Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9410, del 23-08-2022 (2022/7543)

Informació pública d'aprovació d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 2 del Pla general d'ordenació urbana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9410

Data del DOGV
:   23-08-2022

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2022/7543

CVE


Data del document
:   02-08-2022

Organisme emissor
:   Ajuntament de Bejís

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Bejís](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Informació pública d'aprovació d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 2 del Pla general d'ordenació urbana. [2022/7543]  
Per la Resolució de l'Alcaldia de data 2 de agost de 2022, l'alcaldessa de l'Ajuntament de Bejís, en la seua qualitat d'òrgan ambiental de l'Ajuntament, ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a la modificació puntual número 2 del Pla general d'ordenació urbana, de conformitat amb l'article 53 del Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que a continuació es transcriu:  
  
«Resolució d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís.  
  
Vist l'expedient tramitat als efectes dels antecedents que apareixen en l'expedient de modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís.  
  
Vist el document inicial estratègic de la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís presentat per AUG-Arquitectos SLP sent el mateix Ajuntament de Bejís l'òrgan promotor i tenint en compte:  
  
  
I. Legislació aplicable  
L'avaluació ambiental és l'instrument de prevenció que permet integrar els aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes, incorporant criteris de sostenibilitat que garanteixen una adequada prevenció dels impactes ambientals concrets que puguen generar, al temps que estableix mecanismes de correcció o compensació.  
  
Aquesta obligatòria avaluació de les repercussions de determinats plans i programes en el medi ambient es va establir per la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny de 2001. La seua transposició a l'ordenament jurídic espanyol es materialitza en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, de l'Estat, d'avaluació ambiental.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel que s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en el seu article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a una avaluació ambiental de conformitat amb el previst en la legislació d'avaluació ambiental.  
A la normativa autonòmica d'aplicació l'avaluació ambiental i territorial estratègica dels plans i programes es recull en el DL 1/2021, 18 de juny del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge - d'ací en endavant TRLOTUP-, que regula una tramitació ambiental i urbanística unificada distingint dos tipus de procediments d'avaluació ambiental i territorial estratègica, ordinari i simplificat, havent de ser l'òrgan ambiental i territorial qui resoldrà sobre aquests casos tenint en consideració els criteris de l'annex VIII LOTUP.  
  
  
II. Característiques de la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís  
El planejament vigent en el termini municipal el constitueix el PGOU de Bejís, aprovat definitivament per l'acord de la Comissió Territorial de Urbanisme de Castelló, en la sessió celebrada el 30 de setembre de 2010, després de que l'ajuntament presentara la documentació que li havia sigut requerida en un acord previ d'aprovació parcial per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en sessió celebrada el 26 d'abril de 2007.  
Des de la seua entrada en vigor a soles ha sofrit una lleugera correcció relativa a una zona limitada del sòl no urbanitzable, en compliment d'una sentència de 20 de novembre de 2010, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana.  
Després de diversos anys de vigència del PGOU de Bejís, s'ha vist la necessitat i conveniència d'escometre una modificació puntual que afecta a diversos aspectes de l'ordenació detallada més la modificació que afecta a l'ordenació estructural i que afecta al sòl previst pel Pla general per a ser destinat a habitatge amb algú règim de protecció pública.  
  
Objectiu de la modificació puntual. Tal i com s'ha plantejat, la modificació puntual persegueix els següents huit objectius:  
1. Trasllat de la planimetria a una nova base cartogràfica, de major precisió i detall.  
2. Canvi d'ordenances d'aplicació i/o ús de determinats immobles.  
  
3. Modificació de l'ordenació de la UER-02.  
4. Nova regulació de les altures de la edificació.  
5. Nova regulació de l'ús industrial.  
6. Incorporació d'una regulació de l'ús dotacional múltiple.  
7. Correccions (limitades) en la regulació de les zones d'ordenança.  
  
8. Incorporació de 4 noves series de plans d'ordenació.  
La descripció detallada d'acord amb l'apuntat per l'equip redactor, és la següent:  
Trasllat de la planimetria a una nova base cartogràfica, de major precisió i detall.   
Aquest primer grup de modificacions es refereix al trasllat de l'ordenació vigent a la nova base cartogràfica, molt més precisa i detallada. Constitueix la part substancial dels canvis introduïts i amb ella no es corregeixen les determinacions de planejament, sinó que es perfeccionen, adaptant-les a la realitat. Aquesta operació, que s'ha executat amb la major rigor possible, ha posat de manifest les importants carències de la cartografia de base del PGOU, especialment en les aldees. Cal recordar que, en el seu moment, l'equip redactor va proposar a l'ajuntament encarregar un vol fotogramètric i una restitució digitalitzada, però l'elevat cost d'aquests serveis en la primera dècada del segle XXI, va impedir-ho.   
En l'actualitat i amb la incorporació dels drons a les ferramentes habituals de treball, la possibilitat de dotar-se d'una base cartogràfica de qualitat, en la zona dels sòls urbans i urbanitzables, és accessible als xicotets municipis i ha permès adaptar l'ordenació urbanística amb un instrument de gran qualitat.  
La translació del planejament a la nova base cartogràfica ha resultat més clara i senzilla en el cas del nucli de Bejís, on la interpretació és més intuïtiva, que, en les aldees, degut a la baixa qualitat de la base cartogràfica del PGOU en aquests àmbits.  
Canvi d'ordenances d'aplicació i/o ús de determinats immobles. Amb aquestes modificacions, es persegueix adequar l'ordenació a l'ús reial dels immobles o a l'ús potencial més adequat al model d'ordenació racional i sostenible, és a dir, es primen els usos que menor impacte paisatgístic i ambiental puguen causar i millor integració en l'entorn aconseguiran, al temps que es millora la seua adaptació a les necessitats de la població.  
(Es presenta en la memòria una serie comparativa on a la esquerra apareix el PGOU i a la dreta, la modificació puntual).  
  
Modificació de l'ordenació de la UER-02. Aquesta modificació persegueix adaptar l'ordenança de la UER-02 al tipus d'habitatge preexistent, més acorde amb l'àmbit de la UER-2. La nova ordenació redueix el teulat edificable.  
  
Nova regulació de les altures de l'edificació. La disposició d'una base cartogràfica actualitzada i de gran qualitat ha permès introduir un nou criteri en la regulació d'altures permeses de la edificació, traslladant als plans d'ordenació aquesta determinació, illa a illa, independentment de l'ample del carrer. D'aquest mode, les altures màximes estan regulades en els plans d'ordenació de la sèrie OP-4, on no sols s'estableixen les altures permeses, sinó que també s'assenyalen les parts privades de les parcel·les que hauran de quedar lliures d'edificació.  
  
Com a conseqüència de l'aplicació del nou criteri de regulació de les altures màximes permeses, no sols s'aconsegueix uns espais més ben ordenats i més adaptats a la realitat, sinó que eviten interpretacions de la normativa i es redueix el teulat edificable global. A més a més, s'aporta una nova redacció de l'article 045 «Mesurament d'altures» on s'introdueixen certes millores.   
La nova forma de regular les altures suposa deixar sense efecte l'article 046 de les Normes Urbanístiques del PGOU, denominat «Altures en funció de l'ampli del carrer».  
Nova regulació de l'ús industrial. Amb aquesta part de la modificació puntual es persegueix l'adequació de la regulació de l'ús industrial a la normativa vigent, simplificant algunes qüestions genèriques que venen establertes en normatives sectorials, que no es precís repetir en l'articulat del PGOU  
Incorporació d'una regulació de l'ús dotacional múltiple. El PGOU manca d'una regulació de sòl «dotacional múltiple, el que fa necessari afegir al punt sòl dotacional del títol cinqué de les Normes Urbanístiques, un nou apartat, dedicat a la regulació d'aquest tipus d'equipaments.  
Correccions (limitades) en la regulació de les zones d'ordenança. Amb aquesta modificació puntual, i com a conseqüència, sorgeix l'oportunitat i la necessitat d'actualitzar, amb un limitat abast, algunes determinacions de les ordenances relatives als usos lucratius, sent aquest un dels objectius de la modificació.  
  
Incorporació de 4 noves series de plans d'ordenació. Amb la finalitat de facilitar la interpretació i gestió s'han afegit 4 noves series de plans:  
OP-2 ÀMBITS DE GESTIÓ  
OP-3 SÒL DOTACIONAL  
OP-4 ALINEACIONS I ALTURES  
OP-5 ÀREES URBANES HOMOGÈNIES  
  
L'últim pla dona compliment a l'establert en l'article 37 del Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel que s'aprova el text refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, d'acord amb el senyalat en l'article 72 del TRLOTUP.  
Àmbit de la modificació puntual. Donada l'heterogeneïtat dels objectius que es persegueixen i la seua dispersió per tot el sòl urbà i urbanitzable, l'àmbit espacial de la Modificació és tot el sòl urbà i urbanitzable de Bejís.  
Abast de la modificació puntual. Tal i com es senyala en la memòria informativa, la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís, aquesta afecta únicament i exclusivament l'ordenació detallada del PGOU o equipaments existents en sòl urbà que «compta amb els serveis urbanístics efectivament implantats, sense modificar l'ús dominant de la zona establerta en l'ordenació estructural.»  
Els canvis d'ús dotacional en elements de la xarxa primària o secundària dels previstos en el pla, s'han proposat per a permetre altres usos igualment dotacionals públics, destinats a la mateixa o distinta Administració pública.  
La modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís no té incidència sobre el model territorial i urbanístic vigent en el municipi, ni sobre altres instruments d'ordenació territorial o sectorial.  
  
Estudi d'alternatives. Tractant-se d'una modificació de tan limitat abast, les úniques alternatives estudiades han sigut la corresponent a l'escenari actual del plantejament vigent (alternativa 0) i la corresponent al plantejament modificat (alternativa 1), que poden resumir-se del següent mode:  
  
ALTERNATIVA 0 (manteniment del plantejament vigent)  
Amb aquesta alternativa quedarien pendents de solució tots els temes anotats, el que significaria:Mantindre conflictes deguts a les deficiències de la base cartogràfica en diferents punts del sòl urbà i urbanitzable.  
Perpetuar els problemes puntuals relatius a les alineacions traçades sobre una base cartogràfica deficient, sobre tot en el cas de les aldees.  
Mantindre una regulació d'altura genèrica respecte a l'ample del carrer.  
No reconèixer que s'ha executat i/o previst un equipament dotacional públic en un immoble al qual el planejament vigent atribueix un ús residencial.  
No tindre en consideració els immobles preexistents a l'hora d'assignar l'ordenança més adequada, sent en alguns casos el seu ús incompatible amb aquestes ordenances.  
Mantindre la qualificació de viari amb destinació a aparcament d'una zona on ja existeixen magatzems històrics (pallers).  
Mantindre l'obligació de desenvolupar la UER-02 amb la tipologia pròpia de la zona d'ordenança Z-1 (més densa).  
Mantindre viaris proposats sobre parcel·les privades i en qualsevol cas, de difícil execució.  
Bloquejar l'adequació de la qualificació del sòl dotacional viari i no viari, a les necessitats del poble.  
No disposar d'una regulació dels usos permesos en els immobles qualificats de Dotacional Múltiple.  
Mantindre teulats edificables en les fitxes de gestió incoherents amb l'aplicació de l'ordenança assignada.  
Mantindre certes regulacions de les Normes Urbanístiques la redacció del qual és millorable.  
No disposar de la delimitació de les àrees urbanes homogènies.  
  
ALTERNATIVA 1 (modificació puntual núm. 2 del PGOU)  
Amb la modificació proposta:  
S'adapta tota la cartografia del PGOU a un suport digital georeferenciat que utilitza el sistema ETRS89, actualitzat i de gran precisió.  
  
S'adapta tot el contingut gràfic del PGOU afectat per la modificació al format shp, amb els avantatges de tot tipus que aquest suposa per a l'Administració.  
Es corregeixen els problemes relacionats amb algunes alineacions al sòl urbà, sense comprometre la proporció entre el sòl dotacional públic no viari i l'edificabilitat de l'àrea. Més bé, al contrari, el balanç final suposa una millora d'aqueixa proporció.  
S'atribueix l'ús d'equipament dotacional públic a un immoble on l'ajuntament ha executat o té previst executar un equipament.  
  
Es millora la regulació de les ordenances d'usos lucratius.  
Es protegeix millor l'entorn del castell (BIC) al disminuir la zona edificable pròxima i reduir l'altura màxima en la cornisa nord-oest de Bejís.  
Es regula l'almàssera a través de l'ordenança Z-T.  
Es mantenen i regulen els magatzems històrics a través de l'ordenança Z-T, limitant-los l'altura edificable a una planta, per a minorar l'impacte paisatgístic en la cornisa nord.  
Es modifica l'ordenança per al desenvolupament de la UER-02, passant-la a Z-3, tipologia coherent amb les preexistències.  
Es requalifiquen els viaris sobre parcel·les privades i també, en qualsevol cas, de difícil execució, passant-les a residencial.  
S'adequa la qualificació del sòl dotacional viari i no viari, a les necessitats del poble.  
Es disposarà d'una regulació dels usos permesos en els immobles qualificats de dotacional múltiple.  
Passen a estar regulats per la ordenança Z-3, diverses illes de Ríos de Abajo.  
S'adeqüen els teulats edificables en les fitxes de gestió a la cabuda real fruit de l'aplicació de l'ordenança assignada.  
Es disposarà de la delimitació de les àrees urbanes homogènies.  
  
Consultes realitzades  
Al procediment d'avaluació ambiental, d'acord amb l'article 53.1 del TRLOTUP., s'han realitzat les consultes necessàries i obtingut els informes que es citen a continuació.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme  
Es formula consulta el 3 de maig de 2022, que és resposta pel cap d'aquest servei el 4 de maig de 2022 en els següents terminis:  
El 4 de maig de 2022 ha tingut entrada en aquest Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló l'escrit de consulta d'aquest Ajuntament en el procediment d'avaluació ambiental simplificat de la Modificació puntual núm. 2 del Pla General de Bejís.  
En relació amb açò, s'informa el següent:  
1. Vist el contingut de la modificació puntual remesa, es comprova que el pla té per objectiu alterar la qualificació de sòl destinat pel planejament vigent a ús dotacional adscrit tant a la xarxa primària com a la xarxa secundària de dotacions públiques, per tant, l'actuació afectada a determinacions pròpies de l'ordenació estructural. En l'àmbit de la modificació forma part del sòl urbà del municipi i disposa de serveis urbanístics efectivament implantats. Per això, de conformitat amb l'establert en l'article 49 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny (en endavant TRLOTUP), en aquest cas l'òrgan ambiental és l'Ajuntament.  
En canvi, en afectar determinacions pròpies de l'ordenació estructural, en principi, podria entendre-se que l'aprovació definitiva de la modificació correspon a la Conselleria competent en urbanisme, segons el que resulta de l'article 44.3 del TRLOTUP.  
No obstant, d'acord amb l'article 67.7 del TRLOTUP, tindrà, en tot cas, la consideració de modificació de l'ordenació detallada de planejament, als efectes d'aquest text refós, el canvi d'un ús dotacional de la xarxa primària o secundària dels previstos en el pla, per un altre igualment dotacional públic, destinat a la mateixa o diferent administració pública. Per tant, en aquest cas cal concloure que l'actuació afecta exclusivament determinacions pròpies de l'ordenació detallada. Així doncs, l'aprovació definitiva correspon també a l'Ajuntament, segons el que resulta de l'article 44.6 del TRLOTUP.  
  
2. Vist el contingut de la modificació, i dins del tràmit de consultes previst en l'article 53 del TRLOTUP, aquest Servei Territorial d'Urbanisme no té observació alguna a efectuar.  
Realitzades les consultes de l'article 53.1 del TRLOTUP, ha de ser el mateix Ajuntament el que haurà d'adoptar la resolució prevista en l'article 53.2.b del TRLOTUP, amb la qual conclourà la tramitació ambiental. Després d'això, l'Ajuntament haurà d'efectuar la tramitació urbanística prevista en el TRLOTUP, inclosa l'aprovació definitiva. En aquest cas, la modificació altera la zonificació o ús urbanístic de zones verdes previstes en el planejament vigent, pel que es requerirà dictamen del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana previ a l'aprovació definitiva de la modificació. Així mateix, com s'indica en la documentació remesa, dins de l'àmbit d'actuació existeixen diversos elements amb valors culturals protegits, pel que, es precisarà l'informe del departament de la Generalitat competent en patrimoni cultural.  
  
Després de l'aprovació definitiva, l'Ajuntament haurà de sol·licitar la inscripció de l'instrument de planejament en el Registre autonòmic d'instruments de planejament, en els terminis previstos en l'article 180 i annex IX del TRLOTUP i en l'article 4 i la Norma 4 de l'annex I del Decret 65/2021, de 14 de maig, del Consell, de regulació de la Plataforma Urbanística digital i de la presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial. Aquesta remissió ha d'efectuar-se electrònicament a través del següent enllaç:  
 https://ovius.gva.es/oficina\_tactica/?idioma=ca\_ES#/tramita/25046/25253/procedimientos  
  
- Unitat de Patrimoni Cultural.  
Aquest informe es justifica perquè, encara que la modificació no té cap incidència directa sobre bens protegits, sí que afecta els entorns de protecció de dos elements protegits pertanyents a l'ordenació estructural per la seua condició de Bens d'Interès Cultural (el castell) de Rellevància Local. Com són el nucli històric tradicional i l'església parroquial. Així doncs, es va formular consulta a la Unitat de Patrimoni del Servei de Patrimoni Cultural el 3 de maig de 2022, que és resposta pel cap d'aquest servei en els següents termes:  
  
  
Consideracions  
El document presentat és l'esborrany de la Modificació Puntual núm. 2 del Pla general d'ordenació urbana de Bejís. La documentació que s'aporta es troba al següent enllaç:   
https://bejis.sedelectronica.es/transparency/909f87d0-7231-4517-ba7e-7e515b3a2ffb/ i consta de:  
1. Document inicial estratègic  
2. Document urbanístic  
3. Planimetria  
Segons la documentació presentada la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís afecta exclusivament l'ordenació detallada a equipaments existents en sòl urbà que compta amb els serveis urbanístics efectivament implantats sense modificar l'ús dominant de la zona establerta en l'ordenació estructural.  
Els objectius de la modificació són els següents:  
1. Trasllat de la planimetria a una nova base cartogràfica, de major precisió i detall.  
2. Canvi de ordenances d'aplicació i/o ús de determinats immobles.  
  
3. Nova regulació de les altures de l'edificació.  
4. Nova regulació de l'ús industrial.  
5. Correccions (limitades) en la regulació de les zones d'ordenança.  
  
6. Incorporació d'una regulació de l'ús dotacional múltiple.  
7. Incorporació de 4 noves series de plans d'ordenació.  
  
Conclusions  
Analitzada la documentació aportada, els antecedents i les consideracions precedents, els tècnics que subscriuen el present informe consideren que la modificació puntual núm. 2 del Pla general d'ordenació urbana de Bejís, no afecta de forma negativa els béns patrimonials inclosos en el seu àmbit d'aplicació. Per això, en el cas de que es compliren els altres requisits contemplats en la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià, es proposa a la Direcció General de Cultura i Patrimoni que informe favorablement la modificació puntual núm. 2 del Pla general d'ordenació urbana de Bejís, sent el promotor l'Ajuntament de Bejís, amb data d'entrada 16 de maig de 2022 en aquesta DT.  
  
  
- Consell Jurídic Consultiu  
Aquest informe es justifica en virtut del que es disposa en el 67.5 del TRLOTUP., al retocar-se diverses zones verdes, que, en conjunt passen d'ocupar 31.273m² en la xarxa estructural (dins del sòl urbà) del PGOU a ocupar-ne 32.612 en la modificació puntual, degut fonamentalment a l'increment de superfície del jardí JL/1, que és el que envolta al castell, tal i com s'exposa i desenvolupa en l'apartat 4.2 de la memòria justificativa. Així doncs, es va sol·licitar informe a aquest organisme el 3 de maig de 2022, que és resposta pel secretari general d'aquest organisme el 2 de juny de 2022 en els següents termes:  
Amb data 4 de maig de 2022 va tindre entrada en aquest òrgan consultiu petició de dictamen en relació amb l'expedient relatiu a l'aprovació de la modificació Puntual núm. 2 del PGOU de l'ajuntament de Bejís.  
Després de l'examen d'aquest expedient es constata que únicament consta en el citat expedient: memòria informativa i justificativa de la citada modificació de març de 2022 i el Document inicial estratègic de març de 2022.  
Així doncs, ha de contemplar-se en l'expedient amb la restant documentació del procediment de modificació del PGOU una vegada complimentat (acord d'inici, informes, informació pública, etc.) incloent un informe tècnic justificatiu del compliment dels estàndards urbanístics en matèria de zones verdes i espais lliures, després de la modificació proposta.  
Complimentant l'expedient amb tals extrems, podrà remetre's de nou l'expedient a aquest Òrgan per al seu dictamen.  
Conforme al que es disposa en l'article 74.5 del Reglament d'aquest Consell, durant el temps d'esmena de l'expedient, el termini per a emetre el dictamen quedarà en suspens.  
  
- IBERDROLA.  
Aquest informe no es preceptiu en aquesta fase, però es va sol·licitar per avançar tràmits en la següent fase (exposició pública), en virtut de l'assenyalat en l'article 55.2 del TRLOTUP. Es va formular consulta el 3 de maig de 2022, resposta el 9 de maig de 2022 pel cap de la zona de Castelló de i+DE de Redes Inteligentes, SAU (en nombre d'Iberdrola) en els següents termes:  
En resposta al ofici de l'Ajuntament de Bejís de data 03.05.2022, de S/Ref: Exp.: 131/2022 i assumpte: avaluació ambiental i territorial estratègica per òrgan ambiental municipal de la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís, en el qual es sol·liciten a aquesta societat informe sobre la resolució dictada per l'alcaldia per a impulsar la tramitació de la citada modificació puntual núm. 2 del PGOU, li comuniquem el següent:  
Atés que la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís proposa, entre altres qüestions, la modificació de la qualificació del sòl de diverses superfícies en el nucli urbà i pedanies de Bejís, li comuniquem que el canvi de qualificació d'aquestes superfícies implica preveure la infraestructura elèctrica en funció de la seua nova edificabilitat.  
Per a qualsevol aclariment respecte al present escrit ens trobem a la vostra disposició a través de la nostra direcció de correu electrònic apoyozonacastellondis@iberdrola.es, o a través d'un escrit remés a les nostres oficines de Castelló del Plana, situades en la av. Hermanos Bou, núm. 239.  
Així doncs, realitzades les consultes de l'article 53.1 del TRLOTUP ha de ser el mateix Ajuntament el que haurà d'adoptar la resolució prevista en l'article 53.2.b del TRLOTUP, amb la qual conclourà la tramitació ambiental. Després d'això, l'Ajuntament haurà de fer la tramitació urbanística prevista en el TRLOTUP., i resoldrà l'aprovació definitiva de la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís. Després, l'Ajuntament haurà de sol·licitar la inscripció de l'instrument de planejament en el Registre autonòmic d'instruments de planejament, en els terminis previstos en l'article 180 i annex IX del TRLOTUP i en l'article 4 i la Norma 4 de l'annex I del Decret 65/2021, de 14 de maig, del Consell, de regulació de la Plataforma Urbanística Digital i de la presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial, tal i com s'estableix en l'informe del cap del Servei Territorial d'Urbanisme.  
  
L'arquitecta municipal ha informat favorablement d'aquesta proposta de modificació mitjançant l'informe de data 29 de juliol de 2022.  
  
III. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme l'article 46.3 del TRLOTUP, tractant-se d'una modificació menor de planejament que afecta exclusivament l'ordenació detallada, Decret 2022-0111 pel qual ens hem referit anteriorment, es va admetre a tràmit la documentació aportada i l'inici del procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica pel procediment simplificat; per a resoldre-ho ha de tindre en consideració els criteris establerts en l'annex VIII de la llei, per a determinar l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es referixen els articles 48.d i 53.1 del TRLOTUP.  
En aquest sentit, es realitza el següent anàlisi tècnic de la documentació aportada.  
  
Característiques de la modificació puntual  
La modificació del pla no influeix en altres plans jerarquitzats i no està associada a una actuació concreta en el temps.  
La documentació aportada integra consideracions ambientals amb la finalitat de promoure el desenvolupament sostenible. No es descriuen problemes ambientals, en la situació actual, que siguen objecte de la modificació del pla, que té un abast molt limitat.  
El punt 4 de la memòria justificativa va oferir una justificació detallada de cadascuna de les modificacions propostes, sent aquesta justificació correcta i ajustada a la realitat i al marc legislatiu. La justificació ha sigut revisada i confirmada pel tècnic que subscriu i recull els següents aspectes:  
Justificació de les modificacions que afecten la proporció entre teulat edificable i el sòl dotacional públic no viari.  
Com a resultat dels canvis introduïts en l'ordenació detallada per aquesta modificació puntual i que s'han descrit amb detall en l'apartat 5 de la memòria informativa, s'ha produït una alteració de la proporció entre el sòl dotacional i el teulat edificable lucratiu, l'abast del qual es valora en aquest apartat. Les modificacions introduïdes són, com s'han anotat, correccions puntuals de les alineacions de diferents immobles en sòl urbà, així com requalificacions de xicotets immobles, que passen d'ús residencial a ús dotacional públic no viari o viceversa.  
  
Les modificacions proposades permetran ajustar les alineacions a la realitat existent i millorar l'ordenació projectada. S'han introduït com a conseqüència d'una detallada anàlisi, elaborada sobre la nova cartografia i de l'experiència acumulada per l'Ajuntament de Bejís en aquests anys de vigència del PGOU. En la seua elaboració, l'equip redactor s'ha recolzat en els suggeriments de l'ajuntament i ha sigut contrastant amb l'arquitecte municipal l'adequació de cadascuna de les modificacions, a vegades quasi imperceptibles.  
Pel seu abast, aquest tipus de modificacions són pròpies d'un instrument d'ordenació de detall i sorgixen de la disposició d'una millor base cartogràfica i d'unes ferramentes tècniques més precises, amb les quals s'han pogut resoldre situacions i problemes que no van ser advertits durant d'exposició pública del PGOU en la primera dècada del segle o que es desconeixien quan es va redactar.  
A efectes de justificar l'article 67.3 del TRLOTUP., s'aporta a continuació un estudi comparant la proporció entre les dotacions públiques i l'aprofitament lucratiu de cadascun dels nuclis urbans de Bejís, analitzat per àrees homogènies.  
El conjunt d'aquestes actuacions suposa millorar la proporció entre el sòl dotacional públic no viari i edificabilitat. Es compleix, d'aquest mode, l'article 67.3 del TRLOTUP, segons el qual:  
  
3. Les noves solucions propostes hauran de mantindre l'equilibri del planejament vigent entre les dotacions públiques i l'aprofitament lucratiu, suplementant, en el seu cas, la xarxa primària i la xarxa secundària de dotacions, de forma que complisquen els criteris de qualitat, capacitat i idoneïtat exigits segons l'annex IV d'aquest text refós, o disposició reglamentària aprovada mitjançant Decret del Consell que el modifique.  
  
Justificació de les correccions introduïdes en les zones verdes.  
  
La disposició d'una cartografia de gran qualitat i els suggeriments de l'ajuntament posaren en evidència la necessitat de corregir la delimitació d'algunes zones verdes. Amb caràcter general, les correccions introduïdes suposen un augment significatiu de la superfície destinada a zones verdes, que passa d'ocupar 31.273m² en la xarxa estructural (dins del sòl urbà) del PGOU a ocupar-ne 32.612 en la modificació puntual, degut fonamentalment a l'increment de superfície del jardí JL/1, que és el que envolta el castell.  
  
En les zones verdes de la xarxa secundària també es proposa un increment de superfície, en aquest cas d'un major abast, doncs es passarà de destinar 6.510m² en el PGOU a destinar-ne 9.592 en la modificació puntual. Això es degut a l'increment de superfície de les àrees de joc denominades en el PGOU com ZV-AL/2 i (fonamentalment) ZV-AL/4.  
També s'hi afegeixen dos noves àrees de joc, denominades en la Modificació Puntual SAL/8 i SAL/9.  
Pel contrari, veuen reduïdes la seua superfície les zones verdes de la xarxa secundària denominades en el PGOU com ZV-JL/3 (correspon a la SJL/3 de la MP); ZV-AL/1 i ZV-AL/3 (corresponen a las SAL/1 i SAL/3 de la MP). Aquests canvis es justifiquen per respondre el següent:  
ZV-JL/3 (correspon a la SJL/3 de la MP): s'ha exclòs del jardí un viari existent, el Paseo de la Pinada) que dona accés a un grup d'habitatges.  
ZV-AL/1 (correspon a les SAL/1 de la MP): s'ha reduït per a adaptar la zona verda a la realitat existent, ja que en origen s'havia inclòs dins de la zona verda un xicotet solar edificable residencial, que dona al carrer de los Cloticos.  
ZV-AL/3 (correspon a la SAL/3 de la MP): s'ha reduït per a adaptar la zona verda a la realitat existent en la zona pròxima a la rotonda d'entrada a la població.  
El resum de la qualificació de les zones verdes en el PGOU vigent i en la modificació és l'expressat en les següents taules:  
Conforme estableix l'article 67.5 del TRLOTUP, aquesta modificació requerirà del dictamen previ del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva de la modificació puntual.  
  
Justificació de la modificació relativa a l'ordenança de desenvolupament de la UER-02 (Masía los Pérez).  
Aquesta modificació persegueix una millor adequació de la tipologia edificatòria proposada per al desenvolupament d'aquest àmbit a les preexistències edificatòries. La UER-02 és una xicoteta zona de sòl urbà, d'una mica més d'una hectàrea, caracteritzada per la seua exposició visual, accidentat relleu i per trobar-se fora del nucli històric tradicional de la Masía los Pérez (regulat per l'ordenança Z-1).  
L'existència d'alguns habitatges aïllats en l'àmbit de la UER-02, situats en una posició dominant per la seua major altitud, i la posició de la unitat respecte a la resta del sòl segellat (regulat per l'ordenança Z-1) justifiquen la possibilitat i conveniència d'establir una nova ordenança de desenvolupament, de menor teulat edificable.  
Justificació de la necessitat d'aclarir la forma de mesurar l'altura màxima dels edificis (art. 045 del títol IV).  
Amb caràcter general, la mesura d'altures de l'edificació és un assumpte que propendeix a ser delicat i requereix d'una regulació que deixe el menor espai possible a la interpretació. La regulació de l'altura recollida en l'article 045 del PGOU de Bejís, amb la nova atribució de funcions a altres arquitectes, més enllà de l'arquitecte municipal, pot plantejar unes certes controvèrsies que cal evitar, amb una regulació que no oferisca dubtes. La nova regulació, contrastada amb tècnics municipals i amb arquitectes que, des de la Diputació de Castelló col·laboren amb les entitats locals en l'emissió d'informes tècnics, evitarà els possibles dubtes d'interpretació que aquest mateix article ha suscitat en altres municipis.  
  
Justificació de la necessitat d'actualitzar el capítol cinqué del títol quart de les Normes Urbanístiques: condicions generals d'ús: ús industrial.  
En l'apartat 3 de les condicions generals d'ús: ús industrial, segons la redacció actual, s'invoca la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, que ha sigut derogada per la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, qüestió que s'esmena i actualitza amb la nova regulació recollida en aquesta modificació puntual.  
  
Justificació de la necessitat d'afegir una regulació específica de l'ús dotacional múltiple en sòl urbà en el títol cinqué de les Normes Urbanístiques.  
S'ha observat que, en les Normes Urbanístiques del PGOU no es regula d'un mode específic l'ús dotacional múltiple. En alguns casos, es tracta d'edificis construïts (DM/1) i en altres casos de parcel·les susceptibles d'albergar aquests usos (DM/2). El comú denominador de tots aquests immobles és que combinen o poden combinar diversos usos diferents, és a dir, són «una reserva de sòl dotacional on l'ús específic es definirà amb posterioritat a la gestió del pla».  
En qualsevol cas, la disponibilitat d'immobles de titularitat municipal per a albergar tot tipus d'usos, difícils de preveure o imaginar en el moment de redactar un instrument de planejament, és un actiu molt important a favor de l'ajuntament. Aquesta asseveració s'aplica tant als edificis construïts d'origen històric, com als de recent creació. Així com a terrenys sense edificar, susceptibles de ser destinats a diferents usos.  
  
Per a un municipi del Sistema Rural, amb una economia que cerca la supervivència en molts casos, el patrimoni immobiliari que constitueixen aquests immobles pot ser clau per a dinamitzar, en un moment impredictible, qualsevol tipus d'actuació que afavorisca la implementació de mesures de reactivació econòmica, conciliació laboral, atenció a persones discapacitades o en risc d'exclusió social, etc. Són innumerables i difícils de preveure, a priori, les distintes situacions (i, per tant, els usos vinculats a aquestes) que poden produir-se durant el període de vigència d'un pla general. És l'assumpció del paper estratègic d'aquests immobles (sense els quals, en molts casos, seria impossible implementar certes iniciatives públiques) i el caràcter impredictible de les necessitats o de les iniciatives que podrien requerir la seua ocupació, el que justifica la regulació d'aquest ús i la implementació de les mesures de flexibilització en els usos permesos en els immobles qualificats com a dotacional múltiple.  
En un context econòmic i demogràfic regressiu, amb una població envellida, sense alternatives laborals flexibles i sostingudes, qualsevol ajuda que puga oferir-se des de les administracions públiques en general i des de l'ajuntament (que és la més pròxima) en particular, per a corregir aquesta situació i oferir serveis o oportunitats laborals i d'ocupació, és prioritària. Aquestes actuacions, al mateix temps, cobren major sentit si es projecten d'un mode inclusiu, prioritzant l'atenció dels col·lectius més desafavorits per qualsevol causa.  
  
Justificació de la modificació d'altres aspectes puntuals del títol cinqué de les Normes Urbanístiques.  
L'aplicació de les ordenances, durant la vigència del PGOU, ha posat de manifest la conveniència d'introduir uns certs retocs de les ordenances relatives als usos lucratius (títol cinqué de les Normes Urbanístiques) per a facilitar una interpretació més clara de la norma i evitar interpretacions o situacions de difícil aplicació en Bejís. Així mateix, la nova forma de regular l'altura màxima de l'edificació i altres paràmetres urbanístics que introdueix la modificació puntual, en utilitzar uns plans d'ordenació molt més rigorosos, obliga a corregir els apartats dedicats a regular aquests paràmetres en el PGOU i justifica la necessitat de les correccions de limitat abast que s'estableixen amb aquesta modificació.  
  
  
Justificació de la modificació puntual en relació amb altres elements ponderats.  
En relació al creixement racional i sostenible. Abundant en un dels postulats bàsics de l'ETCV, amb aquesta solució es materialitza un dels principis rectors bàsics d'ocupació del territori, com és el de fomentar les actuacions de renovació urbana, afavorint la consolidació del sòl segellat, abans que la urbanització de nous àmbits. A través d'un conjunt de xicotetes accions, aquesta modificació puntual facilitarà un ús més eficient d'aquest tipus de sòl, en el marc d'un PGOU que es va formular, des del principi, des de l'autocontenció. El pla va proposar en el seu moment un creixement molt contingut del sòl segellat i aquesta modificació consagra aqueixa visió.  
En relació amb la integració paisatgística. Aquesta modificació puntual permetrà millorar la integració de les noves edificacions en el paisatge urbà de Bejís, en limitar l'altura edificable en algunes de les cornises més exposades visualment i en establir una regulació de l'altura màxima edificable en tot el sòl ordenat, més prudent i més precisa.  
  
La posició del nucli de Bejís, desenvolupat sota el turó en el qual es troben les restes del castell, en un terreny abrupte i escarpat, determinen que les cornises urbanes presenten un alt grau d'exposició visual i oferisquen una imatge poderosa, en la qual no falten molts elements impropis.  
Un emplaçament com el de Bejís condiciona una intensa relació amb el paisatge circumdant, doblegat davant la posició dominant de les edificacions construïdes en el sòl urbà. A partir d'aquesta disparitat, les edificacions del sòl urbà podien haver-se relacionat d'una manera més integrada i harmònica, però desgraciadament, la importació de models aliens a l'arquitectura vernacla i allunyats de qualsevol intent d'integració, han acabat per adquirir un protagonisme que no els correspon i han contribuït a desvirtuar una imatge que podia haver sigut molt atractiva. Aquest fenomen de degradació de l'escena urbana ja va ser detectat en l'elaboració del PGOU, per la qual cosa es va establir que un dels objectius bàsics que aquest perseguia era la proposta de mesures concretes i suficients que permeten frenar la greu pèrdua de personalitat i la deterioració estètica del sòl urbà, víctima de la consolidació del tipus d'edificació de baixa qualitat i estèticament degradant, que ha caracteritzat gran part de les intervencions edificatòries recents.  
  
En les mateixes Normes Urbanístiques s'assenyala que:  
Les ordenances del sòl urbà estableixen tot tipus de determinacions (moltes d'elles noves) amb la finalitat d'evitar que es continue deteriorant el perfil urbà del municipi, greument lesionat amb construccions de baixa factura en les últimes dècades. També s'estableix la obligació d'acabar les obres exteriorment en tots els panys de paret vistos, amb independència que es tracte de façanes, mitgeres o cobertes.  
El que posa en evidència que la millora de la integració paisatgística i de qualitat arquitectònica dels projectes de les noves edificacions era i ha de continuar sent un objectiu bàsic del pla i de les seues modificacions.  
La major part de les edificacions de major impacte són, no obstant, anteriors al PGOU.  
En relació amb la incidència en la hisenda pública. L'objectiu d'aquesta modificació puntual no té cap efecte directe sobre la hisenda pública, encara que sí indirecte, en la mesura que es faciliten les condicions per a construir al poble (sobretot en les situacions que necessitaven d'una correcció cartogràfica), amb el que això representa en matèria d'ingressos per taxes i impostos, i d'altra banda, s'obté un millor aprofitament dels recursos públics (en aquest cas, dels immobles qualificats com dotacional múltiple). Tot això, en un municipi del Sistema Rural, l'economia del qual és molt fràgil i on les alternatives laborals són escasses.  
En relació al consum de recursos híbrids. L'objectiu d'aquesta modificació puntual no té cap efecte directe sobre el consum de recursos híbrids previstos en el planejament vigent.  
En relació amb l'abocament d'aigües residuals i la seua depuració. L'objectiu d'aquesta modificació puntual no altera les condicions d'abocament d'aigües residuals i depuració previstes en el planejament vigent.  
En relació a l'afecció sobre els sòls crítics per a la recàrrega d'aqüífers. L'objectiu d'aquesta modificació puntual no altera les condicions dels sòls crítics per a la recàrrega d'aqüífers; més aviat el contrari, tota mesura que evite el nou segellament de sòls, contribueix a una millora gestió de la infraestructura verda i evita l'afecció sobre els aqüífers.  
  
En relació a la mobilitat urbana sostenible. L'objectiu d'aquesta modificació puntual no té cap efecte directe sobre la mobilitat urbana sostenible.  
  
Justificació de la integració de la perspectiva de gènere.  
El legislador valencià ha imposat la perspectiva de gènere com un dels fils conductors bàsics de qualsevol instrument urbanístic. Si bé és evident que l'annex que desenvolupa la metodologia i objectius, s'ha formulat amb una visió clarament «urbanita», és a dir, de difícil o impossible aplicació al medi rural i d'escassa incidència en una Modificació Puntual com aquesta, procedim a repassar els diferents punts que estableix l'annex XII, Criteris i regles per a la planificació amb perspectiva de gènere, al constituir una guia necessària per a l'actuació que promou l'ajuntament, des d'aqueixa perspectiva.  
  
  
Urbanisme per a les persones. La modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís respon a les necessitats bàsiques de totes les persones, tenint en compte la seua diversitat i les discapacitats derivades de l'edat o la malaltia. El foment i l'activació d'espais susceptibles d'albergar infraestructures bàsiques i molt demanades socialment, com les que poden tindre cabuda en alguns dels immobles qualificats com dotacional múltiple o zones verdes en aquesta assistencial, el que pot afavorir el desenvolupament de part de sòl urbà destinat a aqueix ús, clarament orientat a persones majors o discapacitades.  
  
  
  
Xarxa d'espais comuns. Alguns dels elements afectats per aquesta modificació puntual núm. 2 formen part de la xarxa d'espais comuns; ens referim a les zones verdes i als equipaments qualificats com a dotacional múltiple, entre altres. La implementació d'aquests espais, gràcies a una nova regulació, flexible, com la proposta per la modificació, contribuirà a enfortir aqueixa xarxa.  
  
Proximitat de les activitats de la vida quotidiana. Aquesta modificació puntual núm. 2 facilita el concepte de «ciutat compacta» (expressió que abunda en la visió urbanita), amb un teixit dens, afavoreix la proximitat entre les activitats diàries i facilita les connexions amb els espais i equipaments adjacents al nucli urbà, localitzats en la perifèria. Amb la modificació puntual es pretén implementar aquestes pràctiques, però sense induir amb això l'edificació de baixa qualitat arquitectònica. Més aviat al contrari, l'aplicació correcta de les ordenances i la reducció de l'altura edificable en les zones de major exposició visual, afavoriran l'execució d'obres ben integrades.  
Tots els espais inclosos en la xarxa d'espais comuns afectats per la modificació puntual núm. 2 es distribueixen amb criteri de proximitat: la ubicació òptima és la que permet l'accés a cada espai des d'una distància màxima de deu minuts caminant sense dificultat des de qualsevol punt del poble, com és el cas.  
  
Combinació d'usos i activitats. La modificació puntual núm. 2 propicia l'urbanisme inclusiu des de la perspectiva de gènere, on la combinació d'usos a la qual ens hem referit en apartats anteriors d'aquesta memòria justificativa, garanteix la inclusió de la totalitat poblacional (persones de diferent sexe, edat, diversitat funcional, origen i cultura).  
  
  
Seguretat en l'espai públic. Els itineraris que connecten elements de la xarxa d'espais comuns afectats per la modificació puntual núm. 2, fomenten els recorreguts a peu i enforteixen la xarxa de vianants,que és completament accessible i disposa de bancs i espais per al descans. A més, es garanteix la seguretat dels usuaris amb la il·luminació i visibilitat necessària i l'eliminació de barreres físiques que condicionen la seguretat.  
Els especialistes locals en matèria de recorreguts segurs, no han detectat cap incidència en la modificació puntual núm. 2.  
  
Habitabilitat de l'espai públic. Aquesta modificació puntual no es refereix a aquest tipus d'espais.  
  
Equipaments. La modificació puntual núm. 2 té, entre altres objectius, l'activació de nous equipaments i la millora i/o ampliació dels equipaments dels existents, tenint en compte el model d'usos combinats i pròxims que s'estableix en el punt 4. Així, es prevé que els equipaments qualificats com dotacional múltiple, que formen part de la xarxa d'espais comuns, afavorisquen amb la seua posada en servei les necessitats i perspectives de l'urbanisme inclusiu, amb perspectiva de gènere, d'una ciutat cuidadora, tal com figura en l'annex IV, apartat III, punt 4.6.  
  
Habitatge. La modificació puntual núm. 2 no canvia les condicions per a la construcció d'habitatges amb usos combinats.  
  
Mobilitat. La modificació puntual núm. 2 afavoreix la mobilitat a peu i en bicicleta, sense reduir l'espai de vianants destinat a les activitats de relació, estar, reunió i esbarjo.  
  
Transversalitat. La redacció de la modificació puntual núm. 2 no guarda relació amb l'aplicació de la transversalitat en la presa de decisions, donat el seu abast.  
  
Justificació de la no afecció sobre la infància, l'adolescència i la família.  
  
A l'efecte del que es disposa en la disposició addicional 10 de la Llei 40/2003, de 18 de novembre, de protecció a les famílies nombroses, i en l'article 22 quinquies de la Llei orgànica 1/1996, de 15 de gener, de protecció jurídica del menor, en la redacció donada a totes dues lleis per la Llei 26/2015, aquesta modificació puntual del planejament tindrà una la influència positiva, no sols a aquest grup d'edat, sinó al conjunt de la població i a les persones menys afavorides i ha sigut elaborada pensant a millorar la qualitat de vida dels ciutadans en general i a aquells més vulnerables, en particular. Per a xiquets, joves i famílies, la modificació puntual del pla proposa uns espais més segurs i habitables, una major quantitat de dotacions i una mobilitat urbana sostenible, en línia amb totes les actuacions que venen impulsant l'Administració autonòmica i també la local.  
  
2. Característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada  
Conforme a les característiques i àmbit afectat de la modificació del PGOU, per la magnitud i l'abast espacial dels efectes, la proposta no té efectes significatius sobre el medi ambient.  
L'actuació no representa riscos per a la salut humana, ni incrementa els del medi ambient respecte dels avaluats ambientalment en el planejament vigent.  
L'actuació no té efectes previsibles sobre àrees naturals o sòls rurals, ni efectes negatius sobre el patrimoni cultural catalogat.  
  
La modificació puntual incideix d'una manera neutra sobre el paisatge urbà i no té afecció significativa sobre la infraestructura verda urbana. D'acord amb l'article 6.4.b del TRLOTUP, en els instruments de planejament sotmesos a avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada que no tinguen incidència en el paisatge no serà exigible estudi d'integració paisatgística, en cas que així ho determine l'òrgan ambiental i territorial estratègic, així com un informe del departament amb les competències de paisatge; en aquest cas, la competència és municipal conforme a l'article 44.2 del TRLOTUP. i no es considera necessària l'elaboració d'un instrument de paisatge.  
La modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís recull un esment especial a les condicions derivades de les polítiques de cohesió territorial, en relació amb el perfil rural del municipi i els problemes de despoblació que afecten amb gravetat a tota la comarca.  
  
IV. Fonaments de dret  
Primer. L'Avaluació Ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establert en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant el TRLOTUP.  
Segon. La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmeses a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establerts en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, en l'article 46 del TRLOTUP. especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
Tercer. El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
Quart. Estem davant un instrument urbanístic en els termes establerts en l'article 46.3.c del TRLOTUP, podent-li ser d'aplicació el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
Cinqué. Per aplicació de l'article 48.c del TRLOTUP i per tractar-se d'un planejament urbanístic que té per objectiu establir l'ordenació detallada del sòl urbà i sòl urbanitzable en desenvolupament de planejament avaluat ambientalment, l'òrgan ambiental i territorial és l'Ajuntament de Bejís.  
Sisé. L'alcaldessa de Bejís resulta competent per a realitzar totes les actuacions administratives pròpies que corresponen a l'òrgan ambiental i territorial municipal conforme a la llei.  
  
Per tot l'exposat, vist l'informe tècnic favorable i d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, resol:  
  
Primer  
Concloure que la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori, conforme als criteris establerts en l'annex VIII del TRLOTUP.  
  
Segon  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Bejís, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP.  
Tercer  
Conforme l'article 53.7 del TRLOTUP, incloure l'informe ambiental i territorial estratègic en la documentació de l'instrument de planejament urbanístic a l'efecte de posar-lo en coneixement de l'òrgan promotor i l'òrgan substantiu per a la continuació de la tramitació urbanística conforme al capítol següent d'aquesta llei.  
  
Quart  
Donar compte del contingut de la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat a quants interessats apareguen en la tramitació ambiental d'aquesta actuació.  
  
Cinqué  
Ordenar la publicació de l'extracte de la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, als efectes establits en l'article 53.7 del TRLOTUP. i en la pàgina web municipal.  
  
Sisé  
Conforme l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del pla o programa en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En tals casos, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla o programa.  
  
Seté  
La resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat no és susceptible de cap recurs per considerar-se acte de tràmit, sense perjudici dels recursos que, si escau, procedisquen en via contenciós-administrativa enfront a l'acte que aprove l'instrument de planejament corresponent, la qual cosa no és inconvenient perquè puga utilitzar-se els mitjans de defensa que s'estimen pertinents en Dret.»  
  
El que es publica per al seu coneixement general i efectes oportuns.  
  
Bejís, 2 de agost de 2022.- La alcaldessa: Josefa Madrid Martínez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9410, del 23-08-2022 (2022/7543)

Información pública de aprobación de informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 2 del Plan general de ordenación urbana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9410

Fecha DOGV
:   23-08-2022

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2022/7543

CVE


Fecha del documento
:   02-08-2022

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Bejís

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Bejís](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Información pública de aprobación de informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 2 del Plan general de ordenación urbana. [2022/7543]  
Por la Resolución de Alcaldía de fecha 2 de agosto de 2022, la alcaldesa del Ayuntamiento de Bejís, en su calidad de órgano ambiental del Ayuntamiento, ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente a la modificación puntual número 2 del Plan general de ordenación urbana, de conformidad con el artículo 53 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, que a continuación se transcribe:  
  
«Resolución de informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual núm. 2 del PGOU de Bejis».  
  
Visto el expediente tramitado a los efectos de los antecedentes obrantes en el expediente de modificación puntual núm. 2 del PGOU de Bejís.  
Visto el documento inicial estratégico de la modificación puntual núm. 2 del PGOU de Bejís presentado por AUG-ARQUITECTOS SLP siendo el mismo Ayuntamiento de Bejís el órgano promotor y teniendo en cuenta:  
  
I. Legislación aplicable.  
La evaluación ambiental es el instrumento de prevención que permite integrar los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas, incorporando criterios de sostenibilidad que garanticen una adecuada prevención de los impactos ambientales concretos que se puedan generar, al tiempo que establece mecanismos de corrección o compensación.  
Esta obligatoria evaluación de las repercusiones de determinados planes y programas en el medio ambiente se estableció por la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio de 2001. Su transposición al ordenamiento jurídico español se materializa en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, del Estado, de evaluación ambiental.  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en su artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
En la normativa autonómica de aplicación la evaluación ambiental y territorial estratégica de los planes y programas se recoge en el DL 1/2021, 18 de junio del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje -en adelante TRLOTUP-, que regula una tramitación ambiental y urbanística unificada, distinguiendo dos tipos de procedimientos de evaluación ambiental y territorial estratégica, ordinario y simpliFICADO, debiendo ser el Órgano Ambiental y Territorial quien resolverá sobre estos casos teniendo en consideración los criterios del anexo VIII LOTUP.  
  
II. Características de la modificación puntual núm. 2 del PGOU de Bejís  
El planeamiento vigente en el término municipal lo constituye el PGOU de Bejís, aprobado definitivamente por acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón, en sesión celebrada el 30 de septiembre de 2010, después de que el ayuntamiento presentara la documentación que le había sido requerida en un acuerdo previo de aprobación parcial por acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón, en sesión celebrada el 26 de abril de 2007.  
Desde su entrada en vigor solo ha sufrido una ligera corrección relativa a una zona limitada del suelo no urbanizable, en cumplimiento de una sentencia de 20 de noviembre de 2010, del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana.  
Tras varios años de vigencia del PGOU de Bejís, se ha visto la necesidad y conveniencia de acometer una modificación puntual que afecta a varios aspectos de la ordenación pormenorizada más la modificación que afecta a la ordenación estructural y que afecta al suelo previsto por el Plan general para ser destinado a vivienda con algún régimen de protección pública.  
  
Objeto de la modificación puntual. Tal y como se ha planteado, la modificación puntual persigue los siguientes ocho objetivos:  
Traslado de la planimetría a una nueva base cartográfica, de mayor precisión y detalle.  
Cambio de ordenanzas de aplicación y/o uso de determinados inmuebles.  
Modificación de la ordenación de la UER-02.  
Nueva regulación de las alturas de la edificación  
Nueva regulación del uso industrial  
Incorporación de una regulación del uso dotacional múltiple  
Correcciones (limitadas) en la regulación de las zonas de ordenanza  
Incorporación de 4 nuevas series de planos de ordenación  
La descripción pormenorizada, de acuerdo con lo apuntado por el equipo redactor, es la siguiente:  
Traslado de la planimetría a una nueva base cartográfica, de mayor precisión y detalle.  
Este primer grupo de modificaciones se refiere al traslado de la ordenación vigente a la nueva base cartográfica, mucho más precisa y detallada. Constituye la parte sustancial de los cambios introducidos y con ella no se corrigen las determinaciones de planeamiento, sino que se perfeccionan, adaptándolas a la realidad. Esta operación, que se ha ejecutado con el mayor rigor posible, ha puesto de manifiesto las importantes carencias de la cartografía de base del PGOU, especialmente en las aldeas. Hay que recordar que, en su momento, el equipo redactor propuso al ayuntamiento encargar un vuelo fotogramétrico y una restitución digitalizada, pero el elevado coste de estos servicios en la primera década del siglo XXI, impidió su realización.  
En la actualidad y con la incorporación de los drones a las herramientas habituales de trabajo, la posibilidad de dotarse de una base cartográfica de calidad, en la zona de los suelo urbanos y urbanizables, es accesible a los pequeños municipios y ha permitido adaptar la ordenación urbanística con un instrumento de gran calidad.  
La traslación del planeamiento a la nueva base cartográfica ha resultado más clara y sencilla en el caso del núcleo de Bejís, donde la interpretación es más intuitiva, que, en las aldeas, debido a la baja calidad de la base cartográfica del PGOU en esos ámbitos.  
Cambio de ordenanzas de aplicación y/o uso de determinados inmuebles. Con estas modificaciones, se persigue adecuar la ordenación al uso real de los inmuebles o al uso potencial más adecuado al modelo de ordenación racional y sostenible, es decir, se priman los usos que menor impacto paisajístico y ambiental pueden causar y mejor integración en el entorno van a lograr, al tiempo que se mejora su adaptación a las necesidades de la población:  
(Se presenta en la memoria una serie comparativa en la que a la izquierda aparece el PGOU y a la derecha, la Modificación Puntual)  
  
Modificación de la ordenación de la UER-02. Esta modificación persigue adaptar la ordenanza de la UER-02 al tipo de vivienda preexistente, más acorde con el ámbito de la UER-2. La nueva ordenación reduce el techo edificable.  
  
Nueva regulación de las alturas de la edificación. La disposición de una base cartográfica actualizada y de gran calidad ha permitido introducir un nuevo criterio en la regulación de alturas permitidas de la edificación, trasladando a los planos de ordenación esta determinación, manzana a manzana, independientemente del ancho de calle. De este modo, las alturas máximas están reguladas en los planos de ordenación de la serie OP-4, donde no solo se establecen las alturas permitidas, sino que también se señalan las partes privadas de las parcelas que deberán quedar libres de edificación.  
Como consecuencia de la aplicación del nuevo criterio de regulación de las alturas máximas permitidas, no solo se consigue unos espacios mejor ordenados y más adaptados a la realidad, sino que se evitan interpretaciones de la normativa y se reduce el techo edificable global. A mayor abundamiento, se aporta una nueva redacción del artículo 045 «Medición de alturas» en la que se introducen ciertas mejoras.  
La nueva forma de regular las alturas supone dejar sin efecto el artículo 046 de las Normas Urbanísticas del PGOU, denominado «Alturas en función del ancho de la calle».  
Nueva regulación del uso industrial. Con esta parte de la modificación puntual se persigue la adecuación de la regulación del uso industrial a la normativa vigente, simplificando algunas cuestiones genéricas que vienen establecidas en normativas sectoriales, que no es preciso repetir en el articulado del PGOU.  
Incorporación de una regulación del uso dotacional múltiple. El PGOU carece de una regulación de suelo «dotacional múltiple, lo que hace necesario añadir al punto suelo dotacional del título quinto de las normas urbanísticas, un nuevo apartado, dedicado a la regulación de este tipo de equipamientos.  
Correcciones (limitadas) en la regulación de las zonas de ordenanza. Con esta modificación puntual y como consecuencia de ella, surge la oportunidad y la necesidad de actualizar, con un limitado alcance, algunas determinaciones de las ordenanzas relativas a los usos lucrativos, siendo este uno de los objetivos de la modificación.  
  
Incorporación de 4 nuevas series de planos de ordenación. Con el fin de facilitar la interpretación y gestión se han añadido 4 nuevas series de planos:  
OP-2 ÁMBITOS DE GESTIÓN  
OP-3 SUELO DOTACIONAL  
OP-4 ALINEACIONES Y ALTURAS  
OP-5 ÁREAS URBANAS HOMOGÉNEAS  
  
El último plano da cumplimiento a lo establecido en el artículo 37 del Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, de acuerdo con lo señalado en el artículo 72 del TRLOTUP.  
Ámbito de la modificación puntual. Dado lo heterogéneo de los objetivos que se persiguen y su dispersión por todo el suelo urbano y urbanizable, el ámbito espacial de la modificación es todo el suelo urbano y urbanizable de Bejís.  
Alcance de la modificación puntual. Tal y como se señala en la memoria informativa, la modificación puntual núm. 2 del PGOU de Bejís, esta afecta única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del PGOU o a equipamientos existentes en suelo urbano que «cuenta con los servicios urbanísticos efectivamente implantados, sin modificar el uso dominante de la zona establecida en la ordenación estructural.»  
Los cambios de uso dotacional en elementos de la red primaria o secundaria de los previstos en el plan, se han propuesto para permitir otros usos igualmente dotacionales públicos, destinados a la misma o distinta Administración pública.  
La modificación puntual núm. 2 del PGOU de Bejís no tiene incidencia sobre el modelo territorial y urbanístico vigente en el municipio, ni sobre otros instrumentos de ordenación territorial o sectorial.  
  
Estudio de alternativas. Tratándose de una modificación de tan limitado alcance, las únicas alternativas estudiadas han sido la correspondiente al escenario actual del planeamiento vigente (alternativa 0) y la correspondiente al planeamiento modificado (alternativa 1), que pueden resumirse del siguiente modo:  
  
ALTERNATIVA 0 (mantenimiento del planeamiento vigente)  
Con esta alternativa quedarían pendientes de solución todos los temas apuntados, lo que significaría:  
Mantener conflictos debidos a las deficiencias de la base cartográfica en distintos puntos del suelo urbano y urbanizable  
Perpetuar los problemas puntuales relativos a las alineaciones trazadas sobre una base cartográfica deficiente, sobre todo en el caso de las aldeas.  
Mantener una regulación de altura genérica respecto al ancho de calle.  
No reconocer que se ha ejecutado y/o previsto un equipamiento dotacional público en un inmueble al que el planeamiento vigente atribuye un uso residencial.  
No tener en consideración los inmuebles prexistentes a la hora de asignar la ordenanza más adecuada, siendo en algunos casos su uso incompatible con estas ordenanzas.  
Mantener la calificación de viario con destino a aparcamiento de una zona donde ya existen almacenes históricos (pajares).  
Mantener la obligación de desarrollar la UER-02 con la tipología propia de la zona de ordenanza Z-1 (más densa).  
Mantener viarios propuestos sobre parcelas privadas y en algún caso, de difícil ejecución.  
Bloquear la adecuación de la calificación del suelo dotacional viario y no viario, a las necesidades del pueblo.  
No disponer de una regulación de los usos permitidos en los inmuebles calificados como Dotacional Múltiple.  
Mantener techos edificables en las fichas de gestión incoherentes con la aplicación de la ordenanza asignada.  
Mantener ciertas regulaciones de las Normas Urbanísticas cuya redacción es mejorable.  
No disponer de la delimitación de las áreas urbanas homogéneas.  
  
ALTERNATIVA 1 (Modificación puntual núm. 2 del PGOU)  
Con la modificación propuesta:  
Se adapta toda la cartografía del PGOU a un soporte digital georreferenciado que utiliza el sistema ETRS89, actualizado y de gran precisión.  
Se adapta todo el contenido gráfico del PGOU afectado por la Modificación al formato shp, con las ventajas de todo tipo que esto supone para la Administración.  
Se corrigen los problemas relacionados con algunas alineaciones en el suelo urbano, sin comprometer la proporción entre el suelo dotacional público no viario y la edificabilidad del área. Más bien, al contrario, el balance final supone una mejora de esa proporción.  
Se atribuye el uso de equipamiento dotacional público a un inmueble donde el ayuntamiento ha ejecutado o tiene previsto ejecutar un equipamiento.  
Se mejora la regulación de las ordenanzas de usos lucrativos.  
Se protege mejor el entorno del castillo (BIC) al disminuir la zona edificable próxima al mismo y reducir la altura máxima en la cornisa noroeste de Bejís.  
Se regula la almazara mediante la ordenanza Z-T.  
Se mantienen y regulan los almacenes históricos mediante la ordenanza Z-T, limitando su altura edificable a una planta, para minorar el impacto paisajístico en la cornisa norte.  
Se modifica la ordenanza para el desarrollo de la UER-02, pasándola a Z-3, tipología coherente con las preexistencias.  
Se recalifican los viarios sobre parcelas privadas y también, en algún caso, de difícil ejecución, pasándolos a residencial.  
Se adecua la calificación del suelo dotacional viario y no viario, a las necesidades del pueblo.  
Se dispondrá de una regulación de los usos permitidos en los inmuebles calificados como Dotacional Múltiple.  
Pasan a estar reguladas por la ordenanza Z-3, varias manzanas de Ríos de Abajo.  
Se adecuan los techos edificables en las fichas de gestión a la cabida real fruto de la aplicación de la ordenanza asignada.  
Se dispondrá de la delimitación de las áreas urbanas homogéneas.  
  
Consultas realizadas  
En el procedimiento de evaluación ambiental, de acuerdo con el artículo 53.1 del TRLOTUP, se han realizado las consultas necesarias y obtenido los informes que se citan a continuación.  
  
- Servicio Territorial de Urbanismo  
Se formula consulta el 3 de mayo de 2022, que es respondida por el jefe de dicho servicio el 4 de mayo de 2022 en los siguientes términos:  
El 4 de mayo de 2022 ha tenido entrada en este Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón el escrito de consulta de ese Ayuntamiento en el procedimiento de evaluación ambiental simplificado de la modificación puntual núm. 2 del Plan general de Bejís.  
En relación con ello, se informa lo siguiente:  
1. Visto el contenido de la modificación puntual remitida, se comprueba que el plan tiene por objeto alterar la calificación de suelo destinado por el planeamiento vigente a uso dotacional adscrito tanto a la red primaria como a la red secundaria de dotaciones públicas, por lo tanto, la actuación afecta a determinaciones propias de la ordenación estructural. El ámbito de la modificación forma parte del suelo urbano del municipio y dispone de servicios urbanísticos efectivamente implantados. Por ello, de conformidad con lo establecido en el artículo 49 del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio (en adelante TRLOTUP), en este caso el órgano ambiental es el Ayuntamiento. En cambio, al afectar a determinaciones propias de la ordenación estructural, en principio, podría entenderse que la aprobación definitiva de la modificación va a corresponder a la Conselleria competente en urbanismo, según lo que resulta del artículo 44.3 del TRLOTUP.  
Sin embargo, de acuerdo con el artículo 67.7 del TRLOTUP «Tendrá, en todo caso, la consideración de modificación de la ordenación pormenorizada de planeamiento, a los efectos de este texto refundido, el cambio de un uso dotacional de la red primaria o secundaria de los previstos en el plan, por otro igualmente dotacional público, destinado a la misma o distinta administración pública». Por lo tanto, en este caso hay que concluir que la actuación afecta exclusivamente a determinaciones propias de la ordenación pormenorizada. Así, la aprobación definitiva va a corresponder también al Ayuntamiento, según lo que resulta del artículo 44.6 del TRLOTUP.  
2. Visto el contenido de la modificación, y dentro del trámite de consultas previsto en el artículo 53 del TRLOTUP, este Servicio Territorial de Urbanismo no tiene observación alguna que efectuar.  
Realizadas las consultas del artículo 53.1 del TRLOTUP, ha de ser el propio Ayuntamiento el que deberá adoptar la resolución prevista en el artículo 53.2.b del TRLOTUP, con la que concluiría la tramitación ambiental. Tras ello, el Ayuntamiento deberá efectuar la tramitación urbanística prevista en el TRLOTUP, incluida la aprobación definitiva. En este caso, la modificación altera la zonificación o uso urbanístico de zonas verdes previstas en el planeamiento vigente, por lo que se requerirá dictamen del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana previo a la aprobación definitiva de la modificación. Asimismo, como se indica en la documentación remitida, dentro del ámbito de actuación existen varios elementos con valores culturales protegidos, por lo que, se precisará informe del departamento de la Generalitat competente en patrimonio cultural.  
Tras la aprobación definitiva, el Ayuntamiento deberá solicitar la inscripción del instrumento de planeamiento en el Registro autonómico de instrumentos de planeamiento, en los términos previstos en el artículo 180 y Anexo IX del TRLOTUP y en el artículo 4 y la Norma 4 del anexo I del Decreto 65/2021, de 14 de mayo, del Consell, de regulación de la Plataforma Urbanística Digital y de la presentación de los instrumentos de planificación urbanística y territorial. Esta remisión ha de efectuarse electrónicamente a través del siguiente enlace:  
https://ovius.gva.es/oficina\_tactica/?idioma=ca\_ES#/tramita/25046/25253/procedimientos  
  
- Unidad de Patrimonio Cultural.  
Este informe se justifica porque, aunque la modificación no tiene ninguna incidencia directa sobre bienes protegidos, sí afecta a los entornos de protección de dos elementos protegidos pertenecientes a la ordenación estructural por su condición de Bienes de Interés Cultural (el castillo) de Relevancia Local, como son el Núcleo Histórico Tradicional y la iglesia parroquial. Así pues, se formuló consulta a la Unidad de Patrimonio del Servicio de Patrimonio Cultural el 3 de mayo de 2022, que es respondida por el jefe de dicho servicio en los siguientes términos:  
  
Consideraciones  
El documento presentado es el borrador de la modificación puntual núm. 2 del Plan general de ordenación urbana de Bejís. La documentación que se aporta se encuentra en el siguiente enlace  
https://bejis.sedelectronica.es/transparency/909f87d0-7231-4517-ba7e-7e515b3a2ffb/ y consta de:  
1. Documento Inicial Estratégico  
2. Documento Urbanístico  
3. Planimetría  
Según la documentación presentada la modificación puntual núm, 2 del PGOU de Bejís afecta exclusivamente a la ordenación pormenorizada o a equipamientos existentes en suelo urbano que cuenta con los servicios urbanísticos efectivamente implantados, sin modificar el uso dominante de la zona establecida en la ordenación estructural.  
Los objetivos de la Modificación son los siguientes:  
1. Traslado de la planimetría a una nueva base cartográfica, de mayor precisión y detalle.  
2. Cambio de ordenanzas de aplicación y/o uso de determinados inmuebles.  
4. Nueva regulación de las alturas de la edificación.  
5. Nueva regulación del uso industrial.  
6. Correcciones (limitadas) en la regulación de las zonas de ordenanza  
7. Incorporación de una regulación del uso dotacional múltiple  
8. Incorporación de 4 nuevas series de planos de ordenación  
  
Conclusiones  
Analizada la documentación aportada, los antecedentes y las consideraciones precedentes, los técnicos que suscriben el presente informe consideran que la modificación puntual núm. 2 del Plan general de ordenación urbana de Bejís, no afecta de forma negativa a los Bienes Patrimoniales incluidos en su ámbito de aplicación. Por ello, en el caso de que se cumplieran los demás requisitos contemplados en la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano, se propone a la Dirección General de Cultura y Patrimonio que informe favorablemente la Modificación Puntual núm. 2 del Plan General de Ordenación Urbana de Bejís, siendo el promotor el Ayuntamiento de Bejís, con fecha de entrada 16 de mayo de 2022 en esta DT.  
  
- Consell Juridic Consultiu.  
Este informe se justifica en virtud de lo dispuesto en el 67.5 del TRLOTUP, al retocarse varias zonas verdes, que, en conjunto pasan de ocupar 31.273 m² en la red estructural (dentro del suelo urbano) del PGOU a ocupar 32.612 m² en la Modificación Puntual, debido fundamentalmente al incremento de superficie del jardín JL/1, que es el que rodea al castillo, tal y como se expone y desarrolla en el apartado 4.2 de la Memoria Justifica. Así pues, se solicitó informe a dicho organismo el 3 de mayo de 2022, que es respondida por el secretario general de dicho organismo el 2 de junio de 2022 en los siguientes términos:  
Con fecha 4 de mayo de 2022 tuvo entrada en este Órgano Consultivo petición de dictamen en relación con el expediente relativo a la aprobación de la modificación puntual núm. 2 del PGOU del Ayuntamiento de Bejís.  
Tras el examen de dicho expediente se constata que únicamente consta en el citado expediente: Memoria Informativa y Justificativa de la citada modificación de marzo de 2022 y el Documento inicial estratégico de marzo de 2022.  
Así pues, debe completarse el expediente con la restante documentación del procedimiento de modificación del PGOU una vez cumplimentado (acuerdo de inicio, informes, información pública, etc.) incluyendo un informe técnico justificativo del cumplimiento de los estándares urbanísticos en materia de zonas verdes y espacios libres, tras la modificación propuesta.  
Cumplimentado el expediente con tales extremos, podrá remitirse de nuevo el expediente a este órgano para su dictamen.  
Conforme a lo dispuesto en el artículo 74.5 del Reglamento de este Consell, durante el tiempo de subsanación del expediente, el plazo para emitir el dictamen quedará en suspenso.  
  
- IBERDROLA.  
Este informe no es preceptivo en esta fase, pero se solicitó para avanzar trámites en la siguiente fase (exposición pública), en virtud de lo señalado en el artículo 55.2 del TRLOTUP. Se formuló consulta el 3 de mayo de 2022, respondida el 9 de mayo de 2022 por el jefe de zona Castellón de i+DE de redes inteligentes SAU (en nombre de IBERDROLA) en los siguientes términos:  
En respuesta al Oficio del Ayuntamiento de Bejís de fecha 03.05.2022, de S/Ref: Exp.: 131/2022 y Asunto: Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica por órgano ambiental municipal de la Modificación Puntual núm. 2 del PGOU de Bejís, en el que solicitan a esta Sociedad informe sobre la resolución dictada por la Alcaldía para impulsar la tramitación de la citada Modificación Puntual núm. 2 del PGOU, le comunicamos lo siguiente:  
Dado que la Modificación Puntual núm. 2 del PGOU de Bejís propone, entre otras cuestiones, la modificación de la calificación del suelo de varias superficies en el núcleo urbano y pedanías de Bejís, le comunicamos que el cambio de calificación de dichas superficies implica prever la infraestructura eléctrica en función de su nueva edificabilidad.  
Para cualquier aclaración respecto al presente escrito nos encontramos a su disposición a través de nuestra dirección de correo electrónico apoyozonacastellondis@iberdrola.es, o mediante escrito remitido a nuestras oficinas de Castelló de la Plana, situadas en la av. Hermanos Bou núm. 239.  
Así pues, realizadas las consultas del artículo 53.1 del TRLOTUP, ha de ser el propio Ayuntamiento el que deberá adoptar la resolución prevista en el artículo 53.2.b del TRLOTUP, con la que concluiría la tramitación ambiental. Tras ello, el Ayuntamiento deberá efectuar la tramitación urbanística prevista en el TRLOTUP, y resolverá la aprobación definitiva de la Modificación Puntual núm. 2 del PGOU de Bejís. Luego, el Ayuntamiento deberá solicitar la inscripción del instrumento de planeamiento en el Registro autonómico de instrumentos de planeamiento, en los términos previstos en el artículo 180 y Anexo IX del TRLOTUP y en el artículo 4 y la Norma 4 del anexo I del Decreto 65/2021, de 14 de mayo, del Consell, de regulación de la Plataforma Urbanística Digital y de la presentación de los instrumentos de planificación urbanística y territorial, tal y como se establece en el informe del jefe del Servicio Territorial de Urbanismo.  
La arquitecta municipal ha informado favorablemente dicha propuesta de modificación mediante informe de fecha 29 de julio de 2022.  
  
III. Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme al artículo 46.3 del TRLOTUP, tratándose de una modificación menor de planeamiento que afecta exclusivamente a la ordenación pormenorizada, Decreto 2022-0111 por el que nos hemos referido anteriormente, se admitió a trámite la documentación aportada y el inicio del procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica por el procedimiento simplificado; para resolverlo debe tener en consideración los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, para determinar la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 53.1 del TRLOTUP.  
En este sentido, se realiza el siguiente análisis técnico de la documentación aportada.  
  
Características de la modificación puntual  
La modificación del plan no influye en otros planes jerarquizados y no está asociada a una actuación concreta en el tiempo.  
La documentación aportada integra consideraciones ambientales con el fin de promover el desarrollo sostenible. No se describen problemas ambientales, en la situación actual, que sean objeto de la modificación de plan, que tiene un alcance muy limitado.  
El punto 4 de la memoria justificativa ofrece una justificación detallada de cada una de las modificaciones propuestas, siendo dicha justificación correcta y ajustada a la realidad y al marco legislativo. La justificación ha sido revisada y confirmada por la técnico que suscribe y recoge los siguientes aspectos:  
Justificación de las modificaciones que afectan a la proporción entre techo edificable y el suelo dotacional público no viario.  
Como resultado de los cambios introducidos en la ordenación pormenorizada por esta modificación puntual y que se han descrito con detalle en el apartado 5 de la memoria informativa, se ha producido una alteración de la proporción entre el suelo dotacional y el techo edificable lucrativo, cuyo alcance se valúa en este apartado. Las modificaciones introducidas son, como se ha apuntado, correcciones puntuales de las alineaciones de distintos inmuebles en suelo urbano, así como recalificaciones de pequeños inmuebles, que pasan de uso residencial a uso dotacional público no viario o viceversa.  
Las modificaciones propuestas permitirán ajustar las alineaciones a la realidad existente y mejorar la ordenación proyectada. Se han introducido como consecuencia de un detallado análisis, elaborado sobre la nueva cartografía y de la experiencia acumulada por el Ayuntamiento de Bejís en estos años de vigencia del PGOU En su elaboración, el equipo redactor se ha apoyado en las sugerencias del ayuntamiento y ha ido contrastando con la arquitecto municipal la adecuación de cada una de las modificaciones, a veces casi imperceptibles.  
Por su alcance, este tipo de modificaciones son propias de un instrumento de ordenación de detalle y surgen de la disposición de una mejor base cartográfica y de unas herramientas técnicas más precisas, con las que se han podido resolver situaciones y problemas que no fueron advertidos durante la exposición pública del PGOU en la primera década del siglo o que se desconocían cuando se redactó.  
A efectos de justificar el artículo 67.3 del TRLOTUP, se aporta a continuación un estudio comparado de la proporción entre las dotaciones públicas y el aprovechamiento lucrativo de cada uno de los núcleos urbanos de Bejís, analizado por áreas homogéneas:  
El conjunto de estas actuaciones supone mejorar la proporción entre suelo dotacional público no viario y edificabilidad. Se cumple, de este modo, el artículo 67.3 del TRLOTUP, según el cual  
  
3. Las nuevas soluciones propuestas deberán mantener el equilibrio del planeamiento vigente entre las dotaciones públicas y el aprovechamiento lucrativo, suplementando, en su caso, la red primaria y la red secundaria de dotaciones, de forma que cumplan con los criterios de calidad, capacidad e idoneidad exigidos según el anexo IV de este texto refundido, o disposición reglamentaria aprobada mediante Decreto del Consell que lo modifique.  
Justificación de las correcciones introducidas en las zonas verdes  
  
La disposición de una cartografía de gran calidad y las sugerencias del ayuntamiento pusieron en evidencia la necesidad de corregir la delimitación de algunas zonas verdes. Con carácter general, las correcciones introducidas suponen un aumento notable de la superficie destinada a zonas verdes, que pasa de ocupar 31.273 m² en la red estructural (dentro del suelo urbano) del PGOU a ocupar 32.612 m² en la Modificación Puntual, debido fundamentalmente al incremento de superficie del jardín JL/1, que es el que rodea al castillo.  
En las zonas verdes de la red secundaria también se propone un incremento de superficie, en este caso de mayor alcance, pues se pasará de destinar 6.510 m² en el PGOU a destinar 9.592 m² en la Modificación Puntual. Esto es debido al incremento de superficie de las áreas de juego denominadas en el PGOU como ZV-AL/2 y (fundamentalmente) ZV-AL/4.  
También se añaden dos nuevas áreas de juego, denominadas en la Modificación Puntual SAL/8 y SAL/9.  
Por el contrario, ven reducidas su superficie las zonas verdes de la red secundaria denominadas en el PGOU como ZV-JL/3 (corresponde a la SJL/3 de la MP); ZV-AL/1 y ZV-AL/3 (corresponden a las SAL/1 y SAL/3 de la MP). Estos cambios se justifican por responder a lo siguiente:  
ZV-JL/3 (corresponde a la SJL/3 de la MP): se ha excluido del jardín un viario existente, el Paseo de la Pinada) que da acceso a un grupo de viviendas.  
ZV-AL/1 (corresponde a las SAL/1 de la MP): se ha reducido para adaptar la zona verde a la realidad existente, ya que en origen se había incluido dentro de la zona verde un pequeño solar edificable residencial, recayente a la Calle de los Cloticos.  
ZV-AL/3 (corresponde a la SAL/3 de la MP): se ha reducido para adaptar la zona verde a la realidad existente en la zona próxima a la rotonda de entrada a la población.  
El resumen de la calificación de las zonas verdes en el PGOU vigente y en la Modificación es el expresado en las siguientes tablas:  
Conforme establece el artículo 67.5 del TRLOTUP, esta modificación requerirá del dictamen previo del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, con carácter previo a la aprobación definitiva de la modificación puntual.  
  
Justificación de la modificación relativa a la ordenanza de desarrollo de la UER-02 (Masía los Pérez).  
Esta modificación persigue una mejor adecuación de la tipología edificatoria propuesta para el desarrollo de este ámbito a las prexistencias edificatorias. La UER-02 es una pequeña zona de suelo urbano, de algo más de una hectárea, caracterizada por su exposición visual, accidentado relieve y por encontrarse fuera del núcleo histórico tradicional de Masía Los Pérez (regulado por la ordenanza Z-1).  
La existencia de algunas viviendas aisladas en el ámbito de la UER-02, situadas en una posición dominante por su mayor altitud, y la posición de la unidad con respecto al resto del suelo sellado (regulado por la ordenanza Z-1) justifican la posibilidad y conveniencia de establecer una nueva ordenanza de desarrollo, de menor techo edificable.  
Justificación de la necesidad de aclarar la forma de medir la altura máxima de los edificios (art. 045 del Título Cuarto)  
Con carácter general, la medición de alturas de la edificación es un asunto que propende a ser delicado y requiere de una regulación que deje el menor espacio posible a la interpretación. La regulación de la altura recogida en el artículo 045 del PGOU de Bejís, con la nueva atribución de funciones a otros arquitectos, más allá del arquitecto municipal, puede plantear ciertas controversias que es preciso evitar, con una regulación que no ofrezca dudas. La nueva regulación, contrastada con técnicos municipales y con arquitectos que, desde la Diputación de Castellón colaboran con las entidades locales en la emisión de informes técnicos, evitará las posibles dudas de interpretación que este mismo artículo ha suscitado en otros municipios.  
  
Justificación de la necesidad de actualizar el capítulo quinto del título cuarto de las NNUU: condiciones generales de uso: uso industrial  
  
En el apartado 3 de las condiciones generales de uso: uso industrial, según la redacción actual, se invoca la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, que ha sido derogada por la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, cuestión que se subsana y actualiza con la nueva regulación recogida en esta modificación puntual.  
  
Justificación de la necesidad de añadir una regulación específica del uso dotacional múltiple en suelo urbano en el título quinto de las Normas Urbanísticas.  
Se ha observado que, en las Normas Urbanísticas del PGOU no se regula de un modo específico el uso dotacional múltiple. En unos casos, se trata de edificios construidos (DM/1) y en otros casos de parcelas susceptibles de albergar estos usos (DM/2). El común denominador de todos estos inmuebles es que combinan o pueden combinar varios usos distintos, es decir, son «una reserva de suelo dotacional cuyo uso específico se definirá con posterioridad a la gestión del plan».  
En cualquier caso, la disponibilidad de inmuebles de titularidad municipal para albergar todo tipo de usos, difíciles de prever o imaginar en el momento de redactar un instrumento de planeamiento, es un activo muy importante a favor del ayuntamiento. Esta aseveración se aplica tanto a los edificios construidos de origen histórico, como a los de reciente creación, así como a terrenos sin edificar, susceptibles de ser destinados a distintos usos.  
Para un municipio del Sistema Rural, con una economía que roza la supervivencia en muchos casos, el patrimonio inmobiliario que constituyen estos inmuebles puede ser clave para dinamizar, en un momento impredecible, cualquier tipo de actuación que favorezca la implementación de medidas de reactivación económica, conciliación laboral, atención a personas discapacitadas o en riesgo de exclusión social, etc. Son innumerables y difíciles de prever, a priori, las distintas situaciones (y, por tanto, los usos vinculados a las mismas) que pueden producirse durante el periodo de vigencia de un plan general. Es la asunción del papel estratégico de estos inmuebles (sin los cuales, en muchos casos, sería imposible implementar ciertas iniciativas públicas) y el carácter impredecible de las necesidades o de las iniciativas que podrían requerir su ocupación, lo que justifica la regulación de este uso y la implementación de las medidas de flexibilización en los usos permitidos en los inmuebles calificados como Dotacional Múltiple.  
En un contexto económico y demográfico regresivo, con una población envejecida, sin alternativas laborales flexibles y sostenidas, cualquier ayuda que pueda ofrecerse desde las administraciones públicas en general y desde el ayuntamiento (que es la más cercana) en particular, para corregir esta situación y ofrecer servicios u oportunidades laborales y de empleo, es prioritaria. Dichas actuaciones, a su vez, cobran mayor sentido si se proyectan de un modo inclusivo, priorizando la atención de los colectivos más desfavorecidos por cualquier causa.  
  
Justificación de la modificación de otros aspectos puntuales del título quinto de las Normas Urbanísticas   
La aplicación de las ordenanzas, durante la vigencia del PGOU, ha puesto de manifiesto la conveniencia de introducir ciertos retoques de las ordenanzas relativas a los usos lucrativos (título quinto de las Normas Urbanísticas) para facilitar una interpretación más clara de la norma y evitar interpretaciones o situaciones de difícil aplicación en Bejís. Así mismo, la nueva forma de regular la altura máxima de la edificación y otros parámetros urbanísticos que introduce la modificación puntual, al utilizar unos planos de ordenación mucho más rigurosos, obliga a corregir los apartados dedicados a regular estos parámetros en el PGOU y justifica la necesidad de las correcciones de limitado alcance que se establecen con esta modificación.  
  
Justificación de la modificación puntual con relación a otros elementos ponderados  
Con relación al crecimiento racional y sostenible. Abundando en uno de los postulados básicos de la ETCV, con esta solución se materializa uno de los principios rectores básicos de ocupación del territorio, como es el de fomentar las actuaciones de renovación urbana, favoreciendo la consolidación del suelo sellado, antes que la urbanización de nuevos ámbitos. A través de un conjunto de pequeñas acciones, esta modificación puntual facilitará un uso más eficiente de este tipo de suelo, en el marco de un PGOU que se formuló, desde el principio, desde la autocontención. El plan propuso en su momento un crecimiento muy contenido del suelo sellado y esta modificación consagra esa visión.  
Con relación a la integración paisajística. Esta modificación puntual permitirá mejorar la integración de las nuevas edificaciones en el paisaje urbano de Bejís, al limitar la altura edificable en algunas de las cornisas más expuestas visualmente y al establecer una regulación de la altura máxima edificable en todo el suelo ordenado, más prudente y más precisa.  
La posición del núcleo de Bejís, desarrollado bajo el cerro en el que se encuentran los restos del castillo, en un terreno abrupto y escarpado, determinan que las cornisas urbanas presenten un alto grado de exposición visual y ofrezcan una imagen poderosa, en la que no faltan muchos elementos impropios.  
Un emplazamiento como el de Bejís condiciona una intensa relación con el paisaje circundante, doblegado ante la posición dominante de las edificaciones construidas en el suelo urbano. A partir de esta disparidad, las edificaciones del suelo urbano podían haberse relacionado de un modo más integrado y armónico, pero desgraciadamente, la importación de modelos ajenos a la arquitectura vernácula y alejados de cualquier intento de integración, han terminado por adquirir un protagonismo que no les corresponde y han contribuido a desvirtuar una imagen que podía haber sido muy atractiva. Este fenómeno de degradación de la escena urbana ya fue detectado en la elaboración del PGOU, por lo que se estableció que uno de los objetivos básicos que este perseguía era la propuesta de medidas concretas y suficientes que permitan frenar la grave pérdida de personalidad y el deterioro estético del suelo urbano, víctima de la consolidación del tipo de edificación de baja calidad y estéticamente degradante, que ha caracterizado gran parte de las intervenciones edificatorias recientes.  
En las mismas Normas Urbanísticas se señala que  
Las ordenanzas del suelo urbano establecen todo tipo de determinaciones (muchas de ellas novedosas) con el fin de evitar que se continúe deteriorando el perfil urbano del municipio, gravemente lesionado con construcciones de baja factura en las últimas décadas. También se establece la obligación de terminar las obras exteriormente en todos los paños vistos, con independencia de que se trate de fachadas, medianeras o cubiertas.  
Lo que pone en evidencia que la mejora de la integración paisajística y de la calidad arquitectónica de los proyectos de las nuevas edificaciones era y debe seguir siendo un objetivo básico del plan y de sus modificaciones.  
La mayor parte de las edificaciones de mayor impacto son, no obstante, anteriores al PGOU  
Con relación a la incidencia en la hacienda pública. El objeto de esta modificación puntual no tiene un efecto directo sobre la hacienda pública, aunque si indirecto, en la medida en que se facilitan las condiciones para construir en el pueblo (sobre todo en las situaciones que precisaban de una corrección cartográfica), con lo que ello representa en materia de ingresos por tasas e impuestos, y, por otra parte, se obtiene un mejor aprovechamiento de los recursos públicos (en este caso, de los inmuebles calificados como dotacional múltiple). Todo ello, en un municipio del Sistema Rural, cuya economía es muy frágil y donde las alternativas laborales son escasas.  
Con relación al consumo de recursos hídricos. El objeto de esta modificación puntual no tiene un efecto directo sobre el consumo de recursos hídricos previstos en el planeamiento vigente.  
Con relación al vertido de aguas residuales y su depuración. El objeto de esta modificación puntual no altera las condiciones de vertido de aguas residuales y depuración previstas en el planeamiento vigente.  
  
Con relación a la afección sobre los suelos críticos para la recarga de acuíferos. El objeto de esta modificación puntual no altera las condiciones de los suelos críticos para la recarga de acuíferos; más bien al contrario, toda medida que evite el nuevo sellado de suelos, contribuye a una mejor gestión de la infraestructura verde y evita la afección sobre los acuíferos.  
Con relación a la movilidad urbana sostenible. El objeto de esta modificación puntual no tiene un efecto directo sobre la movilidad urbana sostenible.  
  
Justificación de la integración de la perspectiva de género.  
El legislador valenciano ha impuesto la perspectiva de género como uno de los hilos conductores básicos de cualquier instrumento urbanístico. Si bien es evidente que el anexo que desarrolla la metodología y objetivos, se ha formulado con una visión claramente «urbanita», es decir, de difícil o imposible aplicación al medio rural y de escasa incidencia en una modificación puntual como esta, procedemos a repasar los distintos puntos que establece el «anexo XII. Criterios y reglas para la planificación con perspectiva de género», al constituir una guía necesaria para la actuación que promueve el ayuntamiento, desde esa perspectiva.  
  
Urbanismo para las personas. La modificación puntual núm. 2 del PGOU de Bejís responde a las necesidades básicas de todas las personas, teniendo en cuenta su diversidad y las discapacidades derivadas de la edad o la enfermedad. El fomento y la activación de espacios susceptibles de albergar infraestructuras básicas y muy demandadas socialmente, como las que pueden tener cabida en algunos de los inmuebles calificados como dotacional múltiple o zonas verdes en esta modificación puntual, así lo sugieren. También es destacable el impulso a la flexibilización del uso asistencial, lo que puede favorecer el desarrollo de parte del suelo urbano destinado a ese uso, claramente orientado a personas mayores o discapacitadas.  
  
Red de espacios comunes. Algunos de los elementos afectados por esta modificación puntual núm. 2 forman parte de la red de espacios comunes; nos referimos a las zonas verdes y a los equipamientos calificados como dotacional múltiple, entre otros. La implementación de estos espacios, gracias a una nueva regulación, flexible, como la propuesta por la modificación, contribuirá a fortalecer esa red.  
  
Proximidad de las actividades de la vida cotidiana. Esta modificación puntual núm. 2 facilita el concepto de «ciudad compacta» (expresión que abunda en la visión urbanita), con un tejido denso, favorece la proximidad entre las actividades diarias y facilita las conexiones con los espacios y equipamientos adyacentes al casco urbano, localizados en la periferia. Con la modificación puntual se pretende implementar estas prácticas, pero sin inducir con ello la edificación de baja calidad arquitectónica. Más bien al contrario, la aplicación correcta de las ordenanzas y la reducción de la altura edificable en las zonas de mayor exposición visual, favorecerán la ejecución de obras bien integradas.  
Todos los espacios incluidos en la red de espacios comunes afectados por la modificación puntual núm. 2 se distribuyen con criterio de proximidad: la ubicación óptima es la que permite el acceso a cada espacio desde una distancia máxima de diez minutos caminando sin dificultad desde cualquier punto del pueblo, como es el caso.  
  
Combinación de usos y actividades. La modificación puntual núm. 2 propicia el urbanismo inclusivo desde la perspectiva de género, donde la combinación de usos a la que nos hemos referido en apartados anteriores de esta memoria justificativa, garantiza la inclusión de la totalidad poblacional (personas de diferente sexo, edad, diversidad funcional, origen y cultura).  
  
Seguridad en el espacio público. Los itinerarios que conectan elementos de la red de espacios comunes afectados por la modificación puntual núm. 2, fomentan los recorridos a pie y fortalecen la red de peatones, que es completamente accesible y dispone de bancos y espacios para el descanso. Además, se garantiza la seguridad de los usuarios con la iluminación y visibilidad necesaria y la eliminación de barreras físicas que condicionen la seguridad.  
Los especialistas locales en materia de recorridos seguros, no han detectado ninguno con incidencia en la modificación puntual núm. 2.  
  
Habitabilidad del espacio público. Esta modificación puntual no se refiere a este tipo de espacios.  
  
Equipamientos. La modificación puntual núm. 2 tiene, entre otros objetivos, la activación de nuevos equipamientos y la mejora y/o ampliación de los equipamientos de los existentes, teniendo en cuenta el modelo de usos combinados y próximos que se establece en el punto 4. Así, se prevé que los equipamientos calificados como dotacional múltiple, que forman parte de la red de espacios comunes, favorezcan con su puesta en servicio las necesidades y perspectivas del urbanismo inclusivo, con perspectiva de género, de una ciudad cuidadora, tal como figura en el anexo IV, apartado III, punto 4.6.  
  
Vivienda. La modificación puntual núm. 2 no cambia las condiciones para la construcción de viviendas con usos combinados.  
  
Movilidad. La modificación puntual núm. 2 favorece la movilidad a pie y en bicicleta, sin reducir el espacio de peatones destinado a las actividades de relación, estar, reunión y recreo.  
  
Transversalidad. La redacción de la modificación puntual núm. 2 no guarda relación con la aplicación de la transversalidad en la toma de decisiones, dado su alcance.  
  
Justificación de la no afección sobre la infancia, la adolescencia y la familia.  
  
A efectos de lo dispuesto en la disposición adicional 10ª de la Ley 40/2003, de 18 de noviembre, de protección a las familias numerosas, y en el art. 22 quinquies de la Ley orgánica 1/1996, de 15 de enero, de protección jurídica del menor, en la redacción dada a ambas leyes por Ley 26/2015, esta modificación puntual del planeamiento tendrá una la influencia positiva, no solo a este grupo de edad, sino al conjunto de la población y a las personas menos favorecidas y ha sido elaborada pensando en mejorar la calidad de vida de los ciudadanos en general y aquellos más vulnerables, en particular. Para niños, jóvenes y familias, la modificación puntual del plan propone unos espacios más seguros y habitables, una mayor cantidad de dotaciones y una movilidad urbana sostenible, en línea con todas las actuaciones que vienen impulsando la Administración autonómica y también la local.  
  
2. Características de los efectos y del área probablemente afectada  
Conforme a las características y ámbito afectado de la modificación del PGOU, por la magnitud y el alcance espacial de los efectos, la propuesta no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente.  
La actuación no representa riesgos para la salud humana, ni incrementa los del medio ambiente respecto de los evaluados ambientalmente en el planeamiento vigente.  
La actuación no tiene efectos previsibles sobre áreas naturales o suelos rurales, ni efectos negativos sobre el patrimonio cultural catalogado.  
La modificación puntual incide de un modo neutro sobre el paisaje urbano y no tiene afección significativa sobre la infraestructura verde urbana. De acuerdo con el artículo 6.4.b del TRLOTUP, en los instrumentos de planeamiento sometidos a evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada que no tengan incidencia en el paisaje no será exigible estudio de integración paisajística, en caso de que así lo determine el órgano ambiental y territorial estratégico, así como un informe del departamento con las competencias de paisaje; en este caso, la competencia es municipal conforme al art 44.2 del TRLOTUP y no se considera necesaria la elaboración de un instrumento de paisaje.  
La modificación puntual núm. 2 del PGOU de Bejís recoge una mención especial a las condiciones derivadas de las políticas de cohesión territorial, en relación con el perfil rural del municipio y los problemas de despoblación que afectan con gravedad a toda la comarca.  
  
IV. Fundamentos de derecho  
Primero. La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante el TRLOTUP  
Segundo. La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental. En concordancia, el artículo 46 del TRLOTUP especifica los planes y programas que serán objeto de la evaluación ambiental y territorial estratégica.  
Tercero. El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
Cuarto. Estamos ante un instrumento urbanístico en los términos establecidos en el artículo 46.3.c del TRLOTUP, pudiéndole ser de aplicación el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica.  
Quinto. Por aplicación del artículo 48.c del TRLOTUP y por tratarse de un planeamiento urbanístico que tiene por objeto establecer la ordenación pormenorizada del suelo urbano y suelo urbanizable en desarrollo de planeamiento evaluado ambientalmente, el órgano ambiental y territorial es el Ayuntamiento de Bejís.  
Sexto. La alcaldesa de Bejís resulta competente para realizar todas las actuaciones administrativas propias que correspondan al órgano ambiental y territorial municipal conforme a la ley.  
  
Por todo lo expuesto, visto el informe técnico favorable y de acuerdo con los criterios del anexo VIII del TRLOTUP por no tener efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, resuelve:  
  
Primero  
Concluir que la modificación puntual núm. 2 del PGOU de Bejís no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio, conforme a los criterios establecidos en el anexo VIII del TRLOTUP.  
  
Segundo  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 2 del PGOU de Bejís, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con los criterios del anexo VIII del TRLOTUP  
  
Tercero  
Conforme al artículo 53.7 del TRLOTUP, incluir el informe ambiental y territorial estratégico en la documentación del instrumento de planeamiento urbanístico a los efectos de ponerlo en conocimiento del órgano promotor y el órgano sustantivo para la continuación de la tramitación urbanística conforme al capítulo siguiente de esta ley.  
  
Cuarto  
Dar cuenta del contenido de la resolución de informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado a cuantos interesados aparezcan en la tramitación ambiental de esta actuación.  
  
Quinto  
Ordenar la publicación del extracto de la resolución de informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, a los efectos establecidos en el artículo 53.7 del TRLOTUP y en la página web municipal.  
  
Sexto  
Conforme al artículo 53.7 del TRLOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la aprobación del plan o programa en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tales casos, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del plan o programa.  
  
Séptimo  
La resolución del informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado no es susceptible de recurso alguno por considerarse acto de trámite, sin perjuicio de los recursos que, en su caso, procedan en vía contencioso-administrativa frente al acto que apruebe el instrumento de planeamiento correspondiente, lo que no es inconveniente para que pueda utilizarse los medios de defensa que se estimen pertinentes en Derecho.»  
  
Lo que se publica para su conocimiento general y efectos oportunos.  
  
Bejís, 2 de agosto de 2022.- La alcaldesa: Josefa Madrid Martínez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML