la Orden 90/2013, de 6 de noviembre, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regula la catalogación con el requisito lingüístico de valenciano de determinados puestos de trabajo docentes en centros docentes públicos y en los servicios o unidades de apoyo escolar y educativo dependientes de la Generalitat (DOGV 7148, 08.11.2013), los puestos de trabajo correspondientes al funcionariado docente de los diferentes cuerpos de profesorado de enseñanza no universitaria en centros docentes públicos, con independencia de que sean ocupados por los funcionarios o funcionarias de los cuerpos mencionados o por funcionariado de otros cuerpos docentes, están catalogados con requisito lingüístico de valenciano, sin perjuicio de las excepciones previstas en el artículo 4 y en la disposición adicional primera de la orden anteriormente mencionada.  
4.4.7.2.2. Clasificación de puestos de trabajo docente en lengua extranjera  
a) De acuerdo con la Resolución de 31 de enero de 2013, del director general de Centros y Personal Docente, por la que se establecen criterios de clasificación y provisión mediante comisiones de servicio, adjudicación provisional y/o en régimen de interinidad de puestos de trabajo docente que imparten en una lengua extranjera áreas, materias o módulos no lingüísticos, en los centros docentes públicos de la Comunitat Valenciana (DOGV 6969, 20.02.2013), la clasificación de puestos con perfil lingüístico en lenguas extranjeras es consecuencia directa de que sus titulares definitivos o provisionales impartan áreas, materias o módulos no lingüísticos en lengua extranjera y únicamente determina que sus sustituciones se tienen que realizar en régimen de interinidad con profesorado con las competencias lingüísticas acreditadas.  
b) En este sentido, la dirección de los centros educativos tiene que registrar, en el procedimiento informático de gestión de horarios y grupos ITACA, qué docentes imparten áreas, materias o módulos no lingüísticos en una lengua extranjera para poder clasificar por un curso académico sus puestos con el requisito lingüístico correspondiente de la lengua en que se vehiculen la materia o materias correspondientes.  
4.4.8. Materiales y recursos curriculares y didácticos  
4.4.8.1. Los centros de Formación de Personas Adultas tienen que fomentar el trabajo en equipo del profesorado para la investigación, la elaboración y la difusión de materiales curriculares y de recursos didácticos propios adecuados a los rasgos, las necesidades, demandas e intereses formativos de las personas participantes. Se prestará una atención especial a los aspectos de adecuación en cuanto al diseño y contenido de aquellos materiales y recursos dirigidos a los grupos de aprendizaje de los niveles iniciales del ciclo I de la formación básica de las personas adultas y a los que tienen como destinatarias personas en riesgo de exclusión social.  
4.4.8.2. Los materiales y recursos elaborados tienen que estar al alcance de las personas participantes en la formación de forma gratuita, preferiblemente mediante espacios habilitados en las webs y en las plataformas virtuales puestas en marcha por cada centro.  
4.4.8.3. Con carácter general, hay que velar por que los materiales y recursos didácticos utilizados estén adaptados a los diferentes niveles de la formación de las personas participantes. Atendiendo a las particularidades socioeconómicas y culturales de un segmento significativo de las personas que participan en la formación en los centros de Formación de Personas Adultas, estos materiales y recursos tienen que responder, en cuanto a diseño y contenido, a criterios de accesibilidad, inclusividad, multidisciplinariedad, transversalidad, igualdad e interculturalidad, así como de autonomía del aprendizaje, igualdad y fomento de la autoestima, y tienen que servir para visibilizar la situación de las mujeres desde la perspectiva cultural e histórica, gracias a la inclusión de modelos de referencia que eliminen cualquier prejuicio sexista y discriminatorio.  
4.4.8.4. Los materiales y recursos didácticos utilizados tienen que estar en consonancia con la lengua curricular en la que se vehicule el módulo formativo, el ámbito o la materia correspondiente, según lo que determine el proyecto lingüístico de centro autorizado.  
4.4.8.5. Se pueden utilizar también materiales y recursos disponibles en internet, elaborados por profesorado de otros centros educativos que libremente ha puesto a disposición de la comunidad educativa, mediante la correspondiente licencia Creative Commons, respetando y citando la autoría. En el espacio web de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, está disponible el ReDi (https://rebostdigital.gva.es/), que es un repositorio donde el profesorado puede encontrar propuestas de trabajo para todas las etapas educativas. Estas han sido diseñadas desde unas premisas de inclusividad, de innovación y de construcción de la ciudadanía digital. Asimismo, en la elaboración y utilización de materiales curriculares, el profesorado tiene que atenerse a lo que dispone el artículo 32 de la Ley de propiedad intelectual (texto refundido aprobado por el Real decreto legislativo 1/1996, de 12 de abril, modificado por la Ley 21/2014, de 4 de noviembre; por el Real Decreto ley 2/2018, de 13 de abril; y por la Ley 2/2019, de 1 de marzo), en lo referente a las citas, reseñas e ilustración con fines educativos o de investigación científica.  
4.4.8.6. La Administración educativa habilitará asimismo las herramientas y los espacios imprescindibles para que los equipos educativos de los diferentes centros de Formación de Personas Adultas puedan compartir libremente los materiales y recursos de elaboración propia, con el objetivo de establecer las bases para el trabajo colaborativo del profesorado de Formación de Personas Adultas y para la creación de un repositorio institucional de recursos abiertos compartidos al alcance de la red de centros públicos de Formación de Personas Adultas.  
4.4.8.7. Los centros podrán hacer uso del banco de recursos compartidos del consejo comarcal al que pertenecen, de acuerdo con el resuelvo cuarto de la Resolución de 23 de marzo de 2023, de la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación, por la que se regula la coordinación territorial de los centros públicos específicos de Formación de Personas Adultas de la Comunitat Valenciana.  
4.4. 8.8. El profesorado tiene que adaptar los materiales y recursos curriculares y didácticos que usa en el aula para que puedan utilizarse en entornos virtuales de aprendizaje (EVA), semipresenciales y en línea. En el supuesto de que se creen nuevos, hay que prestar atención a las especificidades que tienen que ver con las necesidades de los materiales y recursos adaptados a estos entornos.  
4.4.8.9. De manera excepcional y con el visto bueno del consejo escolar y de la comisión de coordinación pedagógica, los departamentos didácticos, de acuerdo con la disposición adicional cuarta de la Ley orgánica 2/2006 modificada en su punto 3 por la Ley orgánica 3/2020, en el ejercicio de la autonomía pedagógica, pueden adoptar libros de texto y otros materiales, teniendo en consideración la realidad socioeconómica de las personas participantes, el mantenimiento por un periodo mínimo de cuatro años y el respeto a los principios, valores y libertades individuales y a los derechos y deberes democráticos.  
Sin embargo, en este supuesto, durante el curso académico 2023-2024, los centros educativos, en los ciclos y niveles de la formación básica de las personas adultas, dada la situación de cambio legislativo que implicará la implantación de los nuevos currículos por aplicación de la LOMLOE, con carácter general, los centros mantendrán para el curso académico 2023-2024, los libros de texto y el resto de los materiales curriculares utilizados durante el curso 2022-2023.  
4.4.8.10. Los centros tienen que adoptar las medidas adecuadas para la reutilización tanto de los libros de texto empleados como de los materiales y recursos de elaboración propia con la finalidad de favorecer la cultura del reciclaje y la política de igualdad de oportunidades y economía de recursos educativos, mediante estrategias diversas como, por ejemplo, bancos de libros y de recursos educativos, bibliotecas de aula y de centro, etc.  
4.4.9. Programa anual de actividades complementarias y extraescolares  
4.4.9.1. Respecto a las actividades complementarias y a las actividades extraescolares, hay que ajustarse a lo que se especifica en los artículos 72 y 73 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, respectivamente.  
4.4.9.2. Las actividades complementarias son aquellas que se encuentran insertadas dentro del horario lectivo de los diferentes grupos de aprendizaje o dentro de la jornada de horario general del centro y que se relacionan directamente con el desarrollo del currículo como complemento de la actividad educativa. Con carácter general, estas actividades tienen que ser gratuitas y, en todo caso, no deben tener carácter lucrativo, con el fin de garantizar que ninguna persona participante quede excluida de participar por motivos económicos o de cualquier otro tipo.  
4.4.9.3. Las actividades extraescolares son aquellas que se realizan tanto dentro del horario general del centro, pero fuera del periodo lectivo, como las que se desarrollan totalmente fuera. Estas actividades no deben tener carácter lucrativo, tienen que ser voluntarias y no pueden contener enseñanzas incluidas en las programaciones de aula ni ser susceptibles de evaluación.  
4.4.9.4. En el seno del consejo escolar de centro, se tiene que constituir la comisión pedagógica y de actividades complementarias y extraescolares, de la que forman parte, en el caso de los centros públicos de FPA, los miembros que se indican en el apartado 5.3.5 de esta resolución, es decir, la dirección del centro, el jefe o la jefa de estudios, un representante del profesorado y un representante de las personas adultas participantes.  
4.4.9.5. Esta comisión es la encargada de proponer todas aquellas intervenciones de carácter pedagógico, artístico-cultural y cívico que promuevan la formación integral de las personas participantes y la consolidación de los aprendizajes formales y no formales, así como también aquellas actividades programadas dentro del PLC destinadas a la promoción de la presencia del valenciano en el centro, actuaciones que se tienen que incluir en todo caso dentro de la PGA.  
Asimismo, tanto el claustro de profesorado como los órganos de coordinación docente (los departamentos didácticos, la comisión de coordinación pedagógica y los equipos educativos de grupo, de ciclo o de programa formativo) como el consejo de delegados y delegadas y las asociaciones de personas participantes existentes en los centros pueden realizar propuestas para su estudio y, si procede, para su inclusión dentro de la programación general anual.  
4.4.9.6. En la planificación de actividades complementarias hay que tener en cuenta criterios de accesibilidad, coeducación, universalidad y no discriminación de las personas adultas participantes.  
4.4.9.7. Cuando las actividades complementarias incluidas en la PGA impliquen un desplazamiento de personal docente fuera del centro, o se alarguen más allá de la finalización de la jornada escolar, corresponde a la dirección del centro la autorización de la comisión de servicios en aquellos supuestos en que los haya derecho a una indemnización, según dispone el Decreto 24/1997, de 11 de febrero, del Govern Valencià, sobre indemnizaciones por razón del servicio y gratificaciones por servicios extraordinarios (DOGV 2931, 17.02.1997); y sus modificaciones posteriores efectuadas por el Decreto 88/2008, de 20 de junio (DOGV 5791, 24.06.2008), por el Decreto 64/2011, de 27 de mayo (DOGV 6531, 30.05.2011), y por el Decreto 95/2014, de 13 de junio (DOGV 7299, 19.06.2014), por el Decreto 7/2023, de 27 de enero (DOGV 9524, 01.02.2023), y el Decreto 42/2019, de 22 de marzo, del Consell, de regulación de las condiciones de trabajo del personal funcionario de la Administración de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019). En este caso, los gastos estarán a cargo del presupuesto del centro.  
4.4.9.8. Al finalizar el curso, el equipo directivo incorporará a la memoria final de curso la evaluación de las actividades complementarias y extraescolares diseñadas y promovidas por el centro.  
4.4.10. Programa de actividades formativas de centro  
4.4.10.1. El Plan bienal de formación permanente del profesorado de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional (de ahora en adelante PFP), dentro de su periodo de vigencia, es el instrumento que establece los objetivos, define las líneas estratégicas y establece la planificación de la formación permanente del profesorado no universitario, en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.  
El programa de actividades formativas de centro (PAF), dentro del marco general establecido para toda la Comunitat Valenciana por la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional a través de su PFP, y teniendo en cuenta los planes anuales de actuación (PAA) de los CEFIRE de referencia y las necesidades formativas del centro, establece para cada curso académico el conjunto de actividades formativas destinadas a contribuir a la mejora de los centros y al éxito de su alumnado tanto en el terreno personal, social como propiamente escolar, desde las más altas cotas de presencia y participación, igualdad y coeducación.  
4.4.10.2. Este programa forma parte de la programación general anual (PGA) y tiene como finalidad lograr los objetivos establecidos en el PEC y en el Plan director de coeducación de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
4.4.10.3. La persona coordinadora de formación del centro (de ahora en adelante CFC), en colaboración estrecha con la dirección, la persona coordinadora de igualdad y convivencia (CIC) y la persona encargada de la orientación educativa y profesional han de articular la identificación de necesidades formativas, tanto colectivas como individuales, del claustro, e incluirlas en el PAF. Asimismo, se buscará la complementariedad con las diferentes ofertas formativas definidas en el marco del PFP de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
4.4.10.4. El PAF será evaluado en el marco de la memoria final de curso, junto con el resto de los elementos que conforman la PGA, por la persona CFC, en colaboración estrecha con la dirección del centro, las diferentes personas coordinadoras de las actividades formativas (CAF) y otros agentes educativos participantes, teniendo en cuenta el impacto que haya tenido en la mejora de la práctica docente y la calidad de la enseñanza. Las propuestas de mejora se tendrán en cuenta cuando se diseñe el nuevo PAF.  
  
Sección 2. Parte pedagógica de la programación general anual  
De acuerdo con la Resolución de 23 de marzo de 2023, los centros valencianos de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos tienen que prever la coordinación territorial que se pondrá en funcionamiento y las líneas generales establecidas, que tendrán su concreción en la programación general anual, por medio del programa anual de coordinación territorial (PACT). Este es el documento organizativo común para los centros de una misma zona territorial de actuación, que ha de contener los objetivos más relevantes en cada curso académico, consensuados por los centros de una misma zona territorial de actuación, teniendo en cuenta la idiosincrasia de cada centro y el diferente nivel de cumplimiento según sus características.  
4.4.11. Plan de actuación para la mejora  
De acuerdo con lo que establece el artículo 98.1 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, el plan de actuación para la mejora (PAM) constituye la parte pedagógica de la PGA y está conformado por el conjunto de actuaciones para la mejora de la calidad educativa que se prevén en el centro educativo y en su entorno, a lo largo del curso académico. Así pues, el PAM incluye, entre otros aspectos, la consecución de la equidad en la educación y la mejora de las competencias de las personas adultas participantes.  
4.4.11.1. Objetivos del PAM  
a) Este plan tiene como finalidad propiciar espacios formativos orientados al aprendizaje a lo largo de la vida de las personas adultas participantes que garanticen:  
- Su formación básica  
- El diseño autónomo de itinerarios de vida personal, académica y profesional  
- La participación ciudadana, social y cultural  
- La atención a la población adulta en situación de marginación o en riesgo de exclusión con la finalidad de promover su inserción socio-profesional  
b) El PAM propiamente dicho tiene que ser elaborado, de acuerdo con el guion específico del PAM-FPA facilitado por el Servicio de Ordenación Académica, por los centros de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos a partir de aspectos relativos a su realidad y atendiendo a las necesidades de las personas adultas participantes y sus intereses, motivaciones y aspiraciones. Una vez confeccionado, su diseño tiene que ser aprobado, junto con el resto de los elementos de la PGA, por el claustro de profesorado y el consejo escolar. Las actuaciones previstas para el PAM del curso académico 2023-2024 se tienen que incluir dentro del apartado correspondiente de ITACA, con fecha límite el 15 de diciembre de 2023.  
c) Los centros educativos tienen que incluir en su plan de actuación para la mejora (PAM) del curso 2023-2024 el diseño y la organización de actividades que tengan como principio fundamental la consolidación, el refuerzo y la recuperación de los aprendizajes imprescindibles, con la finalidad de que las persones adultas participantes puedan seguir con éxito su proceso formativo, especialmente el alumnado con mayores dificultades de aprendizaje.  
Además, los centros docentes, en el marco de su autonomía pedagógica, organizativa y de gestión, pueden organizar programas o actuaciones de diseño propio que desarrollen cualquiera de las líneas de actuación que se especifican en el artículo 4 del Decreto 104/2018, y que tienen que incluir en su plan de actuación para la mejora (PAM).  
4.4.11.2. Contenido del PAM  
En el caso de los centros de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos, el PAM tiene que servir para describir todas aquellas actuaciones que se van a desarrollar en los programas, planes y proyectos del centro para mejorar la acción socioeducativa.  
4.4.12. Programaciones de aula  
4.4.12.1. Consideraciones generales  
4.4.12.1.1. Marco normativo de las enseñanzas de la FPA valenciana  
El marco normativo de referencia para las programaciones de aula de las enseñanzas de la formación de las personas adultas de la Comunitat Valenciana es el constituido por los anexos I, III y IV del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, y por el artículo 24 de la Orden 20/2019.  
Los centros de Formación de Personas Adultas tienen que establecer en las diferentes programaciones de aula la concreción curricular, referida tanto a los niveles de la formación básica de las personas adultas como al resto de los cursos impartidos en los diferentes programas formativos ofrecidos en el centro.  
4.4.12.1.2. Orientaciones generales para la elaboración de las programaciones de aula  
Las programaciones de aula que elabore el profesorado tendrán, entre otras, las siguientes finalidades:  
- Facilitar la práctica docente.  
- Asegurar la coherencia entre las intenciones educativas del profesorado y la puesta en práctica al aula.  
- Servir como instrumento de planificación, desarrollo y evaluación del proceso de enseñanza y aprendizaje.  
- Ofrecer el marco de referencia más próximo para organizar las medidas de atención a la diversidad e inclusión socioeducativa de las personas adultas participantes.  
- Proporcionar elementos de análisis para la evaluación del proyecto educativo de centro, de las concreciones de los currículos y de la misma práctica docente.  
Como criterio general, la programación de aula se tiene que adecuar tanto para los distintos ámbitos de experiencia o módulos de la formación básica de las personas adultas como para las materias asignadas del resto de programas formativos que figuran en los anexos III y IV del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, al contexto socioeconómico, cultural y sociolingüístico del centro y de su entorno y a las características, intereses, demandas y ritmos de aprendizaje de las personas adultas participantes.  
4.4.12.2. Procedimiento para la elaboración, seguimiento y evaluación de las programaciones de aula  
4.4.12.2.1. Cada departamento didáctico, bajo la coordinación del jefe o la jefa de departamento y siguiendo las directrices y los criterios emanados de la comisión de coordinación pedagógica, elaborará la programación de los programas formativos que tiene encomendados, de acuerdo con los anexos I, III y IV del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre.  
4.4.12.2.2. En las programaciones de aula se incorporarán medidas para difundir las buenas prácticas en el uso de las tecnologías de la información y las comunicaciones, así como medidas dirigidas a la sensibilización, prevención y erradicación de cualquier tipo de violencia y discriminación por razón de intolerancia, especialmente referida a condiciones de diversidad funcional, género, orientación e identidad sexual, etnia o creencias religiosas.  
4.4.12.2.3. Para la elaboración, supervisión y evaluación de las programaciones de aula, se seguirán las siguientes indicaciones generales:  
a) La comisión de coordinación pedagógica tiene que coordinar la elaboración y las modificaciones de cada una de las concreciones curriculares, de acuerdo con el currículo oficial, el proyecto educativo de centro, los criterios establecidos por el claustro de profesorado y las propuestas formuladas por los diferentes departamentos didácticos.  
b) Las programaciones de aula tienen que ser elaboradas por el departamento didáctico que tenga encomendada la impartición del ámbito de experiencia o módulo formativo correspondiente, bajo la coordinación y la dirección del jefe o la jefa de departamento, teniendo en cuenta las directrices y los criterios establecidos por la comisión de coordinación pedagógica.  
c) Las programaciones de aula tienen que incentivar la motivación e implicación de las personas adultas participantes en su proceso de aprendizaje y, por consiguiente, tienen que aplicar medios de representación y expresión múltiples que posibiliten una atención educativa individualizada que dé respuesta a la diversidad de necesidades formativas. Asimismo, las programaciones de aula tienen que incluir las actuaciones previstas por cada departamento encaminadas a la alfabetización mediática e informacional de las personas adultas participantes en los diversos programas formativos.  
d) Las programaciones de aula tienen que incluir aspectos metodológicos y de organización propios que requieran los entornos virtuales de aprendizaje (EVA), así como las nuevas funciones del profesorado y del alumnado. Hay que priorizar los modelos colaborativos de trabajo, los modelos de tutorización y dinamización que refuercen el aprendizaje autónomo del alumnado y el acompañamiento pautado en este proceso.  
e) Las programaciones de aula tienen que estar redactadas antes del inicio de las actividades lectivas del curso académico correspondiente y entregadas a la dirección del centro antes del 27 de octubre de 2023, con la finalidad de adecuar las programaciones a las circunstancias del centro y a las personas adultas participantes en la formación durante el curso académico.  
f) La dirección del centro es la responsable de comprobar que la elaboración de las programaciones de aula se ajusta formalmente a lo que establece la normativa vigente.  
g) Una vez redactadas, las programaciones de aula tienen que permanecer al alcance de todos los miembros de la comunidad educativa.  
h) El profesorado de cada departamento tiene que evaluar tanto los aprendizajes de las personas adultas participantes como los procesos de enseñanza y aprendizaje y la propia práctica docente, para lo que se establecerán indicadores de logro en las programaciones de aula. Las propuestas de mejora que se realicen sobre la programación de aula, a partir de su evaluación, tienen que ser recogidas en las programaciones de aula del curso siguiente.  
i) El profesorado de cada departamento, al finalizar el curso académico, tiene que evaluar la programación de aula mediante la cual desarrolla el currículo de los ámbitos de experiencia, módulos formativos y materias que tiene a su cargo y tiene que elaborar un informe que se incorporará a la memoria final de curso.  
4.4.12.4. Estructura de las programaciones de aula del programa formativo a: formación básica de las personas adultas  
4.4.12.4.1. Respecto a los ciclos y niveles del programa formativo a, el profesorado tiene que programar la actividad docente de acuerdo con el apartado séptimo, punto 6.7.1 de la Orden de 14 de junio de 2000.  
4.4.12.4.2. Las programaciones de aula tienen que concretar, como mínimo, los siguientes apartados:  
a) Justificación de la programación y contextualización  
b) Objetivos generales de los ciclos y niveles, y objetivos específicos de los ámbitos de experiencia y módulos formativos  
c) Estructura y clasificación de los contenidos  
d) Organización de las unidades didácticas: objetivos, contenidos, recursos didácticos y actividades de evaluación, ampliación y refuerzo, y su distribución temporal  
e) Orientaciones didácticas: metodología general y específica de cada ciclo, nivel y módulo; tratamiento integral de las lenguas (TIL) y tratamiento integrado de lengua y contenido (TILC); y actividades y estrategias de enseñanza y aprendizaje  
f) Tipo de evaluación, criterios de calificación e instrumentos de evaluación y evaluación de la práctica docente a través de indicadores de éxito  
g) Elementos transversales del currículo en el marco de los diferentes planes y proyectos desarrollados en el centro  
h) Actividades didácticas complementarias  
4.4.12.4.3. Contenido de las programaciones de aula de los programas formativos b, c, d, e, g y j de la Formación de Personas Adultas  
a) De acuerdo con el apartado séptimo, puntos 6.7.2 de la Orden de 14 de junio de 2000, en el caso de los programas formativos que figuran al anexo III del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, la programación de aula tiene que incluir, como mínimo, la adecuación de los objetivos generales, la elaboración de los contenidos y el sistema de evaluación de cada programa formativo.  
b) Además, esta programación de aula debe tener en cuenta los aspectos particulares que regulan la estructura y el currículo de referencia de los cursos de los diferentes programas formativos, sobre todo los de preparación de pruebas externas adscritos a los programas b, c, d, e y g.  
c) La programación de aula de los cursos de preparación de las pruebas de evaluación de las competencias clave de niveles 2 y 3 de cualificación profesional, incluidos dentro del programa formativo g, que tienen como orientaciones generales las que constan en el anexo IV del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, se tiene que elaborar de acuerdo con lo que prescriben los apartados anteriores.  
Una vez detectada esta necesidad formativa, y verificada la posibilidad de atenderla con recursos propios del centro, la impartición de uno o de ambos niveles competenciales tiene que ser comunicada por medio de un informe justificativo que se trasladará, hasta el día 29 de septiembre de 2023, al Servicio de Ordenación Académica, a fin de que pueda ser incluida dentro del mapa formativo valenciano y se emprendan las gestiones necesarias para garantizar la coordinación entre los centros públicos de Formación de Personas Adultas que la preparan anualmente y los centros de formación profesional para el empleo y los centros de empleo de Labora.  
4.4.13. Actualización de los diferentes proyectos, planes y programas del centro  
4.4.13.1. Revisión del proyecto educativo de centro  
Se tienen que incluir las modificaciones relativas a la organización y el funcionamiento del centro y a aquellas previstas en los diferentes planes y proyectos que forman parte del PEC, si han sido aprobadas durante el curso 2022-2023 o si hay previsión de revisión.  
Esta modificación, como ya se ha dicho anteriormente, no tiene que comportar la realización de un trabajo burocrático de modificación del PEC y de sus diferentes elementos, sino un trabajo organizativo real que permita un mejor funcionamiento del centro, centrando las actuaciones en el trabajo directo con las personas adultas participantes, especialmente con el alumnado con necesidad específica de apoyo educativo.  
Respecto a las tareas de revisión y seguimiento de los elementos anteriores, no será necesario que los centros elaboren documentos específicos sino que bastará con que la revisión y seguimiento se realice en el marco de la elaboración de la memoria de final de curso, que hay que realizar a la finalización del periodo lectivo, y mediante la cual, el consejo escolar, el claustro de profesorado y el equipo directivo tienen que evaluar el grado de cumplimiento de la PGA y, de manera más específica, las actuaciones incluidas en su PAM, sin perjuicio del seguimiento que cada centro, en función de su autonomía, pueda establecer.  
En cuanto a la adopción de medidas para el fomento de la igualdad y la convivencia, los centros educativos podrán poner en marcha estrategias, avaladas por la evidencia científica, orientadas y concretadas para la promoción de la igualdad, la convivencia positiva y la prevención de la violencia. También determinarán las medidas de abordaje educativo, siempre de carácter educativo y restaurativo y que tengan en cuenta las variables contextuales, concretadas en el ámbito del centro y su entorno, de aula e individual.  
4.4.13.2. Situación del proyecto lingüístico de centro y la aplicación del programa  
a) En cada centro de Formación de Personas Adultas sostenido con fondos públicos se tiene que aplicar el programa de educación plurilingüe e intercultural, de acuerdo con el proyecto lingüístico de centro (PLC) autorizado por la dirección territorial de Educación correspondiente, en cuanto a la organización y el tratamiento didáctico de la enseñanza y el uso vehicular de las lenguas y a la promoción del uso del valenciano en los diversos ámbitos de intervención en el centro educativo, según se indica en el artículo 15 de la Ley 4/2018, de 21 de febrero, de la Generalitat, por la que se regula y se promueve el plurilingüismo en el sistema educativo valenciano (DOGV 8240, 22.02.2018). Las innovaciones didácticas y medidas organizativas previstas en el PLC para cada curso académico se recogerán en la programación general anual.   
b) Todos los centros que imparten el ciclo II públicos y privados sostenidos con fondos públicos tienen un PLC autorizado en vigor durante todo el curso 2023-2024. El profesorado, a través de la comisión de coordinación pedagógica y del claustro, realizará un seguimiento del PLC, teniendo en cuenta el progreso de las personas participantes en el logro de los niveles de referencia en lenguas, los procesos didácticos y organizativos y la extensión del uso del valenciano.   
c) Las mejoras y las innovaciones derivadas de la evaluación de la aplicación del PLC tienen que constar en el plan de actuación para la mejora y se tienen que incluir en la programación general anual, según se indica en el artículo 17.2 de la Ley 4/2018.   
d) El profesorado de los centros puede contar con la orientación y el apoyo de la asesoría técnica docente en materia de educación plurilingüe, en especial sobre enfoques metodológicos, actividades de innovación, material de apoyo y para la modificación y el seguimiento del proyecto lingüístico de centro.   
4.4.13.3. Concreción de las intervenciones prioritarias en el desarrollo del currículo y de las actividades complementarias programadas  
  
Hay que hacer constar el calendario, plazos y procedimientos para la realización de las intervenciones prioritarias destinadas al desarrollo del currículo y de las actividades complementarias programadas.  
4.4.14. Criterios y procedimientos para el seguimiento y evaluación del plan de actuación para la mejora  
Se tiene que hacer referencia a los mecanismos de evaluación de las medidas de mejora adoptadas como consecuencia del análisis de los procesos de evaluación del aprendizaje y de la práctica docente realizada durante el curso.  
4.5. Memoria final de curso  
La memoria final de curso es el documento por medio del cual el centro evalúa el grado de cumplimiento de la PGA, y de manera más específica las actuaciones del PAM y la evolución de los aprendizajes, el logro de competencias y los resultados académicos obtenidos por las personas adultas participantes, y donde reflexiona sobre la evolución del curso y los aspectos a mejorar.   
4.5.1. Al finalizar el periodo lectivo del curso académico establecido en el calendario escolar para la etapa de Formación de Personas Adultas, el equipo directivo, en colaboración con los órganos colegiados de gobierno, de coordinación y de participación, elaborará una propuesta de memoria que contenga las propuestas de mejora para la PGA del curso siguiente, y las concrete en actuaciones en la elaboración del diseño del PAM que hay que tener en cuenta para la elaboración de la programación general anual del curso siguiente.  
Incluirá la evaluación de los diferentes elementos que forman parte del PEC, no siendo necesaria la elaboración de documentos específicos para la evaluación de cada uno de los elementos anteriores.  
4.5.2. La memoria final de curso será aprobada por el claustro de profesorado y por el consejo escolar y puesta a disposición de la Administración educativa y de la comunidad educativa del centro. De forma previa a su aprobación, será preceptiva la correspondiente evaluación de la PGA realizada por el consejo escolar, el claustro y el equipo directivo.  
4.5.3. La memoria se adaptará a los principios de realismo, sencillez y concreción, y se realizará a través de un formulario determinado por la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional, que se pondrá a disposición de los centros para ser cumplimentado por vía electrónica o telemática.  
4.5.4. La memoria se pondrá a disposición de la Administración, exclusivamente por vía electrónica o telemática.  
4.5.5. La fecha límite para el registro electrónico de la memoria final de curso y su remisión a la dirección territorial competente será el día 21 de julio de 2024.  
  
  
5. ÓRGANOS DE GOBIERNO Y DE COORDINACIÓN DOCENTE  
5.1. Consideraciones preliminares  
5.1.1. De conformidad con lo que determina la disposición transitoria primera del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, en todas aquellas cuestiones relacionadas con los órganos de gobierno y de coordinación docente no regulados por la Orden de 14 de junio de 2000, en los centros públicos valencianos que imparten enseñanzas de la Formación de Personas Adultas, es aplicable supletoriamente el reglamento orgánico y funcional de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional.  
5.1.2. Los centros de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos tienen que constituir obligatoriamente los órganos de gobierno y los de coordinación docente que aparecen referidos en este mismo capítulo como órganos de gobierno (apartado 5.2.1), comisión de coordinación pedagógica (apartado 5.4), departamentos didácticos (apartado 5.5), equipos educativos de grupo de aprendizaje (apartado 5.7.1) y tutoría (apartado 5.8).  
5.1.3. En los centros en que sus limitaciones organizativas así lo aconsejen debido al número reducido de recursos humanos disponibles, se pueden organizar de manera flexible los departamentos y equipos educativos, con las funciones respectivas, siempre que se garantice la atención educativa prevista en cada caso: departamento de orientación (apartado 5.6) y otros equipos educativos (apartado 5.7.2).  
5.1.4. En el caso de las comisiones del consejo escolar de centro y de las otras funciones de coordinación (apartados 5.3.5 y 5.9), los centros que no dispongan de profesorado suficiente para cubrirlas tienen que constituir tan solo las comisiones del consejo escolar de centro y las funciones de coordinación que se consideren necesarias, y las competencias respectivas serán asumidas por el consejo escolar, en el caso de las comisiones, y por el claustro de profesorado, en el caso de las otras funciones de coordinación. En cualquier caso, atendiendo a su relevancia educativa y pedagógica, los centros garantizarán la atención relativa a las coordinaciones de igualdad y convivencia y de formación del profesorado.  
5.2. Órganos de gobierno de los centros públicos de Formación de Personas Adultas  
5.2.1. Órganos de gobierno  
5.2.1.1. De acuerdo con lo que se establece el apartado séptimo, punto 4, de la Orden de 14 de junio de 2000, los centros públicos de Formación de Personas Adultas de titularidad de la Generalitat cuentan con los siguientes órganos de gobierno:  
a) Unipersonales: director o directora y, si procede, jefe de estudios y secretario o secretaria, que constituyen el equipo directivo del centro.  
b) Colegiados: consejo escolar y claustro de profesorado.  
Estos órganos de gobierno tienen las funciones que les atribuye el reglamento orgánico y funcional de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional, regulado por el Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, de forma que las competencias del equipo directivo, la dirección de centro, la jefatura de estudios, la secretaría, el consejo escolar y el claustro de profesorado quedan estipuladas respectivamente en los artículos 10, 17, 20, 21, 28 y 33.  
5.2.1.2. A la hora de determinar la composición del consejo escolar de los centros públicos de Formación de Personas Adultas de titularidad de la Generalitat, hay que tener en cuenta lo que dispone el apartado séptimo, punto 4, de la Orden de 14 de junio de 2000 y la composición de unidades por centros establecida por el anexo II de la Orden 2/2019, de 2 de julio, y las unidades habilitadas, que se aplicará siguiendo los siguientes supuestos:  
a) En los centros públicos de Formación de Personas Adultas de titularidad de la Generalitat de ocho o más unidades, el consejo escolar estará integrado por:  
- El director o la directora del centro, quien asume la presidencia.  
- El jefe o la jefa de estudios.  
- Un regidor o regidora o un representante de la corporación local donde se encuentre ubicado el centro.  
- Tres miembros del profesorado elegidos por el claustro.  
- Cinco representantes de las personas adultas participantes, uno de los cuales tiene que ser designado por la asociación de personas participantes más representativa del centro.  
- Un representante del personal de administración y servicios.  
- El secretario o la secretaria del centro, quien ha de hacer las funciones de secretaría con voz y sin voto.  
b) En los centros públicos de Formación de Personas Adultas de titularidad de la Generalitat de cuatro a siete unidades, el consejo escolar estará integrado por:  
- El director o la directora del centro, quién asume la presidencia.  
- El jefe o la jefa de estudios.  
- Un regidor o regidora o un representante de la corporación local donde se encuentre ubicado el centro.  
- Un miembro del profesorado elegido por el claustro.  
- Tres representantes de las personas adultas participantes, uno de los cuales tiene que ser designado por la asociación de personas participantes más representativa del centro.  
- Un representante del personal de administración y servicios.  
- El secretario o la secretaria del centro, quien ha de hacer las funciones de secretaría con voz y sin voto.  
c) En los centros públicos de Formación de Personas Adultas de titularidad de la Generalitat de una a tres unidades, el consejo escolar estará constituido por un profesor o profesora, quien ejerce las funciones de la dirección del centro, una persona adulta participante y un representante de la corporación local.  
5.2.2. En los centros públicos de Formación de Personas Adultas de titularidad de las corporaciones locales, será de aplicación lo que determina el apartado anterior. Las competencias en relación con el nombramiento y el cese del director o la directora y del equipo directivo, atribuidas a la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, tienen que entenderse referidas a la entidad local titular del centro.  
5.3. Relación de los órganos de coordinación docente  
5.3.1. Comisión de coordinación pedagógica  
5.3.2. Departamentos didácticos: Comunicación, Científico-tecnológico y Ciencias Sociales, además del departamento «Otros Programas Formativos». Cuando las peculiaridades del centro así lo aconsejen, se pueden establecer otros departamentos, con la justificación y autorización previas de la Inspección de Educación de la dirección territorial correspondiente.  
5.3.3. Departamento de orientación educativa y profesional  
5.3.4. Equipo educativo de grupo, compuesto por el conjunto de profesorado que imparte docencia en cada grupo de aprendizaje.  
Además, los centros pueden constituir otros equipos educativos como, por ejemplo, el equipo docente de ciclo, en el caso del programa formativo a de formación básica de las personas adultas, constituido por el profesorado que da clases en los grupos de cada ciclo, y el equipo docente de programa, para el resto de grupos de los programas formativos b, c, d, e, g, j, con la adscripción de todo el profesorado que imparte docencia en cada uno de estos programas.  
5.3.5. Comisiones del consejo escolar de centro y otras funciones de coordinación  
a) Las comisiones de centro dependientes del consejo escolar, establecidas por el artículo 31 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, tienen que garantizar la representación de miembros en el consejo de todos los estamentos. Estas comisiones funcionarán de acuerdo con las instrucciones emanadas de este órgano de gobierno para tratar los asuntos de su competencia y, teniendo en cuenta su relevancia en la vida educativa de los centros de Formación de Personas Adultas, se prestará una atención especial a las siguientes comisiones:  
- Comisión de gestión económica  
- Comisión de inclusión, igualdad y convivencia  
- Comisión pedagógica y de actividades extraescolares y complementarias  
La composición de estas comisiones se adaptará a la realidad heterogénea de los centros públicos de FPA y tiene que preservar la presidencia a ejercer por la dirección del centro, así como la participación de un representante por comisión, por parte del profesorado y de las personas adultas participantes. Por las características intrínsecas de cada una de estas comisiones, la comisión de gestión económica tiene que contar obligatoriamente con la presencia del secretario o la secretaria, mientras que las otras dos comisiones tienen que incorporar al jefe o a la jefa de estudios, personas que en todo caso son las encargadas de levantar acta de las sesiones que se celebren.  
La programación de las actividades diseñadas por las diferentes comisiones tiene que ser presentada para la valoración y la aprobación del consejo escolar de centro, de forma que figure dentro del plan de actuación para la mejora, se evalúen los resultados en la memoria final de curso y quede constancia en la secretaría del centro.  
b) Otras funciones de coordinación  
- Coordinación de igualdad y convivencia  
- Coordinación de formación  
- Coordinación TIC  
5.4. Comisión de coordinación pedagógica  
5.4.1. La comisión de coordinación pedagógica es el órgano responsable de coordinar los asuntos relacionados con las actuaciones pedagógicas, el desarrollo de los programas educativos y su evaluación.  
5.4.2. En los centros de Formación de Personas Adultas, la comisión de coordinación pedagógica está integrada por la persona que ejerce la dirección, que ostentará la presidencia, y por los siguientes cargos: jefe de estudios, jefes de los departamentos didácticos y, si procede, jefe del departamento de orientación y profesorado coordinador de cada programa formativo y ciclo.  
5.4.3. La dirección del centro asumirá la presidencia y uno de los o de las jefas de los departamentos didácticos, elegido por la dirección del centro, a propuesta de la comisión, la secretaría.  
5.4.4. La comisión de coordinación pedagógica se reunirá a principio de curso con la finalidad de revisar las programaciones de aula del centro, una vez al trimestre, como mínimo, y después de celebrarse las sesiones de evaluación programadas anualmente.  
5.4.5. Las atribuciones de la comisión de coordinación pedagógica son las que estipula el artículo 37 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre.  
5.4.6. El calendario de reuniones y el programa de actividades de la comisión de coordinación pedagógica del centro se incluirán en la PGA. Las reuniones serán convocadas por la presidencia de la comisión y la asistencia a las mismas será obligatoria para todas las personas miembros.  
5.5. Departamentos didácticos: Comunicación, Científico-tecnológico, Ciencias Sociales y «Otros Programas Formativos»  
5.5.1. Los departamentos didácticos son los órganos encargados de organizar y coordinar las enseñanzas relacionadas con los campos de conocimiento o ámbitos de experiencia de la formación básica de las personas adultas y de las enseñanzas del resto de programas formativos, así como las actividades que se les encomiendan en el ámbito de sus competencias.  
5.5.2. Cada departamento didáctico está formado por el profesorado que imparte enseñanzas propias del ámbito respectivo, en cualquier nivel de los cursos de los diferentes programas formativos.  
5.5.3. Los centros pueden constituir los siguientes departamentos didácticos, en función del número de profesorado y de las enseñanzas que se ofrecen:  
a) Uno por cada campo de conocimiento del programa formativo a: Comunicación, Científico-tecnológico y Ciencias Sociales, además del departamento «Otros Programas Formativos».  
b) El profesorado que imparte las enseñanzas del ciclo I de la formación básica de las personas adultas puede constituirse como equipo educativo con funciones parecidas a las de los departamentos didácticos.  
c) El departamento «Otros Programas Formativos» está constituido por el profesorado responsable de la coordinación de cada programa formativo, cuya designación es competencia de la dirección del centro entre el profesorado que imparte docencia en los programas formativos respectivos.  
5.5.4. La dirección designará al profesorado que asuma en el centro la función de jefe de departamento didáctico. Esta elección debe ser informada previamente por el claustro de profesorado y por la comisión de coordinación pedagógica, y será trasladada a la programación general anual.  
5.5.5. El jefe o la jefa de estudios es el responsable de coordinar, dinamizar y supervisar las tareas de los departamentos didácticos.  
5.5.6. Cada profesor o profesora tiene que ser adscrito al departamento o departamentos didácticos en el que imparta docencia, sin que sea exigible para su constitución un número mínimo de profesorado.  
5.5.7. Con el objetivo de asegurar la coordinación docente del profesorado y siempre que el número reducido o elevado de profesorado del centro así lo permita, hay que proceder de la siguiente manera:  
a) Como criterio prioritario, se garantizará la coordinación didáctica de las enseñanzas de la formación básica de las personas adultas, para lo que se constituirán, como mínimo, dos departamentos didácticos: uno para los campos de conocimiento de Comunicación y de Ciencias Sociales y otro para el campo de conocimiento Científico-tecnológico. En caso de no haber suficiente profesorado, se tiene que constituir un único departamento de coordinación didáctica que asuma las competencias de todos los campos de conocimiento o ámbitos de experiencia del programa formativo a.  
b) Cuando el número limitado de profesorado del centro no permita la constitución del departamento «Otros Programas Formativos», sus funciones tienen que ser asumidas por la comisión de coordinación pedagógica.  
c) En el caso de los centros que tengan un número muy elevado de profesorado, los departamentos correspondientes a los tres campos de conocimiento, sin perjuicio de su funcionamiento orgánico como departamento único, pueden organizar, con la coordinación del jefe o la jefa de departamento, reuniones de trabajo específicas.  
5.5.8. Para asegurar la coordinación general de las enseñanzas, el jefe o la jefa del departamento convocará todas las reuniones ordinarias que se determinen, así como aquellas que se consideren necesarias para la organización, funcionamiento y coordinación de las tareas docentes. Estas sesiones son de asistencia obligatoria para el profesorado adscrito y el jefe o la jefa de departamento tiene que levantar acta de los temas tratados y de las decisiones tomadas y archivarla debidamente.  
5.5.9. Las atribuciones de los departamentos didácticos son las que se establecen en el artículo 42 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre.  
5.6. Departamento de orientación educativa y profesional  
5.6.1. Los centros de Formación de Personas Adultas pueden constituir el departamento de orientación de acuerdo con sus posibilidades organizativas y los recursos disponibles. Este departamento es el responsable del diseño y promoción de estrategias y actividades encaminadas al acompañamiento y orientación de las personas adultas en su aprendizaje socio-personal, académico y profesional a lo largo de la vida.  
5.6.2. Dado que en los centros de Formación de Personas Adultas, hoy por hoy, no está prevista la asignación de profesorado de la especialidad de orientación educativa, a la hora de organizar este departamento, la función de coordinación es responsabilidad directa del jefe o la jefa de estudios, quien puede delegar, de acuerdo con criterios de formación y experiencia profesional, en otro profesor o profesora, en colaboración con la comisión de coordinación pedagógica, de forma que el departamento de orientación queda integrado por:  
- El jefe o la jefa de estudios, o el profesor o la profesora en quien delegue.  
- El profesorado que imparte el módulo Mundo del Trabajo en el ciclo II del programa formativo a.  
- El profesorado tutor de los diferentes grupos de aprendizaje.  
5.6.3. Para realizar esta tarea de orientación, los centros estudiarán los recursos disponibles en su contexto para emprender o consolidar vías de colaboración que pongan en funcionamiento todos los recursos al alcance.  
5.6.4. Las competencias del departamento de orientación son las que determina el artículo 8 del Decreto 72/2021, de 21 de mayo, cuyas atribuciones se tienen que adecuar a las características de los centros de Formación de Personas Adultas.  
5.6.5. En caso necesario, la dirección del centro de FPA puede contactar con la persona coordinadora territorial de la orientación de la unidad especializada de orientación (UEO) de referencia para solicitar asesoramiento sobre cuestiones puntuales referidas a la orientación académica y profesional o a la inclusión educativa del alumnado escolarizado en el centro, así como de las unidades psicopedagógicas que disponen las corporaciones locales.  
5.7. Equipos educativos  
5.7.1. Equipos educativos de grupo de aprendizaje  
5.7.1.1. Cada equipo educativo de los diferentes grupos de aprendizaje está compuesto por el conjunto de profesorado que imparte docencia y está coordinado por el profesorado tutor respectivo, en el caso de los grupos de los programas formativos a, b, d, g. Además, dentro del programa a, se pueden constituir equipos educativos en los dos ciclos.  
5.7.1.2. Estos equipos, con la coordinación del profesorado tutor, se reunirán preceptivamente para celebrar las sesiones de evaluación programadas anualmente y para todas aquellas reuniones convocadas por el jefe o la jefa de estudios.  
5.7.2. Otros equipos educativos  
5.7.2.1. Los centros de Formación de Personas Adultas que así lo determinen pueden constituir equipos de coordinación docente para organizar y desarrollar las enseñanzas de los ciclos I y II del programa formativo a o de los programas formativos b, c, d, e, g, j regulados en los anexos III y IV del Decreto 220/1999.  
5.7.2.2. Es competencia del jefe o la jefa de estudios la propuesta de designación del profesorado responsable para que sea aprobada con posterioridad por la comisión de coordinación pedagógica, con el beneplácito de la dirección de centro. En esta propuesta hay que establecer los equipos que se consideren oportunos en función del profesorado implicado y de los programas que se desplieguen, teniendo en cuenta las posibilidades organizativas del centro.  
5.7.2.3. Cada ciclo o cada programa tiene que estar coordinado por un profesor o profesora. A la hora de adscribir el profesorado al equipo de ciclo o programa correspondiente, se tomará en consideración el número de horas impartidas por cada profesor o profesora en los diferentes programas formativos, así como su conocimiento de las especificidades del programa o ciclo respectivo. Estos equipos tienen que reunirse, como mínimo, una vez al trimestre.  
5.7.2.4. En los casos de los claustros con un número reducido de profesorado, el orden de prioridad para constituir los equipos educativos anteriormente mencionados es el siguiente: programa a, b, d, g, c, e y j.  
5.7.2.5. Las funciones de los diferentes equipos educativos constituidos son las que se establecen en el artículo 39 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, cuyas competencias se tienen que adecuar a las características de los centros de Formación de Personas Adultas.  
5.8. Tutoría  
5.8.1. De acuerdo con el artículo 47 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, la acción tutorial tiene la finalidad de acompañar y orientar el desarrollo personal, emocional, sociocultural y cívico de las personas jóvenes y adultas participantes en su aprendizaje a lo largo de la vida, así como guiarlas de la mejor manera posible en sus trayectorias y expectativas de vida y en los itinerarios formativos, formales, no formales e informales, y en las salidas profesionales más adecuadas a su perfil, ritmos de aprendizaje, necesidades, demandas e intereses.  
5.8.2. La tutoría y la orientación de las personas participantes en la formación forman parte de la función docente, de forma que los grupos de aprendizaje de todos los programas formativos de la formación de las personas adultas contarán con un tutor o tutora, a elegir, en el caso de los grupos que cuentan con más de un profesor o profesora, por la dirección del centro, a propuesta del jefe o la jefa de estudios, entre el profesorado que imparte docencia. En los grupos de aprendizaje que cuenten con un único profesor o profesora es este quien asumirá la tutoría.  
5.8.3. En esta elección se seguirán los criterios pedagógicos establecidos previamente por el claustro de profesorado y se tendrá en cuenta la finalidad de ofrecer a las personas participantes una respuesta socioeducativa adaptada, inclusiva e idónea.  
5.8.4. El jefe o la jefa de estudios, con el asesoramiento del departamento de orientación o de quien tenga atribuidas las funciones, es el o la responsable de coordinar el equipo de tutores y tutoras, para lo que tendrá que programar durante el curso las sesiones periódicas que sean necesarias, así como aquellas requeridas formalmente para el desarrollo de la actividad de orientación académica y profesional.  
5.8.5. En la planificación de la acción tutorial, el profesorado tutor puede contar, además, con el apoyo y los recursos aportados por agentes e instituciones del entorno y complementar su tarea mediante el uso de las plataformas electrónicas que proporcione la Administración educativa o que estén debidamente autorizadas.  
5.8.6. En los centros públicos de Formación de Personas Adultas, el profesorado tutor de todos los niveles de la formación básica de las personas adultas y de los grupos del programa formativo g tendrá asignadas dos horas lectivas dentro de su horario semanal destinadas al desarrollo de las actividades de tutoría: una primera, de carácter lectivo, para la atención individual, sectorial o grupal; y una segunda, dentro del horario no lectivo de permanencia obligada en el centro, de dedicación a las tareas de gestión administrativa y de orientación asociadas a la función tutorial.  
5.8.7. Durante las primeras sesiones de atención tutorial, el profesorado tutor informará a su grupo de aprendizaje sobre los aspectos generales de la vida del centro, en cuestiones como, por ejemplo, los derechos y deberes de las personas adultas participantes, las normas de organización y funcionamiento del centro, las infraestructuras, las equipaciones y los recursos del centro al alcance, las cuestiones relativas a programas formativos, ciclos y niveles y su correspondencia curricular y los procedimientos generales de evaluación, promoción, certificación y titulación.  
5.8.8. Las funciones del profesorado tutor que se deberán desarrollar con el grupo de aprendizaje son las que se reseñan en el artículo 48 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, y los aspectos relacionados con la función tutorial de la Orden de 14 de junio de 2000 y el Decreto 195/2022, de 11 de noviembre, del Consell, de igualdad y convivencia en el sistema educativo valenciano.  
5.9. Otras funciones de coordinación docente  
Las funciones de coordinación docente posibles en los centros públicos de Formación de Personas Adultas son las coordinaciones de igualdad y convivencia, de formación y TIC, así como aquellas otras que pueda determinar la Conselleria competente en materia de educación. Así pues, el profesorado del centro puede ser nombrado cada año por la dirección, a propuesta del jefe o la jefa de estudios, para ejercer estas funciones de coordinación.  
Asimismo, con el fin de favorecer la autonomía de los centros, la dirección del centro, oído el claustro y el consejo escolar, podrá asignar a determinado profesorado del centro la realización de otras tareas necesarias para la organización y el buen funcionamiento del centro y para el aprovechamiento máximo de recursos. En este segundo caso, el jefe o la jefa de estudios establecerá, de acuerdo con los criterios fijados por el claustro de profesorado y la propuesta de la jefatura de estudios, las tareas y las responsabilidades que se deberán asumir.  
Las personas que ejerzan la coordinación de las áreas respectivas podrán participar en las actividades de formación específica programadas por los órganos de la Administración educativa competente en cada una de estas materias.  
5.9.1. Coordinación de igualdad y convivencia  
5.9.1.1 En el ámbito de la Comunitat Valenciana, la coordinación de igualdad y convivencia queda regulada en la disposición transitoria segunda del Decreto 195/2022, de 11 de noviembre, del Consell, de igualdad y convivencia en el sistema educativo valenciano (DOGV 9471, 16.11.2022).  
5.9.1.2. En todos los centros públicos de Formación de Personas Adultas tiene que haber un docente que coordine los asuntos que tienen que ver con igualdad y convivencia.  
5.9.1.3. La persona que ejerce la dirección del centro nombrará un docente para desarrollar estas funciones que, teniendo en cuenta las características de esta coordinación, es recomendable que lo asuma una persona del claustro que tenga, a ser posible, destino definitivo en el centro; formación y experiencia en la gestión de la igualdad y convivencia; en la prevención, intervención y mediación de conflictos escolares; en cuestiones relacionadas con perspectiva de género e interseccional y vinculación con el entorno sociocomunitario, así como en coordinación de equipos o en acción tutorial.  
5.9.1.4. Las funciones del coordinador o coordinadora de igualdad y convivencia, quien tiene que trabajar en colaboración con la persona responsable de la orientación en el centro, son las referidas en el artículo 53.2 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, concretamente:  
a) Colaborar con el equipo directivo del centro y con la comisión de coordinación pedagógica en la elaboración, desarrollo y evaluación del plan de igualdad y convivencia.  
b) Coordinar las actuaciones previstas en este plan, en particular las actuaciones específicas de igualdad entre hombres y mujeres y de igualdad de las personas LGTBI.  
c) Formar parte de la comisión de inclusión, igualdad y convivencia del consejo escolar.  
d) Trabajar juntamente con la persona coordinadora de actividades de formación al centro en la confección del programa de actividades formativas de centro (PAF) del centro en materia de igualdad y convivencia.  
5.9.2. Coordinación de formación  
5.9.2.1. Según lo que prevén el artículo 52.2 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, y el artículo 10 de la Orden 65/2012, de 26 de octubre, de la Conselleria de Educación, Formación y Ocupación, que establece el modelo de formación permanente del profesorado y el diseño, reconocimiento y registro de las actividades formativas, la dirección de cada centro educativo, una vez oído el claustro de profesorado, designará un docente responsable de la coordinación de formación del centro. Esta designación se tiene que realizar entre el profesorado del claustro, preferentemente entre los miembros con destino definitivo en el centro educativo.  
5.9.2.2. Las funciones del coordinador o coordinadora de formación son:  
a) Detectar las necesidades de formación del claustro, tanto en el ámbito del proyecto educativo de centro y del plan de actuación para la mejora como en el ámbito de las necesidades colectivas e individuales del profesorado.  
b) Coordinar, dentro del marco del programa de actividades formativas, la formación del profesorado del centro o, en el caso en que así se prevea en el PEC, de los centros integrados en una o más de una zona territorial de actuación.  
c) Redactar la propuesta del programa de actividades formativas de centro de acuerdo con las necesidades detectadas, las recomendaciones de los departamentos didácticos y de los equipos educativos de grupo, ciclo o programa formativo, las líneas estratégicas generales del Plan de formación permanente del profesorado (PFP) y la evaluación del diseño y ejecución del programa anual de cursos anteriores.  
d) Coordinar con el CEFIRE territorial de referencia y con los CEFIRE específicos las actuaciones necesarias para la puesta en marcha y seguimiento de las actividades de formación a nivel de centro que hayan sido aprobadas por la Administración educativa.  
e) Colaborar con el equipo directivo en la evaluación de la realización del programa de actividades formativas, tanto en su ejecución como en la mejora del proceso de aprendizaje de las personas adultas participantes.  
5.9.3. Coordinación TIC  
5.9.3.1. La dirección del centro, una vez oído el claustro de profesorado, tiene que efectuar la propuesta del docente encargado de la coordinación de las tecnologías de la información y las comunicaciones, entre el profesorado que tenga la formación y experiencia adecuada.  
5.9.3.2. Entre las competencias de la persona responsable de la coordinación TIC en el centro señaladas en el artículo 51.2 del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, hay que destacar:  
a) Coordinar el uso del aula o de las aulas del centro y velar por el mantenimiento del material informático.  
b) Coordinar y optimizar el uso de las TIC al centro en sus funcionalidades para la gestión administrativa, comunicativa y didáctica.  
c) Estimular y asesorar al equipo docente en materia de informática con la finalidad de integrar las TIC como herramienta socioeducativa de uso habitual y de incorporarlas en la planificación didáctica y en los proyectos y planes desarrollados por el centro.  
d) Actuar en la interlocución con el centro de Apoyo y Asistencia Informática (SAI).  
e) Asesorar y colaborar con la secretaría del centro en la gestión, dentro de la aplicación de inventario TIC proporcionada por la Administración, el hardware y el software de los que dispone el centro y responsabilizarse de que estén disponibles y en condiciones óptimas de uso.  
Ante situaciones extraordinarias que puedan implicar el confinamiento o cuarentena de una parte o de la totalidad del alumnado del centro, las personas coordinadoras TIC de los centros colaborarán con el resto del profesorado para implementar correctamente las medidas que se determinen.  
5.10. Coordinación territorial  
5.10.1. Consejo comarcal de la Formación de Personas Adultas  
5.10.1.1. De acuerdo con la Resolución de 23 de marzo de 2023, de la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación, los centros de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos que forman parte de una misma zona territorial de actuación tienen que constituir bienalmente, al inicio del curso correspondiente, el Consejo comarcal de FPA, órgano que funcionará de forma autónoma en coordinación con el Consejo territorial de FPA.  
5.10.1.2. Los consejos comarcales son los encargados de definir las líneas directrices anuales de los centros pertenecientes a una misma zona territorial de actuación, a partir de las líneas generales establecidas por el Consejo Territorial de la FPA y con la posibilidad de adaptarlas a la idiosincrasia y características de los centros pertenecientes a una misma zona de actuación territorial.  
5.10.1.3. Cada consejo comarcal estará presidido por la dirección del centro público coordinador, de titularidad de la Generalitat, de acuerdo con el apartado 1 del resuelvo sexto de la resolución de coordinación territorial. Por su parte, el secretario o la secretaria del centro coordinador se encargará de la secretaría administrativa del consejo comarcal. Formará parte del comarcal, asimismo, una vicepresidencia que recaerá en la dirección de otro centro público, sin distinción de su titularidad, elegido según el apartado 1 del resuelvo sexto de esta resolución.  
5.10.2. Consejo Territorial de la Formación de Personas Adultas  
5.10.2.1. La dirección general competente en materia de ordenación académica de la Formación de Personas Adultas junto con las direcciones territoriales competentes en materia de educación y las direcciones de los centros coordinadores de los consejos comarcales tienen que constituir anualmente, antes de finalizar el mes de octubre, el Consejo Territorial de la FPA.  
5.10.2.2 El Consejo Territorial de la FPA estará formado por la directora o el director general en materia de ordenación académica de la Formación de las Personas Adultas, que ostentará la presidencia, o persona en quien se delegue; las directoras o los directores territoriales en materia de educación, o persona en quien se delegue; una persona funcionaria de la Generalitat adscrita a un puesto de trabajo en la dirección general competente en materia de la ordenación académica de la Formación de Personas Adultas, que ocupará la secretaría administrativa; y las direcciones del centros coordinadores de cada comarcal.  
5.10.2.3. La función del Consejo territorial de FPA es acompañar, asesorar y coordinar los PACT puestos en marcha cada año en las diferentes zonas territoriales de actuación y estimular la implantación, la intercomunicación y el trabajo colaborativo entre estas zonas y a la vez entre las tres demarcaciones territoriales.  
  
  
6. PERSONAL DOCENTE DE LOS CENTROS PÚBLICOS DE FORMACIÓN DE PERSONAS ADULTAS  
6.1. Profesorado de los centros públicos de Formación de Personas Adultas  
6.1.1. Actuaciones para la acogida del profesorado de nueva incorporación al centro  
La elaboración de estas actuaciones corresponde a la persona titular de la jefatura de estudios del centro, tal como se establece en el artículo 20.2 b) del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre.  
Entre las actuaciones que se desarrollarán hay que incluir, como mínimo, una sesión informativa para presentar a este profesorado las líneas generales del PEC, así como las características singulares del centro, con información sobre su contexto y la especificidad de la formación de las personas adultas.  
6.1.2. Actividades propias del profesorado de los centros de Formación de Personas Adultas  
De acuerdo con el apartado sexto de la Orden de 14 de junio de 2000, las actividades propias de los puestos de trabajo docentes en centros de Formación de Personas Adultas, entre otras, son:  
6.1.2.1. El desarrollo de las enseñanzas de la formación básica de las personas adultas que se establezcan de forma presencial o, si procede, por medio de la modalidad de enseñanza a distancia.  
6.1.2.2. El desarrollo de los programas formativos que figuran en los anexos III y IV del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, realizados asimismo de forma presencial o, si procede, mediante la modalidad de enseñanza a distancia.  
6.1.2.3. La coordinación y la cooperación con otros centros públicos de Formación de Personas Adultas, de titularidad de la Generalitat o de titularidad municipal, y con las asociaciones y otras entidades relacionadas con la Formación de Personas Adultas dentro de su ámbito territorial, se hará a través de los consejos comarcales de las diferentes zonas territoriales de actuación y del Consejo Territorial del FPA.  
6.1.3. Asignación del profesorado a los centros de Formación de Personas Adultas de la Comunitat Valenciana  
6.1.3.1. El profesorado que imparte la formación básica de personas adultas en los centros públicos de Formación de Personas Adultas dependientes de la Generalitat es el que prevén el Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, y la Orden de 14 de junio de 2000, que determinan respectivamente los requisitos para asignar el profesorado a las enseñanzas correspondientes:  
a) Apartados 1, 2 y 3 de la disposición adicional primera del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre:  
Se especifican, en cada caso, el profesorado que puede impartir el ciclo I y el primer nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas; los requisitos del profesorado capacitado para impartir las enseñanzas correspondientes al ciclo II y, en particular, en el segundo nivel de este ciclo; y el profesorado que puede impartir las enseñanzas del programa formativo b y el que puede impartir preferentemente, por un lado, los de los programas formativos c, e, j, y por otro, los del programa d.  
En cuanto a la formación de competencias clave de niveles 2 y 3 de cualificación profesional del programa formativo g, las enseñanzas del nivel 2 tienen que ser impartidas por personal docente perteneciente preferentemente al cuerpo de maestros de primaria, mientras que los correspondientes al nivel 3 tienen que ser impartidos por personal docente del cuerpo de profesorado de enseñanza secundaria.  
b) Puntos 2.1 y 2.2 del apartado sexto de la Orden de 14 de junio de 2000:  
- Punto 2.1. Las enseñanzas correspondientes al ciclo I de la formación básica de las personas adultas son impartidas por profesorado integrado en el cuerpo de maestros, que también puede impartir las enseñanzas del primer nivel del ciclo II, según su habilitación o especialidad.  
- Punto 2.2. Las enseñanzas correspondientes al ciclo II de la formación básica de las personas adultas son los que preveía en su momento la LOGSE en las disposiciones adicional décima y transitoria cuarta. La atribución docente de los diferentes campos de conocimiento o ámbitos de experiencia respectivos del segundo nivel del ciclo II a especialidades del cuerpo de profesorado de enseñanza secundaria es la que se recoge en anexo II del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre. Asimismo, se determina la atribución de especialidades de este cuerpo en función de las áreas o materias de Educación Secundaria Obligatoria integradas en cada campo de conocimiento o ámbito de experiencia.  
6.1.3.2. El profesorado que imparte la formación básica de personas adultas en los centros públicos de Formación de Personas Adultas no dependientes de la Generalitat es el que prevén los puntos 3.1 y 3.2 del apartado sexto de la Orden de 14 de junio de 2000, en los que se determinan los requisitos para asignar el profesorado a las enseñanzas correspondientes:  
- Punto 3.1, que establece los requisitos del profesorado que puede impartir enseñanzas correspondientes al ciclo I y al primer nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas para el profesorado de los centros autorizados de Formación de Personas Adultas no dependientes de la Generalitat.  
- Punto 3.2, que establece los requisitos del profesorado que puede impartir enseñanzas correspondientes al segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas para el profesorado de los centros autorizados de Formación de Personas Adultas no dependientes de la Generalitat.  
Así pues, en ambos casos se aplicarán los siguientes criterios:  
a) El profesorado que imparta docencia en el ciclo I de la formación básica de las personas adultas tiene que poseer la titulación exigida para el cuerpo de maestros.  
b) Este mismo profesorado puede impartir las enseñanzas correspondientes al primer nivel del ciclo II de la formación básica de personas adultas.  
c) El profesorado que imparta docencia en el segundo nivel del ciclo II de la formación básica de personas adultas tiene que estar en posesión de las titulaciones exigidas para el cuerpo de profesorado de enseñanza secundaria señaladas, para cada campo de conocimiento o ámbito de experiencia, en el apartado sexto, punto 3.2, de la Orden de 14 de junio de 2000.  
6.1.3.3. El claustro de profesorado está integrado por la totalidad de profesores y profesoras que impartan docencia en el centro, con independencia de su adscripción administrativa.  
6.1.3.4. El profesorado del cuerpo de maestros que imparta módulos de uno o varios campos de conocimiento o ámbitos de experiencia forma parte del departamento didáctico del campo de conocimiento respectivo.  
6.1.3.5. Es atribución de la dirección, una vez oído la comisión de coordinación pedagógica, o, en su defecto, el claustro de profesorado, determinar:  
a) El profesorado del cuerpo de maestros que tiene que impartir las enseñanzas del ciclo I y el primer nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas, teniendo en cuenta las peticiones realizadas por el profesorado y sus especialidades o habilitaciones, y de acuerdo con las necesidades organizativas del centro.  
b) El profesorado del cuerpo de maestros y del cuerpo de profesorado de enseñanza secundaria que, de acuerdo con su especialidad, tiene que impartir los programas formativos que figuran a los anexos III y IV del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre.  
c) Las enseñanzas que impartirá el resto del profesorado que tenga docencia en el centro, de acuerdo con lo que se dispone en el apartado sexto, puntos 3 y 4.2, de la Orden de 14 de junio de 2000.  
6.1.3.6. Teniendo en cuenta la provisión diversa de las plantillas del profesorado en los centros públicos de Formación de Personas Adultas de titularidad de la Generalitat, la Administración educativa, a la hora de efectuar los nombramientos definitivos y de cubrir las vacantes por sustitución por cualquier circunstancia, tomará las medidas oportunas para garantizar que el profesorado sea reemplazado por docentes adscritos a los cuerpos asignados durante los procesos anuales de adjudicación.  
6.1.4. En los centros de Formación de Personas Adultas es posible la colaboración de personal dependiente de una entidad diferente a la titular de los centros, que puede de este modo cooperar en la impartición de programas formativos específicos, así como la de personal voluntario y de personal especializado externo procedente de las entidades de iniciativa social implicadas en la respuesta educativa para el desarrollo de las actuaciones planificadas en el proyecto educativo de centro y el plan de actuación para la mejora.  
6.1.5. Respetando el principio de autonomía en la gestión de los centros públicos de titularidad de las corporaciones locales, este artículo y los aspectos de organización general referidos en los artículos 6.3 y 6.4 de este mismo capítulo tienen que servir de orientación para la configuración de los horarios del personal docente de los centros públicos de titularidad municipal.  
6.2. Plantilla de profesorado  
6.2.1. Para la determinación de la plantilla docente de los centros públicos de Formación de Personas Adultas de titularidad de la Generalitat, es aplicable la orden vigente de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte por la que se establecen criterios para la dotación de plantillas y para la determinación de condiciones de trabajo del profesorado de los centros docentes públicos que imparten Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato, Formación Profesional y Formación de Personas Adultas dependientes de la conselleria competente en materia de educación.  
6.2.2. Para poner en marcha lo que establece la Ley 1/1995, la Dirección General de Personal Docente, en colaboración con la Inspección de Educación y la dirección de los centros, anualmente y caso por caso, tiene que proceder a la revisión y determinación de la plantilla docente de cada centro, las especialidades de cada cuerpo docente y la carga horaria atribuida al profesorado, en función del número de programas formativos ofrecidos y de las unidades autorizadas por la dirección general competente en materia de planificación educativa.  
6.2.3. La asignación de horas lectivas en el centro debe tener también en cuenta la dotación autorizada para atender las enseñanzas de la Formación Profesional Básica de segunda oportunidad y de la formación para la preparación de la obtención del título de técnico, así como cualquier otro programa susceptible de requerir recursos adicionales. En el momento en que se determine la carga horaria necesaria para cubrir las necesidades educativas del centro, la Dirección General de Personal Docente, una vez analizadas las propuestas y observaciones expresadas por la Inspección de Educación y la dirección del centro, tiene que efectuar, a partir de los catálogos de unidades y puestos de trabajo vigentes de cada centro, la propuesta de plantilla teniendo en cuenta las plazas del profesorado con destino definitivo y las plazas duplicadas o habilitadas necesarias.  
6.2.4. En el caso de los centros públicos de Formación de Personas Adultas de titularidad municipal o dependientes de entidades privadas sin ánimo de lucro, la conselleria con competencias en materia educativa tiene que velar por que, de acuerdo con la normativa autonómica vigente en materia educativa y laboral, las personas titulares de las corporaciones locales, de los centros privados específicos de titularidad de personas físicas o jurídicas y de los centros privados de titularidad de una entidad o asociación sin ánimo de lucro, también llamados centros de iniciativa social, respeten escrupulosamente las instrucciones que hacen referencia a la programación general anual, a las modalidades de enseñanza y a la confección de horarios, a la atención adecuada a las necesidades y a los intereses derivados del proceso formativo de las personas adultas participantes y a las condiciones laborales de su personal docente. En el caso de observarse irregularidades en cualquiera de los supuestos mencionados con anterioridad, la Administración educativa tiene la facultad de tomar las medidas necesarias para corregirlas o, si procede, de emitir el informe pertinente a tener en cuenta en la revisión de las subvenciones concedidas anualmente a las corporaciones y entidades anteriormente mencionadas.  
6.3. Estructura y distribución general del horario del profesorado de los centros públicos de Formación de Personas Adultas de titularidad de la Generalitat  
6.3.1. Aspectos generales  
De acuerdo con el apartado sexto, punto 8, de la Orden de 14 de junio de 2000, en los centros públicos de Formación de Personas Adultas de titularidad de la Generalitat, de las 37 horas y 30 minutos que constituyen la jornada laboral, todo el profesorado tiene que dedicar 30 horas semanales de presencia directa en el centro, además de 7 horas y 30 minutos de permanencia no obligada en el centro.  
6.3.2. Dedicación horaria lectiva  
6.3.2.1. Según la normativa vigente en materia de determinación de la jornada laboral del personal docente de la Generalitat, el Decreto 58/2021, de 30 de abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docente y número máximo de alumnado por unidad en centros docentes no universitarios (DOGV 9077, 06.05.2021), y teniendo en consideración el apartado sexto, punto 8.2, de la Orden de 14 de junio de 2000, en los centros de Formación de Personas Adultas cada docente ha de dedicar a las actividades lectivas un total de 18 horas semanales, además de 1 hora lectiva semanal destinada a la tutoría del grupo o grupos de aprendizaje asignados, horario susceptible de ser ampliado hasta 20 horas semanales más 1 hora lectiva semanal de tutoría de grupo en los casos en que así lo requiera la atención integral a la oferta formativa del centro.   
Si hubiera profesorado que no cubriera esta dedicación horaria, tendrá que completarla con las tareas de apoyo organizativo o pedagógico que le asigne la dirección del centro.  
6.3.2.2. Se entiende por horario lectivo, las horas de docencia para el desarrollo curricular de las enseñanzas de la formación básica de las personas adultas y de los programas formativos que figuran en los anexos III y IV del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, las horas destinadas a la atención tutorial directa, las horas dedicadas a la función directiva y a la coordinación docente y las horas de otros programas formativos.  
6.3.2.3. Durante los periodos laborales no lectivos, la jornada laboral del personal docente tiene que dedicarse a las actividades que se determinen, entre otras:  
a) La evaluación de las actividades del curso académico finalizado contenidas dentro de la programación general anual y las programaciones de aula.  
b) La programación y planificación del curso académico siguiente.  
c) La elaboración y el desarrollo de materiales y recursos didácticos.  
d) La realización de actividades de formación permanente del profesorado.  
e) El desarrollo de actividades y programas de investigación e innovación educativa.  
f) Las tareas de gestión administrativa relacionadas con los procesos generales de organización y funcionamiento del centro, de matriculación y de orientación socioeducativa.  
g) Otras actividades complementarias de carácter pedagógico o de colaboración con la Administración educativa o con los agentes del entorno y de la zona territorial de actuación del centro.  
6.3.2.4. De acuerdo con el apartado sexto, punto 8.5, de la Orden de 14 de junio de 2000, dentro del horario lectivo de los equipos directivos se computarán como lectivas las horas que este profesorado dedica a las tareas propias de cada cargo, hasta un máximo del siguiente número de horas:  
  
Número de profesorado Dirección Jefe de estudios Secretaría  
Centros con 11 o más docentes 12 9 9  
Centros de 4 a 10 docentes 9 6 6  
Centros de 1 a 3 docentes 9 - -  
  
  
Teniendo en cuenta la amplitud de las franjas horarias en las que los centros de Formación de Personas Adultas permanecen abiertos habitualmente distribuidas en turnos por la mañana y por la tarde o noche, la Inspección de Educación velará para que la dirección del centro garantice que, en la medida de los recursos humanos de cada centro, a lo largo de este periodo siempre haya en el centro al menos uno de los miembros del equipo directivo.  
6.3.2.5. En cuanto al profesorado que realiza tareas de tutoría y de coordinación en los diversos órganos de coordinación docente, los centros de Formación de Personas Adultas, en función de sus recursos y sus posibilidades organizativas, pueden destinar para el ejercicio del cargo o de la coordinación docente horas semanales de dedicación, que en ningún caso tienen que tener carácter acumulativo para un mismo docente, en el horario lectivo del profesorado que asume estas funciones, de acuerdo con lo que se determina en el cuadro siguiente:  
  
Cargo Reducción horaria semanal  
a) Jefe de departamento \*3 o 2 horas  
b) Coordinaciones específicas:  
Coordinación de igualdad y convivencia  
Coordinación de formación  
Coordinación TIC \*2 o 1 horas  
c) Coordinación de ciclo o programa formativo 1 hora  
  
  
\* La asignación de horas de más a menos se tiene que hacer teniendo en cuenta los recursos humanos disponibles, las posibilidades organizativas del centro y el número de personas participantes en la formación en cada centro, de forma que en los apartados a) y b) del cuadro anterior los centros que tengan más de 750 personas matriculadas pueden aplicar una asignación de entre 3 o 2 horas, mientras que los que cuentan con 750-500 matriculados tienen que asignar la inferior.  
En el caso de los centros con una cifra de matriculados inferior a 500 personas, tienen que aplicar para todas estas dedicaciones una reducción máxima de 1 hora en cada caso.  
6.3.2.6. En la atención tutorial que se prestará a los grupos de aprendizaje de los centros públicos de Formación de Personas Adultas, se priorizarán los grupos de la formación básica de las personas adultas y del programa formativo g, a los que el profesorado tutor tiene que dedicar obligatoriamente 1 hora semanal de atención directa dentro de su horario lectivo, que se puede combinar la atención individual, en equipo o con la totalidad del grupo, además de 1 hora semanal dentro del horario no lectivo de permanencia obligada en el centro, para la atención personalizada y el acompañamiento del aprendizaje, tanto de las personas participantes en los grupos de aprendizaje de la formación básica de las personas adultas como de los grupos del resto de programas formativos que tiene a su cargo, los cuales tienen que contar asimismo con un profesor tutor o profesora tutora de grupo. Además, los centros tienen que garantizar una atención tutorial adecuada en los grupos de aprendizaje donde intervienen equipos educativos heterogéneos como, por ejemplo, los grupos de los programas formativos b, d y g.  
6.3.2.7. La elección y la distribución de tutorías entre el profesorado del centro es competencia, a propuesta del jefe o la jefa de estudios, de la dirección del centro, que tiene que informar a la comisión de coordinación pedagógica. Esta lo tiene que proponer al claustro para su aprobación al inicio de curso para que sea consignada en los horarios individuales del profesorado, que forman parte de la programación general anual.  
6.3.2.8. En el caso del profesorado del Centro Específico de Educación a Distancia de la Comunitat Valenciana (CEEDCV) que imparte las enseñanzas del ciclo II de la formación básica de las personas adultas en la modalidad de enseñanza a distancia, tienen también consideración lectiva las horas semanales destinadas a las distintas tutorías colectivas e individuales (presencial, telefónica, por correspondencia o telemática). Asimismo, tiene carácter lectivo la dedicación horaria semanal de este profesorado destinada a impartir, en la modalidad de enseñanza a distancia, los programas formativos de los anexos III y IV del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, mediante las distintas tutorías colectivas e individuales (presencial, telefónica, por correspondencia o telemática).  
6.3.3. Dedicación horaria no lectiva  
6.3.3.1. La dedicación del profesorado a actividades no lectivas es de 11 horas semanales o, excepcionalmente de 9 o 10, en los casos de ampliación horaria lectiva, de permanencia obligada en el centro, incluyendo la hora de atención tutorial no lectiva señalada en el apartado 5.8.6. Estas horas se dedicarán prioritariamente a la elaboración de las programaciones de aula y, además, a las tareas siguientes:  
a) Asistencia a las reuniones de claustro  
b) Asistencia a las reuniones de consejo escolar del profesorado que forma parte  
c) Participación en reuniones de los órganos de coordinación docente  
d) Participación en las sesiones de evaluación  
e) Asesoramiento sobre programas de enseñanza plurilingüe y cursos de formación lingüística para la mejora de la competencia lingüística y profesional del profesorado en valenciano y en lenguas extranjeras.  
f) Organización, con el asesoramiento del departamento de orientación y con la coordinación del jefe o la jefa de estudios, de las actividades de orientación educativa y profesional dirigidas a las personas adultas.  
g) Participación en actividades de formación incluidas dentro del Programa de formación permanente del profesorado (PFP), convocadas y autorizadas por el órgano competente en materia de formación docente de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, y dentro del programa de actividades de formación (PAF) de centro.  
h) Tareas de administración y gestión relacionadas con la oferta educativa del centro  
i) Tareas de captación, inscripción y dinamización escolar  
j) Planificación, programación y evaluación de la actividad pedagógica contenida en la PGA y las programaciones de aula  
k) Elaboración y desarrollo de materiales didácticos  
l) Coordinación didáctica de los equipos educativos del centro  
m) Ejercicio de tareas relacionadas con la función tutorial  
n) Reuniones de ámbito comarcal o autonómico con equipos educativos otros centros públicos específicos de FPA según las zonas territoriales de actuación  
o) Reuniones de coordinación con entidades e instituciones del entorno que colaboran en el desarrollo de las actividades del centro  
p) Desarrollo de actividades relacionadas con proyectos de investigación e innovación educativa y otros proyectos de centro y con la organización de actividades complementarias y extraescolares  
q) Atención en la biblioteca, con actividades relacionadas con la ordenación y organización del espacio de lectura, y al fomento de la educación literaria  
r) Desplazamiento por ocupación de un puesto catalogado como itinerancia del profesorado  
s) Cualquier otra actividad que se determine en el proyecto educativo de centro o que redunde en beneficio del centro, autorizada por la dirección del centro y que no esté incluida en las mencionadas anteriormente.  
6.3.3.2. El resto de la jornada laboral (7 horas y 30 minutos) de permanencia no obligada en el centro se destinará a tareas propias de la actividad docente, al perfeccionamiento profesional o a cualquier otra actividad pedagógica complementaria.  
6.3.3.3. De acuerdo con lo que determina la Orden 44/2012, de 11 de julio, de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo, por la que se regula el régimen aplicable al profesorado que presta servicios en más de un centro docente público de enseñanza no universitaria de titularidad de la Generalitat (DOGV 6820, 17.07.2012), el profesorado itinerante que tenga que completar su horario en otro centro diferente al de su adscripción y aquel que ocupe un puesto compartido en otro centro diferente al de su adscripción tiene que cumplir, en cada uno de los centros, la parte proporcional del horario complementario semanal de permanencia obligada y del complementario mensual en el centro, de acuerdo con los criterios que el jefe o la jefa de estudios o, en caso de desacuerdo, que la Inspección de Educación determine, salvo las horas complementarias correspondientes a los desplazamientos, que tienen que ser computadas para su realización. Este horario complementario se tiene que destinar, entre otras cuestiones, a participar en las sesiones de evaluación, de claustro de profesorado y de los órganos de coordinación docente relacionadas con sus funciones.  
6.4. Criterios para la asignación del horario lectivo del profesorado de los centros públicos de Formación de Personas Adultas  
6.4.1. Orden de prelación de programas formativos  
La asignación horaria lectiva que se aplicará al profesorado para impartir los programas formativos que figuran a los anexos I, III y IV del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, se tiene que realizar teniendo en cuenta la orden siguiente de prelación con la finalidad de atender las enseñanzas correspondientes a:  
  
Programas formativos Descripción de las enseñanzas Referencia normativa del artículo 5.2 de la Ley 1/1995, con indicación de los anexos correspondientes del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre  
a Formación básica de las personas adultas hasta la obtención del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria en los diferentes ciclos y niveles de este programa formativo. Anexo I  
b Preparación de la prueba para mayores de dieciocho años para la obtención directa del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria. Anexo III  
e.1 Formación de las personas adultas recién llegadas en el conocimiento de las lenguas oficiales de la Comunitat Valenciana. Anexo III  
c Conocimiento de la lengua propia, del patrimonio natural e histórico-cultural valenciano y de su realidad social. Anexo III  
g Iniciación al trabajo, actualización y reconversión de las profesiones. Anexo IV  
e.1 Promoción del desarrollo de oportunidades, la superación de todo tipo de discriminaciones y la participación sociocultural y laboral. Anexo III  
e.1 Aprendizaje de la competencia comunicativa básica en lenguas extranjeras. Anexo III  
e.1 Alfabetización y actualización de las competencias digitales. Anexo III  
b Preparación para la participación y obtención de titulaciones que posibilitan el acceso en el mundo del trabajo y a los diferentes niveles educativos. Anexo III  
d Preparación de la prueba de acceso a la universidad para las personas adultas. Anexo III  
e.2 Educación medioambiental. Anexo III  
j Formación para el desarrollo personal y la preparación para vivir el tiempo de recreo de una forma creativa. Anexo III  
  
  
6.4.2. Distribución de turnos, materias y grupos de aprendizaje: orden de elección entre el profesorado  
6.4.2.1. A la hora de confeccionar la oferta formativa anual del centro y de proceder a la distribución consiguiente entre el profesorado del centro de turnos y grupos de aprendizaje, con los ámbitos de experiencia, módulos formativos y materias pertenecientes a los diferentes programas formativos, hay que garantizar tanto la asignación establecida en los apartados 6.1.3.1 y 6.1.3.2 como la orden de prelación de programas formativos establecido en el apartado 6.4.1.  
6.4.2.2. Como criterio general, el profesorado atenderá prioritariamente los niveles de la formación básica de las personas adultas y los campos de conocimiento o ámbitos de experiencia y módulos formativos adscritos a cada campo de conocimiento del programa a; a posteriori, se puede asumir la docencia en las materias del resto de programas formativos adscritos al campo de conocimiento respectivo.  
6.4.2.3. El procedimiento que se seguirá para la distribución de turnos y grupos de aprendizaje, con los ámbitos de experiencia, módulos formativos y materias de los diferentes programas formativos es el siguiente:  
a) Una vez determinado el número de niveles y grupos de aprendizaje, con los ámbitos de experiencia, módulos formativos y materias de los diferentes programas formativos, el jefe o la jefa de estudios comunicará al profesorado que ejerce como jefe de departamento en sesión ordinaria de claustro de profesorado los datos siguientes: el número de niveles y grupos, así como el total de horas lectivas semanales asignadas a cada departamento, con la distribución de las horas y los ámbitos de experiencia, módulos y materias a impartir y la indicación de la lengua vehicular en cada caso.  
b) Posteriormente, hay que proceder a la distribución de turnos, niveles y grupos de aprendizaje, con los ámbitos de experiencia, módulos formativos y materias respectivos, con la finalidad de que el jefe o la jefa de departamento reúna el profesorado definitivo que forme parte y a aquel que haya obtenido destino definitivo en el último concurso de traslados. En esta sesión, el profesorado implicado tiene que decidir, de forma colegiada y por consenso, la distribución pertinente según el proyecto lingüístico de centro autorizado y la capacitación del profesorado, atribuyendo en primer lugar las horas curriculares correspondientes a los grupos que tienen como lengua vehicular el valenciano, a continuación, las horas vehiculadas en lengua extranjera, y finalmente, el resto de las horas asignadas al departamento.  
c) A continuación, el jefe o la jefa de departamento tiene que comunicar al jefe o la jefa de estudios la asignación horaria atribuida a cada profesor o profesora, así como las horas que no hayan podido ser asumidas por el departamento.   
d) En caso de no haber acuerdo, el jefe o la jefa de estudios tiene que aplicar, en el proceso de elección de niveles o grupos de aprendizaje del primer nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas y del nivel 2 del programa formativo g, la orden de distribución siguiente: en primer lugar, el profesorado del cuerpo de maestros y, en segundo, el del cuerpo de enseñanza secundaria.  
6.4.2.4. Al efectuar el reparto horario entre el profesorado definitivo, hay que ajustarse a lo que se establece el apartado 4.4.4. En el supuesto de que haya exceso de horas lectivas dentro del departamento y antes de trasladar este excedente horario al jefe o a la jefa de estudios, se aplicarán los siguientes criterios:  
a) Adjudicar todas las tutorías posibles, prioritariamente las de los grupos de la formación básica de las personas adultas y de los grupos del programa formativo g.  
b) Adjudicar todas las horas de los programas formativos de la Formación de Personas Adultas que imparta el centro en el curso vigente.  
6.4.2.5. El jefe o la jefa de estudios tiene que incorporar a cada horario individual las horas complementarias semanales correspondientes a tutorías, reuniones de los órganos de gobierno, de departamento, de programa o de ciclo, sesiones de las comisiones constituidas en el centro, desplazamientos por itinerancia, etc., hasta completar las 30 horas de permanencia obligada en el centro. El jefe o la jefa de estudios elaborará los horarios semanales del profesorado, siguiendo los criterios adoptados por la comisión de coordinación pedagógica y el claustro de profesorado y las propuestas de mejora recogidas en el plan de actuación para la mejora y en la memoria final de curso del año académico precedente, y los incorporará en la programación general anual.  
6.4.2.6. En ningún caso, las preferencias horarias del profesorado pueden comportar perjuicio o incumplimiento de los criterios pedagógicos para la elaboración de los horarios de los grupos de aprendizaje de los diferentes programas formativos.  
6.4.2.7. En la configuración y distribución de horarios lectivos, se tendrá en cuenta al profesorado que, por cualquier circunstancia, vuelva a su centro de destino con anterioridad al inicio del curso.  
6.5. Cumplimiento del horario laboral y condiciones de trabajo  
6.5.1. El cumplimiento del horario por parte del profesorado se encuentra regulado en el bloque II, «Horario del personal docente», del anexo II de la Orden de 29 de junio de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se aprueban las instrucciones que regulan la organización y el funcionamiento de los centros docentes que imparten enseñanzas del segundo ciclo de Educación Infantil, Preescolar, Primaria, General Básica, Educación Especial, Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional, mantenidos con fondos públicos y que dependen de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992), teniendo en cuenta la jornada lectiva establecida en el apartado 6.3.2.1 de esta resolución. Sin embargo, en el caso de los centros públicos de FPA de la Generalitat, la dirección de centro no tiene que transmitir a la Inspección de Educación los comunicados mensuales de faltas de asistencia y puntualidad, sino que se tienen que registrar directamente en el sistema de información ITACA desde el primer día de ausencia con indicación de las causas.  
6.5.2. En caso de previsión de falta de asistencia, el docente o la docente debe comunicarlo con antelación suficiente al jefe o la jefa de estudios y facilitar al jefe o la jefa de departamento o, en su defecto, al jefe o la jefa, el material y las orientaciones específicas para las personas participantes en la formación afectadas.  
6.5.3. En caso de ausencia o enfermedad del director o directora o de otro miembro del equipo directivo, el jefe o la jefa de estudios se tiene que hacer cargo de sus funciones o, en su defecto, el profesor o la profesora que designe la dirección del centro, circunstancia que se trasladará al consejo escolar.  
6.5.4. La dirección del centro tiene que hacer la notificación de la participación en el ejercicio del derecho de huelga del personal docente y no docente dependiente de la Generalitat, a través del sistema de información ITACA y de acuerdo con las instrucciones puntuales dictaminadas al respecto por el secretario autonómico de Educación y Formación Profesional.  
6.5.5. En cuanto a las cuestiones generales que tienen que ver con las condiciones de trabajo del profesorado funcionario de la Generalitat, deben ajustarse a lo que establece el Decreto 42/2019, de 22 de marzo, del Consell, de regulación de las condiciones de trabajo del personal funcionario de la Administración de la Generalitat (DOGV 8518, 31.3.2019).  
6.6. Sustitución de docentes  
En cuanto a la sustitución de docentes, se tiene que actuar según el acuerdo subscrito el 23 de noviembre de 2010 por la Conselleria de Educación y las organizaciones sindicales representadas en la mesa sectorial de educación (STEPV-IV, CCOO-PV, ANPE y FETE-UGT) y de acuerdo con la adenda subscrita por la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y las organizaciones sindicales, por la que se modifica el sistema de provisión de puestos de trabajo en régimen de interinidad, publicada en el DOGV 7689 de 31.12.2015, y en las instrucciones que la desarrollan, a excepción de la disposición transitoria única. «Nombramientos por urgente provisión», tal como prevé la Ley 4/2019, de 7 de marzo, de mejora de las condiciones para el ejercicio de la docencia y la enseñanza en el ámbito de la educación no universitario (BOE 58, 08.03.2019).  
  
  
7. ORDENACIÓN Y PROGRAMACIÓN DE LAS ENSEÑANZAS DE LA FORMACIÓN DE PERSONAS ADULTAS  
Sección 1. Ordenación y estructura de los programas formativos  
7.1. Actuaciones educativas de la formación de las personas adultas por áreas y por programas formativos  
7.1.1. De acuerdo con la disposición transitoria tercera del Decreto 107/2022, de 5 de agosto, hasta la entrada en vigor de las modificaciones introducidas en el currículo y la organización de la educación básica de las personas adultas establecida en la disposición adicional tercera del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, continuarán aplicándose el Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, y la Orden de 14 de junio de 2000, de la Conselleria de Cultura y Educación.  
7.1.2. La Ley 1/1995, de 20 de enero, de la Generalitat Valenciana, de Formación de las Personas Adultas, en el título I, en los artículos 4 y 5 respectivamente, establece las actuaciones por áreas y la ordenación de las enseñanzas por programas formativos que se pueden impartir en los centros valencianos de Formación de Personas Adultas.  
7.1.3. Así pues, la Formación de Personas Adultas tiene como finalidad dar respuesta a las finalidades y a los objetivos expresados en el artículo 3 de la mencionada ley, mediante actuaciones incluidas en las áreas siguientes:  
a) Formación orientada a garantizar a todas las persones adultas una educación básica y facilitar el acceso a los diferentes niveles del sistema educativo.  
b) Formación orientada al ejercicio de los derechos y de las responsabilidades ciudadanas y también a la participación cívica y social.  
c) Formación orientada al desarrollo personal y a la participación en la vida cultural.  
d) Formación ocupacional orientada al desarrollo profesional que facilite la inserción, actualización y promoción laboral.  
e) Formación social encaminada a la inserción, al desarrollo comunitario, a la cohesión social y a la atención de personas adultas con necesidades específicas de apoyo educativo.  
7.2. Programas formativos de la formación valenciana de las personas adultas: normativa reguladora y relación de programas  
7.2.1. Las actuaciones en las diferentes áreas de la formación de las personas adultas se desarrollan mediante programas específicos, que pueden realizarse en distintas modalidades de enseñanza presencial y a distancia (centros autorizados), formal e informal, institucional y comunitaria, de acuerdo con las necesidades formativas detectadas en función del contexto inmediato y del ámbito territorial del centro, así como de los intereses, las necesidades formativas y las opciones individuales de las personas adultas participantes.  
7.2.2. La Formación de Personas Adultas en la Comunitat Valenciana se articula por medio de los programas formativos enumerados en el artículo quinto, 2, del título I, de la Ley 1/1995.  
7.2.3. Desde la promulgación de la Ley 1/1995, estos programas formativos se han consolidado progresivamente en los centros valencianos de Formación de Personas Adultas para atender los contextos, las necesidades formativas y los intereses personales y socio-profesionales de las personas adultas mediante una serie de cursos, una parte de los cuales están pendientes de ser desarrollados en un futuro.  
7.2.4. La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte ha desarrollado los programas formativos a, b, c, d, e y j. Por su parte, la colaboración entre esta conselleria y la conselleria competente en materia de empleo ha propiciado la puesta en marcha del programa formativo g. Todo ello ha dado como resultado una amplia gama de cursos plenamente integrados dentro de la oferta formativa de los centros públicos valencianos de Formación de Personas Adultas, cuya normativa reguladora se recoge en la tabla siguiente:  
  
  
  
7.3. Distribución de campos de conocimientos, módulos o materias en los diversos programas formativos  
7.3.1. Programa a: formación básica de las personas adultas  
7.3.1.1. De acuerdo con lo que establece el artículo 5 del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, los campos de conocimiento o ámbitos de experiencia de la formación básica de las personas adultas del ciclo I y del ciclo II se encuentran organizados de la siguiente manera:  
  
7.3.1.2. El módulo El Mundo del Trabajo es un módulo específico del currículo valenciano de la formación básica de las personas adultas y, por lo tanto, tiene que ser cursado obligatoriamente por las personas participantes que se incorporen a los centros de Formación de Personas Adultas para cursar estas enseñanzas, salvo los casos de las convalidaciones aplicables de acuerdo con la normativa sobre evaluación vigente, sin perjuicio del resultado de la valoración inicial de la persona adulta realizada en cada caso.  
7.3.1.3. En cuanto a las cuestiones relacionadas con los módulos optativos, habrá que ajustarse a lo que determine la disposición adicional novena relativa a los «Módulos optativos de la formación básica de las personas adultas» de la Orden 19/2023, de 29 de junio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regulan los procedimientos derivados del Decreto 107/2022, de 5 de agosto, del Consell, por el que se establecen la ordenación y el currículo de Educación Secundaria Obligatoria, y del Decreto 108/2022, de 5 de agosto, del Consell, por el que se establecen la ordenación y el currículo de Bachillerato, así como la organización y el funcionamiento del Bachillerato nocturno y a distancia en la Comunitat Valenciana. La oferta de materias optativas para los cursos de la Educación Secundaria Obligatoria está regulada en los artículos 10 y 12 de este Decreto 107/2022, de 5 de agosto.  
7.3.1.4. En cuanto a los tres módulos impartidos en el primer y en el segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas, los centros pueden optar por ofrecer módulos que tengan como referencia curricular las materias optativas del currículo establecido para la Educación Secundaria Obligatoria por el Decreto 107/2022, de 5 de agosto, del Consell, por el que se establece la ordenación y el currículo de Educación Secundaria Obligatoria, que figuran en el cuadro que aparece a continuación, o bien para impartir módulos optativos de diseño propio del centro, para cuya programación e implantación hay que proceder de acuerdo con lo que determina el apartado cuarto, punto 3.3.1.3, de la Orden de 14 de junio de 2000, que prescribe como fecha límite de presentación de solicitudes por parte de los centros antes del día 15 de febrero inmediatamente anterior al comienzo del curso en el que se inicien estas enseñanzas.  
  
Campos de conocimiento  
de referencia Materias optativas del currículo de ESO  
Decreto 107/2022, de 5 de agosto  
COMUNICACIÓN Laboratorio de Artes Escénicas/Artes Escénicas  
Laboratorio de Creación Audiovisual  
Creatividad Musical  
Competencia Comunicativa Oral en Primera Lengua Extranjera  
Segunda Lengua Extranjera  
CIENTÍFICO-TECNOLÓGICO Taller de Relaciones Digitales Responsables  
Programación, Inteligencia Artificial y Robótica I y II  
CIENCIAS SOCIALES Cultura Clásica  
Filosofía  
Emprendimiento Social y Sostenible  
Taller de Economía  
Para los tres ámbitos:  
con concreción curricular y programación de aula a elaborar por cada centro Taller de Profundización  
Taller de Refuerzo  
Proyectos Interdisciplinarios  
  
  
Entre estas materias optativas, los centros tienen que ofrecer, al menos, Creatividad Musical, Cultura Clásica, Proyectos Interdisciplinarios, Programación, Inteligencia y Robótica I y II, Segunda Lengua Extranjera, Talleres de Refuerzo y Talleres de Profundización, en los centros educativos públicos siempre que haya disponibilidad horaria del profesorado con destino definitivo en el centro y no suponga un aumento de la plantilla prevista.  
7.3.1.4.1. Los módulos optativos tienen que ser cursados obligatoriamente por las personas participantes que se incorporen a los centros de Formación de Personas Adultas para cursar estas enseñanzas, incluso en los casos de las personas que se incorporan a la formación básica de las personas adultas a través de la prueba para mayores de dieciocho años, con la única excepción de las convalidaciones aplicables en el segundo nivel del ciclo II a:  
- Las materias optativas del currículo actual de la Educación Secundaria Obligatoria reseñadas en el cuadro anterior, que hayan sido cursadas y superadas con anterioridad en 4.º de ESO por las personas participantes.  
- Las asignaturas opcionales y optativas cursadas y superadas en 4.º de ESO por estas personas, de acuerdo con las diferentes normativas anteriores al currículo actual de la Educación Secundaria Obligatoria.  
7.3.1.4.2. Los módulos optativos comunes a los tres ámbitos de conocimiento introducidos por el Decreto 107/2022, de 5 de agosto, tienen que seguir estas orientaciones generales:  
a) Los Talleres de Profundización son materias optativas cuyo currículo es una decisión autónoma de cada centro. Cuando se diseñan hay que tomar como referencia las competencias clave y los grandes desafíos del siglo XXI para la consolidación de los aprendizajes de cualquiera de los módulos formativos comunes que se eligen como referencia curricular.  
b) Los Talleres de Refuerzo son materias optativas cuyo currículo es una decisión autónoma de cada centro. El trabajo que se realizará en este módulo tiene que servir para que las persones participantes que así lo necesiten puedan reforzar los contenidos curriculares de los módulos formativos de referencia.  
Los centros tienen autonomía para definir los Talleres de Refuerzo y los Talleres de Profundización.  
El currículo de cada taller de refuerzo y cada taller de profundización tiene que definirse de manera competencial, de acuerdo con el artículo 9.2 del Decreto 107/2022, de 5 de agosto.  
c) Proyectos Interdisciplinarios  
1. El Proyecto Interdisciplinario se define como una secuencia didáctica que se organiza con elementos curriculares extraídos de los varios módulos formativos comunes.  
2. En cada proyecto, el alumnado tiene que seguir un proceso autónomo, que incluye la investigación, la creatividad, la toma de decisiones, el uso de estrategias y la comunicación y transferencia del conocimiento en formatos diversos, con el objetivo de crear un vínculo entre el ámbito de conocimiento y el entorno sociocultural, y que puede contar con la colaboración de agentes externos.  
3. El Proyecto Interdisciplinario puede implicar a persones participantes de varios grupos y/o niveles y ampliarse con la colaboración entre diferentes centros públicos de FPA para el desarrollo parcial o total del proyecto.  
4. El profesor o profesora que esté impartiendo proyectos interdisciplinarios puede desarrollar uno o varios proyectos en cada grupo a lo largo del curso.  
5. Las competencias que hay que desarrollar en los proyectos interdisciplinarios son una decisión autónoma de cada centro y hay que definirlas de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 9.2 del Decreto 107/2022, de 5 de agosto.  
6. Dentro del marco del Proyecto Interdisciplinario se incluyen los proyectos interdisciplinarios sobre Cultura Digital, que se implantarán siempre que haya disponibilidad horaria de profesorado del centro para su impartición y sin que esto implique un incremento de plantilla. Esta tipología de proyectos tiene como objetivo la formación en el uso de las tecnologías de la información y las comunicaciones en entornos virtuales de aprendizaje, para que las persones adultas participantes puedan aprovechar su potencial educativo, socio-profesional y cívico-cultural y desarrollar un uso responsable y crítico. La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte ha puesto al alcance del profesorado orientaciones metodológicas y materiales curriculares de apoyo en varias lenguas para que se pueda fomentar la interdisciplinariedad mediante el tratamiento integrado de lengua y contenidos (TILC) y se facilite a la vez la aplicación de los programas plurilingües en los centros a través de la Despensa Digital GVA (https://rebostdigital.gva.es/).  
7.3.1.4.3. Los centros públicos de Formación de Personas Adultas tienen que promover el trabajo de los aprendizajes curriculares por campos de conocimiento o ámbitos de experiencia en los dos niveles del ciclo II de la formación básica de las personas adultas, de manera que estos, en función del nivel o grupo de aprendizaje y de las características de las personas adultas que participen, pueden diseñar el trabajo de los objetivos, contenidos y competencias de los diferentes módulos formativos de forma individualizada, o bien trabajarlos de forma interdisciplinaria, y se aplicará en alguno o en más de un ámbito de experiencia, según se determine en cada centro.  
a) La organización curricular por ámbitos de experiencia, que debe contar con el apoyo del equipo directivo y el acuerdo de la comisión de coordinación pedagógica, tiene como finalidad motivar a las personas adultas participantes hacia un modelo de aprendizaje autónomo, integrador e inclusivo por medio de metodologías activas e innovadoras y promover el trabajo en equipo del profesorado.  
b) Esta iniciativa se tiene que concretar en el proyecto educativo de centro, su concreción curricular y la programación general anual. Asimismo, los departamentos didácticos implicados y su profesorado tienen que programar y fundamentar pedagógicamente esta actuación en las programaciones de aula respectivas, mediante una organización curricular y temporal específica y una propuesta metodológica adecuada que favorezca proyectos y prácticas de innovación pedagógica como, por ejemplo, el aprendizaje cooperativo, el aprendizaje basado en proyectos, el aprendizaje servicio, etc.  
c) A la hora de evaluar los aprendizajes realizados por las personas participantes, el profesorado trasladará las calificaciones obtenidas en los diversos ámbitos de experiencia a cada uno de los módulos formativos en que se integran, de acuerdo con lo establecido en el artículo 34 de la Orden 38/2017, de 4 de octubre, y la disposición adicional sexta del Decreto 107/2022, de 5 de agosto.  
7.3.2. Programa b: pruebas para la obtención directa de los títulos de graduado o graduada en Educación Secundaria y de Bachiller, pruebas de acceso a ciclos formativos de grado medio y superior, pruebas para la obtención del título de técnico y cursos preparatorios de las pruebas de acceso a la Formación Profesional  
7.3.2.1. Los centros públicos de Formación de Personas Adultas que no tengan autorizada la impartición de las enseñanzas del segundo nivel del ciclo II, en función de sus posibilidades organizativas, pueden programar horas para la preparación de la prueba para mayores de dieciocho años para la obtención directa del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria, de acuerdo con la estructura de las pruebas que establece la Orden 20/2017, de 29 de mayo, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se dictan normas para la regulación y la organización de la prueba para que las personas mayores de dieciocho años puedan obtener directamente el título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria en la Comunitat Valenciana (DOGV 8053, 01.06.2017).  
7.3.2.2. Los centros públicos de Formación de Personas Adultas que tengan autorizada la impartición de las enseñanzas del segundo nivel del ciclo II, en función de la demanda y de sus posibilidades organizativas, pueden programar horas para la preparación de la prueba para mayores de veinte años para la obtención directa del título de Bachiller, de acuerdo con la estructura de los ejercicios de la prueba que determina la Orden 6/2018, de 4 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la prueba para que las personas mayores de veinte años puedan obtener directamente el título de Bachiller en la Comunitat Valenciana (DOGV 8268, 06.04.2018).  
7.3.2.3. La Orden 16/2016, de 20 de mayo, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regulan las pruebas de acceso a ciclos formativos de grado medio y grado superior correspondientes a la Formación Profesional del sistema educativo en el ámbito de gestión de la Comunitat Valenciana (DOGV 7789, 24.05.2016), en los artículos 5 y 7 respectivamente, determina la estructura y los contenidos de la prueba de acceso a ciclos formativos de grado medio y de grado superior, que tienen como referencia los currículos vigentes de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato respectivamente.  
a) En el caso de la prueba de acceso a ciclos formativos de grado medio, la estructura se organiza en tres partes comunes a todas las persones aspirantes.  
  
Parte lingüística Lengua y Literatura: Valenciano o Castellano  
Lengua Extranjera: Inglés  
Parte social Ciencias Sociales: Geografía e Historia  
Parte científica, matemática y técnica Matemáticas  
Ciencias Naturales  
Tratamiento de la Información y Competencia Digital  
  
  
b) En el caso de la prueba de acceso a ciclos formativos de grado superior, la estructura se organiza en dos partes: una primera parte común, con la realización de los ejercicios de Lengua y Literatura: Valenciano o Castellano, Lengua Extranjera: Inglés, Matemáticas y Tratamiento de la Información y Competencia Digital; y una segunda específica, según la familia profesional de ciclos formativos de grado superior a la que se opte.  
  
Opción A:  
Humanidades y Ciencias Sociales Historia  
Economía  
Geografía  
Opción B:  
Tecnología Dibujo Técnico  
Tecnología Industrial  
Física y Química  
Opción C:  
Ciencias Física  
Biología y Ciencias de la Tierra  
Química  
  
  
7.3.2.4. Los centros públicos de Formación de Personas Adultas autorizados para la preparación de la prueba para la obtención del título de técnico tienen que diseñar esta formación de acuerdo con lo que determina la Orden de 29 de enero de 2008, de la Conselleria de Educación, por la que se regulan las pruebas para la obtención del título de técnico y de técnico superior de Formación Profesional en la Comunitat Valenciana (DOGV 5702, 13.02.2008).  
7.3.2.5. Los cursos preparatorios de las pruebas de acceso a la Formación Profesional tienen como marco legal la Orden de 17 de julio de 2009, de la Conselleria de Educación, por la que se regulan los cursos preparatorios de las pruebas de acceso a la Formación Profesional en centros docentes de la Comunitat Valenciana que imparten enseñanzas de ciclos formativos y se establece el procedimiento de admisión para cursar estas enseñanzas financiadas con fondos públicos en centros docentes (DOGV 6068, 30.07.2009), modificada parcialmente en su artículo 7 por el artículo 5 de la Orden 46/2012, de 12 de julio, de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo, por la que se regulan determinados aspectos de la ordenación de la Formación Profesional del sistema educativo en la Comunitat Valenciana (DOGV 6826, 25.07.2012).  
De acuerdo con lo que determina el artículo 4.1 de la Orden de 17 de julio de 2009, los centros públicos de Formación de Personas Adultas que dispongan de profesorado para impartir los cursos preparatorios de las pruebas de acceso a la Formación Profesional, una vez atendidas las necesidades educativas de las enseñanzas de la formación reglada, pueden solicitar la autorización correspondiente para impartir estos cursos preparatorios antes del 20 de septiembre por medio de una solicitud, según el modelo correspondiente del anexo I, dirigida a la dirección territorial correspondiente, en la que se tiene que indicar el horario que se seguirá y el profesorado encargado de impartir los módulos, sin que esto suponga más dotación de personal.  
7.3.3. Programa c: cursos para la promoción del conocimiento de la realidad lingüística y cultural valenciana y para la preparación de las pruebas de evaluación y acreditación de conocimientos y uso de valenciano  
7.3.3.1. El artículo quinto de la Ley 1/1995 establece la posibilidad de programar, dentro del programa formativo c y con el objetivo de que los centros de Formación de Personas Adultas se conviertan en un motor educativo en la tarea pública de normalización y dinamización lingüística, social y cultural del valenciano, cursos para promover el conocimiento de la realidad valenciana en todos sus aspectos y, de manera específica, en todo aquello que se relaciona con su lengua y cultura, entre los que se encuentran los cursos destinados a la preparación de las pruebas que evalúan y certifican el conocimiento y uso del valenciano por parte de la población adulta.  
7.3.3.2. La Orden 7/2017, de 2 de marzo de 2017, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regulan los certificados oficiales administrativos de conocimientos de valenciano de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià, el personal examinador y la homologación y la validación de otros títulos y certificados (DOGV 7993, 06.03.2017), en los artículos 9, 10 y 11 respectivamente determina los seis niveles de certificación (básicos A1 y A2, intermedios B1 y B2 y avanzados C1 y C2), los objetivos correspondientes y los programas de las pruebas, que aparecen desarrollados en el anexo I de esta misma orden.  
7.3.3.3. Los centros públicos de Formación de Personas Adultas tienen competencias para la formación y la evaluación del nivel A1 de conocimientos de valenciano. Para poner en marcha esta posibilidad, los centros públicos de Formación de Personas Adultas seguirán el procedimiento que a comienzos del curso académico 2023-2024 determine la dirección general competente en política lingüística. Una vez finalizada esta formación, la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià registrará y expedirá los certificados correspondientes a las personas que propongan los centros de Formación de Personas Adultas autorizados, de acuerdo con los criterios que establezca la resolución publicada a tal efecto, en los que se indicará, además, el procedimiento a seguir para poder poner en marcha el curso o cursos previstos.  
7.3.3.4. De acuerdo con la disposición transitoria única, 2, de la Orden 7/2017, los centros de Formación de Personas Adultas para cubrir la vertiente socioeducativa de la oferta formativa del programa c pueden organizar, siempre que cuenten con recursos propios, cursos de capacitación técnica en lenguajes especializados de los ámbitos de lenguaje administrativo, lenguaje en los medios de comunicación y corrección de textos, así como cursos y talleres destinados a la promoción y al conocimiento de la cultura y del patrimonio valencianos.  
7.3.3.5. Los centros de Formación de Personas Adultas dependientes de la Generalitat Valenciana y el Centro Específico de Educación a Distancia de la Comunitat Valenciana (CEEDCV) podrán aplicar las pruebas homologadas para el alumnado del programa de obtención del título de graduado o graduada en ESO y el alumnado de los cursos de lenguas extranjeras del nivel A2, de acuerdo con la Orden 34/2022, de 14 de junio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regulan la evaluación de las enseñanzas de idiomas de régimen especial y las pruebas de certificación de los niveles del Marco común europeo de referencia para las lenguas en la Comunitat Valenciana. Según esta orden, la dirección general competente en materia de ordenación académica de enseñanza de idiomas de régimen especial podrá realizar pruebas de certificación del nivel básico A2 de los idiomas en los centros de Educación Secundaria, Formación Profesional y Formación de Personas Adultas dependientes de la Generalitat Valenciana. La convocatoria se hará mediante una resolución de la dirección general competente en materia de ordenación académica de enseñanza de idiomas.  
7.3.4. Programa d: pruebas de acceso a la universidad para personas mayores de 25 y 45 años  
El Real decreto 412/2014, de 6 de junio, por el que se establece la normativa básica de los procedimientos de admisión a las enseñanzas universitarias oficiales de grado, determina, en el artículo 12, la estructura de la prueba de acceso a la universidad para personas mayores de 25 años y, en el artículo 17, la estructura de la prueba de acceso a la universidad para personas mayores de 45 años.  
La Orden 38/2011, de 31 de mayo, de la Conselleria de Educación, por la que se modifican los apartados 3 y 4 del artículo 5.º y el anexo II de la Orden 27/2010, de 15 de abril, de la Conselleria de Educación, por la que se regulan los procedimientos de acceso a la universidad de las personas mayores de 25, 40 y 45 años, que establece el Real decreto 1892/2008, de 14 de noviembre, que regula las condiciones para el acceso a las enseñanzas universitarias oficiales de grado y los procedimientos de admisión en las universidades públicas españolas, continúa en vigor en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aunque en su título hace referencia al Real decreto 1892/2008, de 14 de noviembre, que está derogado. Mientras no se desarrolle una nueva normativa que concrete este Real Decreto, la Orden 38/2011, de 31 de mayo, continuará en vigor en todo aquello que no contradiga al Real decreto 412/2014, de 6 de junio.  
La Orden 38/2011, de 31 de mayo, para la preparación de las pruebas de acceso a la universidad, contempla:  
a) En los casos de la vía de acceso para mayores de 25 y 45 años, la realización de tres de los ejercicios de las materias troncales de la fase común: Valenciano, Castellano y Comentario de Texto, para ambos casos, y el ejercicio de Lengua Extranjera, a elegir entre Inglés, Francés, Alemán, Italiano y Portugués, para la prueba de mayores de 25 años.  
b) Además de las materias troncales, en la fase específica, las personas aspirantes que opten por la vía de acceso para mayores de 25 años elegirán entre cinco ramas de conocimiento diferentes, dentro de las cuales están las materias optativas entre las cuales el examinando tiene que elegir dos:  
Ramas de conocimiento Materias optativas  
 Obligatorias de modalidad Optativas de modalidad  
Rama A:  
Artes y Humanidades Filosofía  
Historia  
Dibujo Artístico  
Técnicas de Expresión Plásticas  
Rama B:  
Ciencias Matemáticas Física  
Química  
Rama C:  
Ciencias de la Salud Biología y Geología Física  
Química  
Rama D:  
Ciencias Sociales y Jurídicas Geografía  
Historia  
Matemáticas  
Rama E:  
Ingeniería y Arquitectura Matemáticas Física  
Dibujo Técnico  
  
  
7.3.5. Programa e: cursos que promuevan el desarrollo de la igualdad de oportunidades, la superación de todo tipo de discriminaciones, la participación sociocultural y laboral y la formación medioambiental, así como la adquisición de competencias digitales y de comunicación en lenguas extranjeras.  
7.3.5.1. En función de las posibilidades organizativas del centro, se programarán cursos, incluidos dentro del programa formativo e, que promuevan el desarrollo de oportunidades, la superación de todo tipo de discriminaciones y la participación sociocultural y laboral, entre los que se encuentran los cursos de valenciano y castellano para personas recién llegadas, de obtención de la nacionalidad española, de alfabetización y actualización de las competencias digitales, de competencia comunicativa básica en lenguas extranjeras, de promoción de la participación sociocultural y laboral y de sensibilización y educación medioambiental, que atienden las necesidades, demandas e intereses formativos, así como las carencias de las personas adultas por razón de edad, origen, exclusión social, inmigración, etc.  
7.3.5.2. Teniendo en cuenta los rasgos específicos de las personas participantes a quienes van dirigidos los cursos de valenciano y castellano para personas recién llegadas y los que tienen como finalidad la superación de las pruebas para la obtención de la nacionalidad española, los centros pueden diseñar cursos de periodicidad cuatrimestral o anual con una adaptación adecuada, especialmente en los casos de los grupos de aprendizaje con una alta participación de personas migrantes, desplazadas o refugiadas en riesgo de exclusión, para responder así a las necesidades de formación lingüística y sociocultural de esta población.  
7.3.5.3. La implementación del programa DIGCOMP en todos los centros de Formación de Personas Adultas dependientes de la Generalitat Valenciana tuvo lugar el curso 2022-2023, por cuarto año consecutivo, después de una primera fase experimental de una duración de tres años, con la finalidad de dar continuidad al proyecto formativo conjunto para la experimentación de Marco valenciano de competencias digitales, puesto en marcha por la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte; la Dirección General de Tecnologías de la Información y las Comunicaciones, de la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico, y la Dirección General de Lucha contra la Brecha Digital, de la Conselleria de Innovación, Universidades, Ciencia y Sociedad Digital. La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte dota a estos centros, de titularidad de la Generalitat Valenciana, con profesorado del cuerpo de enseñanza secundaria de la especialidad de Informática que tienen que impartir los cursos específicos de los niveles A1, A2 y B1 del Marco valenciano de competencias digitales.  
7.3.6. Programa g: pruebas de evaluación de las competencias clave de niveles 2 y 3 de cualificación profesional  
7.3.6.1. La Orden 16/2017, de 20 de julio, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se regulan las pruebas de evaluación de las competencias clave necesarias para cursar con aprovechamiento la formación correspondiente a certificados de profesionalidad de niveles 2 y 3 de cualificación, como también la certificación de estos en la Comunitat Valenciana (DOGV 8090, 24.07.2017), establece en el artículo 4 la relación de pruebas de evaluación de competencias clave para cada nivel y, en el anexo I, fija los aspectos que se evaluarán en las pruebas para las competencias de los dos niveles de cualificación profesional.  
7.3.6.2. Los centros públicos de Formación de Personas Adultas que reúnan las condiciones señaladas en el artículo 4.5.11.3.3.c pueden incluir dentro de la oferta formativa anual, de acuerdo con su capacidad organizativa y los recursos existentes, la preparación de las pruebas de evaluación de las competencias clave de niveles 2 y 3 de cualificación profesional. Estos cursos se tienen que diseñar según la organización curricular y la distribución horaria siguientes:  
  
Competencias clave Horas semanales  
 Nivel 2 Nivel 3  
Comunicación en valenciano 2 horas 2 horas  
Comunicación en lengua castellana 2 horas 2 horas  
Comunicación en lengua extranjera: inglés 2 horas 2 horas  
Competencia matemática 2 horas 3 horas  
  
  
7.3.6.3. Los cursos de competencias clave de nivel 2 de cualificación profesional responden a una formación cuatrimestral, mientras que los correspondientes al nivel 3, que tienen una complejidad curricular superior, se tienen que organizar anualmente, con independencia de la decisión de participación en cualquiera de las dos pruebas anuales convocadas por la conselleria competente en materia de empleo que tome autónomamente cada persona adulta.  
7.3.6.4. Para atender adecuadamente una formación que requiere un acompañamiento individualizado y continuo de las personas adultas participantes, los centros tienen que asignar una hora semanal grupal de tutoría lectiva, además de la hora de tutorización a distancia, que se computará dentro del horario del profesorado de permanencia obligada en el centro.  
7.3.7. Programa j: cursos y talleres que orientan y preparan para vivir el tiempo de libre de una forma creativa  
Los programas formativos j son de obligada oferta por parte de los centros educativos de personas adultas, de acuerdo con el artículo 5 de la ley 1/95, de 20 de enero, de Formación de Personas Adultas.  
7.3.7.1. Los centros de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos, de acuerdo con los recursos personales y materiales propios y sus disponibilidades organizativas, pueden ampliar la oferta formativa anual de este programa j con una gama muy amplia de cursos y talleres, que tienen como finalidad propiciar que las persones adultas participantes puedan vivir su ocio de forma creativa y mejorar a la vez las habilidades y destrezas personales, socioculturales, cívicas y lúdico deportivas a través de actividades educativas de cariz diverso, a incluir dentro de las familias formativas siguientes:  
1. Actividades físicas y deportivas  
2. Aplicaciones y herramientas informáticas  
3. Artesanía y manualidades  
4. Baile y danza  
5. Ciudadanía y valores cívicos y éticos  
6. Comunicación digital: bloques, webs, redes sociales, etc.  
7. Creación y expresión literaria  
8. Cocina y gastronomía  
9. Cultura, patrimonio y memoria histórica  
10. Cultura científica y tecnológica  
11. Cultura popular y festiva  
12. Emprendimiento y derechos y deberes laborales  
13. Entorno natural y ecología  
14. Expresión artística y plástica  
15. Coeducación: educación emocional y afectivo-sexual  
16. Inclusión social y ciudadana  
17. Intercambio comunicativo en lenguas extranjeras  
18. Ocio activo y participativo  
19. Mundo del audiovisual: cine, radio y fotografía  
20. Música  
21. Participación ciudadana: asociacionismo y ONG  
22. Pensamiento y conocimiento personal y sociocultural  
23. Periodismo  
24. Salud, bienestar y envejecimiento activo  
25. Teatro  
26. Confección textil y manufactura  
7.3.7.2. En el caso de los centros públicos de Formación de Personas Adultas de titularidad de la Generalitat, la organización de los programas formativos j se atendrá a lo que dispone la disposición adicional primera, apartado 3, del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, y se podrá realizar a través de dos vías diferentes:  
a) Mediante la contratación del personal correspondiente por parte de las Administraciones públicas, que se regirá por los principios de igualdad, mérito, capacidad y publicidad, ajustándose en todo caso a la normativa vigente de acceso al empleo público.  
b) Mediante la contratación del personal correspondiente por parte del ayuntamiento de la localidad donde se sitúa el centro, como entidad colaboradora, en los términos regulados en la normativa educativa, y que prestará servicios en el centro.  
En estos casos, los datos del profesorado y del alumnado de este programa j se harán constar en la plataforma ITACA GVA y en la PGA de acuerdo con lo indicado en el punto 4.1.2. de estas instruccions.  
7.3.7.3. En los centros públicos de Formación de Personas Adultas, dependientes de la Generalitat, no tendrán la consideración de programa j las actividades ofrecidas mediante la contratación del profesorado o de monitores o monitoras, cuando la realizan las asociaciones de alumnas o entidades privadas y, por lo tanto, los datos del profesorado y del alumnado que participe en estas actividades no se hará constar en la plataforma ITACA GVA ni en la PGA del centro.  
No obstante, previa cesión de los espacios necesarios por parte de los centros públicos, se podrán realizar cursos o talleres organizados por cualquier asociación o entidad externa siempre que esta asociación o entidad asuma la contratación y el riesgo en función del resultado de su actividad, la organización de los talleres, la proporción de los medios y materiales necesarios, el informe de los programas, la gestión del horario; así como el pago de las cuotas, las inscripciones del alumnado que solicite participar y la ratio de personas participantes por grupo.  
  
Sección 2. Criterios pedagógicos para la confección de horarios y constitución de grupos de aprendizaje de los programas de la Formación de Personas Adultas  
Según lo que dispone el apartado cuarto, punto 7, de la Orden de 14 de junio de 2000, los criterios que se adoptarán para la elaboración de los horarios de los grupos de aprendizaje son los siguientes:  
7.4. Horario general de centro  
El equipo directivo organizará el horario general del centro, dentro de la franja semanal de lunes a viernes, procurando atender las características de las personas adultas y del centro, las disponibilidades de personal y de espacios y el mejor aprovechamiento de las actividades académicas y complementarias, para dar respuesta a las necesidades, demandas e intereses formativos de las personas adultas y de atender asimismo las particularidades del contexto sociológico, económico y laboral del centro. Sin embargo, de acuerdo con el apartado tercero, punto 2, de la Orden de 11 de junio de 1998, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se establecen los criterios generales por los que se tiene que regir el calendario escolar para todos los centros docentes de la Comunitat Valenciana que imparten enseñanzas en Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria, Formación Profesional, Bachillerato, Enseñanzas Artísticas y Enseñanzas de Idiomas (DOGV 9466, 18.06.1998), las actividades lectivas del alumnado se desarrollan los días laborables, de lunes a viernes.  
La disposición transitoria primera del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, del Consell, de regulación de la organización y el funcionamiento de los centros públicos que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional, estipula que, mientras no se regule de manera específica la organización y el funcionamiento de los centros públicos de Formación de Personas Adultas, este decreto es de aplicación supletoria en todas las cuestiones de carácter general. El artículo 85 de este decreto especifica que:  
1. En los centros regulados por este decreto, las actividades lectivas se realizarán de lunes a viernes con el número de sesiones y con la duración que determine la normativa de ordenación de las diferentes etapas educativas.  
2. La solicitud de aplicación de horarios especiales que comporten una duración diferente de la que se establece con carácter general requerirá siempre la autorización del órgano que determine la conselleria competente en materia de educación. En todo caso, los centros aplicarán, para otro tipo de modificaciones excepcionales, las instrucciones que se aprueban anualmente para establecer el calendario de actividades de inicio, desarrollo y finalización del curso académico.  
7.5. Modalidades de enseñanza y horario lectivo semanal de la formación básica de las personas adultas  
7.5.1. Los periodos lectivos semanales mínimos para el desarrollo curricular de los diferentes niveles de los ciclos I y II de la formación básica de las personas adultas son los que figuran en el anexo XI de la Orden de 14 de junio de 2000.  
  
Campos de conocimiento Módulos formativos Ciclo I Ciclo II  
 1º nivel 2º nivel  
Comunicación Valenciano 2 2 2  
 Castellano 2 2 2  
 Lengua extranjera - 1 1  
Científico-tecnológico Procesos e Instrumentos Matemáticos 2 2 2  
 Naturaleza, Ecología y Salud 2 1 1  
 Ciencias y Tecnología - 1 1  
Ciencias sociales El Mundo del Trabajo 1 1 2  
 Sociedad, Territorios y Procesos Histórico-culturales 1 1 2  
Optativas de centro que se cursan en los dos niveles del ciclo II Módulo optativo 1 - 1 -  
 Módulo optativo 2 - 1 -  
 Módulo optativo 3 - - 1  
Total, del ciclo 10 13 14  
  
  
a) La organización curricular de las enseñanzas correspondientes al ciclo I y al ciclo II de la formación básica de las personas adultas se tiene que diseñar por campos de conocimientos o ámbitos de experiencia. Así pues, el currículo de cada campo de conocimiento tiene que recoger los objetivos, contenidos y criterios de evaluación, con sus competencias asociadas, de los módulos formativos que le sean propios, según lo que establece el artículo 5 del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre.  
b) La distribución horaria atribuida a cada ciclo no es impedimento para que las programaciones de aula atiendan a la heterogeneidad del colectivo de personas adultas, con la finalidad de considerar tanto la diversidad de situaciones de acceso como las realidades y características individuales. Por ello, los planteamientos metodológicos serán flexibles, diversificados y personalizados para contribuir así al éxito de los objetivos de la formación básica de las personas adultas.  
7.5.2. Las enseñanzas correspondientes al ciclo I de la formación básica de las personas adultas se diseñarán de acuerdo con las consideraciones siguientes:  
7.5.2.1. El primer nivel del ciclo I debe constar obligatoriamente dentro de la oferta formativa anual de los centros de Formación de Personas Adultas. Además de las enseñanzas del primer nivel del ciclo I, los centros deben ofrecer en este ciclo un mínimo de un nivel más que se añadirá al nivel de Alfabetización.  
7.5.2.2. Los centros tienen que prestar una atención especial para que las persones adultas que respondan al perfil de los niveles primero y segundo del ciclo I estén realmente adscritas a estos grupos, que tienen como objetivo la iniciación en el logro de las competencias básicas lingüísticas y matemáticas aplicadas a la vida adulta y a la adquisición de la competencia social y ciudadana.  
7.5.2.3. Estas enseñanzas se tienen que impartir con la modalidad de enseñanza presencial, salvo el CEEDCV, que lo hará de acuerdo con las instrucciones específicas, y contarán con diez periodos lectivos semanales de una hora en cada uno de los niveles impartidos en este ciclo. Además, semanalmente hay que dedicar una hora lectiva semanal por grupo a actividades de orientación y tutoría.  
7.5.3. Las enseñanzas correspondientes al ciclo II de la formación básica de las personas adultas se tienen que impartir en periodos lectivos de una hora, con un mínimo de trece horas lectivas por semana en el primer nivel del ciclo II y otro mínimo de catorce, en el segundo nivel de este ciclo, distribuidos de acuerdo con el horario lectivo que figura en el anexo XI mencionado. Asimismo, semanalmente se destinará una hora lectiva semanal por grupo a actividades de orientación y tutoría.  
7.5.3.1. Con carácter general, las enseñanzas correspondientes al ciclo II de la formación básica de las personas adultas se estructurarán en dos niveles educativos diferenciados en función de las características, necesidades e intereses de las personas adultas que participen. Por lo tanto, la impartición de los módulos se tiene que organizar en dos años académicos, de forma que el desarrollo de cada uno de los dos niveles del ciclo II corresponde a un año académico.  
7.5.3.2. Aun así, los centros, en aplicación del principio de autonomía y con la fundamentación pedagógica adecuada, pueden prever una organización específica de los módulos formativos dentro de cada nivel del ciclo II. Las decisiones que se tomen deberán estar definidas y justificadas anualmente en el marco del proyecto educativo de centro, su concreción curricular y la programación general anual, además de verse sometidas anualmente a revisión y evaluación en la memoria final de curso.  
Esta organización curricular específica, que se realizará contando con los recursos propios y las posibilidades organizativas de cada centro, se concreta en estas opciones no excluyentes:  
a) Incorporar el aprendizaje inicial de una lengua extranjera en el nivel superior del ciclo I.  
b) Aumentar hasta dos horas semanales el horario de Lengua Extranjera en uno o en ambos niveles del ciclo II.  
c) Reorganizar, dentro del ciclo II, los módulos y contenidos de Naturaleza, Ecología y Salud y Ciencias y Tecnología.  
d) Redistribuir, dentro del ciclo II, la carga horaria semanal asociada a los módulos del Mundo del Trabajo y Sociedades, Territorios y Procesos Histórico-culturales.  
7.5.3.3. Los centros de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos en que las necesidades y demandas del contexto y de la realidad sociolaboral de las personas participantes justifican la oferta, en cualquiera de los dos niveles del ciclo II o en los dos a la vez, de un modelo formativo con carga horaria semanal flexible, podrán impartirlo, siempre que lo comuniquen al Servicio de Ordenación Académica para su asignación a ITACA, antes del 29 de septiembre de 2023. Esta iniciativa se ajustará a la organización curricular y horaria determinada por el Servicio de Ordenación Académica. En la aplicación de esta flexibilización, los centros se tienen que atener a las indicaciones siguientes:  
a) La estructura de este modelo formativo tiene obligatoriamente carácter anual, de forma que su adopción no es combinable con organizaciones cuatrimestrales del currículo.  
b) Estos centros deben establecer la organización de las tutorías, la distribución, los criterios de funcionamiento y la metodología que se aplicará en las horas del profesorado destinadas a la atención tutorial individual de cada uno de los módulos formativos.  
c) La docencia del profesorado con el grupo de aprendizaje tiene que garantizar un mínimo de una hora semanal lectiva de carácter presencial por módulo formativo, que será completada en el horario individual del profesorado del grupo con una hora más, a computar dentro de las horas complementarias de permanencia obligada en el centro, con el fin de cubrir la atención tutorial individualizada de cada uno de estos módulos.  
d) El módulo optativo que se implementará obligatoriamente tiene que ser Proyectos Interdisciplinarios, módulo que deberá relacionarse con uno o más de los módulos formativos que se cursen en cada nivel. Se trata, además, del único módulo formativo susceptible de ser impartido en línea, siempre que el centro articule los mecanismos de tutorización y los medios electrónicos adecuados para que las personas participantes puedan cursarlo mediante el uso de entornos virtuales de aprendizaje y metodologías adaptadas como, por ejemplo, los cursos masivos abiertos en red o MOOC (Massive Open Online Courses).  
7.5.4. La modalidad de enseñanza a distancia, tanto de las enseñanzas de la formación básica de las personas adultas como del resto de programas formativos establecidos por el Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, será impartida exclusivamente por el CEEDCV, de acuerdo con las instrucciones específicas de organización y funcionamiento emitidas por el órgano competente de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
7.6. Horario lectivo semanal de los programas formativos b, c, d, e, g y j  
7.6.1. Los periodos lectivos semanales mínimos para el desarrollo curricular de los programas formativos de los apartados b, c, d, e y j, del artículo 5.2 de la Ley 1/1995, son los que figuran en el anexo XII de la Orden de 14 de junio de 2000, con las particularidades siguientes:  
7.6.1.1. Programas formativos b y d  
a) Para la preparación de las pruebas para mayores de dieciocho años para la obtención directa del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria y de las pruebas para mayores de veinte años para la obtención directa del título de Bachiller, así como para la preparación de las pruebas de acceso a ciclos formativos de grado medio y superior, de las pruebas para la obtención directa del título de técnico y las de acceso a la universidad para mayores de 25 y 45 años, los centros tienen que prever un mínimo de cuatro horas semanales, sin perjuicio del aumento de horas que estos puedan asignar para el desarrollo adecuado de los programas formativos b y d, como condición indispensable para que las persones adultas participantes puedan recibir una formación cualificada que les permita superar con éxito estas pruebas externas.  
Por consiguiente, dada la dificultad implícita de las enseñanzas impartidas en ambos programas formativos y tomando como fundamento la experiencia puesta en marcha por los centros desde la promulgación del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, los centros de Formación de Personas Adultas, de acuerdo con sus posibilidades organizativas y los recursos propios, pueden destinar con carácter general hasta un máximo de 13 horas semanales para los programas b y d y, solo en el caso de los centros que preparen la prueba libre para la obtención del título de técnico, hasta un máximo de 20 horas por semana.  
b) En relación con el horario de los cursos preparatorios de las pruebas de acceso a la Formación Profesional, los centros debidamente autorizados atenderán todos los aspectos regulados por la Orden de 17 de julio de 2009.  
7.6.1.2. Programa formativo c  
Para la totalidad de cursos que tienen como finalidad la promoción del conocimiento de la realidad lingüística y cultural valenciana y la preparación de las pruebas de evaluación y acreditación de conocimientos y uso de valenciano, los centros tienen que prever un mínimo de tres horas semanales para el desarrollo adecuado del programa formativo c, de acuerdo con lo que determina el anexo XII de la Orden de 14 de junio de 2000, a las que se puede añadir, únicamente en los casos de los niveles B1, B2, C1 y C2, una hora semanal para el trabajo específico de las competencias comunicativas orales.  
7.6.1.3. Programas formativos e.1 y e.2  
Según el anexo XII de la Orden de 14 de junio de 2000, los cursos incluidos dentro del programa formativo e deben tener una asignación horaria mínima de dos horas semanales, teniendo en cuenta las siguientes consideraciones:  
a) En los grupos de valenciano y castellano para personas extranjeras recién llegadas, con la finalidad de atender las necesidades de inclusión social y profesional de la población adulta inscrita, los centros podrán destinar hasta un total de 6 horas semanales.  
b) En los cursos específicos para la obtención de la nacionalidad española, además de las horas destinadas al aprendizaje del castellano de nivel A2 como lengua extranjera, se consignará, como mínimo, una hora suplementaria para la preparación de la prueba de conocimientos constitucionales y socioculturales del Estado español.  
c) En ambos casos, los centros tienen que favorecer una formación individualizada, integral e inclusiva de estas personas por medio de la participación en otros programas formativos adecuados.  
d) En cuanto a los cursos de aprendizaje de la competencia lingüística en lenguas extranjeras, los centros ofrecerán prioritariamente los cursos de los niveles A1 y A2, que corresponden al nivel de usuario básico del Marco Común Europeo de Referencia para las lenguas (MECR). Tan solo se pueden ofrecer cursos de preparación del nivel B1, que corresponde al nivel de usuario independiente del MCER, cuando la totalidad de la demanda de los cursos A1 y A2 esté atendida y siempre que el centro cuente con profesorado y disponibilidad horaria.  
e) El programa DIGCOMP, puesto en marcha desde el curso 2019-2020 en algunos centros valencianos de Formación de Personas Adultas, de titularidad de la Generalitat Valenciana, consta de tres niveles (A1, A2 y B1) adaptados al Marco europeo de competencias digitales. Para su impartición, el órgano responsable de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte destinará un o una docente del cuerpo de profesorado de educación secundaria de la especialidad de informática en dedicación de media jornada.  
7.6.1.4. Programa formativo j  
De acuerdo con el anexo XII de la Orden de 14 de junio de 2000, los cursos y talleres del programa formativo j, tendrán una asignación horaria mínima de dos horas semanales.  
7.6.2. En los cursos de preparación de las pruebas de evaluación de las competencias clave de niveles 2 y 3 de cualificación profesional, incluidos dentro del programa formativo g, la distribución horaria semanal se tiene que ajustar a lo que establece el apartado 7.3.6.2 de esta resolución.  
7.7. Ratios de personas adultas participantes en la formación en los diferentes grupos de aprendizaje  
El número máximo de personas adultas para formar grupos en los diversos niveles de la formación de las personas adultas, en régimen presencial, a efectos de facilitar la organización interna del centro, es el siguiente:  
7.7.1. Ciclo I de la formación básica de las personas adultas:  
- Primer nivel: 12 personas  
- Segundo nivel: 20 personas  
- Tercer nivel: 20 personas  
7.7.2. Ciclo II de la formación básica de las personas adultas:  
- Primer nivel: 35 personas  
- Segundo nivel: 35 personas  
7.7.3. Resto de programas formativos:  
- Programas b, c, d y e.1 de competencia comunicativa en lenguas extranjeras: 35 personas  
- Programa e.1 de valenciano o castellano para personas extranjeras: 20 personas  
- Programa e.1 de competencias digitales y otros cursos de los programas e.1 y e.2: 20 personas  
- Programa g de competencias clave de niveles 2 y 3 de profesionalidad: 20 personas, en el caso de la modalidad de enseñanza presencial impartida en los centros de Formación de Personas Adultas.  
- Programa j: 30 personas  
7.7.4. Para la determinación ordinaria de ratios, hay que tener en cuenta también estas dos particularidades:  
a) La ratio mínima para impartir las enseñanzas de los módulos optativos de los dos niveles del ciclo II de la formación básica de las personas adultas es, con carácter general, de 15 participantes por grupo constituido. Sin perjuicio de esto, si la especificidad de la materia y la localización del centro en zonas en proceso de despoblamiento así lo aconsejen, la disponibilidad horaria del personal docente del centro lo permite y siempre que esto no comporte solicitud de profesorado adicional, es posible constituir módulos optativos con menos de 15 personas.  
b) De manera extraordinaria, en el caso de los grupos de aprendizaje de la formación básica de las personas adultas con participantes que tengan necesidades específicas de apoyo educativo, esta ratio es susceptible de ser reducida, previo informe justificativo de la dirección del centro y de la Inspección de Educación y con la autorización expresa de la dirección territorial correspondiente.  
  
Sección 3. Procesos de evaluación, titulación y certificación de estudios en las enseñanzas de la formación básica de las personas adultas  
7.8. Modelo de evaluación  
7.8.1. En cuanto a las cuestiones relacionadas con la evaluación, la promoción y la obtención del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria, habrá que ajustarse a lo que determina la disposición adicional sexta del Decreto 107/2022, de 5 de agosto. En este sentido, la evaluación de las personas participantes en la formación básica de las personas adultas, hasta que no se desarrolle la normativa reguladora de estas enseñanzas, se ajustará a lo que dispone el artículo 32 de la Orden 38/2017, de 4 de octubre, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la evaluación en Educación Secundaria Obligatoria, en Bachillerato y en las enseñanzas de la Educación de las Personas Adultas en la Comunitat Valenciana, excepto el punto 6.2, y la normativa básica reguladora de estas enseñanzas, así como lo que se detalla a continuación:  
a) La evaluación del proceso de aprendizaje del alumnado que cursa las enseñanzas de la formación básica de las personas adultas, ciclos I y II, será continua, formativa, integradora y participativa. Asimismo, la evaluación debe tener en cuenta el contexto, las formas de acceso al sistema y los diferentes ritmos de aprendizaje de cada persona adulta y, en caso de que tenga, el plan de actuación personalizado.  
b) La superación de alguno de los niveles del ciclo II correspondientes a cada uno de los tres ámbitos tendrá validez en todo el Estado.  
c) Al finalizar cada curso, los centros de Formación de Personas Adultas programarán una única evaluación final para los tres niveles del ciclo I y para los dos niveles del ciclo II.  
7.8.2. Esta evaluación del aprendizaje de las personas adultas se tiene que llevar a cabo según los objetivos educativos, contenidos y criterios de evaluación establecidos en el currículo de los programas para adquirir y actualizar la formación básica de las personas adultas hasta la obtención del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria.  
7.8.3. Los centros tienen que especificar los criterios, las estrategias y los instrumentos e indicadores de evaluación, además de determinar y garantizar los mecanismos para la participación de las personas adultas en su propio proceso de evaluación.  
7.8.4. Se evaluará tanto el aprendizaje de cada una de las personas adultas como los procesos de enseñanza y la práctica docente. Esta evaluación tiene que potenciar la reflexión e investigación conjunta del equipo de profesorado y de las personas adultas, para mejorar la programación docente y el desarrollo del currículo en relación con su adecuación a las necesidades educativas y a los rasgos específicos de las personas adultas.  
7.8.5. La evaluación se realizará por el conjunto del profesorado del grupo de aprendizaje respectivo, coordinado por su tutor o tutora.  
7.8.6. Los centros de Formación de Personas Adultas, en virtud de su autonomía pedagógica y organizativa, tienen que establecer, de acuerdo con aquello que determine la comisión de coordinación pedagógica en colaboración con el jefe o la jefa de estudios, el número y el calendario de las sesiones de evaluación que se realizarán en cada curso académico. Con carácter general, a comienzo de cada curso académico, se tiene que llevar a cabo una sesión para realizar la valoración inicial del aprendizaje y, a lo largo del curso, se celebrarán, como mínimo, dos o tres sesiones ordinarias de evaluación de periodicidad, en cada caso, cuatrimestral o trimestral.  
7.9. Valoración inicial del aprendizaje  
7.9.1. Según indica el artículo 11 del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, con la finalidad de orientar y adscribir a cada persona al ciclo y nivel educativo de la formación básica de las personas adultas o al grupo de aprendizaje correspondiente de los otros programas formativos, el profesorado del centro efectuará una valoración inicial individual de cada persona adulta. Esta valoración tiene que comprender aspectos relacionados con los conocimientos, las experiencias, las habilidades y los procedimientos que posea cada persona y debe tener en cuenta tanto los estudios anteriores como sus expectativas e intereses.   
7.9.2. Así pues, al inicio de cada curso académico o, en su defecto, en el momento de la incorporación de la persona adulta en el centro, el profesorado tiene que realizar una valoración inicial individual de cada persona adulta, cuyos resultados permitan su adscripción directa, abierta y flexible en cualquiera de los varios niveles educativos, tanto de la formación básica de las personas adultas como del resto de programas formativos, de forma que las personas participantes queden así exentas de cursar el ciclo o nivel anterior.  
7.9.3. Con carácter general, en el momento de incorporación de la persona adulta a un centro de Formación de Personas Adultas por medio de la acreditación académica obtenida en la prueba para mayores de dieciocho años para la obtención del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria, su procedimiento de adscripción directa en el segundo nivel del ciclo II se tiene que efectuar tan solo en el caso de haber superado un número mínimo de tres módulos formativos en esta prueba, sin que en este cómputo se considere el módulo de Valenciano, en los casos de exención. Cuando no se dé esta circunstancia, es decir, cuando no se hayan superado tres o más módulos formativos, la persona adulta tiene que ser adscrita de entrada al primer nivel del ciclo II, sin perjuicio de su posterior adscripción en el segundo nivel del ciclo II, resultante de la valoración inicial de la persona adulta o de la valoración de la progresión de su aprendizaje llevada a cabo por el equipo educativo.  
7.10. Procedimiento de equivalencias y convalidaciones de módulos formativos  
7.10.1. Con carácter general, en el supuesto de que la persona adulta haya realizado estudios previos de otras enseñanzas obligatorias no universitarias, la persona participante tiene que quedar exenta de cursar los módulos formativos del segundo nivel del ciclo II que tenga superados, según las convalidaciones establecidas por el anexo XVI de la Orden 38/2017, de 4 de octubre, así como por toda normativa sobre evaluación vigente o según aquellas disposiciones legales que en un futuro pudiera determinar la Administración educativa a tal efecto.  
7.10.2. A la hora de efectuar la matrícula, la persona adulta debe aportar la documentación acreditativa en forma de libro de escolaridad, certificación o historial académico, teniendo en cuenta que la convalidación no será efectiva hasta que no conste una comunicación oficial de la secretaría del centro dirigida personalmente a la persona interesada. A este efecto, hay que aplicar el sistema de equivalencias y convalidaciones siguiente:  
7.10.2.1. Equivalencias aplicables a las personas que provienen de la antigua Ley general de educación o de los sistemas LOGSE y LOE  
El sistema de equivalencias a considerar a efectos de convalidación académica de los cursos del sistema ordinario LGE extinguido y de los sistemas ordinarios LOGSE y LOE de la Educación Secundaria Obligatoria con los estudios correspondientes a la formación básica de las personas adultas, se resumen en el siguiente cuadro:  
  
Sistema LGE Sistemas LOGSE y LOE Sistema de la formación básica de las personas adultas  
8.º de EGB y título de Graduado Escolar o certificado de escolaridad 2.º de ESO Ciclo I  
1.º de BUP o 1.º curso de FP de primer grado 3.º de ESO Primer nivel del ciclo II  
2.º de BUP o 2.º curso de FP de primer grado o título de técnico auxiliar 4.º de ESO Segundo nivel del ciclo II  
  
  
A la hora de la incorporación de las personas adultas a las enseñanzas de los diferentes ciclos y niveles de la formación básica de las personas adultas que no hayan superado la totalidad de los estudios de los sistemas LGE, LOE y LOGSE, en el procedimiento de adscripción inicial hay que proceder de la siguiente manera:  
a) Criterio general. Las persones adultas antes mencionadas se tienen que adscribir aplicando la correspondencia de estudios indicada en el cuadro anterior, con independencia de la valoración inicial del aprendizaje que se realice a lo largo del curso, que en todo caso tiene que servir para adecuar esta adscripción inicial a la realidad educativa y a los ritmos de aprendizaje de cada persona participante.  
b) Ciclo I y GES-1. En el caso de las personas que se incorporen a cualquiera de los tres niveles del ciclo I y al primer nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas, en el nivel de adscripción asignado no se tienen que aplicar convalidaciones de las asignaturas, materias, ámbitos o módulos superados en los sistemas educativos LGE, LOGSE y LOE, salvo las convalidaciones aplicables en los módulos formativos del primer nivel del ciclo II superados por las personas adultas en la prueba para mayores de dieciocho años para la obtención directa del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria, de acuerdo con lo que determina el artículo 33.6 de la Orden 38/2017, de 4 de octubre. En este último supuesto, estas personas tienen que ser adscritas al primer nivel del ciclo II, siempre que no acrediten tener superados, como mínimo, tres módulos formativos en esta prueba, sin que en este cómputo se considere el módulo de Valenciano en los casos de exención, de forma que, tanto para este nivel como para el segundo, se contemple el derecho de convalidación de los módulos aprobados en esta prueba.  
c) GES-2. En el caso de las personas que se tengan que incorporar al segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas, hay que aplicar el sistema de convalidaciones de los dos artículos siguientes.  
7.10.2.2. Procedimiento general de aplicación de convalidaciones en los cursos y niveles de la Educación Secundaria Obligatoria equivalentes al segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas.  
a) Acceso directo a las enseñanzas del segundo nivel del ciclo II  
Las personas adultas que acrediten estudios realizados en sistemas educativos extinguidos correspondientes bien a las enseñanzas de 1.º de BUP o de 1.º curso de Formación Profesional de primer grado, o bien a los estudios de 3.º de ESO, pueden acceder directamente al segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas, siempre que acrediten tener un máximo de dos materias no superadas en estos cursos.  
b) Criterios generales para la aplicación de convalidaciones de módulos formativos del segundo nivel del ciclo II  
La convalidación es un derecho que tienen las personas adultas al comenzar su proceso formativo en los centros de Formación de Personas Adultas y se traduce en el reconocimiento en los módulos formativos del segundo nivel del ciclo II de las calificaciones obtenidas en las materias, ámbitos o unidades formativas aprobados en cualquiera de los cursos o niveles equivalentes de la Educación Secundaria Obligatoria, que se aplicará con carácter irreversible en la totalidad de materias, ámbitos o unidades formativas aprobados y no solo en una parte.  
Para garantizar una aplicación correcta de esta posibilidad, el centro tiene que informar a las personas adultas participantes, tanto durante el proceso de matriculación como en las sesiones iniciales de tutoría, con la finalidad de que cada persona pueda optar a la solicitud de convalidación de los módulos formativos correspondientes al inicio de curso, o bien para hacerlo antes de las evaluaciones ordinarias, trimestrales o cuatrimestrales, o de las evaluaciones finales.  
La persona interesada tiene que realizar este trámite ante la secretaría del centro, de forma que, una vez acreditada y revisada la documentación por parte del secretario o la secretaria, se consignen, a efectos de convalidación, las calificaciones correspondientes, con la notación SA («superado anteriormente»), en el expediente académico.  
7.10.2.3. Reconocimiento de convalidaciones de módulos formativos del segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas  
De acuerdo con el anexo XVI de la Orden 38/2017, de 4 de octubre, las convalidaciones de módulos formativos del segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas se reconocerán de la manera siguiente:  
  
Caso 1. Módulos formativos de GESO-2 con 4.º de ESO y prueba libre de GESO  
Convalidaciones aplicables a las personas adultas que acrediten haber superado materias en las enseñanzas de 4.º de ESO o módulos formativos de la prueba para mayores de dieciocho años para la obtención directa del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria en la Comunitat Valenciana:  
  
Áreas y materias superadas  
de 4.º de ESO  
En el caso de dos denominaciones, convalidable por cualquiera de las dos Módulos superados de la prueba libre para la obtención del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria Módulos formativos del 2.º nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas  
Valenciano: lengua y literatura Valenciano Valenciano  
Castellano: lengua y literatura Castellano Castellano  
Lengua castellana y literatura   
Lengua extranjera Lengua extranjera Lengua extranjera  
Primera lengua extranjera   
Matemáticas, Matemáticas A o B Procesos e Instrumentos Matemáticos Procesos e Instrumentos Matemáticos  
Matemáticas orientadas a las enseñanzas académicas o a las enseñanzas aplicadas   
Biología y Geología Naturaleza, Ecología y Salud Naturaleza, Ecología y Salud  
Física y Química Ciencias y Tecnología Ciencias y Tecnología  
Tecnología   
Ciencias sociales: Geografía e Historia Sociedades, Territorios y Procesos Histórico-culturales Sociedades, Territorios y Procesos Histórico-culturales  
Geografía e Historia   
Materias optativas 1 módulo optativo en el segundo nivel del ciclo II  
  
  
1) Convalidaciones de materias superadas en 4.º de ESO  
Las materias superadas en 4.º de ESO por las personas adultas tienen que ser convalidadas por los módulos formativos del segundo nivel del ciclo II respectivos, de acuerdo con lo que se especifica en el cuadro anterior.  
Asimismo, en el caso de las personas adultas que hayan superado en 4.º de ESO alguna de las materias optativas, se les tiene que convalidar una de estas por cualquiera de los módulos optativos de oferta del centro cursados en el segundo nivel del ciclo II, convalidación que no es aplicable a los dos módulos optativos que se cursan en el centro en el primer nivel del ciclo II. En el caso de tener más de una de estas materias superadas, en esta convalidación se consignará la calificación más alta.  
2) Convalidaciones de módulos formativos superados en la prueba para mayores de dieciocho años para la obtención directa del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria en la Comunitat Valenciana.  
Los módulos formativos superados por las personas adultas en la prueba para mayores de dieciocho años para la obtención directa del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria en la Comunitat Valenciana pueden ser convalidados, a petición formal de la persona interesada a la secretaría del centro, por los módulos formativos del primero y segundo nivel del ciclo II respectivos, de acuerdo con lo que se indica en el cuadro anterior.  
Al efectuar estas convalidaciones hay que seguir las indicaciones siguientes:  
2.a) Al inicio de curso, si la persona adulta acredita haber superado tres o más módulos formativos, sin que en este cómputo cuente en ningún caso la exención del módulo de Valenciano, esta tiene que ser adscrita al segundo nivel del ciclo II. En caso de haber superado un número inferior de módulos de la prueba, la persona participante tiene que ser adscrita inicialmente al primer nivel del ciclo II.  
2.b) Durante el curso, en el periodo inmediatamente posterior a las dos convocatorias anuales de esta prueba, si la persona adulta acredita haber superado uno o más módulos formativos de la prueba en cualquiera de estas convocatorias, esta, con la aportación de la documentación que acredite este hecho ante la secretaría del centro, puede optar por:  
- Solicitar la convalidación de los módulos superados de la prueba en las evaluaciones ordinarias, trimestrales o cuatrimestrales, o en las evaluaciones finales.  
- No solicitar ninguna convalidación en favor de las calificaciones obtenidas mediante el aprendizaje realizado en el centro.  
En ambos casos, las convalidaciones de calificaciones se tienen que aplicar en la totalidad de módulos superados en la prueba y no solo en una parte, de forma que la secretaría del centro tiene que consignar en el expediente académico, con la notación «superado anteriormente» (SA), las calificaciones obtenidas en todos los módulos superados en la prueba.  
3) Convalidaciones de módulos formativos por superación de materias, ámbitos de experiencia o módulos formativos en otras comunidades autónomas del Estado español.  
3.a) A las personas adultas procedentes de centros de Formación de Personas Adultas de otras comunidades autónomas que hayan superado ámbitos de experiencia o módulos formativos del primer nivel de la educación secundaria para personas adultas (ESPA) o, en los casos de estructura anual modular, los dos bloques correspondientes a este mismo nivel, se les tiene que reconocer esta formación y, en el caso que hayan superado todos los ámbitos de experiencia o módulos formativos de este nivel, se les tiene que adscribir directamente al segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas.  
3.b) En los casos de las personas adultas que aporten documentación de otras comunidades autónomas que acredite haber aprobado materias en 4.º de ESO o ámbitos de experiencia o módulos formativos del segundo nivel de la educación secundaria para personas adultas (ESPA) o, en los casos de estructura anual modular, los dos bloques correspondientes a este mismo nivel, o bien haber superado ámbitos de experiencia o módulos formativos en convocatorias anteriores de la prueba para mayores de dieciocho años para la obtención directa del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria, se les tiene que reconocer esta formación y se aplicará el criterio general de convalidaciones establecido por el apartado 7.10.2.2.  
En ambos supuestos, a la hora de proceder a esta convalidación de calificaciones, hay que proceder de la siguiente manera:  
- Si el certificado de calificaciones está expresado por materias o módulos formativos, las calificaciones superadas se tienen que trasladar a los módulos formativos respectivos del currículo valenciano de la formación básica de las personas adultas.  
- Si el certificado de calificaciones está expresado por ámbitos de experiencia, las calificaciones superadas se trasladarán a cada uno de los módulos formativos que conforman los tres campos de conocimiento o ámbitos de experiencia del currículo valenciano de la formación básica de las personas adultas.  
- Si hay calificación positiva en la lengua propia de las comunidades autónomas que la tienen, esta puede ser convalidable, solo por un año académico, por el módulo de Valenciano, sin perjuicio del aprendizaje del valenciano que puedan realizar las personas adultas participantes en cualquiera de los programas formativos en que se imparte.  
- No son convalidables por ningún módulo formativo ni campo de conocimiento o ámbito de experiencia aquellas materias, módulos o ámbitos superados en otras comunidades autónomas que no forman parte del currículo valenciano de la formación básica de las personas adultas.  
  
Caso 2. Módulos formativos de GESO-2 con 2.º nivel de PCPI y 2.º curso de PDC  
Convalidaciones aplicables a las personas que proceden del nivel o curso superior del Programa de cualificación profesional inicial (PCPI) y del Programa de diversificación curricular (PDC).  
Caso 3. Módulos formativos de GESO-2 con 2.º curso de FPB  
Convalidaciones aplicables a las personas que provienen del curso superior de la formación profesional básica (FPB).  
  
Unidades formativas de los módulos profesionales superadas del 2.º curso del FP Básica Módulos formativos del 2.º nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas  
Castellano-Valenciano II Valenciano  
 Castellano  
Lengua extranjera: Inglés II Lengua extranjera  
Ciencias Aplicadas I y II Procesos e Instrumentos Matemáticos  
 Naturaleza, Ecología y Salud  
 Ciencias y Tecnología  
Ciencias Sociales I y II Sociedades, Territorios y Procesos Histórico-culturales  
Formación y Orientación Laboral II El Mundo del Trabajo  
  
  
En el caso de las personas participantes que hayan superado la totalidad de los módulos profesionales señalados en el cuadro anterior, en el momento de la matriculación los centros de Formación de Personas Adultas tienen que hacer un acompañamiento inicial específico para guiarlas en una doble dirección:  
- Por un lado, favorecer la obtención del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria, que puede ser conseguido bien por medio de la participación activa y la profundización de las enseñanzas del segundo nivel del ciclo II, con la finalidad de compensar las necesidades y los déficits formativos de cada persona, o bien dirigiendo a la persona interesada hacia la inscripción en cualquiera de las dos convocatorias anuales de la prueba para mayores de dieciocho años para la obtención directa del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria.  
- Y, por otro lado, en el supuesto de que la persona adulta opte, para mejorar su formación integral en el centro, propiciar su participación tanto en la vida académica del centro, en cualquiera de los programas formativos, como en la planificación de un itinerario formativo para su realización personal, emocional, profesional y cívico-social.  
7.11. Seguimiento del aprendizaje y promoción en la formación básica de las personas adultas  
7.11.1. En cuanto a la promoción del alumnado, así como a la evaluación de los procesos de enseñanza, habrá que ajustarse a lo que se dispone en la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre y a lo que se dispone en la disposición adicional sexta relativa a la educación de las personas adultas del Decreto 107/2022, de 5 de agosto.  
Sin embargo, y en todo aquello que no se oponga a la disposición adicional mencionada en el párrafo anterior ni a la normativa básica que se desarrolle, en la educación de personas adultas, continuará en vigor la Orden 38/2017, de 4 de octubre, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la evaluación en Educación Secundaria Obligatoria, en Bachillerato y en las enseñanzas de la Educación de las Personas Adultas en la Comunitat Valenciana, así como lo dispuesto en el resto de normativa en vigor.  
7.11.2. La estructura modular de los campos de conocimiento o ámbitos de experiencia se debe adaptar a las características y a las necesidades, demandas e intereses formativos de las personas adultas, a través de una flexibilización del sistema de aprendizaje que debe permitir a cada persona participante la forma de acceso al sistema, elegir el ritmo de aprendizaje y su propio itinerario formativo.  
7.11.3. En el proceso de evaluación, cada módulo puede superarse de forma independiente, de forma que las personas adultas recibirán una acreditación del centro de Formación de Personas Adultas en la que consten los niveles cursados y las calificaciones obtenidas en los diferentes módulos.  
7.11.4. Los módulos con la misma denominación en los tres niveles del ciclo I y en los dos del ciclo II de la formación básica de las personas adultas se consideran módulos progresivos.  
7.11.5. El módulo de Valenciano tiene la misma consideración que el de Castellano, de manera que la exención de la evaluación final del módulo de Valenciano tiene que ser entendida como una medida educativa extraordinaria, aplicable a las personas participantes que lo soliciten formalmente, de acuerdo con lo que dictamine la normativa autonómica vigente. En los casos de exención, el equipo docente tiene que prever todas aquellas medidas que se consideran indispensables para el acompañamiento del aprendizaje inicial del valenciano como herramienta de inclusión socioeducativa.  
Esta exención tiene validez para un curso académico y su trámite administrativo es independiente según se trate de personas adultas que estén cursando las enseñanzas de la formación básica de las personas adultas de forma ordinaria o de aquellas que se inscriban a las pruebas para mayores de dieciocho años para la obtención directa del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria.  
7.11.6. El profesorado del centro, con la participación de la persona implicada, puede realizar adaptaciones curriculares, que se alejan significativamente de los contenidos y criterios de evaluación del currículo, dirigidas a personas con necesidades educativas, socioculturales y económicas diversas.  
7.11.7. El profesorado tiene que informar regularmente a las personas adultas sobre el desarrollo de su proceso formativo. Para favorecer la participación de las personas adultas en su propio proceso de aprendizaje, el equipo educativo tiene que informar sobre los criterios de evaluación, de acuerdo con los objetivos y contenidos programados en cada ciclo de la formación básica de las personas adultas y en los diferentes programas formativos, además de mantener una comunicación periódica con las personas participantes.  
7.11.8. Las decisiones referidas a la progresión del aprendizaje de las personas adultas y a la promoción de un curso a otro, en cada uno de los diferentes niveles de la formación básica de las personas adultas, tienen que ser adoptadas durante la sesión de evaluación, de forma colegiada por el equipo educativo respectivo de la persona participante de la formación, atendiendo a su ritmo personal de aprendizaje, el logro de los objetivos, el grado de adquisición de las competencias correspondientes y, si procede, las circunstancias excepcionales susceptibles de alterar el desarrollo de la actividad lectiva presencial.  
7.11.9. Las personas participantes podrán permanecer en el ciclo o nivel cursado tantas veces como su estilo personal de aprendizaje y sus necesidades individuales así lo aconsejen. Excepcionalmente, en los casos de las personas adultas que, a pesar de su permanencia reiterada en el centro, tengan dificultades muy graves para lograr los objetivos y las competencias conducentes a la obtención del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria, el equipo educativo evaluador puede aconsejar y dirigir a la persona adulta hacia estudios o actividades socio-profesionales más idóneos a su perfil y a sus necesidades, sin perjuicio de su reincorporación posterior a las enseñanzas de la formación básica de las personas adultas.  
7.11.10. En todo caso, la permanencia en un ciclo o nivel se tiene que determinar de forma que las condiciones curriculares se adapten a las necesidades de las personas adultas y estén orientadas a la superación de las dificultades y carencias detectadas.  
7.11.11. Al final de cada nivel o ciclo de la formación básica de las personas adultas, hay que realizar una estimación del avance de cada persona en la consecución de los objetivos educativos, del grado de madurez y de las competencias logradas, que hay que trasladar al acta de evaluación final y a su expediente.  
7.11.12. Como criterio general, pueden promocionar las personas adultas que hayan logrado globalmente los objetivos educativos de cada nivel y ciclo a pesar de no haber sido evaluadas positivamente en alguno de los módulos.  
7.12. Evaluación final del segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas  
7.12.1. Las decisiones de superación del segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas y la propuesta consiguiente para la expedición del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria tienen que ser adoptadas, durante la sesión de evaluación final, de forma colegiada por el equipo educativo del grupo de aprendizaje.  
7.12.2. Al finalizar el segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas, las personas participantes en la formación que, durante la mencionada sesión de evaluación, hayan obtenido valoración positiva en todos los módulos del segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas habrán finalizado con éxito la formación básica de las personas adultas.  
7.12.3. De acuerdo con las consideraciones sobre evaluación del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, y de la Orden 38/2017, de 4 de octubre, la disposición adicional tercera del Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, y la disposición adicional sexta del Decreto 107/2022, de 5 de agosto, a aquellas personas que no se encuentren en la circunstancia descrita en el apartado anterior, se les puede dar por finalizada con éxito la formación básica de las personas adultas siempre que se cumplan las condiciones y los criterios que establece el apartado 7.16 de esta resolución.  
7.12.4. Al acabar el segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas, el equipo educativo evaluador puede proporcionar a las personas participantes en la formación un consejo orientador, que tiene que incluir un informe sobre el grado de madurez, el logro de los objetivos y la adquisición de las competencias correspondientes, así como una propuesta del itinerario formativo más adecuado.  
7.13. Evaluación final en los diferentes niveles de la formación básica de las personas adultas  
7.13.1. De acuerdo con lo que determina el Real decreto 217/2022, de 29 de marzo, y la disposición adicional sexta del Decreto 107/2022, de 5 de agosto, relativa a la educación de las personas adultas, al finalizar cada curso, los centros de Formación de Personas Adultas tienen que programar una evaluación final única para los tres niveles del ciclo I y para los dos niveles del ciclo II al final de cada curso.  
7.13.2. Los resultados de la evaluación de los diferentes niveles de la formación básica de las personas adultas se tienen que hacer constar de acuerdo con lo establecido en el artículo 34 de la Orden 38/2017, de 4 de octubre.  
7.14. Procedimiento de revisión y reclamación de calificaciones  
7.14.1. En el caso de las personas adultas que cursan estudios de la formación básica de las personas adultas, el procedimiento de revisión y reclamación se tiene que realizar según el que prevé el artículo 20 de la Orden 32/2011, de 20 de diciembre, que determina que el ejercicio del derecho a la evaluación objetiva de las personas participantes tiene que seguir los mismos términos que recoge el artículo 7 de la mencionada orden para el alumnado de Educación Secundaria Obligatoria.  
7.14.2. De acuerdo con lo que establece el artículo 53.1 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas (BOE 02.10.2015), y considerando que son de aplicación plena en el ámbito académico, las prescripciones de la ley anteriormente mencionada, en que se concreta el contenido del derecho de acceso a archivos y documentos, se hace extensivo el derecho de las personas participantes interesadas en obtener copia de los exámenes o pruebas de evaluación realizadas. Por consiguiente, los centros educativos tienen la obligación de entregar copia de las pruebas objetivas de evaluación realizadas a las personas adultas interesadas en el caso de solicitarlas, al margen de los supuestos de reclamación regulados por la normativa vigente.  
7.15. Certificación de estudios  
7.15.1. Todas las personas participantes en la formación básica de las personas adultas tienen derecho a recibir una certificación oficial del centro donde consten los estudios y las calificaciones obtenidas en los diferentes módulos formativos.  
7.15.2. Además, las personas participantes propuestas para la expedición del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria recibirán un certificado de estudios acreditativo de su obtención. Esta acreditación, que tiene que figurar en su expediente, tiene que ser extendida por el secretario o la secretaria del centro, con el visto bueno del director o la directora.  
7.15.3. Las personas participantes que cursan cualquier programa formativo de los que figuran en los anexos III y IV del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, tienen derecho a recibir, asimismo, un certificado de aprovechamiento de los estudios realizados, según el modelo que figura en el anexo III.A de este decreto. Estos certificados acreditativos serán tenidos en cuenta en los casos de las personas adultas participantes que desean cursar la formación básica de las personas adultas.  
7.16. Obtención del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria  
7.16.1. Respecto a la titulación del alumnado, así como a la evaluación de los procesos de enseñanza, habrá que ajustarse a lo que se dispone en la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre y a lo que se establece en la disposición adicional sexta del Decreto 107/2022, de 5 de agosto.  
Sin embargo, y en todo aquello que no se oponga a la normativa básica que se desarrolle, continuará en vigor la Orden 38/2017, de 4 de octubre, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la evaluación en Educación Secundaria Obligatoria, en Bachillerato y en las enseñanzas de la Educación de las Personas Adultas en la Comunitat Valenciana, así como lo dispuesto en el resto de normativa en vigor.  
7.16.2. Las personas participantes que al acabar la formación básica de las personas adultas hayan superado todos los módulos formativos del segundo nivel del ciclo II de la formación básica de las personas adultas y, por lo tanto, hayan logrado los objetivos generales y las competencias correspondientes, según la decisión colegiada tomada por el equipo educativo en la sesión de evaluación final, tienen que recibir el título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria.  
7.16.3. Asimismo, se podrá dar por finalizada con éxito la formación básica de las personas adultas a aquellas personas participantes que, a pesar de no haber sido evaluadas positivamente en alguno de los ámbitos, sean propuestas por el equipo educativo evaluador por el hecho de considerar que esta persona haya logrado los objetivos generales de la formación básica de las personas adultas. A la hora de adoptar o no esta decisión, el equipo educativo evaluador tomará en consideración la progresión del aprendizaje realizado por la persona adulta y sus posibilidades futuras académicas y socio-profesionales, así como los casos individuales de abandono injustificado de alguno de los módulos formativos. Para ello, el equipo educativo evaluador, en los casos en que lo crea oportuno, tiene la facultad de convocar a la persona adulta a una entrevista que pueda servir para aclarar posibles dudas sobre su valoración final.  
7.16.4. Las personas adultas que superen las pruebas para que las personas mayores de dieciocho años puedan obtener directamente el título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria y sean propuestas por el tribunal evaluador correspondiente para la expedición de título tienen que obtener este título en iguales condiciones que las que lo obtienen a través de la formación reglada.  
7.16.5. El título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria para personas adultas, obtenido por cualquier modalidad de enseñanza o mediante la superación de la prueba para mayores de dieciocho años para la obtención directa del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria, se tiene que expedir de acuerdo con la normativa básica de aplicación vigente y permite acceder indistintamente a cualquier de las enseñanzas postobligatorias recogidas en el artículo 3.4 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, según los requisitos que se establecen para cada enseñanza.  
7.17. Pruebas externas  
7.17.1. Prueba para personas mayores de dieciocho años para la obtención directa del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria.  
Esta prueba se rige según la Orden 20/2017, de 29 de mayo, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se dictan normas para la regulación y organización de la prueba para que las personas mayores de dieciocho años puedan obtener directamente el título de graduado o graduada en Educación Secundaria en la Comunitat Valenciana. Según el punto 4 de la disposición adicional sexta del Decreto 107/2022, de 5 de agosto, la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, en el ámbito de sus competencias, organiza periódicamente pruebas para que las personas mayores de dieciocho años puedan obtener directamente el título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria, en las que se compruebe el logro de las competencias básicas y los objetivos de etapa. Estas pruebas se organizan basándose en los tres ámbitos de conocimiento de estas enseñanzas. Se prevén dos convocatorias anuales de carácter cuatrimestral, que se han de realizar a lo largo de cada curso académico, en las que se pueden inscribir aquellas personas que cumplan, como mínimo, dieciocho años en el año natural de la convocatoria para la que se matriculan. La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte tiene que garantizar que estas pruebas cuenten con las medidas de accesibilidad universal y las adaptaciones que requiera todo el alumnado con necesidades educativas especiales.  
7.17.2. Prueba para personas mayores de veinte años para la obtención directa del título de Bachiller  
Esta prueba está regulada por la Orden 6/2018, de 4 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la prueba para que las personas mayores de veinte años puedan obtener directamente el título de Bachiller en la Comunitat Valenciana. Se prevé una convocatoria anual, que se realizará durante el año académico en curso, en la que se pueden inscribir aquellas personas que cumplan, como mínimo, veinte años en el año natural de la convocatoria en la que se matriculan.  
Para poder proceder al pago de la tasa para la expedición del título de Bachiller, las personas que no disponen de DNI o NIE pueden obtener un número de identificación fiscal (NIF) provisional, con el modelo 046 de la Agencia Estatal de Administración Tributaria, a través de la siguiente página web:   
https://sede.agenciatributaria.gob.es/Sede/inicio.html  
La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte tiene que garantizar que estas pruebas cuenten con las medidas de accesibilidad universal y las adaptaciones que requiera todo el alumnado con necesidades educativas especiales.  
7.17.3. Resto de pruebas externas  
Los programas formativos de los apartados b, c, d y g, incluidos dentro de los anexos III y IV del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre, prevén la preparación para las diversas convocatorias de esta serie de pruebas, reguladas a su vez por la normativa correspondiente:  
a) Pruebas de acceso a ciclos formativos de grado medio y superior, prueba libre para la obtención del título de técnico y cursos preparatorios de las pruebas de acceso a la Formación Profesional: programa b.  
b) Pruebas de evaluación y acreditación de conocimientos y uso de valenciano: programa c.  
c) Pruebas de acceso en la universidad para mayores de 25 y 45 años: programa d.  
d) Pruebas de evaluación de las competencias clave de niveles 2 y 3 de cualificación profesional: programa g.  
  
  
8. PARTICIPACIÓN DE LAS PERSONAS ADULTAS  
Sección 1. Participación de las personas adultas  
8.1. Condiciones generales de participación de las personas adultas en la vida educativa  
8.1.1. Los centros de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos tienen que garantizar y promover la participación y colaboración de las personas adultas participantes como agentes activos y promotores de la vida educativa. Para ello, el PEC tiene que prever los principios, las estrategias, las condiciones y los canales para la participación democrática e igualitaria de todas las persones adultas.  
8.1.2. La participación de las personas adultas se dinamizará en cada uno de los programas, ciclos, cursos y grupos de aprendizaje y, en el caso particular, en los grupos de aprendizaje de la formación básica de las personas adultas con presencia predominante de personas jóvenes. Se deben poner los medios para garantizar el máximo aprovechamiento de la formación en cuestiones diversas, como la forja de itinerarios formativos personalizados, la progresión del aprendizaje, la asistencia, la participación activa y el compromiso, etc.  
8.2. Derechos y deberes de las personas adultas participantes  
8.2.1. Considerando que las personas matriculadas en los centros públicos de Formación de Personas Adultas son normativamente mayores de edad, las referencias a la participación y colaboración social de las asociaciones de madres y padres del alumnado y del alumnado por medio de las asociaciones del alumnado y del consejo de delegados y delegadas del alumnado, que figuran en el título IV, capítulos I y II, del Decreto 252/2019, de 29 de noviembre, se tienen que entender respectivamente como derechos y funciones de las asociaciones de personas participantes en la formación y de las personas adultas participantes.  
8.2.2. El reconocimiento de derechos y deberes de las personas participantes en la formación queda así mismo regulado por el Decreto 195/2022, de 11 de noviembre, del Consell, de igualdad y convivencia en el sistema educativo valenciano.  
8.2.3. Entre el conjunto de derechos y deberes que esta disposición otorga al alumnado, aplicables a las personas participantes en los centros públicos de Formación de Personas Adultas, hay que reseñar:  
a) Derechos de las personas adultas participantes:  
- Recibir una educación inclusiva e integral, basada en el respeto a los derechos y libertades fundamentales y en los principios democráticos de igualdad y convivencia.  
- Recibir una educación integral de calidad y en condiciones de equidad que contribuya al pleno desarrollo de su personalidad.  
- Respeto a su identidad, integridad física y dignidad personales, así como su libertad de conciencia y sus convicciones ideológicas, religiosas y morales.  
- Derecho a ser valorado con objetividad.  
- Derecho a participar, con los apoyos que requiera en cada caso, en la vida del centro, de manera individual y colectiva.  
- Derecho a la inclusión, la protección social y a ser formado en condiciones de igualdad de oportunidades.  
- Derecho a la protección de la salud y a su promoción.  
- Derecho a recibir una educación igualitaria.  
b) Deberes de las personas adultas participantes:  
- Respetar a todas las personas.  
- Estudiar.  
- Practicar la convivencia positiva.  
- Cuidar y utilizar adecuadamente las instalaciones del centro.  
8.2.4. Entre el conjunto de derechos y deberes que se otorga a las asociaciones de padres, madres, tutores o tutoras del alumnado, aplicables a las asociaciones y federaciones de asociaciones de personas participantes en los centros públicos de Formación de Personas Adultas, hay que destacar el derecho de asociación, que se concretará en su participación activa en la vida del centro, en su compromiso con las señas de identidad establecidos en el PEC y en la consecución de los objetivos de los planes y programas puestos en marcha.  
8.2.5. Las personas adultas que se matriculan en un centro de Formación de Personas Adultas tienen que respetar el proyecto educativo de centro, su planificación lingüística y sus rasgos identitarios sin perjuicio de los derechos y deberes legalmente reconocidos.  
8.2.6. Las persones adultas matriculadas en los centros públicos de Formación de Personas Adultas de la Generalitat, desde el momento de su incorporación en el centro, tienen derecho al respeto a la identidad propia, a la participación activa en la vida educativa, al uso en las condiciones establecidas por el consejo escolar de las instalaciones y bienes del centro, al acceso libre y gratuito a las enseñanzas y a los materiales y recursos curriculares y didácticos y a la pertenencia voluntaria a la asociación o las asociaciones de personas participantes del centro, circunstancia que puede dar derecho al goce de todos aquellos recursos y actividades financiados por estas asociaciones sin ánimo de lucro.  
8.3. Seguro escolar en centros de Formación de Personas Adultas  
8.3.1. El seguro escolar está regulado por la Ley de 17 de julio de 1953, sobre el establecimiento del seguro escolar en España (BOE 199, 18.07.1953). La determinación del alcance y el procedimiento del seguro escolar es competencia del Instituto Nacional de la Seguridad Social.  
Toda la información general sobre seguro escolar y su procedimiento de tramitación está recogido en el siguiente enlace:  
http://www.seg-social.es/wps/portal/wss/internet/informacionutil/44539/45073  
De acuerdo con las disposiciones actuales del Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS), en el caso de las enseñanzas de la Formación de Personas Adultas este seguro incluye solo las personas menores de 28 años que cursen enseñanzas de cualquiera de los dos niveles del ciclo II de la formación básica de las personas adultas y de preparación de la prueba de acceso a ciclos formativos de grado superior. El resto de las personas participantes tienen que regirse por aquello que establece el régimen general de la Seguridad Social.  
8.3.2. En el ámbito de la Comunitat Valenciana, el procedimiento de tramitación del seguro escolar se establece en las instrucciones de la Dirección General de Centros Docentes, disponibles en el enlace correspondiente del apartado de admisión:  
http://www.ceice.gva.es/va/web/admision-alumnado/normativa  
Los centros tienen que prever la realización de este trámite en el momento en que las personas participantes implicadas tengan que formalizar la inscripción consistente en el abono de la cuota correspondiente del seguro escolar a la secretaría del centro.  
  
Sección 2. Matriculación y adscripción de las personas adultas  
8.4. Condiciones generales de matriculación  
8.4.1. Tienen derecho a matricularse en centros de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos aquellas persones adultas que, reuniendo los requisitos de matriculación establecidos a la Resolución de 9 de febrero de 2005, del director general de Enseñanza, por la que se dictan instrucciones para la aplicación de la Ley orgánica 4/2000, de 11 de enero, y del Real decreto 2393/2004, de 30 de diciembre, sobre derechos y libertades de los extranjeros en España y su integración social en el sistema educativo (DOGV 5992, 23.02.2005), parcialmente modificada por la Resolución de 4 de noviembre de 2009, de la Dirección General de Ordenación y Centros Docentes, sobre el alumnado extranjero en la educación de naturaleza no obligatoria (DOGV 6140, 09.11.2009), acrediten la identidad mediante la presentación de cualquiera de estos documentos en vigor: documento nacional de identidad (DNI), tarjeta de identidad de extranjero o NIE, pasaporte, visado de estudios o cualquier documento oficial que acredite fehacientemente la identidad y la edad de la persona.  
8.4.2. En el momento de realizar la matriculación efectiva de las personas adultas participantes, el centro tiene que requerir el original de cualquiera de los documentos acreditativos de identidad referidos en el apartado anterior y conservar una copia a fin de poder garantizar, en todo momento y de forma fehaciente ante la autoridad pertinente, la autenticidad de la documentación presentada.  
8.4.3. La matriculación en cada centro se tiene que efectuar en función de la disponibilidad del número de plazas previstas anualmente por la dirección de centro, previamente oídos el consejo escolar y la comisión de coordinación pedagógica, para cada uno de los programas formativos impartidos.  
8.4.4. De acuerdo con la Orden de 29 de abril de 2009, de la Conselleria de Educación, por la que se regula el número identificativo del alumnado (NIA) de la Comunitat Valenciana (DOGV 6026, 02.06.2009), en el momento de matriculación la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte tiene que asignar a cada persona participante un número identificativo del alumnado. Este NIA tiene como objetivo facilitar la gestión de los procesos referidos a la documentación de las personas participantes en la formación a lo largo de su vida académica y tiene que constar, por lo tanto, en toda la documentación oficial identificativa del alumno o alumna. Una vez asignado el NIA, los centros docentes tienen que emitir para cada persona adulta participante una tarjeta que servirá como documento acreditativo del número de identificación del alumnado.  
8.5. Oferta formativa  
8.5.1. Los centros de Formación de Personas Adultas sostenidos con fondos públicos disponen de autonomía para definir el modelo de gestión organizativa y pedagógica, que se plasmará en la oferta formativa anual por medio de un proyecto educativo de centro en actualización y mejora constantes, de la programación general anual correspondiente y del programa anual de coordinación territorial (PACT).  
8.5.2. Estos centros tienen como objetivo prioritario garantizar que los ciudadanos y las ciudadanas puedan cursar la formación básica de las personas adultas desde la alfabetización hasta la obtención del título de graduado o graduada en Educación Secundaria Obligatoria.  
8.5.3. Además, hay que atender cualquier otra necesidad para la formación integral de las personas participantes mediante los cursos de los programas formativos establecidos en el artículo 5.2 de la Ley 1/1995, de acuerdo con la orden de prelación establecida en el apartado anterior 6.4.1 de esta resolución. En el caso del programa formativo e, tiene que prevalecer, por este orden, el conocimiento de las lenguas oficiales por parte de las personas recién llegadas, la participación sociocultural y laboral, la adquisición de la competencia comunicativa en lenguas extranjeras, la alfabetización y actualización de las competencias digitales y, por último, la educación medioambiental.  
8.5.4. La oferta formativa será la concreción del diagnóstico del tejido socioeducativo, cultural y laboral que consta en el proyecto educativo de centro, incidiendo, de acuerdo con lo que establece la orden de prelación anteriormente mencionada, en la atención prioritaria que hay que destinar a la formación de las personas adultas con necesidades perentorias de inclusión socioeducativa. Asimismo, a la hora de programar la oferta anual, los centros tendrán en cuenta los resultados de la evaluación y las propuestas de mejora recopilados en la memoria final de curso precedente.  
8.5.5. Los centros públicos de Formación de Personas Adultas, de acuerdo con las líneas directrices del consejo territorial, el PACT elaborado por los consejos comarcales, las directrices del claustro de profesorado, la comisión de coordinación pedagógica y el consejo escolar y en colaboración con las asociaciones de personas participantes de cada centro, tienen que establecer anualmente la oferta formativa, el calendario de admisión e inscripción previstos y el procedimiento posterior de matriculación.  
8.5.6. De acuerdo con la Resolución de 23 de marzo de 2023, con la finalidad de que la oferta formativa y las intervenciones educativas de los centros públicos de Formación de Personas Adultas respondan realmente a las necesidades, demandas e intereses de las personas adultas y de su contexto territorial, socioeconómico y cultural, los consejos comarcales, antes de acabar el mes de octubre, diseñarán la oferta formativa anual de ámbito comarcal, que quedará reflejada en el Programa Anual de Coordinación Territorial (PACT). Estos consejos tendrán que velar por que la oferta formativa para personas adultas se ajuste a las necesidades y características de su ámbito territorial.  
8.5.7. La oferta formativa anual de cada centro, que se confeccionará teniendo en cuenta los recursos humanos asignados por las administraciones responsables, se tiene que diseñar, por lo tanto, coordinadamente con los centros públicos de Formación de Personas Adultas que forman parte de cada uno de los consejos comarcales, a fin de presentar una acción formativa conjunta y complementaria, que responda a las necesidades, demandas e intereses formativos de las personas adultas y de su contexto territorial, socioeconómico y cultural.  
8.5.8. Los centros públicos de Formación de Personas Adultas, con el apoyo de la Administración educativa y de acuerdo con las directrices de la dirección general competente en materia de ordenación académica, tendrán la capacidad e iniciativa para dinamizar su entorno mediante campañas de sensibilización, animación y promoción de la diversidad de enseñanzas encaminadas al aprendizaje a lo largo de la vida, que se realizarán durante el último trimestre y al inicio de cada curso académico.  
8.5.9. Esta oferta formativa anual de centro y comarcal se tiene que hacer pública a través de la página web del centro y de otro tipo de documentos, medios audiovisuales y escritos para su difusión local y comarcal.  
8.5.10. A lo largo del curso y particularmente durante el periodo previo a la matriculación, los centros velarán por que se establezcan y afiancen los medios de comunicación existentes con los centros de educación secundaria limítrofes, con la finalidad de articular vínculos entre etapas educativas y de dar respuesta a la población que potencialmente podría inscribirse en los centros de Formación de Personas Adultas para continuar o finalizar su formación básica.  
8.6. Criterios de matriculación  
8.6.1. Participación de las personas adultas en los programas formativos  
Según lo que dispone el artículo 67.1 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, con carácter general, las personas adultas, en función de la disponibilidad de plazas existentes en el centro, se pueden matricular en cualquiera de los niveles y grupos de aprendizaje de los programas formativos impartidos en los centros públicos de Formación de Personas Adultas siempre que tengan cumplidos 18 años antes del día 31 de diciembre de 2023.  
8.6.2. Circunstancias específicas de matriculación en los programas formativos  
8.6.2.1. De acuerdo con el apartado 67.1 de la Ley orgánica 2/206, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, además de las personas adultas, excepcionalmente, podrán cursar estas enseñanzas los mayores de dieciséis años que lo soliciten y que tengan un contrato laboral que no les permita acudir a los centros educativos en régimen ordinario o sean deportistas de alto rendimiento. Asimismo, se podrá autorizar excepcionalmente el acceso a estas enseñanzas a las personas mayores de dieciséis años en los casos en que concurran circunstancias que les impidan acudir a los centros educativos ordinarios y que estén debidamente acreditadas y reguladas, y a quienes no hubieran sido escolarizados en el sistema educativo español. Por consiguiente, además de las personas adultas, pueden cursar estas enseñanzas los jóvenes entre 16 y 18 años cumplidos hasta el día 31 de diciembre de 2023 en los siguientes supuestos de aplicación general:  
- Poseer un contrato laboral que no les permita acudir a los centros educativos en régimen ordinario diurno, o por contrato de formación, circunstancias que se acreditarán en ambos casos en el momento de formalizar la matrícula.  
- Ser deportista de alto rendimiento, circunstancia que se acreditará documentalmente mediante un certificado de la dirección general competente en materia de deporte, en el caso de personas residentes en la Comunitat Valenciana, o certificado del Consejo Superior de Deportes, en el caso de las personas provenientes de otras comunidades autónomas del Estado español.  
- Ser deportista de élite de la Comunitat Valenciana, circunstancia que hay que acreditar documentalmente mediante la resolución correspondiente publicada anualmente en el DOGV.  
- No haber sido escolarizado en el sistema educativo español.  
- Tener circunstancias personales o académicas que les impidan acudir a los centros educativos ordinarios, que estén debidamente acreditadas y reguladas, como, por ejemplo, situaciones de acoso escolar u otras circunstancias de riesgo en la asistencia al centro ordinario habitual.  
8.6.2.2. La matriculación de estas personas jóvenes se tiene que realizar atendiendo a sus circunstancias personales, emocionales, sociales y culturales, la edad, la trayectoria profesional, los conocimientos, las competencias logradas y su historial académico, este último presentado con carácter general documentalmente para los casos en los que se puedan aplicar las equivalencias pertinentes, de acuerdo con la normativa vigente.  
8.6.2.3. En cuanto a las intervenciones que se pondrán en marcha para atender a las personas jóvenes de nueva incorporación al centro que presenten carencias graves de conocimiento y uso de las lenguas oficiales de la Comunitat Valenciana, se atenderá a lo siguiente:  
- Deben recibir, de acuerdo con la planificación lingüística del centro, una atención específica paralela a su proceso formativo dentro de los grupos de aprendizaje de la formación básica de las personas adultas, con la finalidad de atenderlas adecuadamente;  
- Deben ser beneficiarias de las medidas de apoyo necesarias, proporcionadas por la Administración educativa y los centros, encaminadas a su integración educativa y ciudadana como, por ejemplo, la atención tutorial, la integración en los cursos de los programas formativos e.1 y c o cualquier otra actuación inclusiva prevista por el centro;  
- Y deben ser evaluadas de acuerdo con el procedimiento ordinario, a pesar de poder aplicarles durante el primer año de participación en el centro, siempre que su grado de desconocimiento de las lenguas oficiales de la Comunitat Valenciana así lo aconseje, las adaptaciones, exenciones y convalidaciones del currículo previstas por la normativa vigente. En este supuesto, en los documentos oficiales de evaluación y en los informes individuales hay que hacer constar esta circunstancia, así como las adaptaciones curriculares programadas y las intervenciones docentes individualizadas que se han aplicado.  
8.6.3. Inscripción en los programas formativos b, c, d, e, g y j  
8.6.3.1. Las personas adultas, en función de la disponibilidad anual de plazas existentes en el centro y con independencia de la edad requerida para la participación en las pruebas externas correspondientes, pueden incorporarse en los cursos de los programas formativos b, c, e, g y j, siempre que tengan cumplidos los 18 años hasta el día 31 de diciembre de 2023, con la única excepcionalidad de los casos reseñados en el apartado 8.6.2.1.  
Con la finalidad de favorecer la integración de colectivos o grupos socialmente desfavorecidos o en riesgo de exclusión social, los centros públicos de Formación de Personas Adultas, dentro del programa e.1, tienen que ofrecer prioritariamente cursos para las personas migrantes orientados al conocimiento y al uso de las lenguas oficiales de la Comunitat Valenciana y de la realidad social e histórico-cultural valenciana.  
8.6.3.2. Pueden cursar el programa formativo d para el acceso en la universidad para mayores de 25 y 45 años aquellas personas que tengan la edad legalmente establecida que les permita presentarse a las pruebas que se realizarán durante el curso académico en el que se matriculan, en función de la disponibilidad de plazas del centro.  
8.7. Procedimiento de admisión e inscripción  
8.7.1. De acuerdo con el principio de autonomía organizativa y pedagógica de los centros de Formación de Personas Adultas, estos tienen que determinar anualmente los procesos de admisión e inscripción de las personas adultas, tanto de las personas adultas inscritas en el centro durante el año académico anterior como de las de nueva incorporación.  
8.7.2. Este procedimiento tiene que prever, como mínimo, dos periodos ordinarios de admisión e inscripción:  
a) Para el curso académico 2023-2024, un primer periodo, entre los días 16 de junio y 12 de julio de 2023, para la matriculación de las personas inscritas en el centro durante el año académico en curso que tengan derecho a promoción en cualquiera de los cursos de los programas formativos impartidos; y un segundo periodo, entre los días 1 y 16 de septiembre de 2023, para la inscripción tanto de las personas adultas de nueva incorporación como de aquellas matriculadas en el centro con anterioridad en el curso inmediatamente precedente.  
b) Para el curso académico 2024-2025, un primer periodo, entre los días 17 de junio y 12 de julio de 2024, para la matriculación de las personas inscritas en el centro durante el año académico en curso que tienen derecho a promoción en cualquier de los cursos de los programas formativos impartidos, y un segundo, entre los días 2 y 19 de septiembre de 2024, para la inscripción tanto de las personas adultas de nueva incorporación como de aquellas matriculadas en el centro con anterioridad en el curso inmediatamente precedente.  
c) Atendiendo a la autonomía y a la propia idiosincrasia de los centros públicos de FPA, en el caso de que los centros dispongan de plazas vacantes, podrán empezar la matrícula del alumnado de nueva incorporación en el mes de julio, siempre y cuando ya haya pasado el plazo de matriculación establecido para las personas inscritas en el centro durante el año académico en curso.  
d) En el caso de los centros que tengan previstas en la programación general anual organizaciones cuatrimestrales del currículo de acuerdo con lo que se especifica en el apartado 4.4.3.3, hay que prever un periodo adicional de inscripción para atender esta circunstancia, informando a la Inspección de Educación, que tendrá como fecha límite el día 29 de marzo de 2024.  
8.7.3. Atendiendo a las circunstancias heterogéneas de las personas adultas y a fin de garantizar desde el primer momento un procedimiento individualizado idóneo de recepción, información, valoración y adscripción inicial de participación en los diferentes programas, ciclos, niveles, cursos y grupos de carácter orientativo, la matriculación, siempre que no concurran circunstancias excepcionales determinadas por la Administración educativa, tiene que tener carácter presencial y debe contemplar una entrevista breve con un profesor o profesora del centro, lo que no quita la posibilidad que en los procesos de inscripción se diseñan trámites telemáticos previos. A tal efecto, cada centro tiene que establecer mecanismos flexibles que posibiliten tanto la presencialidad, incluyendo la que se pueda realizar usando medios telefónicos y telemáticos, como la atención personalizada y confidencial de este procedimiento.  
8.7.4. Durante el proceso de admisión e inscripción, el centro tiene que requerir a las personas adultas solicitantes toda aquella documentación académica oficial que acredite su formación, el itinerario escolar realizado y las competencias profesionales acreditadas. Asimismo, las personas solicitantes pueden presentar la documentación acreditativa de su experiencia profesional que, junto con la documentación académica, tiene que servir, por un lado, para informar y orientar convenientemente a cada persona adulta para que sea inscrita en el programa o programas formativos, niveles y grupos de aprendizaje adecuados a su perfil y a sus necesidades, demandas e intereses formativos y, por otro lado, para estudiar individualmente las posibles convalidaciones académicas y equivalencias de estudios, de acuerdo con la normativa vigente sobre evaluación y titulación.  
8.7.5. En el supuesto de que las vacantes disponibles en cada centro en el momento de la inscripción sean inferiores a las programadas en la oferta formativa anual, los centros públicos de Formación de Personas Adultas tienen que arbitrar, al menos a lo largo del primer trimestre, los mecanismos para la confección de listas de espera y de llamamiento posterior a las personas adultas solicitantes. En el procedimiento de gestión de estas listas, ha de prevalecer los criterios de orden de presentación de la solicitud y de atención prioritaria a los programas formativos que prestan servicio a las personas migrantes, refugiadas, desplazadas o en riesgo de exclusión social.  
8.7.6. Los centros públicos de Formación de Personas Adultas tienen que trasladar a la programación general anual los datos de matriculación de la totalidad de los cursos de los programas formativos impartidos en cada caso.  
8.7.7. Con el fin de atender a las necesidades, demandas e intereses individuales cambiantes y las carencias formativas de las personas adultas, los centros, siempre que tengan plazas vacantes disponibles y de acuerdo con los criterios y procedimientos descritos en el apartado 8.6 de esta resolución, tienen que admitir a aquellas persones adultas que soliciten ser inscritas hasta el día 30 de abril de 2024, en los tres niveles del ciclo I de la formación básica de las personas adultas, y hasta el día 31 de enero de 2024, en cualquiera de los programas formativos impartidos, en este segundo caso sin perjuicio de los casos de inscripción que, con carácter obligatorio y extraordinario, se realicen durante todo el curso académico para atender las necesidades formativas y la inclusión sociocultural, tanto de las personas jóvenes y adultas recién llegadas al sistema educativo valenciano como de aquellas en situación de vulnerabilidad que sufran circunstancias sobrevenidas de riesgo de exclusión social o de violencia de género. Estas incorporaciones tienen que ser introducidas en el sistema de información ITACA y comunicadas a la Inspección de Educación.  
8.8. Adscripción de programa, ciclo, nivel y grupo de aprendizaje  
8.8.1. La inscripción y la adscripción consiguiente de las personas adultas en un determinado programa o en más de uno de los programas formativos impartidos en el centro, tiene que entenderse como un proceso formativo integral encaminado a acompañar a las personas adultas participantes en su aprendizaje a lo largo de la vida y a facilitarles herramientas y estrategias para la mejora de sus habilidades personales, cívicas, sociales y profesionales. Por eso, al efectuar la matrícula, estas personas pueden ser inicialmente adscritas en el programa o programas formativos, ciclo, nivel y grupo adecuado a su perfil, a su trayectoria académica, a sus necesidades formativas y a sus intereses personales.  
8.8.2. Aun así, las personas participantes, en el momento de acceder a las enseñanzas impartidas en los centros de Formación de Personas Adultas, efectuarán con carácter preceptivo una valoración inicial del aprendizaje para proceder de forma más ajustada a su orientación y adscripción directa, abierta y flexible en el programa o programas, ciclo, nivel y grupo adecuados. Para completar este procedimiento de adscripción, hay que tomar también en consideración los estudios previos realizados, aspectos diversos relacionados con sus conocimientos previos, las experiencias, destrezas y competencias logradas y los intereses y expectativas de cada persona adulta.  
8.8.3. En el caso de la Formación Básica de las Personas Adultas, la valoración inicial del aprendizaje debe tener como finalidad posibilitar que cada persona participante:  
a) Pueda convalidar los estudios que acredite documentalmente con la finalidad de adscribirla al ciclo y nivel correspondientes.  
b) Curse los módulos formativos que le correspondan, de acuerdo con la normativa sobre evaluación vigente.  
c) Se pueda facilitar el acceso a un nivel o a otro a aquellas personas que no puedan acreditar documentalmente haber realizado unos estudios determinados.   
8.8.4. Para los tres supuestos referidos en el apartado anterior, las personas participantes en la Formación Básica de las Personas Adultas tienen que quedar exentas de cursar el ciclo o nivel anterior. Además, teniendo en cuenta los rasgos e intereses individuales de las personas participantes, la estructura modular tiene que ser flexible y abierta en cuanto a las formas de acceso al sistema, elegir el ritmo de aprendizaje y la posibilidad de cursar unos módulos u otros.  
8.8.5. De acuerdo con el principio de autonomía organizativa y pedagógica de centros y las directrices y los criterios de matriculación diseñados anualmente por el claustro de profesorado y aprobados por el consejo escolar de centro, las persones adultas participantes, atendiendo a sus circunstancias personales y a sus necesidades, demandas e intereses formativos y siempre que las posibilidades organizativas y los horarios del centro así lo permitan, pueden inscribirse en más de un curso de los programas formativos impartidos en un centro durante un mismo año académico.  
  
  
9. CENTROS DE PRÁCTICAS Y ESTUDIANTES EN PRÁCTICAS DEL PROGRAMA ERASMUS9.1. La participación de centros y de profesorado en la formación pedagógica y didáctica de los estudiantes del máster que habilita para la profesión de profesor o profesora de Educación Secundaria Obligatoria y de Bachillerato, Formación Profesional y Enseñanzas de Idiomas, se tiene que realizar según lo que establece la Orden de 30 de septiembre de 2009, de la Conselleria de Educación, por la que se regulan la convocatoria y el procedimiento para la selección de centros de prácticas y se establecen orientaciones para el desarrollo del prácticum de los títulos oficiales de máster que habilitan para el ejercicio de las profesiones de profesor de Educación Secundaria Obligatoria y de Bachillerato, Formación Profesional y Enseñanzas de Idiomas (DOGV 6123, 15.10.2009).  
9.2. Los centros pueden acoger, asimismo, estudiantes universitarios extranjeros en prácticas a través del Programa Erasmus+. La acogida de este alumnado está regulada por la Resolución de 20 de febrero de 2017, de la Dirección General de Política Lingüística y Gestión del Multilingüismo, por la que se aprueban las instrucciones de acogida de estudiantes de educación superior Erasmus+ para la realización de prácticas en centros educativos valencianos (DOGV 7987, 24.02.2017).  
  
  
10. SISTEMA DE INFORMACIÓN ITACA. CRITERIOS PARA LA PROTECCIÓN DE DATOS PERSONALES Y EL USO EDUCATIVO DE LAS TECNOLOGÍAS DE LA INFORMACIÓN Y LAS COMUNICACIONES  
10.1. Sistema de información ITACA  
10.1.1. El Decreto 51/2011, de 13 de mayo, del Consell, sobre el sistema de comunicación de datos a la conselleria competente en materia de educación, a través del sistema de información ITACA, de los centros docentes que imparten enseñanzas regladas no universitarias (DOGV 6522, 17.05.2011), regula este sistema de información como instrumento para la gestión integrada de los procedimientos administrativos y académicos y la comunicación de los datos y de los documentos necesarios para el funcionamiento adecuado del sistema educativo de la Comunitat Valenciana. Así pues, este sistema de información posibilita la gestión integrada de los procedimientos administrativos y académicos del sistema educativo de la Comunitat Valenciana.  
10.1.2. Con la incorporación de todos los centros de FPA al sistema de información ITACA, la comunicación e intercambio de información con la Administración educativa referida en esta resolución pasa a realizarse con carácter general por medio de ITACA.  
10.2. Normativa relacionada con la protección de datos personales y el uso educativo de las tecnologías de la información y las comunicaciones  
10.2.1. Las actuaciones que se realizarán por parte de los centros educativos relacionadas con el uso de las tecnologías de la información y las comunicaciones y la protección en el tratamiento de datos se tienen que atener a la legislación en la materia y a las instrucciones de servicio que dicte la dirección general con competencias en tecnologías de la información y las comunicaciones como, por ejemplo:  
- El Reglamento (UE) 2016/679, del Parlamento Europeo y del Consell, de 27 de abril de 2016, relativo a la protección de las personas físicas en cuanto al tratamiento de datos personales y a la libre circulación de estos datos y por el que se deroga la Directiva 95/46/CE, también conocido con el nombre de Reglamento General de Protección de Datos (RGPD).  
- La Ley orgánica 3/2018, de 5 de diciembre, de protección de datos personales y garantía de los derechos digitales (BOE 294, 06.12.2018).  
- El Real decreto 1720/2007, de 21 de diciembre, por el que se aprueba el reglamento de desarrollo de la Ley orgánica 15/1999, de 13 de diciembre, de protección de datos de carácter personal (BOE 17, 19.01.2008), en aquellos apartados que se mantienen vigentes.  
- La Orden 19/2013, de 3 de diciembre, de la Conselleria de Hacienda y Administración Pública, por la que se establecen las normas sobre el uso seguro de medios tecnológicos en la Administración de la Generalitat.  
- La Resolución de 26 de junio de 2013, de la Dirección General de Centros y Personal Docente, de la Dirección General de Formación Profesional y Enseñanzas de Régimen Especial y de la Dirección General de Tecnologías de la Información, por la que se establece el procedimiento y el calendario de inventariado y certificación de las aplicaciones y equipación informática existente en los centros educativos dependientes de la Generalitat.  
- La Resolución de 28 de junio de 2018, de la Subsecretaría de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se dictan instrucciones para el cumplimiento de la normativa de protección de datos en los centros educativos públicos de titularidad de la Generalitat.  
- Carta informativa de 30 de abril de 2021, de la Subsecretaria de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte y el director general de Centros Docentes sobre el nuevo apartado en la web www.ceice.gva.es, dedicado a la protección de datos en los centros educativos públicos GVA, y necesidad de publicar los Registros de Actividades de Tratamiento (RAT) de los centros: https://ceice.gva.es/documents/161634279/172734302/zcarta+Informativa+nuevo+apartado+Protecci%C3%B3%20de+Datos+y+RAT+centros+educativos+p%C3 %BAblics+GVA/79e037bf-fd72-433c-be8e-17295a12e975  
Los centros públicos dependientes de la Generalitat tienen que crear, dentro sus páginas web, un apartado denominado «Protección de Datos» con la relación de los RAT que son aplicables en cada centro y enlazar a la URL: http://www.ceice.gva.es/va/web/educacion/proteccio-de-dades-en-centres-educatius-publics-gva  
10.2.2. Cualquier normativa que tenga que ser cumplida por los centros docentes en materia de tecnologías de la información y de las comunicaciones, como consecuencia del ejercicio de las competencias atribuidas, por el artículo 15 del Decreto 171/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico (DOGV 8959, 24.11.20), a la dirección general competente en materia de tecnologías de la información y de las comunicaciones o por la Agencia para la Digitalización y la Ciberseguridad (ADiC), creada por la Ley 8/2022, de 29 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat (DOGV 9501, 30.12.2022), será dispuesta en la web: https://dgtic.gva.es/va/normativa  
10.3. Uso de plataformas informáticas y redes sociales en los centros de Formación de Personas Adultas de titularidad de la Generalitat  
10.3.1. La Generalitat Valenciana, a través de la dirección general competente en materia de tecnologías de la información y de las comunicaciones, dispondrá las plataformas, servicios con carácter instrumental (identidad digital, correo electrónico corporativo, software de oficina, de videoconferencia, de trabajo colaborativo, etc.) y, en general, las herramientas más adecuadas para su uso en los centros educativos de titularidad de la Generalitat, según la Orden 19/2013, de 3 de diciembre, sobre normas para el uso seguro de medios tecnológicos en la Administración de la Generalitat.  
La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte pone a disposición de los centros educativos un sistema de comunicación entre el centro, el equipo docente y las persones adultas participantes mediante las plataformas ITACA-Web Familia, Módulo Docente y Secretaría Digital.  
El proyecto llamado «Centro Digital Colaborativo» de la Generalitat Valenciana se implantará progresivamente en el conjunto de todos los centros e incorporará todas las plataformas autorizadas que tengan que ser de uso tanto para el alumnado como para el profesorado.  
Por lo tanto, como norma general, hay que usar las herramientas que la conselleria competente en materia de educación ponga al alcance de los centros. Además, el artículo 5.4 de la Orden 19/2013 anteriormente mencionada establece que cualquier externalización del tratamiento requiere la suscripción de un contrato expreso entre la conselleria competente en materia de educación, como responsable del tratamiento, y la empresa responsable de la prestación del servicio, como encargada de tratamiento, que en este caso serían las empresas propietarias de estas plataformas. La obligatoriedad de este «contrato por encargo», así como sus condiciones, se encuentra especificada en el artículo 28 del Reglamento General de Protección de Datos (RGPD).  
Según la Orden 19/2013, de 3 de diciembre, queda prohibido transmitir o alojar información propia de la Administración de la Generalitat en sistemas de información externos (como es el caso de los servicios en nube o on cloud), salvo que haya una autorización expresa de la conselleria competente en materia de educación, después del análisis de los riesgos asociados a esta externalización, en especial sobre los aspectos siguientes:  
- Las comunicaciones tienen que cifrar los datos de extremo a extremo.  
- La ubicación de los datos tiene que estar dentro del Espacio Económico Europeo.  
- Se tiene que comprobar el compromiso, a través de sus políticas, de no realizar un perfilado o analítica con los datos almacenados.  
- No se tiene que permitir hacer uso de los datos, ni siquiera anonimizados, para finalidades diferentes de aquellas directamente relacionadas con la prestación del servicio.  
10.3.2. En cuanto al uso de redes sociales en el ámbito educativo, hay que tener en consideración las siguientes cuestiones:  
10.3.2.1. No requiere autorización el uso de redes sociales o mensajería instantánea para el ejercicio de las competencias en materia de educación, siempre que no traten ni difundan información que se pueda relacionar con una persona física identificada o identificable, a través de su nombre y apellidos, imagen, voz, correo electrónico, códigos de identificación, calificaciones u opiniones.  
No obstante:  
a) Cuando la finalidad sea informativa, se escogerán las configuraciones unidireccionales, con selección de las personas destinatarias, respetando su privacidad y voluntad explícita de recepción de los mensajes.  
b) Cuando la finalidad sea colaborativa para el desarrollo curricular o de funciones docentes, se escogerá la opción que respete la privacidad y el entorno cerrado de uso, evitando la posibilidad de agregar a personas sin su consentimiento.  
c) Está expresamente desautorizado el uso de las redes sociales y mensajería instantánea que incluya cualquier tipo de publicidad, o que puedan ser utilizadas para una finalidad diferente de la misma comunicación.  
10.3.2.2. Para cualquier otra finalidad en el uso de las redes sociales o mensajería instantánea en el ámbito educativo, la Resolución de 28 de junio de 2018 señala que la publicación de datos personales en redes sociales por parte de los centros educativos requiere contar con el consentimiento inequívoco de las personas implicadas, a quienes se tiene que informar previamente de manera clara de los datos que se publicarán, en qué redes sociales, con qué finalidad y quién puede acceder a estos datos, así como de la posibilidad de ejercer sus derechos de acceso, rectificación, oposición, cancelación, limitación del tratamiento, portabilidad y de no ser objeto de decisiones individualizadas, así como el derecho a la retirada del consentimiento otorgado previamente. La lengua de comunicación con las personas adultas participantes en las redes sociales utilizadas se adaptará a lo que aparezca en el Plan de Normalización Lingüística del centro.    
10.3.2.3. No requiere autorización el uso de redes sociales para el ejercicio de las competencias educativas, siempre que no traten ni difundan datos personales de cuyo tratamiento sean responsables los titulares de órganos superiores o del nivel directivo de la conselleria competente en materia de educación.  
10.3.2.4. Tiene la condición de datos personales toda información que se pueda relacionar con una persona física identificada o identificable. Esta definición incluye, entre otros datos, imágenes, voz, códigos de identificación, calificaciones u opiniones. Sin embargo:  
a) Está expresamente no autorizado el uso de redes sociales que incluyan cualquier tipo de publicidad o que puedan ser utilizadas para una finalidad diferente a la misma comunicación.  
b) Cuando se utilizan estos medios, los centros educativos tienen que informar a las persones adultas participantes sobre el uso seguro de las redes sociales, de los derechos y obligaciones de los intervinientes y de la exención de responsabilidad de la conselleria en estas aplicaciones.  
c) Cuando los datos personales de las personas adultas participantes, incluyendo fotografías o vídeos, sean proporcionados por terceros u otros miembros de la comunidad educativa, sin mediación del titular de los datos, hay que garantizar que se dispone de la autorización expresa y concreta de uso o la asunción de responsabilidad por la persona cedente.  
10.3.2.5. Cualquier tratamiento de datos de carácter personal tiene que cumplir con lo que prevé la normativa vigente en la materia y, en particular, con las obligaciones de información a las personas afectadas por sus tratamientos y transparencia. Además, se ceñirán a las finalidades específicas previstas en su creación y debe haberse publicado en los correspondientes registros de actividades.  
El órgano de información y asesoramiento de la Generalitat en materia de protección de datos es el delegado de Protección de Datos (https://participacio.gva.es/es/web/delegacion-de-proteccion-de-datos-gva/), a quien se pueden dirigir las personas interesadas en aquellas cuestiones relativas al tratamiento de sus datos personales y al ejercicio de sus derechos al amparo del RGPD. Por lo que se refiere a la forma de ejercer los derechos, se puede consultar más información en la siguiente página web:  
https://www.gva.es/es/inicio/procedimientos?id\_proc=19970  
10.3.2.6. En cuanto al uso de aplicaciones de mensajería por parte del profesorado para la comunicación con las personas adultas participantes, el apartado 3.2.7 de la Resolución de 28 de junio de 2018 indica que, con carácter general, las comunicaciones entre el profesorado y las persones participantes en la formación deben tener lugar dentro del ámbito de la función educativa y no llevarse a cabo a través de aplicaciones de mensajería instantánea. Si hubiera que establecer canales específicos de comunicación, se tienen que emplear, bien los medios y herramientas puestos al servicio del profesorado y personas participantes por la conselleria competente en materia de educación, o bien a través del correo electrónico.  
10.3.2.7. Los tratamientos de datos personales mediante aplicaciones informáticas móviles, conocidas como aplicaciones o apps, se tienen que incluir en la política de seguridad del centro, como mínimo con las mismas garantías que cualquier otro tratamiento, tal como indica el Informe sobre la utilización por parte de profesorado y alumnado que almacenan datos en la nube con sistemas ajenos a las plataformas educativas, publicado por la Agencia Española de Protección de Datos (https://www.aepd.es/media/guias/guia-orientaciones-apps-datos-alumnos.pdf).  
Por todo esto, se recuerda que no se tiene que hacer uso de aquellas plataformas informáticas o aplicaciones informáticas móviles, también conocidas como apps, diferentes de las dispuestas o autorizadas por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte que tengan como finalidad:  
a) La comunicación con las personas adultas participantes en la formación.  
b) El seguimiento de las personas participantes a través de cuadernos de notas de progresión en el aprendizaje y calificación académica.  
Únicamente podrán ser utilizadas aplicaciones o plataformas informáticas para el desarrollo curricular de las diferentes asignaturas, materias, módulos o ámbitos cuando:  
a) Usen datos anónimos, es decir, cuando únicamente se traten un conjunto de datos que no guarden relación con personas físicas identificadas o identificables.  
b) Usen datos seudonimizados, y en este caso tiene que existir una aplicación que correlacione un código de identificación con los datos personales del alumnado o profesorado y que únicamente será de conocimiento por el profesorado del centro educativo, cumpliendo con su política de privacidad y términos de uso y las siguientes condiciones de seguridad y privacidad:  
- Deberán de hacer constar que no se realizará ninguna actividad de reidentificación.  
- No deberán tratar, ni difundir datos personales por los que se pudiera hacer identificable de manera singular a cualquier alumno o alumna por terceros ajenos al centro educativo, a través de sus nombres y apellidos, su correo electrónico, su imagen, su voz, sus datos biométricos, sus calificaciones, opiniones o cualquier código de identificación, ni situación familiar o cualquier otro dato que pueda comprometer la intimidad del alumnado usuario.  
- Deberán ser explícitas las limitaciones de uso de los datos a las finalidades del servicio ofrecido.  
- Deberá constar el periodo de conservación y las garantías técnicas y organizativas dispuestas al efecto de impedir la materialización de brechas de datos personales, tanto sobre el conjunto seudonimizado como el de la información adicional.  
10.3.2.8. Ninguna aplicación o plataforma podrá ofrecer publicidad al alumnado, ni reclamos ni pagos a aplicaciones de terceros.  
10.3.2.9. Las direcciones de los centros deberán realizar el análisis de los riesgos ara su implementación en el contexto de cada centro educativo, de manera previa a la incorporación y uso de una aplicación o plataforma que cumpla los requisitos anteriores, comprobando que consta dentro de las políticas de privacidad y términos de uso de las aplicaciones:  
- La identidad y dirección de la persona jurídica o física responsable.  
- La descripción de las finalidades por las que serán utilizados los datos.  
- La imposibilidad de realizar perfiles del alumnado o analítica con los datos almacenados, más allá de los necesarios para la mejora de su funcionalidad.  
- Los posibles accesos que realiza la aplicación a otros datos almacenados en los dispositivos que ejecutan las aplicaciones o a sus sensores.  
- Las posibles comunicaciones de datos a terceros y su identidad, así como la finalidad por la que se ceden.  
- La ubicación de sus datos y sus periodos de conservación.  
10.4. Identidad digital de las personas participantes en la formación, del personal docente y del personal no docente de atención educativa  
En el marco establecido por la propuesta de modificación de 3 de junio de 2021, (Documento SEC (2021)- 228 final) del Reglamento UE 910/2014 del Parlamento Europeo y del Consell, relativo a la identificación electrónica y los servicios de confianza para las transacciones electrónicas en el mercado interior, la identidad digital de las personas participantes en la formación, del personal docente y del personal no docente de atención educativa, está constituida por los elementos siguientes:  
a) Los elementos registrales que constan en el sistema ITACA, regulado por Decreto 51/2011, de 13 de mayo, del Consell, sobre el sistema de comunicación de datos a la conselleria competente en materia de educación, a través del sistema de información ITACA, de los centros docentes que imparten enseñanzas regladas no universitarias (DOGV núm. 6522 de 17.05.2011);  
b) Los elementos registrales que constan en el sistema EDEN, regulado por Orden 5/2021, de 12 de febrero, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regulan el contenido, uso y acceso al expediente docente electrónico normalizado (DOGV núm. 9022 de 17.02.2021);  
c) La identificación electrónica para el acceso en las redes y portales educativos, mediante el sistema que determine la dirección general competente en materia de seguridad de la información, autorización y control de las tecnologías de la información y las telecomunicaciones en el ámbito de la Generalitat.  
  
  
CONSIDERACIONES FINALES  
1. Este anexo es aplicable para el curso académico 2023-2024 en los centros docentes sostenidos con fondos públicos de la Comunitat Valenciana que imparten enseñanzas de Formación de Personas Adultas.  
2. En todo aquello relativo a la organización y funcionamiento de los centros de Formación de Personas Adultas no previsto en esta norma, es aplicable de forma subsidiaria lo dispuesto para las enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato.  
3. Los centros públicos de titularidad municipal tienen la obligación de presentar la programación general anual y la memoria final de curso ante la dirección territorial correspondiente en los mismos términos y condiciones que los de titularidad de la Generalitat.  
4. Respecto a los centros privados específicos de titularidad de personas físicas o jurídicas y a los centros privados que tienen como titular una entidad o asociación sin ánimo de lucro o centros de iniciativa social, esta resolución es aplicable en los apartados relativos a los centros; a la ordenación curricular de las enseñanzas, programas formativos y modalidades de enseñanza impartidas; a la evaluación, titulación y certificación de estudios de las enseñanzas de la Formación Básica de las Personas Adultas; a los sistema de elaboración de la PGA en ITACA; y a los criterios generales de admisión y matriculación de las personas participantes.  
5. La dirección de los centros públicos de la Generalitat o la persona titular de los centros públicos de titularidad municipal, de los centros privados específicos y de los centros de iniciativa social, tiene que cumplir y hacer cumplir lo que establece esta resolución y tiene que adoptar las medidas necesarias para que su contenido sea conocido por todos los miembros de la comunidad educativa.  
6. La Inspección de Educación tiene que velar por el cumplimiento de lo que establece esta resolución.  
7. Las direcciones territoriales competentes en materia de educación tienen la facultad para resolver coordinadamente, en el ámbito de su competencia, los problemas que pudieran surgir en la aplicación de esta resolución.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML