Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9434, del 23-09-2022 (2022/8323)

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula resolució de modificació dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de cultiu d'ostra plana a la badia de Santa Pola (modificació del projecte), al terme municipal de Santa Pola (Alacant). Expedient (1634576T) 99/2020/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9434

Data del DOGV
:   23-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8323

CVE


Data del document
:   11-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula resolució de modificació dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de cultiu d'ostra plana a la badia de Santa Pola (modificació del projecte), al terme municipal de Santa Pola (Alacant). Expedient (1634576T) 99/2020/AIA. [2022/8323]  
  
  
«Resolució modificativa dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental (modificació del projecte)  
Expedient: 99/2020-AIA (1634576T).  
Títol: projecte d'instal·lació de cultiu d'ostra plana en la badia de Santa Pola (modificació del projecte).  
Promotor: Moluscos Santa Pola, SL.  
Òrgan substantiu: Subdirecció General de Pesca Marítima.  
Ref. òrgan substantiu: ANIA/03.0022.  
Localització: badia de Santa Pola.  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
El 6 de maig de 2021 la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental emet declaració d'impacte ambiental del projecte de referència.  
El 16 de novembre de 2021 la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria remet documentació en el tràmit de modificació no substancial de l'autorització de l'activitat, a l'efecte de la modificació dels condicionants ambientals de la DIA emesa.  
La modificació consisteix a ampliar les espècies cultivades: clòtxina mediterrània (Mytilus galloprovincialis) vieira (Pecten sp) i petxina variada (Chlamis varia) que de manera espontània es capten en l'estructures existents així com permetre el manteniment dels eriçons que igualment de manera espontània es recluten en la granja. Es calcula una producció mitjana de 22-24 t anuals que es llevarien de la producció d'ostres. Es plantegen diversos plans de producció de les 3 espècies que pretenen cultivar-se sense que en cap cas puga produir-se un augment de les 135 t/any autoritzades.  
La modificació del projecte únicament requerirà afegir senzilles estructures de caps i boies i la manera de cultiu serà similar a l'existent.  
  
El 13 de gener de 2022 aquest òrgan ambiental emet un informe en el qual es determina, després de la realització de l'anàlisi del 7.2.c de la Llei 21/2013, referent a la necessitat de realitzar un procediment ambiental pel tràmit simplificat, que la modificació del projecte no requeriria un nou tràmit d'avaluació d'impacte ambiental sempre que no hi haguera un increment de càrrega major o igual a 25 t (annex II.1.d del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana) i la modificació no suposara una afecció significativa a espais naturals protegits Xarxa Natura 2000.  
El 23 de febrer de 2022 l'òrgan substantiu remet a aquest òrgan ambiental documentació complementària elaborada pel promotor en la qual s'exposa que la producció màxima autoritzada coincidirà amb la càrrega màxima que es pretén desenvolupar per la qual cosa no hi haurà augment de càrrega. S'adjunta a la documentació un informe favorable de la Direcció General de la Costa i la Mar de 7 de febrer de 2022 respecte a la modificació plantejada, amb la condició de no cultivar espècies exòtiques o localment absents de manera natural sense comptar amb la deguda autorització prèvia de l'òrgan gestor.  
El 18 de març de 2022 es rep en aquest òrgan ambiental informe d'afecció a la Xarxa Natura 2000 de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina.  
Després d'incidir en els espais naturals afectats (ZEPA ES000508 Espai marí de Tabarca-Cap de Pals i LIC i ZEPA ES0000214 Espai marí de Tabarca) i hàbitats i espècies susceptibles de ser afectats (1120 prades de posidònia, nacra (Pinna nobilis), tortuga babaua (Caretta caretta) exposa com a potencials generadors d'impactes sobre cetacis, tortugues i ocells l'inadequat dimensionament i manteniment de les estructures de cultius.  
D'altra banda, si bé l'explotació se situa a uns 500 m de les prades de posidònia, no descarta l'afecció sobre aquestes a causa del flux dels corrents. Tampoc descarta accidents per xocs amb cetacis o tortugues pel trànsit d'embarcacions.  
L'informe finalitza que «les actuacions que es volen desenvolupar no tindran afecció negativa significativa sobre els valors naturals objecte de conservació dels espais Xarxa Natura 2000 afectats sempre que es respecten una sèrie de condicions en la realització del projecte.»  
  
Algunes de les condicions que indica l'informe ja van ser incloses en la declaració d'impacte ambiental del 6 de maig de 2021. L'emissió d'un nou informe en matèria de Xarxa Natura 2000 amb el qual s'amplien els condicionants ambientals i referits al projecte de manera general obliga a la modificació dels condicionants d'aquesta. El tràmit de consultes establit en l'article 44 es considera complit amb la incorporació dels informes sol·licitats per l'òrgan substantiu a l'actual procediment. Els informes emesos permeten a aquest òrgan ambiental tindre suficients elements de judici per a resoldre.  
Amb la finalitat de facilitar el compliment dels condicionants ambientals es procedirà a unificar-los en aquesta resolució.  
  
Consideracions jurídiques  
La modificació de les condicions de la declaració d'impacte ambiental constitueix un supòsit regulat en l'article 44 de la Llei 21/2013.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Tots els aspectes recollits en la declaració d'impacte ambiental s'entendran referits a l'activitat en general i per això al cultiu de la totalitat de les espècies proposades.  
  
Segon  
Amb la finalitat de facilitar el compliment dels condicionants ambientals es procedeix a unificar-los deixant sense efecte els de la declaració d'impacte ambiental del 6 de maig de 2021, condicionants que s'amplien amb l'adopció de la següent redacció:  
1. Abans de l'inici de l'activitat es retiraran les infraestructures existents que no seran utilitzades procedint a la restauració física del medi afectat.  
2. Protecció de la biodiversitat:  
a) No se situaran les línies de cultiu sobre hàbitats sensibles com prades de fanerògames marines, fons coral·lígens i fons de Mäerl.  
  
b) No es cultivaran espècies exòtiques. Quant a les espècies localment absents de manera natural, s'haurà de comptar amb la deguda autorització prèvia de l'òrgan gestor abans de procedir al seu cultiu.  
c) Protecció de la fauna:  
c.1:Protecció de mamífers marins:  
- L'ús per les instal·lacions aqüícoles d'emissors acústics (pingers) o altres dispositius acústics de dissuasió (de mamífers marins) només es realitzarà amb l'autorització administrativa prèvia de l'òrgan gestor de l'espai, després de l'adequada justificació de la seua necessitat i avaluació posterior de la seua efectivitat.  
- S'evitarà la interacció en l'aigua entre els bussos de la granja i les bandades costaneres de dofí mular (Tursios truncatus) i s'evitarà a més l'alimentació intencionada dels animals. La presència d'un o diversos exemplars de l'espècie Tursiops truncatus de manera permanent en les instal·lacions interactuant amb els bussos o embarcacions haurà de ser comunicada a l'òrgan gestor de l'espai protegit.  
- Els gestors de les instal·lacions d'aqüicultura col·laboraran amb els programes de seguiment de les poblacions de cetacis, almenys autoritzant i facilitant la col·locació de sistemes de seguiment passiu per a la detecció de la presència d'individus de l'espècie Tursiops truncatus.  
  
- S'hauran de seguir les instruccions del Reial decret 1727/2007, de 21 de desembre, pel qual s'estableixen mesures de protecció dels cetacis.  
c.2) Protecció d'ocells: les embarcacions usuàries de les instal·lacions han d'evitar passar prop dels grups d'ocells marins que es formen al capvespre.  
Els treballs d'instal·lació es realitzaran respectant les zones i èpoques de nidificació dels ocells reproductors.  
c.3) El promotor col·laborarà en la conservació de les tortugues marines recollint aquelles que es troben en els voltants de les seues instal·lacions i hagen pogut patir algun dany i avisarà l'autoritat competent per a traslladar-les al centre de recuperació.  
En el cas que aquests danys provinguen de les estructures del cultiu, això es comunicarà al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental juntament amb les mesures correctores adoptades.  
c.4) En el cas que en els fons es localitzen exemplars vius de l'espècie Pinna nobilis, es georreferenciaran i es contactarà amb l'S.G. de Biodiversitat Terrestre i Marina (bzn-biomarina@miteco.es).  
c.5) Mesures de caràcter general:  
- Es redactaran plans de contingència amb les possibles mesures previstes per a evitar danys o mitigar-los en cas d'enganxament o atrapament d'ocells, cetacis o tortugues.  
- Es minimitzarà l'emissió de llum nocturna, tenint en compte les garanties de seguretat per a evitar enlluernaments a ocells i espècies aquàtiques.  
- Amb la finalitat d'evitar molèsties o danys a espècies protegides, abans de realitzar qualsevol activitat d'instal·lació, revisió o manteniment de les instal·lacions, s'haurà de comprovar que no es causarà dany a les espècies presents en la zona i es prohibirà en general qualsevol comportament que puga causar molèstia o dany a tortugues, cetacis o ocells protegits.  
- Es mantindrà un registre de la vigilància i seguiment de la concessió i els seus voltants per personal qualificat, convenientment format i amb coneixement dels corresponents protocols d'actuació en cas d'atrapament o presència d'ocells, cetacis i tortugues marines.  
  
3. Elements de la instal·lació:  
- Hauran de ser dimensionats per a resistir els esforços que puguen patir al llarg del període en el qual estiguen instal·lats en la mar, de manera que no puga produir-se el trencament d'aquests i la pèrdua en la mar de les boies emprades o cap dels elements necessaris considerant les noves instal·lacions assegurant que cadascuna de les parts conserva les característiques.  
- El nombre de morts emprats serà el mínim imprescindible per a fer l'estructura viable des del punt de vista tècnic; s'augmentarà el seu pes per a aconseguir els mateixos objectius enfront de la instal·lació de múltiples elements enllaçats per cadenes sobre els fons.  
- La instal·lació dels morts i altres elements no ha de dur-se a terme deixant que caiguen fins al fons pel seu propi pes des de l'embarcació, sinó amb el control i supervisió per part de treballadors subaquàtics, amb eines apropiades com una grua en l'embarcació o globus elevadors.  
  
- Els elements que s'hi instal·len (elements dels trens de fondeig, trens de fondeig morts d'ancoratge) han de ser objecte de manteniment i vigilància.  
El sistema de fondeig comptarà amb els elements necessaris perquè cap de les parts d'aquest puga arrossegar-se pels fons.  
4. Successos accidentals/fenòmens meteorològics extrems i fauna:  
  
- Es realitzarà una revisió de les instal·lacions després de cada temporal amb la finalitat de detectar danys en les instal·lacions i es realitzarà un manteniment periòdic per a garantir que els caps romanen tibants, no solament després de temporals, a fi d'evitar possibles captures accidentals d'exemplars de fauna marina incloses en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament del llistat d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del catàleg espanyol d'espècies amenaçades. Així mateix, hauran de comunicar, a l'autoritat competent i a aquesta Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina, qualsevol captura accidental d'aquestes espècies en l'estructura de caps.  
  
- S'assegurarà el correcte manteniment del conjunt de les estructures flotants i la realització d'un seguiment visual constant que avalue la seua efectivitat per a evitar l'enganxament d'ocells.  
- S'hauran de realitzar plans de contingència i protocols d'actuació per a minimitzar els danys i perjudicis que es puguen ocasionar davant els recurrents fenòmens meteorològics extrems en la mar Mediterrània. Aquests ocasionen el trencament de les instal·lacions i la mortaldat de gran quantitat d'individus, que arriben morts i en divers estat de descomposició, a les costes  
5. Protecció del fons marí:  
- Es registraran de manera precisa les coordenades d'ubicació de cada punt de fondeig, es comprovarà l'estat dels fons i es realitzaran fotografies de cadascun d'aquests, tant a l'inici del període d'autorització com a la finalització d'aquest. La supervisió directa d'aquestes operacions servirà per a evitar el risc d'afecció a espècies protegides de tipus sèssil. Amb aquesta informació es realitzarà un seguiment per a estudiar la influència de la instal·lació sobre les comunitats biològiques.  
Hauran de realitzar-se un informe sobre l'estat dels fons i la probable afecció dels morts en situació preoperacional així com informes periòdics de l'estat dels fons durant la vida útil de la instal·lació.  
  
6. Prevenció de la contaminació:  
Els residus originats, durant el conreu, caigudes d'utensilis o despreniments dels artefactes, han de ser recollits pels mateixos titulars i portats a port per a ser tractats per gestors autoritzats. Mai podran ser llançats a la mar.  
Totes les instal·lacions hauran de tindre en compte els possibles riscos climàtics existents en la ubicació triada (pluges i temporals marítims) per a evitar, així, abocaments contaminants a la mar.  
7. Contaminació acústica marina: com que es necessita una embarcació per al fondeig de morts i ancores, se seguiran les recomanacions del document tècnic sobre impactes i mitigació de la contaminació acústica marina (MAGRAMA 2012) i els manuals del «Curs d'observador de mamífers marins i tècnics d'acústica passiva per a operar en aigües espanyoles (MAGRAMA 2014)».  
8. Qualsevol ampliació de l'activitat haurà d'evitar el seu emplaçament en cotes més somes per la seua possible afecció a la prada de posidònia.  
9. Es realitzarà el següent programa de vigilància ambiental:  
1) Es realitzarà un mostreig previ a l'entrada en funcionament de l'activitat, mesurant-se els paràmetres i en els punts que s'estableixen en el següent apartat.  
2) S'executarà el següent pla de vigilància ambiental:  
Aigua:  
- El mostreig es realitzarà en columna integrada d'aigua.  
- Els mostrejos es realitzaran en tres punts en sentit SW des del punt mitjà de l'última línia de gàbies d'engreixament a 25, 100 i 200 m per a controlar l'abast de la possible afecció. A més es mostrejarà un punt situat a 300 m en sentit NE des del punt mitjà de la primera línia de gàbies d'engreixament que es prendrà com a referència com a blanc ambiental.  
- Freqüència trimestral.  
- Paràmetres: clorofil·la a (g/l), amoni (mol NH4/l), nitrits (mol NO2/l), nitrats (mol  
NO3/l), fosfats (mol PO4/l), sòlids en suspensió (mg/l), oxigen dissolt (% saturació  
O2), pH, transparència i terbolesa (UNF).  
Sediment:  
- Els punts de control seran els mateixos que per a la columna d'aigua.  
- Freqüència semestral.  
- Paràmetres: granulometria, COT (%) nitrogen Kjeldahl (mg/Kg), fòsfor total (mg/kg), pH, potencial redox.  
Estimació d'abocaments: anualment s'estimarà el contingut de nitrogen, fòsfor i sòlids en suspensió aportats al medi.  
Es realitzarà el seguiment de les espècies de loom.  
Seguiment de les prades de posidònia oceànica: s'ha de realitzar un seguiment anual de les prades de posidònia oceànica més pròximes a la instal·lació. Per al seguiment hauran d'establir-se una sèrie d'estacions de caracterització i seguiment distribuïdes en tres zones principals: influència màxima (la més pròxima i/o la que més probablement rep la influència de l'impacte), influència intermèdia (zones més allunyades a continuació de la zona d'afecció màxima) i zones control o referència (zones allunyades que no reben influència de cap activitat).  
  
Per a l'establiment de les zones s'hauran de tindre en compte les direccions predominants dels corrents (no sols la més dominant), de manera que hauria d'establir-se més d'una zona d'influència intermèdia. En cada zona s'establiran, com a mínim, tres estacions de mostreig. En la mesura que siga possible s'intentaran utilitzar estacions que ja s'hagen utilitzat anteriorment si es disposa de dades d'anys anteriors al començament de les obres del projecte. Les estacions han de tindre característiques ambientals similars (profunditat, orientació, tipus de substrat, pendent de la plataforma, tipus de sediment, etc.) de manera que siguen comparables entre si. La distància entre estacions dependrà de les característiques de l'actuació i la seua àrea d'influència potencial.  
  
L'estat de les prades en l'àrea d'influència es determinarà mitjançant comparació estadística amb les estacions «control» de referència. En cada estació de mostreig s'han de realitzar tres mesuraments de densitat i de cobertura. Els resultats hauran d'analitzar-se mitjançant una anàlisi ANOVA (Contrast d'hipòtesi H0: si existeixen diferències significatives per a ZixTj (p0,05)). Quant a la periodicitat, s'ha de realitzar un mostreig anual, i el primer es farà abans de la posada en marxa de la instal·lació o al més prompte possible. S'ha de procurar que el mostreig es produïsca en la mateixa estació de l'any, per a evitar l'efecte de la variabilitat estacional dels diferents descriptors. A l'hora de presentar els resultats en els informes, s'han de comparar les dades obtingudes en l'últim mostreig amb les que es tinguen disponibles d'anys anteriors.  
  
- El primer document elaborat en el qual es reflectisca el PVA contindrà cartografia de la ubicació de les línies de cultiu, amb inclusió dels espais i hàbitats protegits més pròxims a l'àrea d'actuació, així com cartografia dels emissors marins i, si és el cas, altres infraestructures que en el seu funcionament puguen afectar l'activitat prevista.  
  
- Als dos anys de la seua execució podrà sol·licitar-se la modificació del PVA.  
10. Si del seguiment del programa de vigilància ambiental es detecta que la instal·lació està causant perjudici a la prada de posidònia oceànica s'hauran de realitzar les mesures correctores o les modificacions necessàries en la instal·lació o en el seu funcionament per a revertir aquesta afecció. Aquestes mesures o modificacions hauran de ser comunicades a la Subdirecció de Biodiversitat Terrestre o Marina.  
11. Fase d'abandó del projecte: a la finalització del títol d'ocupació del domini públic maritimoterrestre i a fi de complir amb els objectius ambientals de l'estratègia marina de la demarcació levantinobalear, es retiraran dels fons tots els morts i altres estructures que es troben en la mar.  
  
Tercer  
Conforme amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La resolució no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual es modifica l'autorització del projecte.  
  
València, 11 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9434, del 23-09-2022 (2022/8323)

RESOLUCIÓN de 11 de abril de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula resolución de modificación de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental del proyecto de instalación de cultivo de ostra plana en la bahía de Santa Pola (modificación del proyecto), en el término municipal de Santa Pola (Alicante). Expediente (1634576T) 99/2020/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9434

Fecha DOGV
:   23-09-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/8323

CVE


Fecha del documento
:   11-04-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de abril de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula resolución de modificación de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental del proyecto de instalación de cultivo de ostra plana en la bahía de Santa Pola (modificación del proyecto), en el término municipal de Santa Pola (Alicante). Expediente (1634576T) 99/2020/AIA. [2022/8323]  
  
  
«Resolución modificativa de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental (modificación del proyecto)  
Expediente: 99/2020-AIA (1634576T).  
Título: Proyecto de instalación de cultivo de ostra plana en la Bahía de Santa Pola (modificación del proyecto).  
Promotor: Moluscos Santa Pola SL.  
Órgano sustantivo: Subdirección General de Pesca Marítima.  
Ref. Órgano sustantivo: ANIA/03.0022.  
Localización: Bahía de Santa Pola.  
  
Antecedentes y tramitación administrativa  
El 6 de mayo de 2021 la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental emite declaración de impacto ambiental del proyecto de referencia.  
El 16 de noviembre de 2021 la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria remite documentación en el trámite de modificación no sustancial de la autorización de la actividad, a efectos de la modificación de los condicionantes ambientales de la DIA emitida.  
La modificación consiste en ampliar las especies cultivadas: mejillón mediterráneo (Mytilus galloprovincialis) vieira (Pecten sp) y zamburiña (Chlamis varia) que de forma espontánea se captan en la estructuras existentes así como permitir el mantenimiento de los erizos que igualmente de forma espontánea se reclutan en la granja. Se calcula una producción media de 22-24 t anuales que se detraerían de la producción de ostras. Se plantean diversos planes de producción de las 3 especies que pretenden cultivarse sin que en ningún caso pudiera dar lugar a un aumento de las 135 t/año autorizadas.  
La modificación del proyecto únicamente requerirá añadir sencillas estructuras de cabos y boyas siendo el modo de cultivo similar al existente.  
El 13 de enero de 2022 este órgano ambiental emite informe en el que se determina, tras la realización del análisis del 7.2.c de la Ley 21/2013 referente a la necesidad de realizar un procedimiento ambiental por el trámite simplificado, que la modificación del proyecto no requeriría un nuevo trámite de evaluación de impacto ambiental siempre que no hubiera un incremento de carga mayor o igual a 25 t (anexo II.1.d del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana) y la modificación no supusiera una afección significativa a espacios naturales protegidos Red Natura 2000.  
El 23 de febrero de 2022 el órgano sustantivo remite a este órgano ambiental documentación complementaria elaborada por el promotor en la que se expone que la producción máxima autorizada va a coincidir con la carga máxima que se pretende desarrollar por lo que no habrá aumento de carga. Se adjunta a la documentación informe favorable de la Dirección General de la Costa y el Mar de 7 de febrero de 2022 respecto a la modificación planteada, con la condición de no cultivar especies exóticas o localmente ausentes de manera natural sin contar con la debida autorización previa del órgano gestor.  
El 18 de marzo de 2022 se recibe en este órgano ambiental informe de afección a la Red Natura 2000 de la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina.  
Después de incidir en los espacios naturales afectados (ZEPA ES000508 Espacio marino de Tabarca-Cabo de Palos y LIC y ZEPA ES0000214 Espacio marino de Tabarca) y hábitats y especies susceptibles de ser afectados (1120 Praderas de posidonia, nacra (Pinna nobilis), tortuga boba (Caretta caretta) expone como potenciales generadores de impactos sobre cetáceos, tortugas y aves, el inadecuado dimensionamiento y mantenimiento de las estructuras de cultivos.  
Por otro lado, si bien la explotación se sitúa a unos 500 m de las praderas de posidonia, no descarta la afección sobre estas debido al flujo de las corrientes. Tampoco descarta accidentes por choques con cetáceos o tortugas por el tránsito de embarcaciones.  
El informe finaliza que «las actuaciones que se quieren desarrollar no tendrán afección negativa significativa sobre los valores naturales objeto de conservación de los espacios Red Natura 2000 afectados siempre que se respeten una serie de condiciones en la realización del proyecto».  
Algunas de las condiciones que indica el informe ya fueron incluidas en la declaración de impacto ambiental de 6 de mayo de 2021. La emisión de un nuevo informe en materia de Red Natura 2000 ampliando los condicionantes ambientales y referidos al proyecto de manera general obliga a la modificación de los condicionantes de la misma. El trámite de consultas establecido en el artículo 44 se considera cumplido con la incorporación de los informes solicitados por el órgano sustantivo al actual procedimiento. Los informes emitidos permiten a este órgano ambiental tener suficientes elementos de juicio para resolver.  
Con el fin de facilitar el cumplimiento de los condicionantes ambientales se procederá a unificarlos en esta resolución.  
  
Consideraciones jurídicas  
La modificación de las condiciones de la declaración de impacto ambiental constituye un supuesto regulado en el artículo 44 de la Ley 21/2013.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Todos los aspectos recogidos en la declaración de impacto ambiental se entenderán referidos a la actividad en general y por ello al cultivo de la totalidad de las especies propuestas.  
  
Segundo  
Con el fin de facilitar el cumplimiento de los condicionantes ambientales se procede a unificarlos dejando sin efecto los de la declaración de impacto ambiental de 6 de mayo de 2021, condicionantes que se amplían adoptando la siguiente redacción:  
1. Antes del inicio de la actividad se retirarán las infraestructuras existentes que no vayan a ser utilizadas procediendo a la restauración física del medio afectado.  
2. Protección de la biodiversidad:  
a) No se ubicarán las líneas de cultivo sobre hábitats sensibles como praderas de fanerógamas marinas, fondos coralígenos y fondos de Mäerl.  
b) No se cultivarán especies exóticas. En cuanto a las especies localmente ausentes de manera natural, se deberá contar con la debida autorización previa del órgano gestor antes de proceder a su cultivo.  
c) Protección de la fauna:  
c.1:Protección de mamíferos marinos:  
- El uso por las instalaciones acuícolas de (pingers) u otros dispositivos acústicos de disuasión (de mamíferos marinos) solo se realizará previa autorización administrativa del órgano gestor del espacio, tras adecuada justificación de su necesidad y evaluación posterior de su efectividad.  
- Se evitará la interacción en el agua entre los buzos de la granja y las manadas costeras de delfín mular (Tursios truncatus) evitando además la alimentación intencionada de los animales. La presencia de uno o varios ejemplares de la especie Tursiops truncatus de manera permanente en las instalaciones interactuando con los buzos o embarcaciones, deberá ser comunicada al órgano gestor del espacio protegido.  
- Los gestores de las instalaciones de acuicultura colaborarán con los programas de seguimiento de las poblaciones de cetáceos, al menos, autorizando y facilitando la colocación de sistemas de seguimiento pasivo para la detección de la presencia de individuos de la especie Tursiops truncatus.  
- Se deberán seguir las instrucciones del Real decreto 1727/2007, de 21 de diciembre, por el que se establecen medidas de protección de los cetáceos.  
c.2) Protección de aves: Las embarcaciones usuarias de las instalaciones deben evitar pasar cerca de los grupos de aves marinas que se forman al atardecer.  
Los trabajos se instalación se realizarán respetando las zonas y épocas de nidificación de las aves reproductoras.  
c.3) El promotor colaborará en la conservación de las tortugas marinas recogiendo aquellas que se encuentren en las inmediaciones de sus instalaciones y hayan podido sufrir algún daño avisando a la autoridad competente para su traslado a centro de recuperación.  
En el caso que tales daños provengan de las estructuras del cultivo, se comunicará al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental junto con las medidas correctoras adoptadas.  
c.4) En el caso que en los fondos se localicen ejemplares vivos de la especie Pinna nobilis, se georreferenciarán y se contactará con la S.G. de Biodiversidad Terrestre y Marina (bzn-biomarina@miteco.es).  
c.5) Medidas de carácter general:  
- Se redactarán planes de contingencia con las posibles medidas previstas para evitar daños o mitigarlo en caso de enganche o atrapamiento de aves, cetáceos o tortugas.  
- Se minimizará la emisión de luz nocturna, teniendo en cuenta las garantías de seguridad, para evitar deslumbramientos a aves y especies acuáticas.  
- Con el fin de evitar molestias o daños a especies protegidas, antes de realizar cualquier actividad de instalación, revisión o mantenimiento de las instalaciones, se deberá comprobar que no se causará daño a las especies presentes en la zona y se prohíbe en general cualquier comportamiento que pueda causar molestia o daño a tortugas, cetáceos o aves protegidas.  
- Se mantendrá un registro de la vigilancia y seguimiento de la concesión y sus alrededores por personal cualificado, convenientemente formado y en conocimiento de los correspondientes protocolos de actuación en caso de atrapamiento o presencia de aves, cetáceos y tortugas marinas.  
3. Elementos de la instalación:  
- Deberán ser dimensionados para resistir los esfuerzos que puedan sufrir a lo largo del periodo en el que se encuentren instalados en el mar, de manera que no pueda producirse la rotura de estos y la pérdida en el mar de las boyas empleadas o ninguno de los elementos necesarios considerando las nuevas instalaciones asegurando que cada una de las partes conserva las características.  
- El número de muertos empleados será el mínimo imprescindible para hacer la estructura viable desde el punto de vista técnico aumentando su peso para conseguir los mismos objetivos frente a la instalación de múltiples elementos enlazados por cadenas sobre los fondos.  
- La instalación de los muertos y demás elementos no debe llevarse a cabo dejando que caiga hasta el fondo por su propio peso desde la embarcación, sino con el control y supervisión por trabajadores subacuáticos, con herramientas apropiadas como grúa en la embarcación o globos elevadores.  
- Los elementos que se instalen (elementos de los trenes de fondeo, trenes de fondeo muertos de anclaje) deben ser objeto de mantenimiento y vigilancia.  
El sistema de fondeo contará con los elementos necesarios para que ninguna de sus partes pueda arrastrar por los fondos.  
4. Sucesos accidentales/fenómenos meteorológicos extremos y fauna:  
- Se realizará una revisión de las instalaciones después de cada temporal con el fin de detectar daños en las instalaciones y se realizará un mantenimiento periódico para garantizar que los cabos permanecen tensos, no solamente después de temporales, con el objeto de evitar posibles capturas accidentales de ejemplares de fauna marina incluidas en el Real decreto 139/2011, de 4 de febrero, para el desarrollo del listado de especies silvestres en régimen de protección especial y del catálogo español de especies amenazadas. Asimismo, deberán comunicar, a la autoridad competente y a esta Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina, cualquier captura accidental de estas especies en la estructura de cabos.  
- Se asegurará el correcto mantenimiento del conjunto de las estructuras flotantes y la realización de un seguimiento visual constante que evalúe su efectividad para evitar el enganche de aves.  
- Se deberán realizar planes de contingencia y protocolos de actuación para minimizar los daños y perjuicios que se puedan ocasionar ante los recurrentes fenómenos meteorológicos extremos en el mar Mediterráneo. Estos ocasionan la rotura de las instalaciones y la mortandad de gran cantidad de individuos, que terminan arribando muertos y en diverso estado de descomposición, a las costas  
5. Protección del fondo marino:  
- Se registrarán de manera precisa las coordenadas de ubicación de cada punto de fondeo, comprobando el estado de los fondos y realizando fotografías de cada uno de ellos, tanto al inicio del periodo de autorización como a su finalización. La supervisión directa de estas operaciones servirá para evitar el riesgo de afección a especies protegidas de tipo sésil. Con esta información se realizará un seguimiento para estudiar la influencia de la instalación sobre las comunidades biológicas.  
Deberán realizarse un informe sobre el estado de los fondos y la probable afección de los muertos en situación preoperacional así como informes periódicos del estado de los fondos durante la vida útil de la instalación.  
6. Prevención de la contaminación:  
Los residuos originados, durante el laboreo, caídas de utensilios o desprendimientos de los artefactos, deben ser recogidos por los propios titulares y llevados a puerto para ser tratados por gestores autorizados. Nunca podrán ser arrojados al mar.  
Todas las instalaciones deberán en cuenta los posibles riesgos climáticos existentes en la ubicación elegida (lluvias y temporales marítimos) evitando así vertidos contaminantes al mar.  
7. Contaminación acústica marina: Puesto que se necesita una embarcación para el fondeo de muertos y anclas, se seguirán las recomendaciones del documento técnico sobre impactos y mitigación de la contaminación acústica marina (MAGRAMA 2012) y los manuales del «Curso de observador de mamíferos marinos y técnicos de acústica pasiva para operar en aguas españolas (MAGRAMA 2014)».  
8. Cualquier ampliación de la actividad deberá evitar su emplazamiento en cotas más someras por su posible afección a la pradera de posidonia.  
9. Se realizará el siguiente programa de vigilancia ambiental:  
1) Se realizará un muestreo previo a la entrada en funcionamiento de la actividad, midiéndose los parámetros y en los puntos que se establecen en el siguiente apartado.  
2) Se ejecutará el siguiente plan de vigilancia ambiental:  
Agua:  
- El muestreo se realizará en columna integrada de agua.  
- Los muestreos se realizarán en tres puntos en sentido SW desde el punto medio de la última línea de jaulas de engorde a 25, 100 y 200 m para controlar el alcance de la posible afección. Además se muestreará un punto situado a 300 m en sentido NE desde el punto medio de la primera línea de jaulas de engorde que se tomará de referencia como blanco ambiental.  
- Frecuencia trimestral.  
- Parámetros: clorofila a (g/l), amonio (mol NH4/l), nitritos (mol NO2/l), nitratos (mol  
NO3/l), fosfatos (mol PO4/l), sólidos en suspensión (mg/l), oxígeno disuelto (% saturación  
O2), pH, transparencia y turbidez (UNF).  
Sedimento:  
- Los puntos de control serán los mismos que para la columna de agua.  
- Frecuencia semestral.  
- Parámetros: granulometría, COT (%) Nitrógeno Kjeldahl (mg/Kg), fósforo total (mg/kg), pH, potencial redox.  
Estimación de vertidos, anualmente se estimará el contenido de nitrógeno, fósforo y sólidos en suspensión aportados al medio.  
Se realizará el seguimiento de las especies de loom.  
Seguimiento de las praderas de posidonia oceánica: Se debe realizar un seguimiento anual de las praderas de posidonia oceánica más cercanas a la instalación. Para el seguimiento deberán establecerse una serie estaciones de caracterización y seguimiento distribuidas en tres zonas principales: influencia máxima (la más próxima y/o la que más probablemente reciba la influencia del impacto), influencia intermedia (zonas más alejadas a continuación de la zona de afección máxima) y zonas control o referencia (zonas alejadas que no reciban influencia de ninguna actividad).  
Para el establecimiento de las zonas, se deberán tener en cuenta las direcciones predominantes de las corrientes (no solo la más dominante), de forma que debería establecerse más de una zona de influencia intermedia. En cada zona se establecerán, como mínimo, tres estaciones de muestreo. En la medida de lo posible se intentarán utilizar estaciones que ya se hayan utilizado anteriormente si se dispone de datos de años anteriores al comienzo de las obras del proyecto. Las estaciones deben tener características ambientales similares (profundidad, orientación, tipo de sustrato, pendiente de la plataforma, tipo de sedimento, etc.) de forma que sean comparables entre sí. La distancia entre estaciones dependerá de las características de la actuación y su área de influencia potencial.  
El estado de las praderas en el área de influencia se determinará mediante comparación estadística con las estaciones «control» de referencia. En cada estación de muestreo se deben realizar tres mediciones de densidad y de cobertura. Los resultados deberán analizarse mediante un análisis ANOVA (Contraste de hipótesis H0: si existen diferencias significativas para ZixTj (p0,05)). En cuanto a la periodicidad, se debe realizar un muestreo anual, realizándose el primero antes de la puesta en marcha de la instalación o a la mayor brevedad. Se debe procurar que el muestreo se produzca en la misma estación del año, para evitar el efecto de la variabilidad estacional de los diferentes descriptores. A la hora de presentar los resultados en los informes, se deben comparar los datos obtenidos en el último muestreo, con los que se tengan disponibles de años anteriores.  
- El primer documento elaborado en el que se refleje el PVA contendrá cartografía de la ubicación de las líneas de cultivo, con inclusión de los espacios y hábitats protegidos más cercanos al área de actuación, así como cartografía de los emisores marinos y en su caso, otras infraestructuras que en su funcionamiento puedan afectar a la actividad prevista.  
- A los dos años de su ejecución podrá solicitarse la modificación del PVA.  
10. Si del seguimiento del programa de vigilancia ambiental se detectara que la instalación está causando perjuicio a la pradera de posidonia oceánica se deberán realizar las medidas correctoras o las modificaciones necesarias en la instalación o en su funcionamiento para revertir dicha afección. Dichas medidas o modificaciones deberán ser comunicadas a la Subdirección de Biodiversidad Terrestre o Marina.  
11. Fase de abandono del proyecto: A la finalización del título de ocupación del dominio público marítimo terrestre y al objeto de cumplir con los objetivos ambientales de la estrategia marina de la demarcación levantino-balear, se retirarán de los fondos todos los muertos y demás estructuras que se encuentren en el mar.  
  
Tercero  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La resolución no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se modifica la autorización del proyecto.  
  
València, 11 de abril de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML