Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5525, del 01-06-2007 (2007/7116)

RESOLUCIÓ de 25 d'abril de 2007, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de producció de biodièsel i glicerol/glicerina a partir d'olis vegetals i olis usats, en el terme municipal d'Elda (Alacant).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5525

Data del DOGV
:   01-06-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2007/7116

CVE


Data del document
:   25-04-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Elda](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))
    * [carburant](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 25 d'abril de 2007, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de producció de biodièsel i glicerol/glicerina a partir d'olis vegetals i olis usats, en el terme municipal d'Elda (Alacant). [2007/7116]  
Vistos els documents que apareixen en l'expedient 145/05 IPPC, instruït a instàncies de l'empresa Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA, a fi d'obtindre l'Autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de biodièsel i glicerol/glicerina a partir d'olis vegetals i olis usats, s'emet la present resolució de conformitat amb els següents,  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 12 de desembre del 2005, Joaquín Manuel Quirante Amores, en representació de l'empresa Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA, amb CIF A-54019955 i amb emplaçament previst en el polígon industrial Finca Lacy, parcel·les N1-N2, d'Elda (Alacant), presenta en la conselleria de Territori i Habitatge, la sol·licitud d'Autorització ambiental integrada per a la indústria de fabricació de biodièsel i glicerol/glicerina a partir d'olis vegetals i olis usats que es detalla en l'annex I.  
A la sol·licitud s'acompanya informe sobre el certificat d'usos de la parcel·la on pretén ubicar-se l'activitat, emés per l'Ajuntament d'Elda en data 14 d'octubre del 2005. En aquest s'indica que la parcel·la identificada com N1-N2 se situa dins del Pla parcial modificatiu amb homologació d'iniciativa pública, denominat actuació industrial Lacy, dins de la zona d'ús industrial.   
Posteriorment l'Ajuntament d'Elda ratifica aquest informe, en el seu escrit emés en data 16 de novembre del 2006, en el qual manifesta que, d'acord amb el PGOU, s'admet l'ús previst per l'activitat en el polígon industrial Lacy.   
Segon. Amb dates 24 de gener i 1 de febrer del 2006, va entrar la documentació presentada per l'empresa a requeriment d'aquesta conselleria, necessària per a l'admissió a tràmit de la sol·licitud.  
Amb data 16 de febrer del 2006, la conselleria comunica a l'empresa l'admissió a tràmit de la sol·licitud i remet la documentació a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervindre en la resolució de l'Autorització ambiental integrada.  
Tercer. Amb data 22 de març del 2006, es rep informe de l'Ajuntament d'Elda en el qual s'indiquen una sèrie de condicionants en matèria d'abocaments, residus i emissions, que s'han tingut en compte en l'elaboració de la present resolució.  
Quart. Amb data 19 d'abril del 2006, el Servei de Residus Urbans informa en el sentit que la gestió d'olis vegetals usats (LER 20.01.25) per a la fabricació de combustible-biodièsel, constituïx una operació de valorització que requerix l'autorització administrativa de la conselleria competent en medi ambient, i li són d'aplicació les normes generals sobre gestió de residus.  
D'altra banda, respecte al compliment del que disposa el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'establix la llista d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la determinació de sòls contaminats, informa que el titular ha de remetre l'informe preliminar de situació almenys dos anys després d'haver-se iniciat l'activitat.  
Amb dates 26 de juny i 14 d'agost del 2006, l'empresa entrega la nova documentació, a requeriment d'aquesta conselleria.  
Cinqué. Amb data 11 d'agost del 2006 se sotmet a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que establix l'article 16 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, publicant l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat (DOGV núm. 5323).  
Durant el període d'informació pública no es presenten al·legacions al projecte, ni en esta conselleria ni en l'Ajuntament d'Elda, en l'expedient consta el certificat de la informació pública, emés per aquest ajuntament en data 18 d'octubre del 2006.  
Sisé. Transcorregut el període d'informació pública i segons el que disposa l'article 18 de la Llei 16/2002, l'expedient es remet a l'Ajuntament d'Elda, amb data 3 de novembre del 2006, a fi que emeta un informe sobre els aspectes de la seua competència en el termini de 30 dies.  
Així mateix, se sol·licita un nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervindre en la resolució de l'Autorització ambiental integrada, sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que siguen de la seua competència.   
Seté. Amb data 4 de desembre del 2006 es rep l'informe sol·licitat de l'Ajuntament d'Elda, informant favorablement sobre la concessió de llicència.   
Huité. La Confederació Hidrogràfica del Xúquer intervé en el tràmit d'Autorització Ambiental Integrada emetent un informe amb data 8 d'agost del 2006, fet que condiciona a la presentació, per part del titular, de diversos certificats subscrits per tècnic competent i visats, a l'efecte de garantir la inexistència d'abocament d'aigües residuals a domini públic hidràulic.   
Nové. Amb data 12 de gener del 2007, l'empresa presenta a la conselleria de Territori i Habitatge la nova documentació complementària, entre la qual s'inclou un annex actualitzat dels equips que s'instal·laran en la planta, que és remés als organismes que intervenen en el tràmit.  
Posteriorment, amb data 23 d'abril del 2007, l'empresa presenta la nova documentació aclaridora per a efectuar la resolució d'autorització ambiental integrada.  
Deu. Amb data 23 d'abril del 2007, la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient emet la declaració d'impacte ambiental, en la qual estima acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte «Indústria de producció de biodièsel i glicerol/glicerina a partir d'olis vegetals» (nous i usats), promogut per Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA, ubicada en el polígon Lacy, parcel·les N1 i N2 del terme municipal d'Elda (Alacant), en els termes que establix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient, i sempre que es complisquen les condicions indicades en l'annex II de la present resolució.  
Així mateix, s'han incorporat a l'expedient els informes emesos pel Servei de Residus Industrials i el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
Onze. Amb data 24 d'abril del 2007 es realitza el tràmit d'audiència a l'interessat.  
Dotze. Amb data 24 d'abril del 2007 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrat celebra una sessió ordinària i aprova la proposta de resolució de l'exp. 145/05 IPPC de la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promogut per Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA   
Als anteriors fets s'apliquen els següents,  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 9 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex 1 d'aquesta llei, estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 4.1.b de l'annex 1 de la Llei 16/2002.   
Segon. La tramitació de l'expedient s'ha realitzat segons el que preveuen els articles 14 i següents de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, desenvolupada pel Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Tercer. En la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la conselleria de Territori i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual s'assignen competències a les conselleries.   
D'altra banda, de conformitat amb l'article 15 del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, i la seua ordre de desplegament de 15 de febrer del 2007, correspon a la Direcció General de Qualitat Ambiental, exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.  
Vist tot el que antecedix, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap d'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em conferix el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, resolc:  
Primer  
Concedir a Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions destinades a la fabricació de biodièsel i glicerol/glicerina a partir d'olis vegetals i olis usats, que s'ha de dur a terme en la planta projectada en el polígon industrial Finca Lacy, parcel·les N1-N2, del terme municipal d'Elda, referent al «Projecte per a l'autorització ambiental integrada d'una planta de producció de biodièsel» de desembre del 2005, subscrit per Javier Arias Cabal i visat per l'il·lustre Col·legi Oficial d'Enginyers Tècnics Industrials del Principat d'Astúries amb data 9 de desembre del 2005, quedant inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 070-07/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1.. Emissions atmosfèriques  
1.1. Emissions canalitzades  
Es disposarà d'una caldera d'oli tèrmic, d'1.000.000 kcal/h de potència nominal i règim de funcionament de dos marxes, que utilitzarà com a combustible una mescla de biodièsel i gasoil, en proporcions que podran arribar a ser d'un 60% de biodièsel i un 40% de gasoil.   
La caldera s'utilitzarà en l'etapa de destil·lació per a la recuperació de metanol, i donarà al seu torn servei als tancs d'emmagatzemament i diversos intercanviadors de calor disposats en la planta.  
Les emissions corresponents a la caldera compliran els següents valors límit d'emissió:  
  
Les concentracions mesurades sempre estaran referides a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa, 273 K), en base seca i per a un contingut de O2 del 15%.  
1.2. Emissions no canalitzades  
Per a les emissions no canalitzades, els nivells d'immissió de compostos orgànics volàtils, en particular metanol, no han de sobrepassar la trentena part dels límits ambientals d'exposició professional per a agents químics més recentment publicats per l'Institut Nacional de Seguretat i Higiene en el Treball.   
El valor establit actualment per al metanol i en conseqüència, el valor límit aplicable a l'empresa, s'indiquen en la taula següent:  
  
Es realitzarà un mesurament a la posada en funcionament de l'activitat, en punts representatius del perímetre de la instal·lació, concretament a sobrevent, sotavent i com a mínim en dos punts d'una perpendicular.  
1.3. Control d'emissions atmosfèriques  
Ha de presentar mesuraments realitzats per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA), després del període de posada en funcionament de la instal·lació, per a comprovar que es complixen els límits autoritzats.  
La periodicitat mínima de control de les emissions per entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental en el focus de la caldera d'oli tèrmic, el cabal de fums del qual s'estima en 1.598 Nm³/h, serà triennal.  
Els gasos de fuga generats durant el funcionament de la caldera seran alliberats de mode controlat, concretament, l'evacuació de fums a l'exterior es realitzarà per mitjà d'una ximenera de tir forçat d'1,5 metres d'altura des del carener.  
Els focus canalitzats, han de tindre la situació, disposició, dimensió i accessos corresponents d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i la distribució dels focus emissors a l'atmosfera serà tal que garantisca una correcta dispersió dels contaminants emesos. Més concretament, la seua altura no sols ha de complir el que establix l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que aquesta siga tal que en una distància equivalent a deu vegades l'altura del punt d'abocament d'un focus no existisquen altres estructures d'altura superior a la del mateix focus menys dos metres, que produïsquen un apantallament, que dificulte la dispersió, justificant tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf).  
S'han de vigilar tots aquells focus d'emissions difuses a fi que no s'originen fugues. De la mateixa manera s'han de prendre les mesures necessàries per a evitar l'emissió de gasos en els equips del procés de producció de biodièsel i purificació de glicerol, com també en els tancs d'emmagatzemament de metanol, glicerol i biodièsel, tenint especial atenció en les operacions de trasbals de les dites substàncies.  
Per a evitar emissions de metanol, tots els depòsits, reactors i sistemes de subministrament on intervinga aquesta substància seran sistemes tancats i estaran proveïts d'una inertització amb nitrogen. Les ventilacions es condensaran per a la recuperació del metanol i la posterior reutilització d'aquest.   
Així mateix, es presentarà un balanç de masses de metanol a fi de verificar la quantitat emesa.  
Segons els resultats obtinguts, aquesta direcció general establirà la periodicitat de control en immissió de les emissions no canalitzades.  
Si amb el funcionament de les instal·lacions resulten emissions a l'atmosfera no previstes inicialment, s'han d'incloure en l'anàlisi de les emissions i adoptar les mesures correctives oportunes.  
L'empresa ha de presentar la corresponent inscripció en la conselleria de Territori i Habitatge com a empresa potencialment contaminant de l'atmosfera i als tres mesos de la posada en funcionament de l'activitat, presentarà en la Regidoria de Medi Ambient de l'Ajuntament d'Elda, els resultats analítics de les emissions.  
Abans del 28 de febrer de cada any ha de notificar a la Direcció General de Qualitat Ambiental les dades sobre les emissions a l'aire de la instal·lació relatives a l'any anterior, per mitjà del Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 3 de l'Ordre de 31 de gener del 2007, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'establix el procediment per a la comunicació de dades sobre emissions per part dels titulars d'instal·lacions sotmeses a l'annex 1 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, l'article 8.3 de la Llei 16/2002 i la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol del 2000.  
2. Sorolls  
S'adoptaran les mesures necessàries en la instal·lació per a evitar que es transmeten a l'entorn nivells superiors als establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
En particular, els límits sonors establits per a zones d'ús industrial, són:  
  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior ha de complir-se el que establix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
Així mateix, cal ajustar-se al que disposa l'ordenança municipal per a la prevenció i el control de la contaminació acústica d'Elda.  
Cada cinc anys s'ha de realitzar una auditoria acústica, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació. Aquesta auditoria ha de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica, d'acord amb el que establix el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i es regula el seu registre.  
Una vegada s'inicie l'exercici de l'activitat o posada en marxa, disposarà d'un termini de tres mesos per a realitzar la primera auditoria acústica, i ha d'aportar els resultats d'aquesta a l'òrgan competent.   
Així mateix, el titular ha de disposar del Llibre de Control, que estarà constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques, i dels informes complets d'aquestes, que ha d'estar a disposició de l'administració.  
3. Olors  
Quan l'òrgan competent ho considere necessari, pot requerir al titular de la planta la realització d'una avaluació de la molèstia per olors que genera, per mitjà del mesurament de les unitats d'olor, d'acord amb la norma UNE-EN 13725, limitant-los, en les zones residencials d'afecció, el percentil 98 de les mitjanes horàries al llarg d'un any, a 5 unitats d'olor.  
4. Abocaments  
Es comptarà en la planta amb tres arquetes de recollida d'aigua, corresponents a les aigües de procés, aigües sanitàries i aigües pluvials i de vessament.  
Durant el procés productiu es generaran aigües residuals industrials procedents de la decantació d'oli, glicerol i procés de refredament de la planta de glicerina, amb un cabal estimat de 79 m³/dia, així com aigües originades durant la llavada de la planta. Aquestes aigües es conduiran a un depòsit d'homogeneïtzació i posteriorment se sotmetran a tractament per floculació-coagulació, per a finalment evacuar-se a la xarxa de sanejament municipal, a excepció que es reutilitzen en el procés, en l'etapa de llavada del biodièsel.  
El sistema de tractament d'aigües disposarà d'una última etapa consistent en la deshidratació de fangs per gravetat.  
Les aigües sanitàries es conduiran directament fins a la xarxa de sanejament municipal, disposant d'arqueta de registre i control.  
Les aigües pluvials recollides en les zones pavimentades i aigües de vessament, a través d'embornals i baixants de la nau, es portaran a una arqueta de recollida de 27 m³, que servirà com a pulmó per als equips de tractament d'aigües. Les dites aigües seran depurades segons el sistema descrit per als efluents de procés (ajustant adequadament els paràmetres de tractament). Les que no es reutilitzen en el procés, seran evacuades per mitjà del col·lector del polígon a la xarxa de sanejament. No obstant això, en cas de disposar en el polígon de col·lector separatiu per a pluvials, es possibilitarà la connexió a aquest, d'acord amb el que establisca l'Ajuntament d'Elda.  
Respecte a les aigües pluvials recollides en cubetes de tancs d'emmagatzemament i susceptibles d'arrossegar contaminació, seran tractades com a aigües residuals de procés. Aquestes aigües es controlaran per mitjà de vàlvules de bola a l'eixida de les cubetes, enviant-se a l'arqueta de recollida d'aigües industrials.   
Els efluents procedents de la instal·lació i que s'aboquen a la xarxa de sanejament municipal no han de sobrepassar, quant a les seues característiques, les limitacions establides en l'ordenança reguladora de la xarxa de clavegueram municipal i dels abocaments a aquesta, aprovada per l'Ajuntament d'Elda en data 28 de gener de 1999, complint, a més, la resta de condicions establides en la mateixa.  
Els valors límit d'abocament a la xarxa de sanejament establits en l'ordenança són els següents:  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
Els cabals punta abocats a la xarxa no podran excedir el valor mitjà diari en més de 5 vegades en un interval de 15 minuts, o de 4 vegades en un interval d'una hora, del valor mitjà diari.  
Queda expressament prohibida la dilució d'aigües residuals.  
Una vegada iniciada l'activitat, en un termini màxim de tres mesos ha de presentar davant de l'Ajuntament d'Elda i davant de l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada, analítica d'abocament d'acord amb les instruccions de recollida de mostres de l'Ajuntament d'Elda, com també còpia del registre de la declaració de producció d'aigües residuals davant de l'entitat de sanejament.   
A la vista dels resultats de l'analítica, l'Ajuntament determinarà les condicions de control de l'abocament.   
La presa de mostres es realitzarà en les arquetes de registre, que es trobaran ubicades en el lloc que establisca l'Ajuntament, i com a mínim a l'eixida de la instal·lació de tractament d'aigües de la planta (a l'efecte de comprovar l'adequat funcionament del procés de depuració) i abans de la connexió a la xarxa de clavegueram (per a comprovar que es complixen els paràmetres d'abocament de l'ordenança municipal).  
A més, ha de presentar quan dispose d'aquests, els certificats següents:  
Certificat emés per l'Ajuntament d'Elda, de connexió i acceptació dels abocaments d'aigües residuals, domèstiques, industrials i pluvials, a la xarxa de clavegueram municipal, en el qual conste la data de connexió.  
Certificat d'impermeabilitat i estanquitat de les basses de recollida i acumulació de les aigües industrials, sanitàries i pluvials, subscrit per tècnic competent i visat pel col·legi oficial corresponent, una vegada haja finalitzat l'obra.   
En cap cas s'abocaran les aigües, sanitàries, pluvials o de procés, a domini públic hidràulic, sense el preceptiu permís.  
Es realitzaran controls periòdics de les canaletes que transporten l'aigua residual industrial des de tots els focus de generació fins a les arquetes de recollida i la instal·lació depuradora de la planta, aquestes són perfectament impermeables.  
El titular de la instal·lació ha de desenvolupar i dur a terme un pla de manteniment dels equips i sistemes implicats en l'acumulació i depuració d'aigües, a fi de garantir el seu funcionament correcte.  
Abans del 28 de febrer de cada any ha de notificar a la Direcció General de Qualitat Ambiental les dades sobre les emissions a l'aigua de la instal·lació relatives a l'any anterior, per mitjà del Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 3 de l'Ordre de 31 de gener del 2007, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'establix el procediment per a la comunicació de dades sobre emissions per part dels titulars d'instal·lacions sotmeses a l'annex 1 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, l'article 8.3 de la Llei 16/2002 i la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol del 2000.  
5. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
Queda prohibit l'abocament a llit, sòl o subsòl que puga deteriorar la qualitat de les aigües sense comptar amb l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
No es podran executar pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
Tots els tancs i depòsits d'emmagatzemament de matèries primeres i productes s'ubicaran en l'interior de cubetes estanques de seguretat, que asseguraran la retenció de possibles fugues o vessaments.   
En cas de vessaments, els efluents continguts en les cubetes es bombaran a gàbies d'1 m³ on es filtraran i analitzaran per a la seua possible tornada al procés o al seu tractament com a residu. Els vessaments que puguen originar-se en la planta de producció es recolliran per mitjà de xarxa semitancada i es bombaran a la planta de tractament d'aigües.   
Ha de desenvolupar un pla de manteniment i neteja de les cubetes de seguretat que alberguen els tancs i depòsits d'emmagatzemament de matèries primeres i productes, on s'incloga la gestió de les aigües pluvials recollides en l'interior d'aquests, a fi que s'assegure que tots   
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* els efluents líquids que puguen presentar algun grau de contaminació siguen tractats adequadament.  
Almenys dos anys després de la posada en funcionament de l'activitat, el titular ha de remetre l'informe preliminar de situació del sòl que establix el Reial decret 9/2005, de 14 de gener.  
6. Residus  
L'activitat està subjecta als requisits establits en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i en el Reial decret 833/1988 de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
6.1. Producció de residus  
S'inscriu l'empresa en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana amb el número 03/15.132.   
A continuació s'especifiquen els residus perillosos la producció dels quals queda autoritzada per mitjà de la present resolució, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud de la que es detalla, i la producció de biodièsel en les instal·lacions del centre descrit en l'annex I siga de l'ordre de 10.000 t/any:   
  
En el termini màxim de tres mesos des de l'inici de l'activitat s'ha de procedir al següent:  
1. Respecte als documents d'acceptació emesos per part dels gestors autoritzats a la recollida dels residus generats en el centre, ha de presentar els documents originals actualitzats referents a tots els residus, o si no n'hi ha fotocòpies degudament compulsades.  
2. Ha de procedir a una caracterització dels fangs generats en el procés de depuració, a l'efecte de determinar la seua perillositat, i aportar el document d'acceptació del gestor d'aquests.  
3. Respecte al residu obtingut al final del procés de la planta de producció de glicerina (condensat residual de glicerol), encara que aquest residu ha sigut qualificat com a perillós segons es descriu en la taula anterior, es realitzarà una anàlisi per a la seua total caracterització.   
Tots els residus, tant perillosos com no perillosos, s'entregaran a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a la gestió d'aquests residus.  
Els residus poden ser emmagatzemats durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas de perillosos. Per al cas dels residus diferents dels perillosos, l'emmagatzemament es realitzarà per temps inferior a un any, quan la destinació final siga l'eliminació, o de dos anys, quan la seua destinació final siga la valorització.   
L'emmagatzemament temporal de residus perillosos es realitzarà segregat per tipus de residu, ha d'estar convenientment senyalitzat i es realitzarà en un lloc amb teulada, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix la zona d'emmagatzemament ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria.  
Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, es comptarà amb cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tindre com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, supose augment de la seua perillositat o dificulte la seua gestió.  
Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals durant la manipulació dels diversos residus líquids. L'absorbent contaminat es gestionarà com a residu perillós o no perillós, segons la naturalesa del contaminant arreplegat.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus estarà d'acord amb el que han exposat els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, Reglament de Residus Tòxics i Perillosos. Així mateix disposarà d'un registre on conste la quantitat, naturalesa, identificació, origen i data de generació i entrega a gestor autoritzat, com també el número de document de control i seguiment utilitzat, si és el cas, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Si una vegada iniciada l'activitat es produïx algun residu la generació del qual no s'haja tingut en compte durant la fase de projecte, es comunicarà a l'organisme competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada, a fi que incloga en aquesta les dades corresponents al residu generat. A més, es caracteritzarà el residu, en cas de resultar necessari, donant-li la gestió pertinent.   
Així mateix, qualsevol variació significativa en la producció de residus perillosos, així com de la seua destinació final o la capacitat de les instal·lacions que s'autoritzen, ha de ser comunicada a la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge, no aplicant-se per als residus generats com a conseqüència d'activitats de manteniment o neteja de la maquinària i instal·lacions. S'entendran per variacions significatives aquelles superiors al 10%.  
A l'inici de l'activitat, i posteriorment cada quatre anys, s'ha d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos, d'acord amb l'art. 45 i la disposició addicional 4a de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, que es presentarà en la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Anualment emplenarà la declaració anual de productor de residus perillosos i no perillosos, que serà remesa a la Direcció General de Qualitat Ambiental abans de l'1 de març de cada any. En aquesta declaració s'especificarà l'origen i la quantitat dels residus produïts, la destinació donada a cada un d'ells i la llista dels que es troben emmagatzemats temporalment, així com les incidències rellevants que s'hagen pogut produir, tot això relatiu a l'any objecte de la declaració.  
6.2. Gestió de residus  
S'inscriu a l'empresa en el Registre General de Gestors Autoritzats de la Comunitat Valenciana, amb el número 232/V/RNP/CV, per a l'operació de valorització R3 "Reciclatge i recuperació de substàncies orgàniques que no s'utilitzen com a dissolvents (incloses les operacions de formació d'adob i altres transformacions biològiques)", d'olis vegetals usats:  
  
S'ha estimat una utilització d'oli vegetal usat en la planta del 45%, davant d'un 55% d'oli vegetal nou.  
La valorització de l'oli vegetal usat es durà a terme segons el que ha especificat el projecte, i ha de figurar el número de referència de l'empresa en la documentació que així ho requerisca. Aquest oli ha de complir determinades especificacions tècniques per a poder ser utilitzat en el procés, juntament amb l'oli vegetal nou.   
S'analitzaran amb caràcter previ a la seua entrada en el procés, totes les partides d'olis vegetals usats, per a determinar la seua aptitud i descartar una possible contaminació per substàncies perilloses, i en aquest cas, es gestionaran adequadament.  
Ha de tindre present, per als olis vegetals usats, que en el cas que aquests siguen rebuts de gestors intermedis, dites gestores han d'estar igualment autoritzats per a les operacions de valorització que realitzen.  
L'empresa portarà un registre documental en què figure la quantitat de residus no perillosos gestionats, com també la naturalesa, l'origen, la destinació, freqüència de recollida i mitjà de transport dels residus.   
Així mateix, emplenarà la memòria anual de residus no perillosos, que serà remesa a la Direcció General de Qualitat Ambiental abans de l'1 de març de cada any. En aquesta memòria s'especificarà l'origen i la quantitat dels residus gestionats, característiques de l'emmagatzemament previ a la seua gestió, quantitat i naturalesa dels residus resultants del procés, com també les incidències rellevants que s'hagen pogut produir, tot això relatiu a l'any objecte de la declaració.  
7. Mesures que s'han d'adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient  
Es duran a terme totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat quant al funcionament de les instal·lacions.  
Així mateix, quan es determine el cessament d'alguna de les unitats, es desmantellaran les instal·lacions d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar aquesta activitat i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
8. Declaració d'impacte ambiental  
Es compliran les condicions establides en la declaració d'impacte ambiental emesa per la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient en data 23 d'abril del 2007, que s'adjunta en l'annex II de la present resolució.  
9. Altres condicions  
Cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'establixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.  
Ha de complir el que disposa la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual es desenvolupa el Reglament per al desenvolupament de l'esmentada llei, si és el cas.  
La indústria i les seues instal·lacions s'ajustaran a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes no fixats en aquesta resolució.  
Es compliran totes les disposicions aplicables per a garantir la seguretat, la salut de les persones i el medi ambient.  
Es comprovarà en el control inicial que s'han realitzat les mesures previstes en el projecte.  
Segon  
L'Autorització ambiental integrada es renovarà, en els aspectes mediambientals, en el termini màxim de 8 anys, llevat que es produïsquen abans d'aquest termini modificacions substancials que obliguen a la tramitació d'una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici recollits en l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació ha de sol·licitar-se amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer  
En relació amb el certificat d'adequació del projecte, el titular donarà compte de les instal·lacions de l'activitat a la Direcció General de Qualitat Ambiental a l'efecte del reconeixement corresponent, presentant-se prèviament un certificat, emés per tècnic competent i visat, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat o als seus reformats posteriors també autoritzats, i que s'han efectuat tots els controls, mesuraments, anàlisis i comprovacions amb resultat satisfactori, que es determinen en l'esmentat projecte, els seus reformats o en les normatives que li siguen aplicables, com també aquells altres certificats previstos en les disposicions que s'hagen integrat.  
Quart  
Aquesta autorització queda condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits establits en la present resolució. Es realitzarà a la posada en marxa de les instal·lacions i per personal de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Cinqué  
L'Administració deixarà sense efecte la present resolució en el moment en què observe qualsevol incompliment de les condicions imposades en aquesta, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Sisé  
El titular de les instal·lacions objecte de la present resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general establix la Llei 16/2002, ha de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació previstes per la legislació sectorial aplicable i per la mateixa autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Direcció General de Qualitat Ambiental qualsevol modificació, substancial o no, que es propose realitzar en la instal·lació, la transmissió de la seua titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries als qui realitzen les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Seté  
En tot el no especificat en aquesta resolució, cal ajustar-se a totes i cada una de les condicions estipulades per la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot presentar recurs d'alçada davant de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient de la conselleria de Territori i Habitatge en el termini d'un mes des del següent al de la recepció de la present notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 25 d'abril de 2007. El director general de Qualitat Ambiental: Jorge Lamparero Lázaro.  
ANNEX I  
DESCRIPCIÓ DEL PROJECTE  
L'activitat que pretén desenvolupar Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA, en el polígon industrial Finca Lacy, parcel·les N1 i N2, del municipi d'Elda, consistirà en la fabricació de biodièsel (metilèster d'àcids grassos) per mitjà d'un procés químic semicontinu de transesterificació (basat en el procés SAVOIA ßm ßD jet), utilitzant com a matèria primera olis vegetals nous (principalment soja, colza, palma i gira-sol) i olis vegetals usats, que s'adquiriran a empreses autoritzades de distribució i venda. Com a conseqüència del procés s'obtindrà a més glicerol, que podrà comercialitzar-se (les seues principals destinacions són la indústria química i farmacopea) o bé transformar-se en glicerina de qualitat industrial i farmacopea en la mateixa planta per mitjà de processos de destil·lació. La comercialització de glicerol o de glicerina en qualitat industrial i farmacopea per part de l'empresa dependrà, si és el cas, de les condicions de mercat dels dits productes.  
La planta projectada es construirà sobre una superfície de 4.207 m² i tindrà una capacitat de producció anual de 10.000 tones de biodièsel i 2.200 tones de glicerol (amb una riquesa en glicerina del 53% aproximadament). El glicerol, al seu torn, podrà donar lloc en la planta de destil·lació a 1.400 tones anuals de glicerina farmacopea (>99% de riquesa) i 500 tones de glicerina de qualitat industrial (90-94% de riquesa).   
Quant als reactius, es preveu un consum de 1.582 t/any de metanol i 50 t/any de NaOH (catalitzador de la reacció).  
En la planta es disposaran les següents instal·lacions principals:  
Emmagatzemament de metanol, constituït per 2 depòsits de 50 m³  
Zona de tancs exteriors d'emmagatzemament d'oli: tanc de 330 m³ d'oli nou i 2 tancs de 100 m³ d'oli usat  
Zona de tancs interiors d'emmagatzemament d'oli: 2 tancs de 82 m³  
Àrea de producció de metòxid, amb 2 depòsits d'1 m³ i mesclador  
Zona de decantació, amb 3 depòsits de 25 m³, i homogeneïtzació, amb tanc de 82 m³  
Zona d'emmagatzemament de biodièsel, amb 2 tancs de 82 m³, i de glicerol/glicerina, amb 1 depòsit de 100 m³  
Àrea de procés, on es troben disposats els mòduls d'assecatge i els reactors de transesterificació  
Planta de destil·lació de glicerol  
Sala de caldera   
Planta de tractament d'aigües  
La planta disposarà també d'altres instal·lacions com ara grup compressor, tancs pulmó i intercanviadors, instal·lacions de filtració, centrífugues, equip de gasos i depòsit de nitrogen de 20 m³ per a inertització de tancs, emmagatzemament de gasoil de caldera, depòsit d'àcid acètic de 100 litres (per al llavatge del biodièsel), torre de refrigeració, centre de transformació, zona de càrrega i descàrrega i bàscula de camions. A més, comptarà amb una sala de control, laboratori, oficines i magatzem de residus.   
L'oli vegetal usat que entra en la planta se sotmet a una anàlisi de qualitat i en el cas de resultar satisfactori, s'emmagatzema en tancs on roman un temps estimat de 3 dies perquè es produïsca la decantació de l'aigua que continga i una porga, generant fangs d'oli que seran recollits per gestor extern. D'altra banda es té oli vegetal nou, que serà processat juntament amb l'oli usat per a obtindre biodièsel i glicerol. La capacitat d'emmagatzemament disponible permet una homogeneïtzació de l'oli per mitjà de precises dilucions i mescles.  
El procés comença sotmetent a l'oli a un augment de temperatura fins a 50ºC, per mitjà d'intercanviadors de calor, seguit d'una primera neutralització en tanc d'acumulació d'1 m³, on es calfa fins a 70ºC. A continuació es produïx la deshidratació de l'oli en eixugadores per mitjà d'augment de temperatura fins a 90ºC i depressió.  
Una vegada deshidratat, l'oli passa al reactor, on es troba directament amb el metòxid, reactiu produït prèviament en dos mòduls de mescla a partir de metanol i sosa càustica. Els reactors són pressuritzats, disposen de calefacció elèctrica i sistema de mesclat d'alta velocitat i en els mateixos es fa passar la mescla d'oli i reactiu a través d'un mesclador estàtic durant diversos minuts, produint-se la transesterificació a determinades condicions de pressió i temperatura.   
El producte d'eixida d'aquesta primera transesterificació se sotmet a un procés de destil·lació, a fi de separar un producte de cap, el metanol ?que s'addiciona en excés per a la reacció, i que una vegada condensat es reintroduirà al procés per a utilitzar-lo en la segona etapa de transesterificació-, i un producte de cola, el glicerol, que es conduirà a la planta de destil·lació de glicerol.   
En una segona etapa de transesterificació s'obté finalment biodièsel d'elevada qualitat. Després de la dita reacció, el metilèster juntament amb el glicerol format passen per un intercanviador de calor, cedint la temperatura a l'oli d'entrada. Posteriorment, la mescla ja refredada es porta a uns depòsits de decantació, on per mitjà d'un sistema de pressió, es produïx la separació entre el glicerol i el biodièsel final.  
El producte generat es llava amb aigua acidulada amb àcid acètic al 2%, amb la qual cosa s'aconseguix ajustar el pH i eliminar del producte restes de sals, metanol, sabons i glicerol. A continuació, es centrifuga el producte llavat, produint-se la separació final del biodièsel.  
El biodièsel així generat se seca eliminant les possibles restes d'aigua, es trasllada a un tanc d'homogeneïtzació, i després de la presa de mostres per a la seua caracterització, es filtra i s'emmagatzema en els tancs exteriors fins a la posterior recollida. Si el biodièsel no complix els requisits de qualitat exigits, es reexpedix als mòduls de reacció i assecatge per al seu processament.  
Respecte al corrent de glicerol obtingut, es purifica en una planta de destil·lació apta per a produir glicerina de qualitat farmacopea. En aquesta planta es procedix a concentrar el glicerol per mitjà d'un procés d'evaporació en dos etapes. En una primera etapa el corrent se sotmet a un procés de destil·lació total per a separar el glicerol i altres compostos de punt d'ebullició pròxim, de la sal i altres components orgànics, en un alambí proveït de serpentí de calefacció i operant a buit amb injecció de vapor de borbolleig. La sal i impureses orgàniques del calderet s'eliminen periòdicament d'aquest, constituint el residu de la destil·lació.  
La segona etapa consistix en el fraccionament dels vapors emergents de l'alambí, per mitjà de la columna de fraccionament amb farcit i condensador parcial en el cap. Un 90% del destil·lat s'obté pel fons de la columna com a glicerina d'elevada concentració, mentre que el producte de cap, el 10% restant, consistirà en glicerina i impureses de punt d'ebullició pròxim. Per mitjà d'un segon condensador parcial se separa definitivament l'altre producte comercial, la glicerina de qualitat industrial. Aquest sistema de fraccionament assegura una major purificació i millor rendiment en glicerina.  
Per als processos d'obtenció de la glicerina es disposa d'un sistema d'aigua de refredament el cicle de la qual es tanca per mitjà de torre de refrigeració. L'aigua de refredament es recircula a través dels circuits fins que la seua duresa és tal que s'expulsa cap a la instal·lació de tractament.   
En la planta es disposaran tres arquetes de recollida d'aigua: una corresponent a les aigües de sanejament, que s'abocaran directament a la xarxa de clavegueram, una altra per a aigües pluvials i de vessament, i la tercera per a les aigües de procés. Aquestes dos últimes corrents d'aigües es recolliran, de forma independent, en la bassa de tractament d'aigües i una vegada depurades, s'enviaran per mitjà del col·lector del polígon a la xarxa de sanejament.  
La planta de tractament projectada és capaç de depurar un cabal màxim de 5 m³/h. Disposa d'un depòsit d'emmagatzemament i homogeneïtzació d'aigua bruta de 10 m³ de capacitat, on s'acumulen les aigües, mantenint-se en agitació i regulant-se el pH per mitjà de dosificació d'àcid/base. Les aigües homogeneïtzades es bomben a una cambra serpentínica de floculació, on es dosifica el floculant i polielectrolit, aportant una mescla d'aigua i aire pressuritzat, per a afavorir la floculació del greix i la precipitació de les sals. Els sòlids separats en aquesta etapa s'envien al sistema de tractament de fangs, consistent en un espessiment per gravetat en decantador cilíndric de 3 m³, de base cònica invertida. Aquest decantador disposa en la seua part superior d'un abocador llis pel qual sobreeixiran els greixos que es recolliran en sac filtrant, mentre que en la seua part inferior disposa d'una conducció per a l'extracció dels sòlids precipitats. L'aigua que sobre del tractament de fangs s'envia de nou al depòsit homogeneïtzador, mentre que els fangs seran retirats per gestor autoritzat.  
Abans de l'abocament de les aigües al col·lector es disposarà d'arqueta de control i es realitzarà una presa de mostres per a verificar que es complixen els paràmetres d'abocament. No obstant això, es pretén reutilitzar en la planta la major part de l'aigua depurada.  
La planta disposarà d'un equip de regulació i control de nitrogen gasós per a la inertització dels tancs de metanol i la resta de depòsits de planta. La ventilació dels tancs i els procedents dels mòduls de reacció es recolliran per a portar-los a condensadors, a fi de recuperar metanol per a reutilitzar en el procés.  
Els tancs d'emmagatzemament comptaran amb cubeta de seguretat, que disposarà d'embornals per a la recollida d'eventuals fugues, i arqueta que possibilitarà una presa de mostra, a l'efecte de determinar si el contingut de la fuga es pot reintroduir al procés productiu o s'envia a gestor autoritzat.  
Respecte als depòsits de metanol, es disposaran soterrats, amb cubeta de seguretat estanca amb fons i parets de formigó armat, i ventilació igual al major de les canonades d'ompliment o buidatge. Comptaran amb sistema de detecció de fugues.  
L'únic focus d'emissió previst serà la ximenera de 0,4 m de diàmetre interior i 1,5 m d'altura sobre carener que es troba a 11,51 m del sòl, corresponent a la caldera d'oli tèrmic, que evacuarà a l'exterior els fums de la combustió resultant de la mescla biodièsel-gasoil.  
Com a conseqüència de les operacions de la planta es preveu produir una quantitat de residus perillosos inferior a 10 tones anuals. La planta disposarà d'una nau annexa de 22 m² per a l'emmagatzemament dels residus produïts fins a la seua retirada per gestors autoritzats, que serà ensostrada i amb solera de formigó, disposant en el sòl d'un embornal a una cubeta d'1 m³ en formigó.  
La producció de residus perillosos i la gestió de residus no perillosos queda subjecta al pagament de les taxes corresponents per a la inscripció en els respectius registres.  
ANNEX II  
CONDICIONAT DE LA DECLARACIÓ   
D'IMPACTE AMBIENTAL  
Es possibilitarà la connexió de la xarxa de recollida d'aigües pluvials al col·lector de pluvials del polígon, en cas que el polígon dispose de xarxa separativa de clavegueram. Ha de disposar-se de les preceptives autoritzacions d'abocament per a aigües residuals i aigües pluvials.  
Es vigilarà especialment la composició de l'efluent d'eixida de la depuradora (o sistema de tractament), a fi de complir els paràmetres d'abocament aplicables.  
Tal com indica l'informe elaborat pel Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta conselleria, les edificacions "en tot cas, han de realitzar-se d'acord amb els condicionants específics d'edificació assenyalats en els articles 27 i 28 de la normativa per al sòl urbà sotmés a risc d'inundació".  
Les arquetes de recollida de vessaments i lixiviats en les zones d'emmagatzemament de residus, han de ser estanques i impedir l'abocament directe a la xarxa de clavegueram, i si és el cas, aquest es gestionarà per empresa autoritzada.  
Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'Estudi d'Impacte Ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si cal, l'aplicació de noves mesures correctores.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5525, del 01-06-2007 (2007/7116)

RESOLUCIÓN de 25 de abril de 2007, de la Dirección General de Calidad Ambiental, por la que se otorga a la empresa Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA., la autorización ambiental integrada para una industria de producción de biodiesel y glicerol/glicerina a partir de aceites vegetales y aceites usados, en el término municipal de Elda (Alicante).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5525

Fecha DOGV
:   01-06-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - A) AUTORIZACIONES Y CONCESIONES

Número del documento
:   2007/7116

CVE


Fecha del documento
:   25-04-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Elda](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))
    * [carburante](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 25 de abril de 2007, de la Dirección General de Calidad Ambiental, por la que se otorga a la empresa Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA., la autorización ambiental integrada para una industria de producción de biodiesel y glicerol/glicerina a partir de aceites vegetales y aceites usados, en el término municipal de Elda (Alicante). [2007/7116]  
Vistos los documentos obrantes en el expediente 145/05 IPPC, instruido a instancia de la empresa Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA., con el fin de obtener la Autorización Ambiental Integrada para una industria de fabricación de biodiesel y glicerol/glicerina a partir de aceites vegetales y aceites usados, se emite la presente resolución de conformidad con los siguientes,  
Antecedentes de hecho  
Primero. Con fecha 12 de diciembre de 2005, Joaquín Manuel Quirante Amores, en representación de la empresa Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA, con CIF A-54019955 y con emplazamiento previsto en el polígono industrial Finca Lacy, parcelas N1-N2, de Elda (Alicante), presenta en la conselleria de Territorio y Vivienda, solicitud de Autorización Ambiental Integrada para la industria de fabricación de biodiesel y glicerol/glicerina a partir de aceites vegetales y aceites usados que se detalla en el Anexo I.  
A la solicitud se acompaña informe sobre certificado de usos de la parcela donde pretende ubicarse la actividad, emitido por el Ayuntamiento de Elda en fecha 14 de octubre de 2005. En el mismo se indica que la parcela identificada como N1-N2 se sitúa dentro del Plan Parcial Modificativo con Homologación de Iniciativa Pública, denominado Actuación Industrial Lacy, dentro de la zona de uso industrial.   
Posteriormente el Ayuntamiento de Elda ratifica dicho informe, en su escrito emitido en fecha 16 de noviembre de 2006, en el que manifiesta que, de acuerdo con el PGOU, se admite el uso previsto por la actividad en el Polígono Industrial Lacy.   
Segundo. Con fechas 24 de enero y 1 de febrero de 2006, tiene entrada documentación presentada por la empresa a requerimiento de esta conselleria, necesaria para la admisión a trámite de la solicitud.  
Con fecha 16 de febrero de 2006, la conselleria comunica a la empresa la admisión a trámite de la solicitud y remite la documentación a todas aquellas administraciones públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la Autorización Ambiental Integrada.  
Tercero. Con fecha 22 de marzo de 2006, se recibe informe del Ayuntamiento de Elda en el que se indican una serie de condicionantes en materia de vertidos, residuos y emisiones, que se han tenido en cuenta en la elaboración de la presente resolución.  
Cuarto. Con fecha 19 de abril de 2006 el Servicio de Residuos Urbanos informa en el sentido de que la gestión de aceites vegetales usados (LER 20.01.25) para la fabricación de combustible-biodiesel, constituye una operación de valorización que requiere la autorización administrativa de la conselleria competente en medio ambiente, siéndole de aplicación las normas generales sobre gestión de residuos.  
Por otra parte, respecto al cumplimiento de lo dispuesto en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la determinación de suelos contaminados, informa que el titular debe remitir el informe preliminar de situación al menos dos años después de haberse iniciado la actividad.  
Con fechas 26 de junio y 14 de agosto de 2006, la empresa entrega nueva documentación, a requerimiento de esta conselleria.  
Quinto. Con fecha 11 de agosto de 2006 se somete a información pública el expediente de referencia, durante un periodo de 30 días hábiles, de acuerdo con lo establecido en el artículo 16 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, y el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, publicando anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat (DOGV nº 5.323).  
Durante el periodo de información pública no se presentan alegaciones al proyecto, ni en esta conselleria ni en el Ayuntamiento de Elda, constando en el expediente el certificado de la información pública, emitido por dicho Ayuntamiento en fecha 18 de octubre de 2006.  
Sexto. Transcurrido el periodo de información pública y según lo dispuesto en el artículo 18 de la Ley 16/2002, el expediente se remite al Ayuntamiento de Elda, con fecha 3 de noviembre de 2006, al objeto de que emita informe sobre los aspectos de su competencia en el plazo de 30 días.  
Asimismo, se solicita nuevo informe a todas aquellas Administraciones Públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la Autorización Ambiental Integrada, sobre la adecuación del proyecto a todos aquellos aspectos que sean de su competencia.   
Séptimo. Con fecha 4 de diciembre de 2006 se recibe el informe solicitado del Ayuntamiento de Elda, informando favorablemente a la concesión de licencia.  
Octavo. La Confederación Hidrográfica del Júcar interviene en el trámite de Autorización Ambiental Integrada emitiendo informe con fecha 8 de agosto de 2006, en el que condiciona a la presentación, por parte del titular, de diversos certificados suscritos por técnico competente y visados, a efectos de garantizar la inexistencia de vertido de aguas residuales a Dominio Público Hidráulico.   
Noveno. Con fecha 12 de enero de 2007, la empresa presenta en la conselleria de Territorio y Vivienda nueva documentación complementaria, entre la que se incluye un anexo actualizado de los equipos que se instalarán en la planta, que es remitido a los organismos que intervienen en el trámite.  
Posteriormente, con fecha 23 de abril de 2007, la empresa presenta nueva documentación aclaratoria para efectuar la resolución de Autorización Ambiental Integrada.  
Décimo. Con fecha 23 de abril de 2007, la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente emite la Declaración de Impacto Ambiental, en la que estima aceptable, a los solo efectos ambientales, el proyecto «Industria de producción de biodiesel y glicerol/glicerina a partir de aceites vegetales» (nuevos y usados), promovido por Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA., ubicada en el Polígono Lacy, parcelas N1 y N2 del término municipal de Elda (Alicante), en los términos que establece el Proyecto, el Estudio de Impacto Ambiental, y demás documentación que consta en el expediente, y siempre que se cumplan las condiciones indicadas en el Anexo II de la presente resolución.  
Asimismo, se han incorporado al expediente los informes emitidos por el Servicio de Residuos Industriales y el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.  
Undécimo. Con fecha 24 de abril de 2007 se realiza el trámite de audiencia al interesado.  
Duodécimo. Con fecha 24 de abril de 2007 la Comisión de Análisis Ambiental Integrado celebra una sesión ordinaria y aprueba la propuesta de resolución del Exp. 145/05 IPPC de solicitud de Autorización Ambiental Integrada, promovido por Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA.   
A los anteriores hechos son de aplicación los siguientes,  
Fundamentos de derecho  
Primero. De acuerdo con el artículo 9 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, las actividades que aparecen en el Anejo 1 de dicha Ley, están sujetas a Autorización Ambiental Integrada.  
La instalación de referencia está incluida en el epígrafe 4.1.b del Anejo 1 de la Ley 16/2002.   
Segundo. La tramitación del expediente se ha realizado según lo previsto en los artículos 14 y siguientes de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, desarrollada por el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Tercero. En la Comunidad Valenciana el órgano competente para otorgar la Autorización Ambiental Integrada es la conselleria de Territorio y Vivienda, de acuerdo con el artículo 3.h de la Ley 16/2002 y el Decreto 8/2004, de 3 de septiembre, del Presidente de la Generalitat Valenciana, por el que se asignan competencias a las consellerias.   
Por otro lado, de conformidad con el artículo 15 del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, y su Orden de desarrollo de 15 de febrero de 2007, corresponde a la Dirección General de Calidad Ambiental, ejercer las competencias en materia de control integrado de la contaminación.  
Visto cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, con el visto bueno del Jefe de Área de Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que me confiere el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, resuelvo:  
Primero  
Conceder a Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA la Autorización Ambiental Integrada para las instalaciones destinadas a la fabricación de biodiesel y glicerol/glicerina a partir de aceites vegetales y aceites usados, a desarrollar en la planta proyectada en el polígono industrial Finca Lacy, parcelas N1-N2, del término municipal de Elda, referente al «Proyecto para la Autorización Ambiental Integrada de una planta de producción de biodiesel» de diciembre de 2005, suscrito por Javier Arias Cabal y visado por el Ilustre Colegio Oficial de Ingenieros Técnicos Industriales del Principado de Asturias con fecha 9 de diciembre de 2005, quedando inscrita en el Registro General de Instalaciones IPPC de la Comunidad Valenciana con el número 070-07/AAI/CV, condicionada al cumplimiento de los siguientes requisitos:  
1. Emisiones atmosféricas.  
1.1. Emisiones canalizadas.  
Se dispondrá de una caldera de aceite térmico, de 1.000.000 Kcal/h de potencia nominal y régimen de funcionamiento de dos marchas, que utilizará como combustible una mezcla de biodiesel y gasóleo, en proporciones que podrán llegar a ser de un 60% de biodiesel y un 40% de gasóleo.   
La caldera se utilizará en la etapa de destilación para recuperación de metanol, y dará a su vez servicio a los tanques de almacenamiento y diversos intercambiadores de calor dispuestos en la planta.  
Las emisiones correspondientes a la caldera cumplirán los siguientes valores límite de emisión:  
  
Las concentraciones medidas siempre estarán referidas a condiciones normales de presión y temperatura (101,3 kPa, 273 K), en base seca y para un contenido de O2 del 15%.  
1.2. Emisiones no canalizadas.  
Para las emisiones no canalizadas, los niveles de inmisión de compuestos orgánicos volátiles, en particular metanol, no deberán rebasar la treintava parte de los límites ambientales de exposición profesional para agentes químicos más recientemente publicados por el Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo.   
El valor establecido actualmente para el metanol y en consecuencia, el valor límite aplicable a la empresa, se indican en la tabla siguiente:  
  
Se realizará una medida a la puesta en funcionamiento de la actividad, en puntos representativos del perímetro de la instalación, concretamente a barlovento, sotavento y como mínimo en dos puntos de una perpendicular.  
1.3. Control de emisiones atmosféricas.  
Deberá presentar mediciones realizadas por una Entidad Colaboradora en materia de Calidad Ambiental (ECMCA), tras el periodo de puesta en funcionamiento de la instalación, para comprobar que se cumplen los límites autorizados.  
La periodicidad mínima de control de las emisiones por Entidad Colaboradora en Materia de Calidad Ambiental en el foco de la caldera de aceite térmico, cuyo caudal de humos se estima en 1.598 Nm³/h, será trienal.  
Los gases de escape generados durante el funcionamiento de la caldera serán liberados de modo controlado, concretamente, la evacuación de humos al exterior se realizará mediante una chimenea de tiro forzado de 1,5 metros de altura desde cumbrera.  
Los focos canalizados, deberán tener la situación, disposición, dimensión y accesos correspondientes de acuerdo con la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial. En particular, las características y distribución de los focos emisores a la atmósfera será tal que garantice una correcta dispersión de los contaminantes emitidos. Más concretamente, su altura no solamente deberá cumplir lo establecido en la Orden de 18 de octubre de 1976, sino que se recomienda que ésta sea tal que en una distancia equivalente a diez veces la altura del punto de vertido de un foco no existan otras estructuras de altura superior a la del propio foco menos dos metros, que produzcan un apantallamiento, que dificulte la dispersión, justificando técnicamente la influencia del efecto down-wash (turbulencia o rebufo).  
Se deberán vigilar todos aquellos focos de emisiones difusas al objeto de que no se originen fugas. Del mismo modo se deberán tomar las medidas necesarias para evitar la emisión de gases en los equipos del proceso de producción de biodiesel y purificación de glicerol, así como en los tanques de almacenamiento de metanol, glicerol y biodiesel, teniendo especial cuidado en las operaciones de trasiego de dichas sustancias.  
Para evitar emisiones de metanol, todos los depósitos, reactores y sistemas de suministro donde intervenga esta sustancia serán sistemas cerrados y estarán provistos de una inertización con nitrógeno. Los venteos se condensarán para la recuperación del metanol y posterior reutilización del mismo.   
Asimismo, se presentará un balance de masas de metanol al objeto de verificar la cantidad emitida.  
En función de los resultados obtenidos, esta Dirección General establecerá la periodicidad de control en inmisión de las emisiones no canalizadas.  
Si con el funcionamiento de las instalaciones resultan emisiones a la atmósfera no previstas inicialmente, se deberán incluir en el análisis de las emisiones y adoptar las medidas correctivas oportunas.  
La empresa deberá presentar la correspondiente inscripción en la conselleria de Territorio y Vivienda como empresa potencialmente contaminadora de la atmósfera y a los tres meses de la puesta en funcionamiento de la actividad, presentará en la Concejalía de Medio Ambiente del Ayuntamiento de Elda, los resultados analíticos de las emisiones.  
Antes del 28 de febrero de cada año deberá notificar a la Dirección General de Calidad Ambiental los datos sobre las emisiones al aire de la instalación relativos al año anterior, mediante el Registro de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER), de acuerdo con el artículo 3 de la Orden de 31 de enero de 2007, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se establece el procedimiento para la comunicación de datos sobre emisiones por parte de los titulares de instalaciones sometidas al anexo 1 de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, el artículo 8.3 de la Ley 16/2002 y la Decisión 2000/479/CE, de 17 de julio de 2000.  
2. Ruidos.  
Se adoptarán las medidas necesarias en la instalación para evitar que se transmitan al entorno niveles superiores a los establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
En particular, los límites sonoros establecidos para zonas de uso industrial, son:  
  
Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior deberá cumplirse lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
Asimismo, se estará a lo dispuesto en la ordenanza municipal para la prevención y control de la contaminación acústica de Elda.  
Cada cinco años se deberá realizar una auditoría acústica, con objeto de comprobar que no se superan los niveles sonoros en los puntos donde se sitúa el receptor más cercano, es decir, en el perímetro de la instalación. Dicha auditoría deberá ser realizada por una Entidad Colaboradora en Materia de Calidad Ambiental para el campo de la contaminación acústica, de acuerdo con lo establecido en el Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y se regula su registro.  
Una vez se inicie el ejercicio de la actividad o puesta en marcha, dispondrá de un plazo de tres meses para realizar la primera auditoría acústica, debiendo aportar los resultados de la misma al órgano competente.   
Asimismo, el titular deberá disponer del Libro de Control, que estará constituido por los certificados de los resultados obtenidos de las auditorías acústicas, y de los informes completos de las mismas, que deberá estar a disposición de la administración.  
3. Olores.  
Cuando el órgano competente lo considere necesario, podrá requerir al titular de la planta la realización de una evaluación de la molestia por olores que genera, mediante la medición de las unidades de olor, de acuerdo con la norma UNE-EN 13725, limitándoles, en las zonas residenciales de afección, el percentil 98 de las medias horarias a lo largo de un año, a 5 unidades de olor.  
4. Vertidos.  
Se contará en la planta con tres arquetas de recogida de agua, correspondientes a las aguas de proceso, aguas sanitarias y aguas pluviales y de escorrentía.  
Durante el proceso productivo se generarán aguas residuales industriales procedentes del decantado de aceite, glicerol y proceso de enfriamiento de la planta de glicerina, con un caudal estimado de 79 m³/día, así como aguas originadas durante el lavado de la planta. Estas aguas se conducirán a un depósito de homogeneización y posteriormente se someterán a tratamiento por floculación-coagulación, para finalmente evacuarse a la red de saneamiento municipal, a excepción de las que se reutilicen en el proceso, en la etapa de lavado del biodiesel.   
El sistema de tratamiento de aguas dispondrá de una última etapa consistente en la deshidratación de fangos por gravedad.  
Las aguas sanitarias se conducirán directamente hasta la red de saneamiento municipal, disponiéndose de arqueta de registro y control.  
Las aguas pluviales recogidas en las zonas pavimentadas y aguas de escorrentía, a través de imbornales y bajantes de nave, se llevarán a una arqueta de recogida de 27 m³, que servirá como pulmón para los equipos de tratamiento de aguas. Dichas aguas serán depuradas según el sistema descrito para los efluentes de proceso (ajustando adecuadamente los parámetros de tratamiento). Las que no se reutilicen en el proceso, serán evacuadas mediante el colector del polígono a la red de saneamiento. No obstante, en caso de disponer en el polígono de colector separativo para pluviales, se posibilitará la conexión al mismo, de acuerdo con lo que establezca el Ayuntamiento de Elda.  
Respecto a las aguas pluviales recogidas en cubetos de tanques de almacenamiento y susceptibles de arrastrar contaminación, serán tratadas como aguas residuales de proceso. Estas aguas se controlarán mediante válvulas de bola a la salida de los cubetos, enviándose a la arqueta de recogida de aguas industriales.   
Los efluentes procedentes de la instalación y que se viertan a la red de saneamiento municipal no deberán sobrepasar, en cuanto a sus características, las limitaciones establecidas en la Ordenanza Reguladora de la red de alcantarillado municipal y de los vertidos a la misma, aprobada por el Ayuntamiento de Elda en fecha 28 de enero de 1999, cumpliendo, además, el resto de condiciones establecidas en la misma.  
Los valores límite de vertido a la red de saneamiento establecidos en la Ordenanza son los siguientes:  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
Los caudales punta vertidos en la red no podrán exceder el valor medio diario en más de 5 veces en un intervalo de 15 minutos, o de 4 veces en un intervalo de una hora, del valor medio diario.  
Queda expresamente prohibida la dilución de aguas residuales.  
Una vez iniciada la actividad, en un plazo máximo de tres meses deberá presentar ante el Ayuntamiento de Elda y ante el órgano competente para otorgar la Autorización Ambiental Integrada, analítica de vertido de acuerdo con las instrucciones de recogida de muestras del Ayuntamiento de Elda, así como copia del registro de la Declaración de Producción de Aguas Residuales ante la Entidad de Saneamiento.   
A la vista de los resultados de la analítica, el Ayuntamiento determinará las condiciones de control del vertido.   
La toma de muestras se realizará en las arquetas de registro, que se encontrarán ubicadas en el lugar que establezca el Ayuntamiento, y como mínimo a la salida de la instalación de tratamiento de aguas de la planta (a efectos de comprobar el adecuado funcionamiento del proceso de depuración) y antes de la conexión a la red de alcantarillado (para comprobar que se cumplen los parámetros de vertido de la ordenanza municipal).  
Además, deberá presentar cuando disponga de las mismas, las siguientes certificaciones:  
Certificación emitida por el Ayuntamiento de Elda, de conexión y aceptación de los vertidos de aguas residuales, domésticas, industriales y pluviales, a la red de alcantarillado municipal, en la que conste la fecha de conexión.  
Certificado de impermeabilidad y estanqueidad de las balsas de recogida y acumulación de las aguas industriales, sanitarias y pluviales, suscrito por técnico competente y visado por el colegio oficial correspondiente, una vez haya finalizado la obra.   
En ningún caso se verterán las aguas, sanitarias, pluviales o de proceso, a dominio público hidráulico, sin el preceptivo permiso.  
Se realizarán controles periódicos de las canaletas que transportan el agua residual industrial desde todos los focos de generación hasta las arquetas de recogida y la instalación depuradora de la planta, siendo éstas perfectamente impermeables.  
El titular de la instalación deberá desarrollar y llevar a cabo un plan de mantenimiento de los equipos y sistemas implicados en la acumulación y depuración de aguas, al objeto de garantizar su correcto funcionamiento.  
Antes del 28 de febrero de cada año deberá notificar a la Dirección General de Calidad Ambiental los datos sobre las emisiones al agua de la instalación relativos al año anterior, mediante el Registro de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER), de acuerdo con el artículo 3 de la Orden de 31 de enero de 2007, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se establece el procedimiento para la comunicación de datos sobre emisiones por parte de los titulares de instalaciones sometidas al anexo 1 de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, el artículo 8.3 de la Ley 16/2002 y la Decisión 2000/479/CE, de 17 de julio de 2000.  
5. Protección del suelo y de las aguas subterráneas.  
Queda prohibido el vertido a cauce, suelo o subsuelo que pueda deteriorar la calidad de las aguas sin contar con la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
No se podrán ejecutar pozos, zanjas, galerías o cualquier otro dispositivo destinado a facilitar la absorción de las aguas residuales por el terreno.  
Todos los tanques y depósitos de almacenamiento de materias primas y productos se ubicarán en el interior de cubetos estancos de seguridad, que asegurarán la retención de posibles fugas o derrames.   
En caso de derrames, los efluentes contenidos en los cubetos se bombearán a jaulas de 1 m³ donde se procederá a su filtrado y análisis para su posible vuelta al proceso o su tratamiento como residuo. Los derrames que puedan originarse en la planta de producción se recogerán mediante red semi-cerrada y se bombearán a la planta de tratamiento de aguas.  
Deberá desarrollar un plan de mantenimiento y limpieza de los cubetos de seguridad que albergan los tanques y depósitos de almacenamiento de materias primas y productos, donde se contemple la gestión de las aguas pluviales recogidas en el interior de los mismos, al   
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* objeto de que se asegure que todos los efluentes líquidos que puedan presentar algún grado de contaminación sean tratados adecuadamente.  
Al menos dos años después de la puesta en funcionamiento de la actividad, el titular deberá remitir el informe preliminar de situación del suelo que establece el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero.  
6. Residuos.  
La actividad está sujeta a los requisitos establecidos en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos, en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, y en el Real Decreto 833/1988 de 20 de julio, sobre el Reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986, modificado por el Real Decreto 952/1997.  
6.1. Producción de residuos.   
Se inscribe a la empresa en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Peligrosos de la Comunidad Valenciana con el número 03/15.132.   
A continuación se especifican los residuos peligrosos cuya producción queda autorizada mediante la presente resolución, siempre que su capacidad de generación anual sea del orden de magnitud de la que se detalla, y la producción de biodiesel en las instalaciones del centro descrito en el Anexo I sea del orden de 10.000 Tm/año:   
  
En el plazo máximo de tres meses desde el inicio de la actividad deberá proceder a lo siguiente:  
1. Respecto a los documentos de aceptación emitidos por parte de los gestores autorizados a la recogida de los residuos generados en el centro, deberá presentar los documentos originales actualizados referentes a todos los residuos, o en su defecto fotocopias debidamente compulsadas.  
2. Deberá proceder a una caracterización de los lodos generados en el proceso de depuración, a efectos de determinar su peligrosidad, y aportar documento de aceptación del gestor de los mismos.  
3. Respecto al residuo obtenido al final del proceso de la planta de producción de glicerina (condensado residual de glicerol), aunque dicho residuo ha sido calificado como peligroso según se describe en la tabla anterior, se procederá a la realización de un análisis para su total caracterización.   
Todos los residuos, tanto peligrosos como no peligrosos, se entregarán a gestores que dispongan de la correspondiente autorización administrativa para la gestión de estos residuos.  
Los residuos podrán ser almacenados durante un periodo igual o inferior a seis meses, en el caso de peligrosos. Para el caso de los residuos distintos de los peligrosos, el almacenamiento se realizará por tiempo inferior a un año, cuando el destino final sea la eliminación, o de dos años, cuando su destino final sea la valorización.   
El almacenamiento temporal de residuos peligrosos se realizará segregado por tipo de residuo, deberá estar convenientemente señalizado y se realizará en lugar techado, con suelo impermeable y sistemas de recogida de derrames accidentales, tales como arqueta ciega no conectada a la red de alcantarillado y bandejas de recogida. Asimismo la zona de almacenamiento deberá estar incluida en el sistema general de protección contra incendios de la industria.  
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos, se contará con cubetos o recipientes de recogida de posibles derrames, que deben tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla, en caso de derrame, suponga aumento de su peligrosidad o dificulte su gestión.  
Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales durante la manipulación de los diversos residuos líquidos. El absorbente contaminado se gestionará como residuo peligroso o no peligroso, en función de la naturaleza del contaminante recogido.  
El envasado y etiquetado de los residuos será conforme a lo expuesto en los artículos 13 y 14 del Real Decreto 833/1988, Reglamento de Residuos Tóxicos y Peligrosos. Asimismo dispondrá de un Registro donde conste la cantidad, naturaleza, identificación, origen y fecha de generación y entrega a gestor autorizado, así como el número de documento de control y seguimiento utilizado, en su caso, y el gestor al que se entrega el residuo.  
Si una vez iniciada la actividad se produce algún residuo cuya generación no se haya tenido en cuenta durante la fase de proyecto, se comunicará al organismo competente para otorgar la Autorización Ambiental Integrada, con objeto de que incluya en la misma los datos correspondientes al residuo generado. Además, se procederá a la caracterización del residuo, en caso de resultar necesario, dándole la gestión pertinente.   
Asimismo, cualquier variación significativa en la producción de residuos peligrosos, así como de su destino final o la capacidad de las instalaciones que se autorizan, deberá ser comunicada a la Dirección General de Calidad Ambiental de esta conselleria de Territorio y Vivienda, no siendo de aplicación para los residuos generados como consecuencia de actividades de mantenimiento o limpieza de la maquinaria e instalaciones. Se entenderán por variaciones significativas aquéllas superiores al 10%.  
Al inicio de la actividad, y posteriormente cada cuatro años, se deberá elaborar un plan de Prevención y Reducción de Residuos Peligrosos, de acuerdo con el art. 45 y la Disposición Adicional 4ª de la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana, que se presentará en la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Anualmente cumplimentará la declaración anual de productor de residuos peligrosos y no peligrosos, que será remitida a la Dirección General de Calidad Ambiental antes del 1 de marzo de cada año. En dicha declaración se especificará el origen y cantidad de los residuos producidos, el destino dado a cada uno de ellos y la relación de los que se encuentran almacenados temporalmente, así como las incidencias relevantes que se hayan podido producir, todo ello relativo al año objeto de la declaración.  
6.2. Gestión de residuos.  
Se inscribe a la empresa en el Registro General de Gestores Autorizados de la Comunidad Valenciana, con el número 232/V/RNP/CV, para la operación de valorización R3 «Reciclado y recuperación de sustancias orgánicas que no se utilizan como disolventes (incluidas las operaciones de formación de abono y otras transformaciones biológicas)», de aceites vegetales usados:  
  
Se ha estimado una utilización de aceite vegetal usado en la planta del 45%, frente a un 55% de aceite vegetal nuevo.  
La valorización del aceite vegetal usado se llevará a cabo según lo especificado en proyecto, debiendo figurar el número de referencia de la empresa en la documentación que así lo requiera. Este aceite deberá cumplir determinadas especificaciones técnicas para poder ser utilizado en el proceso, junto con el aceite vegetal nuevo.   
Se analizarán con carácter previo a su entrada en el proceso, todas las partidas de aceites vegetales usados, para determinar su aptitud y descartar una posible contaminación por sustancias peligrosas, en cuyo caso, se gestionarán adecuadamente.  
Deberá tener presente, para los aceites vegetales usados, que en caso de que los mismos sean recibidos de gestores intermedios, dichos gestores deberán estar igualmente autorizados para las operaciones de valorización que realicen.  
La empresa llevará un registro documental en el que figure la cantidad de residuos no peligrosos gestionados, así como naturaleza, origen, destino, frecuencia de recogida y medio de transporte de los residuos.   
Asimismo, cumplimentará la memoria anual de residuos no peligrosos, que será remitida a la Dirección General de Calidad Ambiental antes del 1 de marzo de cada año. En dicha memoria se especificará el origen y cantidad de los residuos gestionados, características del almacenamiento previo a su gestión, cantidad y naturaleza de los residuos resultantes del proceso, así como las incidencias relevantes que se hayan podido producir, todo ello relativo al año objeto de la declaración.  
7. Medidas a adoptar en situaciones distintas de las normales que puedan afectar al medio ambiente.  
Se llevarán a cabo todas las medidas necesarias para que quede garantizada la protección del medio ambiente y la salud de las personas ante cualquier situación fuera de la normalidad en cuanto al funcionamiento de las instalaciones.  
Asimismo, cuando se determine el cese de alguna de las unidades, se procederá al desmantelamiento de las instalaciones de acuerdo a la normativa vigente, de forma que el terreno quede en las mismas condiciones que antes de iniciar dicha actividad y no se produzca ningún daño sobre el suelo y su entorno.  
8. Declaración de Impacto Ambiental.  
Se cumplirán las condiciones establecidas en la Declaración de Impacto Ambiental emitida por la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente en fecha 23 de abril de 2007, que se adjunta en el Anexo II de la presente resolución.  
9. Otras condiciones.  
Se estará a lo dispuesto en el Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.  
Deberá cumplir con lo dispuesto en la Ley 11/1997, de Envases y Residuos de Envases y el Real Decreto 782/1998, de 30 de abril, por el que se desarrolla el Reglamento para el desarrollo de la citada Ley, en su caso.  
La industria y sus instalaciones se ajustarán a las condiciones indicadas en el proyecto técnico en los aspectos no fijados en esta resolución.  
Se cumplirán todas las disposiciones aplicables para garantizar la seguridad, la salud de las personas y el medio ambiente.  
Se comprobará en el control inicial que se han realizado las medidas previstas en el proyecto.  
Segundo  
La Autorización Ambiental Integrada se renovará, en los aspectos medioambientales, en el plazo máximo de 8 años, salvo que se produzcan antes de dicho plazo modificaciones sustanciales que obliguen a la tramitación de una nueva autorización o que se incurra en alguno de los supuestos de modificación de oficio recogidos en el artículo 26 de la Ley 16/2002, de 1 de julio.  
La renovación deberá solicitarse con una antelación mínima de diez meses antes del vencimiento del plazo de vigencia de la Autorización Ambiental Integrada.  
Tercero  
En relación con el certificado de adecuación del proyecto, el titular dará cuenta de las instalaciones de la actividad a la Dirección General de Calidad Ambiental a efectos del reconocimiento correspondiente, presentándose previamente una certificación, emitida por técnico competente y visada, en la que se acredite que las instalaciones y la actividad se ajustan al proyecto presentado y autorizado o a sus reformados posteriores también autorizados, y que se han efectuado todos los controles, mediciones, análisis y comprobaciones con resultado satisfactorio, que se determinen en el citado proyecto, sus reformados ó en las normativas que le sean aplicables, así como aquellos otros certificados previstos en las disposiciones que se hayan integrado.  
Cuarto  
Esta autorización queda condicionada a la visita de comprobación y a la obtención del informe favorable correspondiente al cumplimiento de los requisitos establecidos en la presente resolución. Se realizará a la puesta en marcha de las instalaciones y por personal de la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Quinto  
La Administración dejará sin efecto la presente resolución en el momento en que observe cualquier incumplimiento de las condiciones impuestas en la misma, previa audiencia del interesado.  
Sexto  
El titular de las instalaciones objeto de la presente resolución, además de las obligaciones que con carácter general establece la Ley 16/2002, deberá:  
1. Cumplir las obligaciones de control y suministro de información previstas por la legislación sectorial aplicable y por la propia Autorización Ambiental Integrada.  
2. Comunicar a la Dirección General de Calidad Ambiental cualquier modificación, sustancial o no, que se proponga realizar en la instalación, la transmisión de su titularidad o cualquier incidente o accidente que pueda afectar al medio ambiente.  
3. Prestar la asistencia y colaboración necesarias a quienes realicen las actuaciones de vigilancia, inspección y control.  
Séptimo  
En todo lo no especificado en esta resolución, se estará a todas y cada una de las condiciones estipuladas por la normativa vigente en materia de residuos, vertidos, contaminación atmosférica, acústica, impacto ambiental y accidentes graves, así como cualquier otra que pueda dictar la administración en el desarrollo de la actividad en materia de protección ambiental.  
Contra esta resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá presentar recurso de alzada ante la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente de la conselleria de Territorio y Vivienda en el plazo de un mes desde el siguiente al de la recepción de la presente notificación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.  
Valencia, 25 de abril de 2007. El director general de Calidad Ambiental: Jorge Lamparero Lázaro.  
ANEXO I  
DESCRIPCIÓN DEL PROYECTO  
La actividad que pretende desarrollar Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA., en el polígono industrial Finca Lacy, parcelas N1 y N2, del municipio de Elda, consistirá en la fabricación de biodiesel (metiléster de ácidos grasos) mediante un proceso químico semicontinuo de transesterificación (basado en el proceso SAVOIA ßm ßD jet), utilizando como materia prima aceites vegetales nuevos (principalmente soja, colza, palma y girasol) y aceites vegetales usados, que se adquirirán a empresas autorizadas de distribución y venta. Como consecuencia del proceso se obtendrá además glicerol, que podrá comercializarse (siendo sus principales destinos la industria química y farmacopea) o bien transformarse en glicerina de calidad industrial y farmacopea en la propia planta mediante procesos de destilación. La comercialización de glicerol o de glicerina en calidad industrial y farmacopea por parte de la empresa dependerá, en su caso, de las condiciones de mercado de dichos productos.  
La planta proyectada se construirá sobre una superficie de 4.207 m² y tendrá una capacidad de producción anual de 10.000 toneladas de biodiesel y 2.200 toneladas de glicerol (con una riqueza en glicerina del 53% aproximadamente). El glicerol, a su vez, podrá dar lugar en la planta de destilación a 1.400 toneladas anuales de glicerina farmacopea (>99% de riqueza) y 500 toneladas de glicerina de calidad industrial (90-94% de riqueza).   
En cuanto a los reactivos, se prevé un consumo de 1.582 T/año de metanol y 50 T/año de NaOH (catalizador de la reacción).  
En la planta se dispondrán las siguientes instalaciones principales:  
Almacenamiento de metanol, constituido por 2 depósitos de 50 m³  
Zona de tanques exteriores de almacenamiento de aceite: tanque de 330 m³ de aceite nuevo y 2 tanques de 100 m³ de aceite usado  
Zona de tanques interiores de almacenamiento de aceite: 2 tanques de 82 m³  
Área de producción de metóxido, con 2 depósitos de 1 m³ y mezclador  
Zona de decantación, con 3 depósitos de 25 m³, y homogeneización, con tanque de 82 m³  
Zona de almacenamiento de biodiesel, con 2 tanques de 82 m³, y de glicerol/glicerina, con 1 depósito de 100 m³  
Área de proceso, donde se encuentran dispuestos los módulos de secado y los reactores de transesterificación  
Planta de destilación de glicerol  
Sala de caldera   
Planta de tratamiento de aguas  
La planta dispondrá también de otras instalaciones tales como grupo compresor, tanques pulmón e intercambiadores, instalaciones de filtración, centrífugas, equipo de gases y depósito de nitrógeno de 20 m³ para inertización de tanques, almacenamiento de gasóleo de caldera, depósito de ácido acético de 100 litros (para lavado del biodiesel), torre de refrigeración, centro de transformación, zona de carga y descarga y báscula de camiones. Además, contará con una sala de control, laboratorio, oficinas y almacén de residuos.   
El aceite vegetal usado que entra en la planta se somete a un análisis de calidad y en el caso de resultar satisfactorio, se almacena en tanques donde permanece un tiempo estimado de 3 días para que se produzca la decantación del agua que contenga y una purga, generando lodos de aceite que serán recogidos por gestor externo. Por otra parte se tiene aceite vegetal nuevo, que será procesado junto con el aceite usado para obtener biodiesel y glicerol. La capacidad de almacenamiento disponible permite una homogeneización del aceite mediante precisas diluciones y mezclas.  
El proceso empieza sometiendo al aceite a un aumento de temperatura hasta 50ºC, mediante intercambiadores de calor, seguido de una primera neutralización en tanque de acumulación de 1 m³, donde se calienta hasta 70ºC. A continuación se produce la deshidratación del aceite en secadoras mediante aumento de temperatura hasta 90ºC y depresión.  
Una vez deshidratado, el aceite pasa al reactor, donde se encuentra directamente con el metóxido, reactivo producido previamente en dos módulos de mezcla a partir de metanol y sosa cáustica. Los reactores son presurizados, disponen de calefacción eléctrica y sistema de mezclado de alta velocidad y en los mismos se hace pasar la mezcla de aceite y reactivo a través de un mezclador estático durante varios minutos, produciéndose la transesterificación a determinadas condiciones de presión y temperatura.   
El producto de salida de esta primera transesterificación se somete a un proceso de destilación, con el fin de separar un producto de cabeza, el metanol ?que se adiciona en exceso para la reacción, y que una vez condensado se reintroducirá al proceso para utilizarlo en la segunda etapa de transesterificación-, y un producto de cola, el glicerol, que se conducirá a la planta de destilación de glicerol.   
En una segunda etapa de transesterificación se obtiene finalmente biodiesel de elevada calidad. Después de dicha reacción, el metiléster junto con el glicerol formado pasan por un intercambiador de calor, cediendo su temperatura al aceite de entrada. Posteriormente, la mezcla ya enfriada se lleva a unos depósitos de decantación, donde por medio de un sistema de presión, se produce la separación entre el glicerol y el biodiesel final.  
El producto generado se lava con agua acidulada con ácido acético al 2%, con lo que se consigue ajustar el pH y eliminar del producto restos de sales, metanol, jabones y glicerol. A continuación, se procede a la centrifugación del producto lavado, produciéndose la separación final del biodiesel.  
El biodiesel así generado se seca eliminando los posibles restos de agua, se traslada a un tanque de homogeneización, y tras la toma de muestras para su caracterización, se filtra y se almacena en los tanques exteriores hasta su posterior recogida. Si el biodiesel no cumple con los requisitos de calidad exigidos, se reenvía a los módulos de reacción y secado para su procesamiento.  
Respecto a la corriente de glicerol obtenida, se purifica en una planta de destilación apta para producir glicerina de calidad farmacopea. En dicha planta se procede a concentrar el glicerol mediante un proceso de evaporación en dos etapas. En una primera etapa la corriente se somete a un proceso de destilación total para separar el glicerol y otros compuestos de punto de ebullición cercano, de la sal y otros componentes orgánicos, en un alambique provisto de serpentín de calefacción y operando a vacío con inyección de vapor de borbotado. La sal e impurezas orgánicas del calderín se eliminan periódicamente del mismo, constituyendo el residuo de la destilación.  
La segunda etapa consiste en el fraccionamiento de los vapores emergentes del alambique, mediante columna de fraccionamiento con relleno y condensador parcial en la cabeza. Un 90% del destilado se obtiene por el fondo de la columna como glicerina de elevada concentración, mientras que el producto de cabeza, el 10% restante, consistirá en glicerina e impurezas de punto de ebullición cercano. Mediante un segundo condensador parcial se separa definitivamente el otro producto comercial, la glicerina de calidad industrial. Dicho sistema de fraccionamiento asegura una mayor purificación y mejor rendimiento en glicerina.  
Para los procesos de obtención de la glicerina se dispone de un sistema de agua de enfriamiento cuyo ciclo se cierra mediante torre de refrigeración. El agua de enfriamiento se recircula a través de los circuitos hasta que su dureza es tal que se expulsa hacia la instalación de tratamiento.   
En la planta se dispondrán tres arquetas de recogida de agua: una correspondiente a las aguas de saneamiento, que se verterán directamente a la red de alcantarillado, otra para aguas pluviales y de escorrentía, y la tercera para las aguas de proceso. Estas dos últimas corrientes de aguas se recogerán, de forma independiente, en la balsa de tratamiento de aguas y una vez depuradas, se enviarán mediante el colector del polígono a la red de saneamiento.  
La planta de tratamiento proyectada es capaz de depurar un caudal máximo de 5 m³/h. Dispone de un depósito de almacenamiento y homogeneización de agua bruta de 10 m³ de capacidad, donde se acumulan las aguas, manteniéndose en agitación y regulándose el pH mediante dosificación de ácido/base. Las aguas homogeneizadas se bombean a una cámara serpentínica de floculación, donde se dosifica el floculante y polielectrolito, aportando una mezcla de agua y aire presurizado, para favorecer la floculación de la grasa y la precipitación de las sales. Los sólidos separados en esta etapa se envían al sistema de tratamiento de fangos, consistente en un espesamiento por gravedad en decantador cilíndrico de 3 m³, de base cónica invertida. Este decantador dispone en su parte superior de un vertedero liso por el que rebosarán las grasas que se recogerán en saco filtrante, mientras que en su parte inferior dispone de una conducción para la extracción de los sólidos precipitados. El agua sobrenadante del tratamiento de fangos se envía de nuevo al depósito homogeneizador, mientras que los fangos serán retirados por gestor autorizado.  
Antes del vertido de las aguas al colector se dispondrá de arqueta de control y se realizará una toma de muestras para verificar que se cumplen los parámetros de vertido. No obstante, se pretende reutilizar en la planta la mayor parte del agua depurada.  
La planta dispondrá de un equipo de regulación y control de nitrógeno gaseoso para la inertización de los tanques de metanol y demás depósitos de planta. Los venteos de los tanques y los procedentes de los módulos de reacción se recogerán para llevarlos a condensadores, con objeto de recuperar metanol para reutilizar en el proceso.  
Los tanques de almacenamiento contarán con cubeto de seguridad, que dispondrá de sumidero para la recogida de eventuales fugas, y arqueta que posibilitará una toma de muestra, a efectos de determinar si el contenido de la fuga se puede reintroducir al proceso productivo o se envía a gestor autorizado.  
Respecto a los depósitos de metanol, se dispondrán enterrados, con cubeto de seguridad estanco con fondo y paredes de hormigón armado, y venteo igual al mayor de las tuberías de llenado o vaciado. Contarán con sistema de detección de fugas.  
El único foco de emisión previsto será la chimenea de 0,4 m de diámetro interior y 1,5 m de altura sobre cumbrera que se encuentra a 11,51 m del suelo, correspondiente a la caldera de aceite térmico, que evacuará al exterior los humos de la combustión resultante de la mezcla biodiesel-gasóleo.  
Como consecuencia de las operaciones de la planta se prevé producir una cantidad de residuos peligrosos inferior a 10 toneladas anuales. La planta dispondrá de una nave anexa de 22 m² para el almacenamiento de los residuos producidos hasta su retirada por gestores autorizados, que será techada y con solera de hormigón, disponiendo en el suelo de un sumidero a cubeto de 1 m³ en hormigón.  
La producción de residuos peligrosos y la gestión de residuos no peligrosos queda sujeta al pago de las tasas correspondientes para la inscripción en los respectivos registros.  
ANEXO II  
CONDICIONADO DE LA DECLARACIÓN  
DE IMPACTO AMBIENTAL  
Se posibilitará la conexión de la red de recogida de aguas pluviales al colector de pluviales del polígono, en caso que el polígono disponga de red separativa de alcantarillado. Deberá disponerse de las preceptivas autorizaciones de vertido para aguas residuales y aguas pluviales.  
Se vigilará especialmente la composición del efluente de salida de la depuradora (o sistema de tratamiento), al objeto de cumplir con los parámetros de vertido aplicables.  
Tal y como se indica en el informe elaborado por el Servicio de Ordenación Territorial de esta conselleria, las edificaciones «deberán, en todo caso, realizarse con arreglo a los condicionantes específicos de edificación señalados en los artículos 27 y 28 de la Normativa para el suelo urbano sometido a riesgo de inundación».  
Las arquetas de recogida de derrames y lixiviados en las zonas de almacenamiento de residuos, deben ser estancas e impedir el vertido directo a la red de alcantarillado, procediéndose en su caso, a la gestión de éste por empresa autorizada.  
Las acciones incluidas en el Programa de Vigilancia Ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML