Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8066, del 20-06-2017 (2017/4655)

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 76/16-AIA Benicarló.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8066

Data del DOGV
:   20-06-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/4655

CVE


Data del document
:   15-05-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 76/16-AIA Benicarló. [2017/4655]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 76/16-AIA Benicarló.  
  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 76/2016-AIA.  
Títol: augment de capacitat de producció de la planta.  
Promotor: Ashland Chemical Hispania, SL.  
Òrgan substantiu: Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental (60/16 IPPC).  
Localització: Benicarló (Castelló).  
  
Antecedents i descripció del projecte  
Ashland Chemical Hispania, SL (Ashland) és una empresa dedicada a la fabricació de resines. La seua activitat es va iniciar en 1963, amb el nom de Sociedad Italo-Española de Resinas, SA, i va ser absorbida en 1996 per Ashland. Compta amb autorització ambiental integrada (309/AAI/CV) com a indústria de fabricació de productes químics orgànics, en particular, matèries plàstiques (epígraf 4.1.h segons l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, modificat per la Llei 5/2013, d'11 de juny).  
  
Les instal·lacions d'Ashland van ser igualment sotmeses a avaluació d'impacte ambiental, i consten els antecedents següents:  
- Declaració d'impacte ambiental referent a l'activitat d'incineració d'efluents aquosos, a nom de la Sociedad Italo-Española de Resinas, SA (SIERSA), de data 17 de març de 1998 (expedient 82/1996-AIA).  
  
- Declaració d'impacte ambiental del projecte d'ampliació i reforma de fàbrica de resines de polièster, per la Resolució de data 23 de gener de 2001 (expedient 210/2000-AIA).  
- Estimació d'impacte ambiental del projecte per a l'obtenció de l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos per la Resolució de data 24 de juliol de 2001 (expedient 240/2001-AIA).  
- Consulta ambiental en relació amb una modificació prevista consistent en la substitució de part de la producció de resines de polièster insaturat per resines de vinil èster (expedient 226/2006-CON). Es va emetre un informe de data 11 de desembre de 2006, en el qual es considera que no és necessari un nou tràmit d'avaluació ambiental.  
  
En l'actualitat, la planta produeix resines de polièster insaturat (48.000 t/any) i resines de vinil èster (12.000 t/any). Es pretén l'ampliació de la capacitat de la planta en 30.000 t/any, i arribar a una producció de resines de polièster insaturat de 78.000 t/any. Considerant la capacitat total de la planta (60.000 t/any), aquesta modificació comporta un augment del 50 % de capacitat. Per a aconseguir aquesta capacitat són necessàries diverses actuacions, segons es descriu en el projecte d'ampliació de la indústria.  
S'ampliarà la zona de fabricació, per mitjà de la construcció d'un annex a l'edifici de producció, i s'eliminarà un barandat exterior i es farà un nou tancament i forjat metàl·lic, a fi d'allotjar:  
- Un nou reactor, amb serpentins interns per a calefacció i refrigeració, amb capacitat de producció d'unes 30.000 t/any. El parc de reactors es reconfigurarà per a disposar d'un reactor exclusiu per a la fabricació de resines de polièster.  
- Un tanc de dissolució d'acer inoxidable, amb serpentins interns per a refrigeració.  
- Equips auxiliars: columna de destil·lació, condensador, depòsit pulmó per a arreplega de destil·lats, tremuja de càrrega per a addició de matèries primeres sòlides, bombes, comptadors, instrumentació, etc.  
Quant a l'emmagatzematge de productes, l'augment de producció comporta l'increment del trasbals de matèries primeres (de la mateixa tipologia que en l'actualitat) i un augment de l'emmagatzematge tant d'aquestes com de producte acabat. Per mitjà de la reconfiguració dels tancs, s'obtindrà l'espai suficient per a la instal·lació de quatre tancs addicionals d'emmagatzematge de matèries primeres i producte acabat:  
  
- Un tanc addicional per a estiré monòmer de 150 m³.  
- Dos tancs addicionals per a producte acabat de 125 m³ cadascun.  
  
- Un tanc addicional per a producte acabat de 75 m³.  
Així mateix, per a l'emmagatzematge de matèria primera sòlida que actualment es rep en contenidors flexibles, s'instal·larà:  
- Una sitja de matèria primera (PET) d'uns 150 m³.  
- Una sitja de matèria primera (àcid isoftàlic) d'uns 75 m³.  
Es disposa en l'actualitat d'un oxidador tèrmic, amb capacitat de 500 kg/h, en el qual es tracten els residus aquosos del reactor i cabals de ventilació dels tancs. Es modificarà aquest equip amb l'objectiu d'aconseguir una capacitat de 800 kg/h, i es permetrà la gestió de més volum d'aquest residu.  
La planta disposa de quatre zones diferents de càrrega i descàrrega de mercaderies, que s'utilitzaran una vegada realitzada l'ampliació. No s'ha previst l'expansió de les estacions de càrrega de cisternes. No es preveuen modificacions en les instal·lacions electrotècniques actuals amb la implementació de l'escenari d'ampliació. No es preveu modificació en la línia d'envasament. El sistema de calderes (una d'oli tèrmic i una de vapor) té capacitat per a abastir el nou reactor.  
Tramitació administrativa  
Amb data 1 de juny de 2016, es va rebre de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental (DGCCCA) la sol·licitud de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental (EIA), per a la tramitació de l'avaluació ambiental de l'esmentada ampliació.  
Amb data 19 de setembre de 2016, es va elaborar un informe on s'indicava la necessitat de sotmetre aquest projecte a avaluació d'impacte ambiental simplificada; encara que aquest procediment no preveu la determinació de l'abast de l'EIA, es van indicar en l'esmentat informe els aspectes més rellevants a considerar en el document ambiental.  
Amb data 16 de desembre de 2016, s'ha rebut sol·licitud d'informe de la DGCCCA, el qual aporta el projecte bàsic de modificació substancial de l'AAI i l'estudi d'impacte ambiental simplificat. Destacar que la informació aportada pel projecte esmena, en general, la falta d'adequació del document ambiental presentat a fi de l'avaluació.  
  
Consideracions ambientals  
La instal·lació se situa en un enclavament periurbà, molt pròxim al nucli urbà de Benicarló. Té bon accés a través de la N-340, que discorre al nord de la planta. No s'observen en les proximitats espais naturals protegits. L'ampliació de l'activitat es realitzarà, de forma íntegra, en l'interior de la parcel·la actualment ocupada, per mitjà de la remodelació de l'edifici de producció i canvis en la distribució d'equips. En tractar-se d'una activitat existent i en funcionament, disposa de les mesures preventives i correctores per a minimitzar l'afecció ambiental en el seu entorn associades al procés productiu.  
  
La parcel·la ocupada limita al nord amb el llit del riu Sec o rambla de Cervera. A causa de les característiques d'aquesta rambla, la seua proximitat, el pont de la carretera nacional sobre aquesta i la planitud del terreny, la parcel·la de la indústria està afectada per perillositat d'inundació. Encara que hi ha un projecte de canalització de la rambla, no està desenvolupat, per la qual cosa cal considerar que aquesta perillositat està d'acord amb la informació arreplegada en el PATRICOVA 2015 (Pla d'acció territorial contra el risc d'inundació de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 201/2015). En aquest sentit, el risc d'inundabilitat és de nivell 1, la qual cosa correspon amb el major risc i calat. En l'estudi d'impacte ambiental es pren com a referència la cartografia del PATRICOVA de 2003, ja derogat, i no la del PATRICOVA 2015 i SNCZI (Servei Nacional de Cartografia de Zones d'Inundació). Així mateix, es considera en l'EIA que el mur de tancament de la parcel·la permetria limitar l'afecció d'una possible avinguda; no es realitza cap estudi que acredite aquesta afirmació, ni es justifica que els nous depòsits a instal·lar estan dissenyats (càlculs estructurals i mecànics) per a resistir les sol·licitacions extraordinàries derivades d'una avinguda.  
  
En la fase d'execució de l'ampliació no es preveu que comporte altres afeccions ambientals rellevants sobre l'entorn, atés l'alt grau d'ocupació i antropització de la parcel·la.  
S'han implementat en el disseny i funcionament de la instal·lació les millors tecnologies disponibles (MTD) recollides en el BREF corresponent a la fabricació de polímers. A més, l'empresa exposa que la incorporació de sistemes de control i recuperació ha permés la disminució en el consum d'energia, aigua i productes químics, entre altres. Per exemple, s'ha incorporat un sistema de recuperació de calor en l'eixida dels gasos de l'oxidador, un economitzador en la xemeneia de la caldera d'oli tèrmic, variadors de velocitat en les bombes i ventiladors de les torres de refrigeració (disminució en el consum d'energia) i un sistema d'osmosi per a tractar l'aigua de refrigeració (disminució de les porgues del sistema). Tota la superfície de la instal·lació està pavimentada. Els tancs i els depòsits d'emmagatzematge de productes químics disposen de cubetes de retenció, d'acord amb la reglamentació aplicable (APQ), així com sistemes de control d'ompliment. Es manté la quantitat de productes químics per davall dels llindars d'aplicació de la normativa relativa a accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses.  
  
  
L'augment en la producció comportarà l'increment en el consum d'energia elèctrica (sistemes de refrigeració) i gas natural (sistema de calderes i oxidador tèrmic). S'estima aquest increment entorn al 50 %, encara que lleugerament reduït per les mesures de recuperació i limitació del consum esmentades.  
No es preveu un augment rellevant del consum d'aigua després de l'ampliació, ja que aquesta no es consumeix en el procés de fabricació. S'estima en un increment de l'1 %, associat a un nombre més gran de treballadors. En aquest sentit, no es preveu variació en els abocaments a llit (pluvials netes) i al col·lector municipal (aigües residuals sanitàries i assimilables), que disposen d'autorització. En relació amb aquest últim abocament, inclou les aigües de porga de calderes i de les torres de refrigeració, el revaporitzador del sistema de calefacció dels tancs d'anhídrid maleic i les aigües pluvials de les canaletes d'arreplega de les zones amb potencial risc d'arrossegament. Aquest flux passa per un sistema de decantació i se sotmet a control analític previ al seu abocament, que es realitza per mitjà de vàlvula manual. Si s'observen nivells de contaminants que excedeixen els paràmetres d'abocament, es gestionarà a través d'empresa autoritzada. Les aigües de neteja de l'edifici de fabricació s'arrepleguen en contenidors i s'entreguen a gestor autoritzat de residus.  
  
Les aigües de procés són realment destil·lades de la reacció que, a causa de les seues característiques, es gestionen com a residu perillós per mitjà del seu tractament en l'oxidador tèrmic (MTD en aquest sector). Aquest efluent sí que augmenta en quantitat després de l'ampliació, per la qual cosa es reformarà la instal·lació d'oxidació per a augmentar la seua capacitat. També es connectarà el sistema de ventilació dels nous tancs. La parada del sistema d'oxidació (fallada del sistema) implicaria la parada de la planta. Aquest focus està sotmés, d'acord amb l'AAI (Resolució de 09.09.2016), al control continu dels principals paràmetres de funcionament (cabal, temperatura, pressió, humitat) i emissió (partícules totals, HCl, HF, COT, NOx, SO2, CO, O2), així com a control periòdic d'altres paràmetres representatius. El tractament dels efluents que arriben a aquest sistema n'evita l'acumulació i incideix en la reducció de la generació d'olors.  
S'ha realitzat un estudi acústic, modelitzant la situació actual i la resultant dels canvis que s'escometran, que conclou amb el compliment dels nivells sonors establits en la normativa vigent. El model de càlcul es valida per mitjà de mesuraments. Es modelitza també la dispersió de contaminants associada a l'emissió dels gasos del sistema d'oxidació tèrmica. Aquest model pren com a dades de partida les resultants d'assumir el compliment dels límits d'emissió, no es valida basant-se en dades reals i no considera la contaminació de fons, per la qual cosa el resultat es considera no objectiu; no obstant això, el marge de seguretat que aporten les dades obtingudes permet assumir-lo com a adequat.  
  
En relació amb les emissions difuses a l'atmosfera, la instal·lació compta amb mesures preventives com ara filtres en les tremuges d'emmagatzematge de matèries sòlides i un equip condensador en el reactor de resines de vinil èster, ambdós sistemes amb un elevat grau d'eficàcia estimada.  
S'aporten les dades dels mesuraments realitzades en els focus canalitzats d'emissions a l'atmosfera, que mostren un ampli marge de compliment dels límits establits en l'AAI. S'inclou també en el projecte el pla de minimització de residus i el pla d'autoprotecció.  
  
Entre les mesures incloses en el pla de vigilància i seguiment cal citar el programa d'anàlisi periòdica de la qualitat de les aigües subterrànies, que es realitza des de 2012, per mitjà de diversos piezòmetres de control. S'incorporen, com és lògic, els requisits de control establits en l'AAI.  
En relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure:  
- Característiques del projecte. El consum d'energia augmenta, no així el d'aigua i de terreny. L'ampliació de l'activitat no implica l'ampliació de les instal·lacions; s'habilita l'espai per a la col·locació i funcionament d'un nou reactor, i s'aprofiten la major part dels equips auxiliars i sistemes ja existents i en funcionament. S'adeqüen les mesures preventives i correctores als canvis en la instal·lació (filtres, capacitat de l'oxidador i connexió dels nous tancs, cubetes de la zona d'emmagatzematge, etc.). No es produeix un canvi significatiu en la generació de residus o contaminants. A causa de la proximitat de la rambla del riu Sec i la perillositat induïda per aquest, hi ha un risc indirecte d'accidents derivat d'una potencial inundació, que no ha sigut suficientment valorada.  
- Ubicació del projecte. La indústria se situa en sòl urbanitzable l'ús previst del qual és industrial, encara que pròxim al nucli urbà. No hi ha en l'entorn espais naturals protegits o elements naturals que puguen veure's afectats per l'actuació. L'elevat grau d'antropització limita la sensibilitat mediambiental de l'àrea potencialment afectada. No obstant això, l'arrossegament de matèries primeres i productes per les aigües, en cas d'inundació, podria generar un risc de contaminació que no ha sigut considerat.  
- Característiques del potencial impacte. En la fase d'obres, l'afecció prevista estarà limitada a la parcel·la de la instal·lació i a la durada dels treballs. Durant el funcionament de la instal·lació, s'incorporen mesures específiques de protecció, i es preveu una afecció ambiental semblant a l'actual i, en tot cas, d'acord amb les modelitzacions realitzades; s'estima el compliment dels límits establits.  
  
Consideracions jurídiques  
D'acord amb la legislació vigent en matèria d'avaluació d'impacte ambiental d'àmbit estatal (Llei 21/2013, de 9 de desembre) i autonòmic (Llei 21/989, de 3 de març), les instal·lacions per a la producció a escala industrial de substàncies per mitjà de transformació química o biològica, de productes químics orgànics, en particular, polímers, estan sotmeses a avaluació d'impacte ambiental (epígraf 5. 5.a 1r viii) de l'annex I de la Llei 21/2013).  
El projecte avaluat consisteix en l'ampliació d'una indústria ja existent, autoritzada i en funcionament, i es considera un dels supòsits previstos en l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, per la qual cosa està subjecte a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule el següent:  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar que el projecte de modificació de l'AAI per a la fabricació de resines, per ampliació de la capacitat de producció, per mitjà de la instal·lació d'un nou reactor i equips complementaris a aquest, promogut per Ashland Chemical Hispania, SL, a Benicarló (Castelló), s'ha de sotmetre a una avaluació d'impacte ambiental ordinària, per tindre efectes ambientals significatius sobre el medi ambient. L'estudi d'impacte ambiental a presentar haurà de completar les qüestions indicades en l'annex a aquesta resolució, que constitueixen el document d'abast.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte, d'acord amb el que disposa l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquest informe d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el DOGV no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys, d'acord amb el que disposa l'article 47.4 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
  
València, 27 de març de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 15 de maig de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.  
  
Annex a l'informe d'impacte ambiental  
Document d'abast  
  
El contingut mínim de l'estudi d'impacte ambiental està definit en l'article 35 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, així com en l'annex VI d'aquesta llei.  
El document ambiental presentat inclou un ampli diagnòstic de les característiques de l'entorn de l'actuació, no obstant això no aprofundeix en les afeccions ambientals associades al funcionament de la instal·lació. Ha sigut necessari recórrer al projecte per a obtindre informació sobre aquestes qüestions. En aquest sentit, l'estudi d'impacte ambiental ha de ser un document únic i complet en si mateix.  
A més d'incorporar la informació suficient sobre els impactes ambientals derivats de l'activitat i les mesures preventives i correctores associades, cal completar l'estudi d'impacte ambiental amb un estudi d'inundabilitat, que valore de forma adequada l'afecció derivada d'una avinguda en el llit del riu Sec. Aquest estudi d'inundabilitat s'elaborarà d'acord amb els criteris establits en el PATRICOVA 2015, en particular, adoptant les dades del SNCZI del ministeri competent. Basant-se en els resultats obtinguts (abast de l'avinguda, calat, velocitat, etc.), es determinaran les mesures preventives i correctores a adoptar en la instal·lació per a:  
- Evitar la contaminació de les aigües fluvials per les substàncies emmagatzemades.  
- Evitar l'arrossegament de substàncies, equips o materials cap al mar.  
- Evitar danys sobre la població.  
Els plànols de projecte i de l'estudi d'impacte ambiental mostren la situació actual i la resultant després de l'ampliació, amb diferent grafia i tal grau de detall, que és impossible comparar-les. Atés que l'objectiu de sol·licitar aquests plànols és únicament comparar ambdues situacions, hauran d'identificar-se correctament els edificis i els equips d'emmagatzematge existents i els nous, en particular: reactors existents i el nou reactor; depòsits de matèries i productes existents abans i després de l'ampliació, i zonificació d'usos abans i després de l'actuació.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8066, del 20-06-2017 (2017/4655)

RESOLUCIÓN de 15 de mayo de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 76/16-AIA Benicarló.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8066

Fecha DOGV
:   20-06-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/4655

CVE


Fecha del documento
:   15-05-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de mayo de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 76/16-AIA Benicarló. [2017/4655]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 76/16-AIA Benicarló.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 76/2016-AIA.  
Título: aumento de capacidad de producción de la planta.  
Promotor: Ashland Chemical Hispania, SL.  
Órgano sustantivo: Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental (60/16 IPPC).  
Localización: Benicarló (Castellón).  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
Ashland Chemical Hispania, SL (Ashland) es una empresa dedicada a la fabricación de resinas. Su actividad se inició en 1963, bajo el nombre de Sociedad Italo-Española de Resinas, SA, la cual fue absorbida en 1996 por Ashland. Cuenta con autorización ambiental integrada (309/AAI/CV) como industria de fabricación de productos químicos orgánicos, en particular, materias plásticas (epígrafe 4.1.h según el anejo 1 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, modificado por la Ley 5/2013, de 11 de junio).  
Las instalaciones de Ashland fueron igualmente sometidas a evaluación de impacto ambiental, constando los siguientes antecedentes:  
- Declaración de impacto ambiental referente a la actividad de incineración de efluentes acuosos, a nombre de Sociedad Italo Española de Resinas, SA (SIERSA) de fecha 17 de marzo de 1998 (expediente 82/1996-AIA).  
- Declaración de impacto ambiental del proyecto de ampliación y reforma de fábrica de resinas de poliéster, por Resolución de fecha 23 de enero de 2001 (expediente 210/2000-AIA).  
- Estimación de impacto ambiental del proyecto para la obtención de la autorización administrativa como productor de residuos peligrosos, por resolución de fecha 24 de julio de 2001 (expediente 240/2001-AIA).  
- Consulta ambiental en relación con una modificación prevista consistente en la sustitución de parte de la producción de resinas de poliéster insaturadas por resinas de vinil éster (expediente 226/2006-CON). Se emitió informe de fecha 11 de diciembre de 2006, en el cual se considera que no resulta necesario un nuevo trámite de evaluación ambiental.  
En la actualidad, la planta produce resinas de poliéster insaturadas (48.000 t/año) y resinas de vinil éster (12.000 t/año). Se pretende la ampliación de la capacidad de la planta en 30.000 t/año, alcanzando una producción de resinas de poliéster insaturadas de 78.000 t/año. Considerando la capacidad total de la planta (60.000 t/año), esta modificación supone un aumento del 50 % de capacidad. Para alcanzar tal capacidad, resultan necesarias varias actuaciones, según se describe en el proyecto de ampliación de la industria.  
Se ampliará la zona de fabricación, mediante la construcción de un anejo al edificio de producción, eliminado un tabique exterior y realizando un nuevo cerramiento y forjado metálico, con objeto de alojar:  
- Un nuevo reactor, con serpentines internos para calefacción y refrigeración, con capacidad de producción de unas 30.000 t/año. El parque de reactores se reconfigurará para disponer de un reactor exclusivo para la fabricación de resinas de poliéster.  
- Un disolutor de acero inoxidable, con serpentines internos para refrigeración.  
- Equipos auxiliares: columna de destilación, condensador, depósito pulmón para recogida de destilados, tolva de carga para adición de materias primas sólidas, bombas, contadores, instrumentación, etc.  
En cuanto al almacenamiento de productos, el aumento de producción conlleva el incremento del trasiego de materias primas (de igual tipología que en la actualidad) y un aumento del almacenamiento tanto de estas como de producto acabado. Mediante la reconfiguración de los tanques, se obtendrá el espacio suficiente para la instalación de cuatro tanques adicionales de almacenamiento de materias primas y producto acabado:  
- Un tanque adicional para estireno monómero de 150 m³.  
- Dos tanques adicionales para producto terminado de 125 m³ cada uno.  
- Un tanque adicional para producto terminado de 75 m³.  
Asimismo, para el almacenamiento de materia prima sólida que actualmente se recibe en contenedores tipo big-bag, se instalará:  
- Un silo de materia prima (PET) de unos 150 m³.  
- Un silo de materia prima (ácido isoftálico) de unos 75 m³.  
Se dispone en la actualidad de un oxidador térmico, con capacidad de 500 kg/h, en el cual se tratan los residuos acuosos del reactor y caudales de venteo de los tanques. Se modificará este equipo con el objetivo de alcanzar una capacidad de 800 kg/h, permitiendo la gestión de mayor volumen de este residuo.  
La planta dispone de cuatro zonas diferentes de carga y descarga de mercancías, que se utilizarán una vez realizada la ampliación. No se ha previsto la expansión de las estaciones de carga de cisternas. No se prevén modificaciones en las instalaciones electrotécnicas actuales con la implementación del escenario de ampliación. No se prevé modificación en la línea de envasado. El sistema de calderas (una de aceite térmico y una de vapor), tiene capacidad para abastecer al nuevo reactor.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 1 de junio de 2016, se recibió de la Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental (DGCCCA), la solicitud de determinación del alcance del estudio de impacto ambiental (EsIA), para la tramitación de le evaluación ambiental de la citada ampliación.  
Con fecha 19 de septiembre de 2016, se elaboró informe indicando la necesidad de someter dicho proyecto a evaluación de impacto ambiental simplificada; aunque este procedimiento no contempla la determinación del alcance del EsIA, se relacionaron en dicho informe los aspectos más relevantes a considerar en el documento ambiental.  
Con fecha 16 de diciembre de 2016, se ha recibido solicitud de informe de la DGCCCA, aportando el proyecto básico de modificación sustancial de la AAI y el estudio de impacto ambiental simplificado. Destacar que la información aportada por el proyecto subsana, en general, la falta de adecuación del documento ambiental presentado al objeto de la evaluación.  
Consideraciones ambientales  
La instalación se sitúa en un enclave periurbano, muy próximo al núcleo urbano de Benicarló. Tiene buen acceso a través de la N-340, que discurre al norte de la planta. No se observan en las proximidades espacios naturales protegidos. La ampliación de la actividad se realizará, de forma íntegra, en el interior de la parcela actualmente ocupada, mediante la remodelación del edificio de producción y cambios en la distribución de equipos. Al tratarse de una actividad existente y en funcionamiento, cuenta con medidas preventivas y correctoras para minimizar la afección ambiental en su entorno asociadas al proceso productivo.  
La parcela ocupada, linda al norte con el cauce del río Seco o rambla de Cervera. Debido a las características de dicha rambla, la proximidad a la misma, el puente de la carretera nacional sobre la misma y la planitud del terreno, la parcela de la industria está afectada por peligrosidad de inundación. Aunque existe un proyecto de encauzamiento de la rambla, no está desarrollado, por lo que cabe considerar que dicha peligrosidad es acorde con la información recogida en el PATRICOVA 2015 (Plan de acción territorial contra el riesgo de inundación de la Comunitat Valenciana, aprobado por Decreto 201/2015). En este sentido, el riesgo de inundabilidad es de nivel 1, lo que corresponde con el mayor riesgo y calado. En el estudio de impacto ambiental, se toma como referencia la cartografía del PATRICOVA de 2003, ya derogado, y no la del PATRICOVA 2015 y SNCZI (Servicio Nacional de Cartografía de Zonas de Inundación). Asimismo, se considera en el EsIA que el muro de cerramiento de la parcela, permitiría limitar la afección de una posible avenida; no se realiza ningún estudio que acredite dicha afirmación, ni se justifica que los nuevos depósitos a instalar están diseñados (cálculos estructurales y mecánicos) para resistir las solicitaciones extraordinarias derivadas de una avenida.  
La fase de ejecución de la ampliación, no se prevé que conlleve otras afecciones ambientales relevantes sobre el entorno, dado el alto grado de ocupación y antropización de la parcela.  
Se han implementado en el diseño y funcionamiento de la instalación, las mejores tecnologías disponibles (MTD) recogidas en el BREF correspondiente a la fabricación de polímeros. Además, la empresa expone que la incorporación de sistemas de control y recuperación, ha permitido la disminución en el consumo de energía, agua y productos químicos, entre otros. Por ejemplo, se ha incorporado un sistema de recuperación de calor en la salida de los gases del oxidador, un economizador en la chimenea de la caldera de aceite térmico, variadores de velocidad en las bombas y ventiladores de las torres de refrigeración (disminución en el consumo de energía) y un sistema de ósmosis para tratar el agua de refrigeración (disminución de las purgas del sistema). Toda la superficie de la instalación se encuentra pavimentada. Los tanques y depósitos de almacenamiento de productos químicos, disponen de cubetos de retención, de acuerdo con la reglamentación aplicable (APQ), así como sistemas de control de llenado. Se mantiene la cantidad de productos químicos por debajo de los umbrales de aplicación de la normativa relativa a accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas.  
El aumento en la producción conllevará el incremento en el consumo de energía eléctrica (sistemas de refrigeración) y gas natural (sistema de calderas y oxidador térmico). Se estima este incremento entorno al 50 %, aunque ligeramente reducido por las medidas de recuperación y limitación del consumo citadas.  
No se prevé un aumento relevante del consumo de agua tras la ampliación, ya que esta no se consume en el propio proceso de fabricación. Se estima en un incremento del 1 %, asociado a un mayor número de trabajadores. En este sentido, no se prevé variación en los vertidos a cauce (pluviales limpias) y al colector municipal (aguas residuales sanitarias y asimilables), que cuentan con autorización. En relación con este último vertido, incluye las aguas de purga de calderas y de las torres de refrigeración, el revaporizado del sistema de calefacción de los tanques de anhídrido maleico y las aguas pluviales de las canaletas de recogida de las zonas con potencial riesgo de arrastre. Este flujo pasa por un sistema de decantación y se somete a control analítico previo a su vertido, que se realiza mediante válvula manual. En caso de observarse niveles de contaminantes que exceden los parámetros de vertido, se gestionaría a través de empresa autorizada. Las aguas de limpieza del edificio de fabricación, se recogen en contenedores y se entregan a gestor autorizado de residuos.  
Las aguas de proceso son realmente destilados de la reacción, que debido a sus características, se gestionan como residuo peligroso mediante su tratamiento en el oxidador térmico (MTD en este sector). Este efluente sí aumenta en cantidad tras la ampliación, por lo que se reformará la instalación de oxidación para aumentar su capacidad. También se conectará el sistema de venteo de los nuevos tanques. La parada del sistema de oxidación (fallo del sistema) implicaría la parada de la planta. Este foco está sometido, de acuerdo con la AAI (resolución de 09.09.2016), al control continuo de los principales parámetros de funcionamiento (caudal, temperatura, presión, humedad) y emisión (partículas totales, HCl, HF, COT, NOx, SO2, CO, O2), así como a control periódico de otros parámetros representativos. El tratamiento de los efluentes que llegan a este sistema, evita la acumulación de los mismos e incide en la reducción de la generación de olores.  
Se ha realizado un estudio acústico, modelizando la situación actual y la resultante de los cambios que se van a acometer, concluyendo el cumplimiento de los niveles sonoros establecidos en la normativa vigente. El modelo de cálculo se valida mediante mediciones. Se modeliza también la dispersión de contaminantes asociada a la emisión de los gases del sistema de oxidación térmica. Este modelo toma como datos de partida los resultantes de asumir el cumplimiento de los límites de emisión, no se valida en base a datos reales y no considera la contaminación de fondo, por lo que el resultado se considera sesgado; no obstante, el margen de seguridad que aportan los datos obtenidos, permite asumirlo como adecuado.  
En relación con las emisiones difusas a la atmósfera, la instalación cuenta con medidas preventivas como filtros en las tolvas de almacenamiento de materias sólidas y un equipo condensador en el reactor de resinas de vinil éster, ambos sistemas con un elevado grado de eficacia estimada.  
Se aportan los datos de las mediciones realizadas en los focos canalizados de emisiones a la atmósfera, que muestran un amplio margen de cumplimiento de los límites establecidos en la AAI. Se incluye también en el proyecto el plan de minimización de residuos y el plan de autoprotección.  
Entre las medidas incluidas en el plan de vigilancia y seguimiento, cabe citar el programa de análisis periódico de la calidad de las aguas subterráneas, que lleva realizándose desde 2012, mediante varios piezómetros de control. Se incorporan, como es lógico, los requisitos de control establecidos en la AAI.  
En relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir:  
- Características del proyecto. El consumo de energía aumenta, no así el de agua y terreno. La ampliación de la actividad no implica la ampliación de las instalaciones; se habilita el espacio para la colocación y funcionamiento de un nuevo reactor, aprovechando la mayor parte de los equipos auxiliares y sistemas ya existentes y en funcionamiento. Se adecuan las medidas preventivas y correctoras a los cambios en la instalación (filtros, capacidad del oxidador y conexión de los nuevos tanques, cubetos de la zona de almacenamiento, etc.). No se produce un cambio significativo en la generación de residuos o contaminantes. Debido a la proximidad de la rambla del río Seco y la peligrosidad inducida por el mismo, existe un riesgo indirecto de accidentes derivado de una potencial inundación, que no ha sido valorado suficientemente.  
- Ubicación del proyecto. La industria se sitúa en suelo urbanizable cuyo uso previsto es industrial, aunque próximo al núcleo urbano. No existen en el entorno espacios naturales protegidos o elementos naturales que puedan verse afectados por la actuación. El elevado grado de antropización, limita la sensibilidad medioambiental del área potencialmente afectada. No obstante, el arrastre de materias primas y productos por las aguas, en caso de inundación, podría generar un riesgo de contaminación que no ha sido considerado.  
- Características del potencial impacto. En la fase de obras, la afección prevista estará limitada a la parcela de la instalación y a la duración de las labores. Durante el funcionamiento de la instalación, se incorporan medidas específicas de protección, previéndose una afección ambiental similar a la actual y en todo caso, de acuerdo con las modelizaciones realizadas, se estima el cumplimiento de los límites establecidos.  
Consideraciones jurídicas  
De acuerdo con la legislación vigente en materia de evaluación de impacto ambiental, de ámbito estatal (Ley 21/2013, de 9 de diciembre) y autonómico (Ley 2/1989, de 3 de marzo), las instalaciones para la producción a escala industrial de sustancias mediante transformación química o biológica, de productos químicos orgánicos, en particular, polímeros, están sometidas a evaluación de impacto ambiental (epígrafe 5.a) 1ºviii) del anexo I de la Ley 21/2013).  
El proyecto evaluado consiste en la ampliación de una industria ya existente, autorizada y en funcionamiento, considerándose uno de los supuestos contemplados en el artículo 7.2.c de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, por lo que está sujeto a evaluación de impacto ambiental simplificada.  
El artículo 13 Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo el siguiente:  
  
Informe de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar que el proyecto de modificación de la AAI para fabricación de resinas, por ampliación de la capacidad de producción, mediante la instalación de un nuevo reactor y equipos complementarios al mismo, promovido por Ashland Chemical Hispania, SL, en Benicarló (Castellón), debe someterse a una evaluación de impacto ambiental ordinaria, por tener efectos ambientales significativos sobre el medio ambiente. El estudio de impacto ambiental a presentar, deberá completar las cuestiones indicadas en el anexo a la presente resolución, que constituyen el documento de alcance.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de los que en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el presente informe de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre. El informe de impacto ambiental, perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios, si una vez publicado en el DOGV, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 47.4 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 27 de marzo de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 15 de mayo de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.  
  
Anexo al informe de impacto ambiental.  
Documento de alcance.  
  
El contenido mínimo del estudio de impacto ambiental, se encuentra definido en el artículo 35 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, así como en el anexo VI de la misma.  
El documento ambiental presentado, incluye un amplio diagnóstico de las características del entorno de la actuación, sin embargo no profundiza en las afecciones ambientales asociadas al funcionamiento de la instalación. Ha sido necesario recurrir al proyecto para obtener información sobre dichas cuestiones. En este sentido, el estudio de impacto ambiental debe ser un documento único y completo en sí mismo.  
Además de incorporar la información suficiente sobre los impactos ambientales derivados de la actividad y las medidas preventivas y correctoras asociadas, resulta necesario completar el estudio de impacto ambiental con un estudio de inundabilidad, que valore de forma adecuada la afección derivada de una avenida en el cauce del río Seco. Dicho estudio de inundabilidad, se elaborará de acuerdo con los criterios establecidos en el PATRICOVA 2015, en particular, adoptando los datos del SNCZI del ministerio competente. En base a los resultados obtenidos (alcance de la avenida, calado, velocidad, etc.), se determinarán las medidas preventivas y correctoras a adoptar en la instalación para:  
- Evitar la contaminación de las aguas fluviales por las sustancias almacenadas.  
- Evitar el arrastre de sustancias, equipos o materiales hacia el mar.  
  
- Evitar daños sobre la población.  
Los planos de proyecto y del estudio de impacto ambiental, muestran la situación actual y la resultante tras la ampliación, con diferente grafía y tal grado de detalle, que es imposible comparar ambos. Dado que el objetivo de solicitar dichos planos es únicamente comparar ambas situaciones, deberán identificarse correctamente los edificios y equipos de almacenamiento existentes y los nuevos, en particular: reactores existentes y nuevo reactor; depósitos de materias y productos existentes antes y tras la ampliación; zonificación de usos antes y después de la actuación.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML