Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8443, del 13-12-2018 (2018/11612)

LLEI 25/2018, de 10 de desembre, de la Generalitat, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2018/12/10/25**

### Versions

 10/12/2024 - Actualitat  11/07/2024 - 09/12/2024  01/01/2023 - 10/07/2024  Text inicial: 13/08/2019 - 31/12/2022 

### Dades del document

Número de DOGV
:   8443

Data del DOGV
:   13-12-2018

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2018/11612

CVE


Data del document
:   10-12-2018

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [accés a la informació](javascript:void(0))
    * [difusió de la informació](javascript:void(0))
    * [associació](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [transparència administrativa](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

*Versió vigent: 10.12.2024*

*Llei 25/2018, de 10 de desembre, de la Generalitat, reguladora de l'activitat dels grups d'interés de la Comunitat Valenciana.*

Sia notori i manifest a tots els ciutadans i totes les ciutadanes que les Corts han aprovat i jo, d'acord amb el que estableixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del rei, promulgue la llei següent:

**ÍNDEX**

**Preàmbul**

**TÍTOL I. Disposicions preliminars**

**TÍTOL II. Registre de grups d’interés**

**Capítol I. Funcionament del registre de grups d’interés**

**Capítol II. Codis de conducta**

**Capítol III. Sistemes de control i fiscalització**

**TÍTOL III. Publicitat dels contactes mantinguts amb grups d’interés durant l’elaboració normativa**

**TÍTOL IV. Participació prèvia en l’elaboració de normes**

**TÍTOL V. Règim sancionador**

**Disposicions addicionals**

**Disposició derogatòria**

**Disposicions finals**

PREÀMBUL

I

Encara que els primers vestigis de l'activitat dels grups d'interés es remunten a l'últim quart del segle XIX, i calgué esperar fins molt entrat el segle XX per a trobar les primeres iniciatives de regulació d'aquest tipus d'activitats, no ha sigut sinó en els inicis del nostre segle XXI quan les administracions públiques han començat a regular l'activitat dels grups d'interés, impulsades per la necessitat de connectar diferents administracions, pel paper creixent de les entitats de la societat civil en àmbit governamental, així com per la pulsió de la ciutadania per obtenir majors nivells de participació i de transparència de les administracions públiques. Així, la ciutadania i la societat civil s'involucren cada vegada més en la formulació de les polítiques públiques, contribuint a millorar la qualitat de l'actuació de les institucions, reforçant la legitimitat de la presa de decisions i fent més transparents i participatius els processos d'elaboració dels plans i programes que s'han de dur a terme.

L'actuació de grups d'interés davant els poders públics és legítima, sempre dins d'un marc que garantisca la correcta informació de les seues pràctiques a la ciutadania, ja que pot aportar als processos d'elaboració de les polítiques públiques i de projectes normatius una millor comprensió de la problemàtica sobre la qual es vol incidir i dels aspectes que cal tindre en compte a l'hora d'actuar en un àmbit determinat. Es tracta, al capdavall, d'una forma d'exercici dels mecanismes de participació en els afers públics que permet un intercanvi d'informacions i de punts de vista que pot ser profitós per a l'interés general sempre que es confirme la seua veracitat i es contraste amb els de les altres parts implicades. No obstant això, existeix el risc que aquests mecanismes de participació puguen donar lloc a situacions en què determinats grups d'interés puguen arribar a tindre un excés de capacitat per a influir en el sentit de les decisions.

És precisament aquesta evidència, junt amb els valors d'integritat i ètica pública que han d'inspirar l'acció dels poders públics en un marc democràtic, el que motiva l'elaboració d'aquesta llei, l'objectiu de la qual és que eixa capacitat d'influència quede sotmesa a exigències de transparència i a un codi de conducta que incloga les pràctiques i actituds que han de seguir els grups d'interés en la seua actuació. Evitar l'opacitat és primordial per a poder garantir l'interés general i fiscalitzar amb bon criteri l'actuació dels poders públics. La participació dels grups d'interés, si es porta a terme de manera transparent i plural, és una manera de desenvolupar una administració col·laborativa que forma part de la noció de bon govern sobre la qual s'emmarca aquesta llei.

Per tant, amb aquesta llei també es pretén, mitjançant mecanismes per a garantir la transparència, acabar amb la connotació negativa que té l'activitat d'influència per a gran part de la societat, associada a quelcom obscur. Es tracta de deixar arrere aquesta imatge i concebre els grups d'interés com a actors que cerquen influir en la presa de decisions i que, legítimament, defenen davant l'administració els interessos de diferents entitats i grups socials, com poden ser, per exemple, interessos empresarials, professionals, laborals, acadèmics, associatius o sense ànim de lucre, entre altres.

Per altra banda, la conveniència de regular el grup d'interés per a garantir la transparència en la seua activitat i, d'aquesta forma, el control de l'activitat administrativa, ha sigut posada de manifest per institucions internacionals com l'Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmics (OCDE) o el Consell d'Europa en els seus documents i informes. Arran d'aquestes recomanacions, són molts els Estats que han regulat en els últims anys l'activitat dels grups d'interés, de manera que la regulació del grup d'interés ha deixat de ser un element propi de models de tradició anglosaxona per a estendre's com un element important de la transparència i el bon govern en diferents tipus de sistemes polítics i institucionals.

Amb aquesta llei s'incorporen a la normativa de la Generalitat els principis reguladors que els organismes internacionals han plasmat en les seues recomanacions, i que estan duent a regular la transparència del grupo de interés en les institucions europees i en diversos estats europeus. No debades, i a falta d'una regulació estatal, els mateixos grups d'interés reclamen una normativa en la qual emparar-se a l'hora de mantenir contactes i influències legítimes amb l'administració, cosa que pot servir, també, per a fer públiques davant la societat les possibles bones pràctiques que es poden donar en les relacions dels grups d'interés amb les administracions públiques. Ara bé, és necessari que la regulació dels criteris de transparència i integritat en l'activitat d'influència, que té el seu origen en els sistemes polítics amb una concepció pluralista dels grups d'interés, s'adapte a les característiques pròpies del nostre model constitucional, que pel que fa a aquests grups és de caràcter corporativista. Així, la Constitució i les lleis reconeixen i garanteixen a determinades organitzacions un paper preeminent en la defensa dels interessos de certs col·lectius i en l'elaboració de les polítiques públiques que els afecten, per la qual cosa aquesta llei fa un tractament específic per a determinades entitats i activitats pel que fa a les condicions per a la realització de les funcions constitucionalment atribuïdes.

II

El *Llibre verd*  sobre la iniciativa europea en favor de la transparència, elaborat per la Comissió Europea en maig del 2006, defineix l'activitat pròpia dels grups de pressió com una part legítima del sistema democràtic, independentment que aquesta activitat siga realitzada per particulars, empreses, organitzacions de la societat civil així com per altres grups d'interés o, fins i tot, firmes que treballen en nom de terceres persones, com a responsables de relacions institucionals, laboratoris d'idees (*think tanks*) o professionals de l'advocacia. Una activitat que ha de ser pública per tal que la ciutadania tinga ple accés a la informació sobre tot allò que incideix en el comportament de les institucions i de les autoritats. És aquest el motiu de la creació, en juny del 2008, del registre de grups d'interés de la comissió i de l'Acord, de 23 de juny de 2011, entre el Parlament Europeu i la Comissió Europea, relatiu a l'establiment d'un registre de transparència per a les organitzacions i les persones que treballen per compte propi que participen en l'elaboració i aplicació de les polítiques de la Unió Europea.

En qualsevol cas, els poders públics estan obligats a facilitar la participació de tota la ciutadania en la vida política, econòmica, cultural i social, bé directament o mitjançant representants, tal com estableix la Constitució espanyola en els seus articles 9.2 i 23. A més a més, la Constitució també garanteix, en el seu article 103, l'objectivitat de l'administració pública en la consecució de l'interés general i la imparcialitat del personal funcionari en l'exercici del seu càrrec.

En el mateix sentit, l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana reconeix, en l'article 9, que "tots els valencians tenen dret a participar, de forma individual, o col·lectiva, en la vida política, econòmica, cultural i social de la Comunitat Valenciana" i que "la Generalitat promourà la participació dels agents socials i del conjunt de la societat civil en els afers públics". Igualment, recull el dret a una bona administració i l'accés als documents de les institucions i administracions públiques valencianes. Es tracta de drets que s'han plasmat en la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de transparència, bon govern i participació ciutadana de la Comunitat Valenciana, que garanteix la transparència en l'activitat pública, i que inspiren també aquesta llei.

Reconeguts aquests drets, l'activitat d'influència i la mateixa existència dels grups d'interés no pot ser prohibida, sinó que ha de ser facilitada i inserida pacíficament en el marc de la convivència democràtica. La regulació dels grups d'interés ha de promoure vies transparents i honestes de participació i accés als poders públics, i alhora dificultar la influència indeguda i il·legítima.

Per la seua banda, el foment del diàleg transparent amb els grups d'interés de la societat valenciana i la seua implicació en el disseny de les polítiques públiques està també entre els criteris d'actuació que el Decret 56/2016, de 6 de maig, del Consell, pel qual aprova el Codi de bon govern de la Generalitat estableix per als càrrecs públics de l'Administració de la Generalitat i del sector públic instrumental, concretament en el seu article 38.2.

La Generalitat adopta aquesta llei en l'exercici de les seues competències i potestat d'autoorganització, segons que preveu l'article 49.1.1 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana.

Aquesta llei se subjecta als principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència que caracteritzen la bona regulació en l'exercici de la iniciativa legislativa, tot amb l'objectiu d'afavorir la transparència, la rendició de comptes, la regeneració democràtica i la responsabilitat en la gestió pública.

III

Aquesta llei s'estructura en cinc títols, trenta-quatre articles, dues disposicions addicionals, una disposició derogatòria i dues disposicions finals.

En el títol preliminar es regula l'objecte de la llei i el seu àmbit d'aplicació, cosa que implica no només fer explícita la finalitat que la norma pretén satisfer i identificar la realitat sobre la qual incideix, sinó també delimitar allò que ha d'entendre's com a activitat d'*influència*  i caracteritzar les persones i organitzacions que hem de considerar grups d'interés.

El registre de grups d'interés està regulat en el títol segon. La creació i regulació d'aquest registre suposa l'aplicació, necessària i ineludible, dels principis de transparència i publicitat a la relació que l'administració pública estableix amb les persones i organitzacions que es consideren grups d'interés. Aquest títol es divideix en tres capítols, el primer dels quals fa referència al règim de funcionament del registre. La finalitat del registre, que té caràcter públic i gratuït, és donar coneixement a la ciutadania de la identitat d'aquestes persones i organitzacions així com de les activitats que aquestes realitzen davant la Generalitat. Això comporta un seguit d'obligacions i drets que configuren el sistema bàsic d'interrelació de l'administració pública valenciana amb els grups d'interés i que aporta seguretat jurídica en un àmbit que, fins ara, disposa d'un grau molt alt de discrecionalitat.

En el capítol segon s'estableix un codi de conducta per als grups d'interés i les persones que actuen en el seu nom, que és una concreció de les exigències ètiques i de transparència a què ha d'estar sotmesa la capacitat d'influir en les polítiques públiques. Es tracta d'un codi ètic mínim, d'obligat compliment, que pot ser completat amb codis de conducta més exigents aprovats pels mateixos grups d'interés, les seues organitzacions professionals i les persones que les representen o actuen en el seu nom.

Així mateix, en el capítol tercer es preveuen els mecanismes que es poden fer servir per a controlar la veracitat de les dades aportades al registre de grups d'interés, que consistiran en actuacions de verificació, procediments d'alerta, tramitació de denúncies i investigacions a l'efecte. La competència per a posar en marxa aquestes eines de control correspon a l'òrgan responsable del registre, tenint en compte la col·laboració que puga prestar la ciutadania en la detecció de possibles omissions i errors.

El títol tercer inclou la regulació del que la doctrina denomina habitualment *petjada*  o *empremta normativa*, i que fa referència a la publicitat dels contactes que l'administració pública i els càrrecs públics i personal empleat públic de la Generalitat mantinguen amb els grups d'interés durant l'elaboració i adopció dels avantprojectes de llei i els projectes de decret. En aquest sentit, aquests contactes es plasmaran en un informe que haurà d'annexar-se als textos normatius i publicar-se en el portal de transparència de la Generalitat. L'objectiu és assegurar que la influència d'aquests grups en el desenvolupament de polítiques públiques mitjançant normes siga transparent i no desproporcionada. Aquests informes actuen també com a element de prevenció de la corrupció i de rendiment de comptes.

La possible participació prèvia del text d'avantprojectes de llei i de decrets del Consell es regula en el títol quart. Una participació que s'incardina en el procediment d'elaboració d'aquestes normes pel poder executiu, com una fase compatible i que no substitueix la utilització de les eines i tràmits de participació ciutadana i el tràmit d'audiència previstos en la normativa vigent. El resultat del procés de participació, que prepara la norma a adoptar pel Consell, en cap cas posa fi al procediment ni vincularà el Consell ni l'administració de la Generalitat, que podran deslligar-se'n sempre que el consideren inconvenient per a l'interés general, siga contrari a l'ordenament jurídic o que tracte sobre matèries no susceptibles de transacció.

Aquesta eina de participació persegueix millorar la qualitat de les normes, abundar en les pràctiques que defineixen el bon govern i reduir la litigiositat, en la mesura que es facilita la resolució de conflictes en els estadis anteriors a l'aprovació dels preceptes legals que han de regir situacions on convergeixen interessos diversos.

El títol cinqué recull un règim sancionador específic en matèria de grups d'interés, en el qual es tipifiquen els fets que s'han de considerar infracció i les sancions que poden comportar. De la mateixa manera, es clarifiquen els òrgans competents, en cada cas, per a incoar, instruir i resoldre els procediments sancionadors corresponents. Respecte als empleats públics, el règim disciplinari serà aplicable al personal funcionari públic i al personal eventual de la Generalitat; el personal laboral i estatutari es regirà per la seua normativa disciplinària específica.

Per altra banda, es diferencia el règim sancionador dels càrrecs públics de l'aplicable al personal funcionari públic i personal eventual i s'atribueix una major responsabilitat als primers, tenint en compte el poder superior que ostenten per a la presa de decisions.

Les dues disposicions addicionals inclouen els mecanismes de col·laboració que es podran adoptar amb la resta d'institucions i administracions públiques per a promoure la transparència en l'activitat d'influència en els seus àmbits respectius, i el règim específic de les Corts Valencianes, que hauran d'adaptar el seu règim i funcionament als principis i obligacions d'aquesta llei.

Finalment, les disposicions finals concreten l'habilitació per al desenvolupament de la llei i l'entrada en vigor, que queda diferida al cap de nou mesos de la seua publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

Aquesta disposició està inclosa en el Pla normatiu de l'administració de la Generalitat per a 2017.

TÍTOL I

Disposicions preliminars

*Article 1. Objecte de la llei*

1. L'objecte d'aquesta llei és regular l'activitat d'influència dels grups d'interés en l'àmbit de la Generalitat per tal d'assegurar la transparència en la participació dels grups d'interés en els processos d'elaboració i aplicació de polítiques públiques, projectes normatius i iniciatives parlamentàries, d'acord amb els principis de legalitat, publicitat, transparència, rendiment de comptes i responsabilitat en la gestió pública i la representació política.

2. L'activitat d'influència és un mitjà perquè sectors de la societat traslladen els seus posicionaments, preocupacions i arguments a la representació política i a les persones responsables de l'administració pública amb la intenció d'influir legítimament en l'elaboració i aplicació de polítiques públiques, projectes normatius i iniciatives parlamentàries que porten a terme.

3. En aquesta llei també es regula el procés especial de participació entre grups d'interés prèvia a l'elaboració de normes, per a garantir que, quan es realitzen aquests processos, es desenvolupen d'acord amb els principis de transparència, pluralitat, no-discriminació i participació efectiva dels grups d'interés.

*Article 2. Àmbit subjectiu d'aplicació*

Les disposicions d'aquesta llei s'apliquen a:

1. Els càrrecs públics i el personal empleat públic de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental, siga quin siga el seu règim jurídic.

A l'efecte d'aquesta llei, s'entendrà per càrrec públic les persones a què fa referència l'article 2 de la Llei 8/2016, de 28 d'octubre, de la Generalitat, d'incompatibilitats i conflictes d'interessos de persones amb càrrecs públics no electes, i, per personal empleat públic, tot el personal al servei de l'administració de la Generalitat i dels ens del seu sector públic instrumental. S'entén per sector públic instrumental els ens a què fa referència l'article 2.3 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.

2. Les persones físiques i jurídiques i les entitats, xarxes o plataformes sense personalitat jurídica que tinguen la consideració de grup d'interés a l'efecte d'aquesta llei.

3. El títol II, relatiu al registre de grups d'interés de la Generalitat, també s'aplicarà a l'activitat d'influència que els grups d'interés realitzen en l'àmbit de les Corts davant els diputats i diputades, en els termes previstos en aquesta llei i en la regulació que establisquen les Corts en el seu reglament.

*Article 3. Consideració de grup d'interès***1**

1. Es consideren grups d'interès, a l'efecte d'aquesta llei, les persones físiques i les organitzacions, plataformes o xarxes que, tinguen o no personalitat jurídica i independentment del seu estatut jurídic, duguen a terme l'activitat a què fa referència l'article 4.

Estan també subjectes a aquesta llei les persones i les organitzacions que desenvolupen l'activitat d'influència descrita en l'article 4 en nom de terceres parts. S'entenen entre aquestes, quan realitzen l'activitat de l'article 4, les consultories de relacions públiques i els i les representants d'organitzacions no governamentals, de corporacions, d'empreses, d'associacions industrials o de professionals, de col·legis professionals, d'organitzacions empresarials, de tallers o grups d'idees, de despatxos de professionals del dret, d'organitzacions religioses o d'organitzacions acadèmiques, entre altres.

2. No estan obligats a realitzar la inscripció en el registre de grups d'interès a què fa referència l'article 5, ni al compliment de les obligacions que se'n deriven per a la realització de les seues funcions, les entitats següents:

a) Les organitzacions intergovernamentals i les agències i organitzacions vinculades o dependents d'elles.

b) Les corporacions de dret públic quan realitzen funcions públiques, sense perjudici que puguen tenir la consideració de grups d'interès quan realitzen altres funcions.

c) Els partits polítics en l'exercici de les seues funcions constitucionals, sense perjudici que puguen tenir la consideració de grups d'interès les entitats creades o finançades per aquests.

d) Les organitzacions sindicals en l'exercici de les seves funcions constitucionals, sense perjudici que puguen tenir la consideració de grups d'interès les entitats creades o finançades per aquests.

3. Sense perjudici del que disposa l'apartat anterior, les entitats incloses en les lletres c i d poden efectuar la inscripció al registre de grups d'interès de manera voluntària.

4. No es consideren grups d'interès les persones físiques que actuen respecte d'assumptes que no impliquen interessos econòmics individuals que, per la seua dimensió o rellevància, siguen significatius.

*Article 4. L'activitat d'influència*

1. Es considera activitat d'influència, a l'efecte d'aquesta llei, tota comunicació directa o indirecta, oral o escrita, amb els subjectes inclosos en l'article 2.1 amb la finalitat d'influir en la presa de decisions públiques o en els processos d'elaboració i aplicació de polítiques públiques, projectes normatius o iniciatives parlamentàries, desenvolupada en nom d'una entitat o grup organitzat de caràcter privat o no governamental en benefici dels seus propis interessos o de terceres parts. Tot això sense perjudici de l'exercici del dret de manifestació i dels drets individuals de reunió i d'accés o petició.

2. No tenen la consideració d'activitat d'influència a l'efecte d'aquesta llei:

a) Les reunions i actes de caràcter merament protocol·lari.

b) Les activitats realitzades per entitats privades en execució de funcions públiques o de prestació de serveis públics, quan aquestes funcions estiguen delegades en virtut d'una llei.

c) La intervenció en processos de participació pública previstos en normes legals o reglamentàries.

d) La participació en òrgans col·legiats de consulta i participació de l'administració de la Generalitat i del sector públic instrumental regulats per normes legals o reglamentàries.

e) Les comunicacions i activitats, tant d'assessorament com destinades a obtenir informació sobre la naturalesa o l'abast de drets o obligacions de les persones, entitats sense ànim de lucre, empreses o grups d'empreses en l'aplicació d'una llei o per a l'exercici de drets o iniciatives establits per l'ordenament jurídic.

f) Les comunicacions i activitats realitzades entre els ens del sector públic instrumental de la Generalitat i els subjectes inclosos en l'article 2.2, en l'exercici de les activitats financeres sotmeses a l'ordenament jurídic privat.

g) Les activitats relatives a la prestació d'assessorament jurídic o professional vinculades directament a defensar els interessos afectats per procediments administratius.

h) Les activitats de conciliació o mediació i arbitratge dutes a cap en el marc de la seua normativa específica d'aplicació.

TÍTOL II

Registre de grups d'interés

CAPÍTOL I

Funcionament del registre de grups d'interés

*Article 5. Naturalesa i àmbit*

1. Es crea el Registre de Grups d'Interés de la Generalitat, mitjançant el qual es facilitarà la identificació pública i el control de l'activitat d'influència que realitzen els grups d'interés en els àmbits de l'administració de la Generalitat, el seu sector públic instrumental i les Corts.

2. El Registre de Grups d'Interés és un registre electrònic de naturalesa administrativa, públic, independent, obert i gratuït. Les dades que continga hauran d'estar disponibles i accessibles a través dels portals de transparència de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental i del portal de les Corts, en els quals s'habilitarà un accés directe convenientment identificat i visible.

3. L'òrgan responsable del registre haurà de garantir que la informació relativa als grups d'interés es difonga en formats reutilitzables, que s'organitze la informació de manera que permeta identificar l'activitat que es realitza davant cadascuna de les institucions o administracions que integren el registre, i que aquestes puguen difondre la informació que els afecte de forma específica a través dels seus propis portals.

*Article 6. Inscripció*

1. Tots els grups d'interés inclosos en l'article 2.2 han d'estar inscrits en el registre de grups d'interés. Sense aquesta inscripció, els subjectes de l'article 2.2 no podran tindre reunions o entrevistes amb les persones de l'article 2.1 ni participar de les seues agendes de treball. Els càrrecs públics o empleats públics, abans de tindre reunions o entrevistes, els hauran d'advertir de l'obligatorietat de la inscripció, en el cas que no estiguen inscrits.

2. La inscripció es realitzarà a sol·licitud dels grups d'interés, mitjançant un formulari electrònic que s'establirà a l'efecte. La inscripció tindrà efectes des del moment que quede enregistrada la sol·licitud, però tindrà caràcter provisional fins que l'òrgan responsable del registre dicte la resolució corresponent. Si transcorregut el termini màxim de dos mesos no s'ha dictat resolució expressa, la sol·licitud s'entendrà estimada per silenci administratiu, i la inscripció adquirirà caràcter definitiu.

En el cas que la resolució siga desestimatòria haurà de ser motivada. Contra aquesta resolució es podran interposar els recursos previstos en la normativa que regula el procediment administratiu comú de les administracions públiques. La recepció, remissió i notificació de sol·licituds, declaracions, escrits i comunicacions entre l'òrgan responsable del registre i les persones interessades es farà efectiva a través de mitjans electrònics d'acord amb la legislació vigent en matèria de procediment administratiu.

3. La sol·licitud d'inscripció haurà d'incloure, almenys, informació relativa al nom o la raó social del grup d'interés, el tipus d'organització, les dades de contacte, la descripció de la finalitat i els objectius, els seus àmbits d'interés i el seu finançament. Entre la informació financera, que farà referència a l'últim exercici comptable tancat, s'inclourà el pressupost o el volum de negoci de l'organització, i s'indicarà la part imputable a l'activitat d'influència i l'import i l'origen dels fons rebuts de les administracions i institucions públiques.

En el cas d'organitzacions, també s'inclourà el càrrec de la persona que actue en el seu nom i, si és el cas, es podrà indicar si el grup d'interés inclou altres organitzacions o entitats que en formen part o si el grup d'interés forma part, al seu torn, d'altres associacions, agrupacions o federacions.

Si es realitza l'activitat d'influència per compte de terceres parts, també s'haurà d'indicar la identitat dels subjectes per als quals realitzen l'activitat d'influència i les quantitats econòmiques que reben per aquest concepte.

Reglamentàriament es definirà la informació bàsica i específica que els grups d'interés hauran d'aportar en funció de les diferents categories d'organitzacions que s'establisquen.

4. Junt amb la sol·licitud i la informació de l'apartat anterior, hauran de formular una declaració responsable per la qual es declara que es disposa de la documentació acreditativa corresponent i que es subscriuen l'acceptació del codi de conducta comú a què fa referència l'article 12 i les obligacions que comporta la inscripció.

5. Els grups d'interés, una vegada inscrits, podran actualitzar o modificar les seues dades i les de l'organització a la qual representen.

La baixa registral només la podrà practicar l'òrgan responsable del registre, d'ofici o a instància de les persones declarants mitjançant el formulari electrònic que s'habilite a l'efecte. En aquest cas, l'òrgan responsable haurà de formalitzar la baixa en el termini màxim de quinze dies des de la presentació del formulari per part del grup d'interés.

*Article 7. Activitats que s'han d'inscriure*

En el registre de grups d'interés es faran constar les activitats d'influència realitzades pels subjectes indicats en l'article 2.2, siga quin siga el canal o mitjà utilitzat, així com les contribucions i la participació voluntàries en consultes oficials sobre propostes normatives, polítiques públiques i altres processos participatius.

*Article 8. Contingut*

1. El registre de grups d'interés haurà d'incloure, com a mínim:

a) Una relació, ordenada per categories, de les persones i organitzacions incloses en l'article 2.2, així com la identificació de la seua seu.

b) La informació que han de subministrar les persones i organitzacions de l'article 2.2 d'acord amb el que estableix l'article 6.

c) Un codi de conducta comú, que inclourà almenys els aspectes indicats en l'article 12.

d) Els sistemes de seguiment i control dels incompliments del que estableix aquesta llei o del codi de conducta a què fa referència la lletra c.

2. El registre ha de donar publicitat, a través dels portals de transparència de la Generalitat, de les actuacions dels grups d'interés, especialment de les reunions i audiències tingudes amb les persones de l'article 2.1 i de les comunicacions, els informes i altres contribucions amb relació amb les matèries tractades. Amb aquesta finalitat, la informació i documentació generada s'elaborarà sota les premisses de transparència i reutilització, segons la normativa d'aplicació en la matèria.

3. Seran d'aplicació a la publicitat de les dades i de la informació del registre els límits previstos en la normativa vigent en matèria de transparència i, especialment, els previstos en la normativa de protecció de dades de caràcter personal.

*Article 9. Obligacions derivades de la inscripció*

La inscripció en el registre de grups d'interés comporta les següents obligacions:

a) Acceptar que la informació proporcionada es faça pública.

b) Garantir que la informació proporcionada està completa i és correcta i fidedigna.

c) Complir el codi de conducta.

d) Acceptar l'aplicació del règim de control i fiscalització dels incompliments que estableix aquesta llei o del codi de conducta.

*Article 10. Efectes de la inscripció*

La inscripció en el registre de grups d'interés dóna dret a:

a) Presentar-se com a grup d'interés inscrit en el registre davant les persones incloses en l'article 2.1.

b) Fer constar la seua contribució en les consultes públiques en qualitat de grup d'interés.

c) Ser informat sobre actes i consultes públiques respecte de les activitats i iniciatives de l'administració de la Generalitat.

d) Rebre informació sobre l'activitat formativa i de divulgació que, organitzada per la Generalitat, puga ser del seu interés.

e) La utilització pública, a tots els nivells, de la seua condició de grup d'interés, per part del grup o persona inscrita.

f) L'obtenció d'una credencial identificativa com a grup d'interés inscrit en el registre.

*Article 11. Adscripció i rendició de comptes*

1. El Registre de Grups d'Interés serà únic, i serà organitzat i gestionat per l'administració de la Generalitat. L'òrgan responsable del registre actuarà amb autonomia en l'exercici de les seues funcions.

No obstant això, en el cas de l'activitat d'influència que es realitze en l'àmbit de les Corts, únicament correspondrà a aquest òrgan els actes d'inscripció. Les Corts definiran el seu àmbit subjectiu d'aplicació i les activitats que s'han d'inscriure, i establiran les potestats de seguiment, els sistemes de control i fiscalització i les mesures a aplicar en cas d'incompliment que els puguen correspondre en cada cas. En qualsevol cas, el funcionament del Registre de Grups d'Interés ha de respectar el dret dels diputats i diputades a exercir el seu mandat sense restriccions.

2. La persona titular del departament al qual estiga adscrit el registre trametrà al Consell i a les Corts un informe anual sobre l'activitat i el funcionament del registre duts a terme durant l'exercici i sobre les actuacions de control i fiscalització dels grups inscrits en aquest, i haurà de comparèixer davant la comissió parlamentària corresponent per a presentar-lo i retre'n comptes.

L'informe anual es trametrà també, a efectes informatius, al Consell de Transparència, Accés a la Informació Pública i Bon Govern, i es publicarà en el Portal de Transparència de la Generalitat i en el portal de les Corts.

3. Sense perjudici del que estableix l'apartat anterior, les Corts establiran els mecanismes de rendició de comptes davant la mateixa institució amb relació a les actuacions de control i fiscalització de l'activitat dels grups d'interés realitzades en el seu àmbit.

CAPÍTOL II

Codis de conducta

*Article 12. Codi comú de conducta*

Els grups d'interés i les persones que actuen en el seu nom o representació quedaran sotmesos en la seua actuació al codi de conducta següent:

a) Actuar de manera transparent, identificant-se amb el seu nom o amb el de l'entitat per a la qual presta serveis.

b) Facilitar la informació relativa a la identitat de la persona o organització a qui representa o per a la qual treballa, així com els interessos, objectius o finalitats d'aquesta persona, organització o de la seua clientela.

c) Proporcionar informació actualitzada i no falsejada en el moment de la inscripció en el registre i mantenir-la actualitzada permanentment.

d) No incitar per cap mitjà les persones de l'article 2.1 a infringir la llei o les normes ètiques que els siguen aplicables.

e) No tractar d'influir de manera deshonesta en la presa de decisions o en l'obtenció d'informació.

f) No oferir regals, favors o serveis en condicions avantatjoses que puguen condicionar la neutralitat o objectivitat de les persones de l'article 2.1.

g) Informar les persones de l'article 2.1 amb qui es relacionen que estan actuant en qualitat de la seua inscripció en el registre de grups d'interés.

h) Acceptar que la informació proporcionada al registre de grups d'interés es faça pública.

i) Acceptar que es facen públiques les seues actuacions com a grup d'interés, especialment les reunions i audiències celebrades amb alts càrrecs i autoritats i les comunicacions, informes i altres contribucions en relació amb les matèries tractades.

j) Complir les mesures adoptades en cas d'incompliment de les obligacions establides per aquesta llei o pel codi de conducta.

k) Col·laborar amb l'òrgan administratiu responsable del registre per a dur a terme totes les actuacions de control i fiscalització a què es refereix el capítol tercer, proporcionant la documentació que se li requerisca i facilitant la realització de quantes accions de comprovació i inspecció siguen necessàries.

*Article 13. Codis específics de conducta*

Els grups d'interés, les seues organitzacions professionals i les persones que els representen o actuen en nom seu podran aprovar codis de conducta més exigents que el regulat en l'apartat anterior. Aquests codis es podran inscriure en el registre de grups d'interés com a específicament aplicables als grups d'interés i lobbistes a qui afecten i que específicament els subscriguen.

CAPÍTOL III

Sistemes de control i fiscalització

*Article 14. Control i fiscalització de la informació registral*

1. En l'àmbit de l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, l'òrgan responsable del registre efectuarà el control i fiscalització de la informació aportada pels grups d'interés inscrits en el registre mitjançant els mecanismes següents:

a) Actuacions de verificació.

b) Procediments d'alertes.

c) Procediment d'investigació i tramitació de denúncies.

2. En l'àmbit de les Corts, s'establiran els mecanismes necessaris per a garantir el control i la fiscalització de l'activitat dels grups d'interés i del compliment de les obligacions d'aquesta llei. No obstant això, correspon a l'òrgan responsable del registre requerir l'esmena de sol·licituds i demanar la seua modificació o millora en els termes previstos en l'article 68 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment comú de les administracions públiques.

3. Per a facilitar la presentació d'alertes i denúncies, es podran habilitar canals telemàtics accessibles des del Registre de Grups d'Interés.

*Article 15. Actuacions de verificació de les dades registrals*

L'òrgan responsable del registre efectuarà controls sobre la veracitat de les dades aportades per a la inscripció registral. En el cas que es detecte un error o omissió es requerirà la persona declarant perquè, dins d'un termini de deu dies, l'esmene, i se li indicarà que, en cas de no ser atès el requeriment, es podrà acordar l'inici del procediment sancionador corresponent.

En el mateix termini de deu dies, la persona declarant podrà també fer les al·legacions o aportar els documents que crega oportuns, si considera que no és procedent esmenar les dades.

*Article 16. Procediments d'alerta*

Qualsevol persona podrà alertar l'òrgan responsable del registre en relació amb alguna informació inclosa en aquest que siga errònia o que continga una omissió rellevant. Quan la informació registral no coincidisca amb la que s'ha posat de manifest en l'alerta, l'òrgan responsable del registre iniciarà les actuacions de verificació previstes en l'article 15.

*Article 17. Procediment d'investigació i tramitació de denúncies*

1. Qualsevol persona podrà formular una denúncia davant l'òrgan responsable del registre en el cas que aprecie incompliments del que disposa aquesta llei. Si es considera fonamentada, la denúncia podrà donar lloc a les actuacions de verificació previstes en l'article 15 o bé a iniciar d'ofici un procediment d'investigació a l'efecte. En el curs d'aquest procediment, l'òrgan competent podrà adoptar la suspensió cautelar de la inscripció, prèvia audiència del grup d'interés.

2. En el cas que, com a resultat del procediment d'investigació, s'aprecien indicis de la comissió d'infraccions contemplades en aquesta llei, se'n donarà trasllat a l'òrgan competent per a iniciar el procediment sancionador segons el títol V d'aquesta llei.

TÍTOL III

Publicitat dels contactes mantinguts amb grups d'interés

durant l'elaboració normativa

*Article 18. Informe de participació de grups d'interés en els processos d'elaboració de normes*

1. Quan les activitats dels grups d'interés previstes en l'article 4 tinguen la finalitat d'influir en l'elaboració i adopció d'avantprojectes de llei i de projectes de decret del Consell, la conselleria competent per a la seua tramitació emetrà un informe en el qual conste la identitat de les persones de l'article 2.1 que hagen mantingut contactes, directes o indirectes, orals o escrits, amb qualsevol persona que actue en nom o defensa dels interessos del grup d'interés amb esta finalitat. També es farà constar detalladament en l'informe la identitat d'estes persones, la data i l'objecte del contacte i la identificació dels grups d'interés per als quals actuen, així com la postura i pretensions del grup d'interés.

Este informe se substanciarà sense perjuí de la resta d'informes previstos en les normes que regulen la participació ciutadana o l'audiència pública en els projectes normatius. Per la seua naturalesa, s'exclouen d'esta obligació els decrets del Consell que aproven o modifiquen instruments de planejament territorial, regulats per la legislació d'ordenació del territori.**2**

2. En l'àmbit de les iniciatives legislatives de les Corts, aquesta institució haurà d'assegurar la publicitat dels contactes mantinguts amb els grups d'interés en el marc de l'elaboració i tramitació d'aquestes.

*Article 19. Publicitat de l'informe*

1. L'informe s'incorporarà a l'expedient del projecte normatiu, i s'annexarà a l'avantprojecte de llei que la persona titular de la conselleria competent eleve al Consell per a la seua aprovació o al projecte de decret quan aquest siga remés per a la seua aprovació al ple del Consell.

2. L'informe haurà de publicar-se a través dels portals de transparència de la Generalitat, d'acord amb el que estableix la normativa vigent en matèria de transparència, dins de l'apartat corresponent a l'expedient d'elaboració de la norma.

TÍTOL IV

Participació prèvia en l'elaboració de normes

*Article 20. Procés de participació entre grups d'interés prèvia a l'elaboració de normes*

1. Quan el Consell considere que, per l'elaboració i aprovació d'un projecte de llei o d'un decret del Consell, hi ha interessos que poden resultar afectats, podrà acordar, en funció de la matèria i a la vista de les circumstàncies concretes, dur a terme un procés especial de participació entre els grups que actuen en defensa d'aquells interessos. Aquest procés tindrà caràcter previ a l'inici del procediment d'elaboració d'aquestes normes regulat en els articles 42 i 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell.

2. L'acord d'inici d'aquest procés de participació entre els grups d'interés haurà d'identificar tots els interessos que puguen ser afectats per l'aprovació de la norma, d'acord amb els principis d'objectivitat, imparcialitat, pluralitat i no-discriminació, i podrà identificar grups d'interés afectats per a participar del procés en defensa d'aquells interessos.

3. Sense perjudici del que preveu l'apartat anterior, l'acord es farà públic i s'haurà d'obrir un tràmit perquè tots aquells grups amb possibles interessos afectats per la naturalesa de la norma que no hagen sigut identificats per l'administració puguen sol·licitar la seua incorporació al especial de participació. L'administració podrà acceptar aquestes sol·licituds o rebutjar-les de manera motivada, i aquesta informació serà pública.

4. L'acord designarà la persona o les persones, càrrecs públics o personal empleat públic que representaran l'administració en aquest procés. Així mateix, en l'acord d'inici també s'inclourà informació relativa a l'objecte del procés de participació i la tipologia del projecte normatiu que es pretén elaborar, el calendari estimat de la durada del procés i l'agenda provisional de treball.

5. Quan, una vegada realitzat el procés de participació entre grups d'interés prèvia a l'elaboració de normes, s'inicie la tramitació d'aquestes, s'haurà d'incloure el resultat d'aquest procés dins l'expedient d'elaboració de la norma que es publique en el portal de transparència.

*Article 21. Principis del procés de participació*

1. Una vegada acordat l'inici d'un procés especial de participació entre grups d'interés, l'administració de la Generalitat haurà de conduir aquest procés amb diligència i bona fe.

2. La persona o persones responsables de l'ordenació d'aquest procés hauran d'actuar imparcialment, garantiran la igualtat de les parts i ajudaran les persones participants en la negociació a aconseguir els compromisos i decisions que consideren adequats.

3. En el procés de participació es garantirà la pluralitat de les parts dels diferents interessos i la publicitat del resultat del procés.

4. Reglamentàriament es definiran les atribucions de les persones responsables de l'ordenació del procés, els requisits per als acords entre els grups d'interés i les normes de desenvolupament del procés de participació.

*Article 22. Compatibilitat amb la participació ciutadana i l'audiència*

1. La realització dels processos de participació entre els grups d'interés que es regula en aquest capítol és compatible i no substitueix la utilització de les eines i tràmits de participació ciutadana previstos en la normativa vigent ni les que realitze a iniciativa pròpia cada entitat o institució abans o durant la tramitació de projectes normatius. En particular, serà compatible amb el tràmit de consulta pública prèvia a l'elaboració de normes amb rang de llei o reglaments i amb els tràmits d'audiència i informació pública.

2. Quan s'haja realitzat un procés especial de participació entre grups d'interés prèvia a un decret del Consell, amb independència del resultat d'aquest procés i per tal de garantir la igualtat participativa, durant la tramitació d'aquest haurà d'efectuar-se necessàriament el tràmit d'audiència previst en l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell.

*Article 23. Caràcter no vinculant del resultat del procés de participació*

1. El resultat del procés de participació regulat en aquest capítol no vincularà el Consell ni l'administració de la Generalitat. En el cas que el Consell se separe del contingut del resultat del procés de participació, haurà de motivar les raons per les quals el contingut d'aquest no resulta convenient per a l'interés general, és contrari a l'ordenament jurídic o versa sobre matèries no susceptibles de transacció.

2. La desvinculació del Consell respecte del resultat del procés de participació no donarà lloc a cap indemnització a les persones participants en aquest procés.

TÍTOL V

Règim sancionador

*Article 24. Principis generals*

1. L'incompliment dels deures i les obligacions establides en aquesta llei per part de les persones indicades en l'article 2.1 i de les persones i les organitzacions que tenen la condició de grups d'interés d'acord amb l'article 2.2, comporta l'aplicació del règim sancionador regulat en aquest títol.

2. Són aplicables, en tot el que no determina aquest títol, els principis i preceptes generals sobre l'exercici de la potestat sancionadora i el procediment sancionador establits per la normativa aplicable en matèria de règim jurídic i procediment administratiu.

3. El contingut d'aquest capítol serà aplicable al personal funcionari públic i al personal eventual de la Generalitat. El règim disciplinari del personal laboral es regirà pel que disposa el conveni col·lectiu aplicable; i el del personal estatutari, per la seua normativa disciplinària específica.

4. Quan s'inicie un procediment sancionador com a conseqüència d'una denúncia en els termes establits en l'article 17, la incoació es comunicarà a la persona denunciant.

5. En l'àmbit parlamentari, seran les Corts les que, en virtut de la seua autonomia, definisquen el seu règim sancionador o les mesures que cal aplicar en cas d'incompliment.

*Article 25. Subjectes responsables*

Són responsables de les infraccions tipificades en aquest capítol:

a) Les persones indicades en l'article 2.1 a les quals és imputable una acció o omissió tipificada com a infracció, d'acord amb les funcions i les competències que tinguen atribuïdes.

b) Els subjectes a què fa referència l'article 2.2.

*Article 26. Infraccions dels grups d'interés*

A l'efecte d'aquesta llei, les faltes es classifiquen en greus i lleus.

Així, es consideren infraccions de les persones i organitzacions considerades grups d'interés les següents:

1. Infraccions greus:

a) Tractar d'influir de manera deshonesta en la presa de decisions públiques o en l'obtenció d'informació. S'entendrà com a deshonesta la utilització d'engany o l'oferiment de regals, favors o serveis en condicions avantatjoses que puguen condicionar la neutralitat o objectivitat de les persones de l'article 2.1, sense perjudici del que estableix el Codi penal.

b) Incitar les persones de l'article 2.1 a infringir la llei o les normes ètiques que els siguen aplicables.

c) Inscriure's en el registre de grups d'interés amb dades o documents falsos, o ometre deliberadament dades i documents que haurien de ser aportats al registre.

d) Mantenir contactes o reunions amb les persones de l'article 2.1 amb la finalitat de realitzar l'activitat d'influència sense estar inscrit en el registre de grups d'interés, amb una reiteració de dos o més vegades en el termini d'un any, tenint en compte el que hi ha establit en l'article 6.1.

e) Realitzar accions o omissions amb l'objectiu d'impedir o dificultar el desenvolupament adequat de les funcions de control i fiscalització previstes en el capítol tercer del títol II d'aquesta llei.

f) Ometre deliberadament la condició de grup d'interés en els seus contactes amb les persones de l'article 2.1 amb la finalitat de realitzar indirectament l'activitat d'influència sense la inscripció preceptiva en el registre de grups d'interés.

g) La comissió d'una falta lleu quan ja haja sigut sancionat, per resolució ferma, per una altra de la mateixa naturalesa en el termini de dos anys.

2. Infraccions lleus:

a) Incomplir les obligacions derivades del codi comú de conducta regulat en l'article 12.

b) Mantenir contactes o reunions amb les persones de l'article 2.1 amb la finalitat de realitzar l'activitat d'influència sense estar inscrit en el registre de grups d'interés, tenint en compte el que hi ha establit en l'article 6.1.

c) No atendre el requeriment previst en l'article 15 en el termini establit, quan no hi haja una causa que ho justifique.

d) No actualitzar la informació aportada al registre quan corresponga, sempre i quan s'estiga realitzant efectivament l'activitat d'influència.

*Article 27. Infraccions dels càrrecs públics*

1. Es considera una infracció per als càrrecs públics mantenir o consentir la inclusió en l'agenda de treball de reunions o entrevistes amb les persones o organitzacions considerades grups d'interés quan no hagen complit el deure d'inscripció en el registre de grups d'interés.

La infracció es considerarà greu o lleu en funció de la reincidència o reiteració de les reunions o entrevistes.

a) Es considerarà infracció greu quan la reiteració es produïsca tres o més vegades en el termini d'un any amb el mateix subjecte no inscrit en el registre de grups d'interés.

b) Es considerarà infracció lleu quan la reiteració es produïsca dues vegades en el termini d'un any amb el mateix subjecte no inscrit en el registre de grups d'interés.

2. També es considera una infracció per als càrrecs públics el fet de no donar publicitat de les reunions o entrevistes mantingudes, per ells mateixos o per empleats públics ordenats per ells, amb les persones o organitzacions considerades grups d'interés inscrites en el registre, quan tinguen l'obligació de publicar-ho segons el que preveu aquesta llei.

La infracció es considerarà greu o lleu en funció de la reincidència o reiteració de les reunions o entrevistes.

a) Es considerarà infracció greu quan la reiteració es produïsca tres o més vegades en el termini d'un any.

b) Es considerarà infracció lleu quan la reiteració es produïsca dues vegades en el termini d'un any.

3. Es considera una infracció greu per als càrrecs públics ordenar als empleats públics mantenir reunions o entrevistes de treball amb les persones o organitzacions considerades grups d'interés, quan no hagen complit el deure d'inscripció en el registre de grups d'interés.

*Article 28. Infraccions del personal empleat públic*

Es considera una infracció lleu per al personal empleat públic mantenir, sense coneixement ni instruccions prèvies del càrrec públic de què depenguen, reunions o entrevistes de treball el contingut de les quals revista les característiques descrites en l'article 4 d'aquesta llei, amb les persones o organitzacions considerades grups d'interés, quan no hagen complit el deure d'inscripció en el registre de grups d'interés, tenint en compte el que es disposa a l'article 6.1 i sense perjudici del que dispose la normativa específica aplicable en matèria de funció pública.

*Article 29. Sancions als grups d'interés*

1. Les sancions que es poden aplicar als subjectes a què fa referència l'article 2.2 són les següents:

a) Per la comissió d'infraccions greus:

1.r La declaració d'incompliment i la seua publicació en el portal de transparència de la Generalitat, en tot cas.

2.n Una multa d'entre 601 i 6.000 euros.

3.r La suspensió de la inscripció en el registre de grups d'interés durant un període d'un a dos anys.

4.t Les sancions previstes en els punts 2 i 3 de l'apartat a de manera conjunta.

b) Per la comissió d'infraccions lleus:

1.r La declaració d'incompliment i la seua publicació en el portal de transparència de la Generalitat.

2.n Una multa de fins a 600 euros.

3.r L'advertència per l'incompliment.

4.t Dues de les sancions previstes en els punts 1, 2 i 3 de l'apartat b, de manera conjunta.

2. La suspensió de la inscripció en el registre comporta la impossibilitat de realitzar l'activitat d'influència enfront de l'administració ni beneficiar-se de cap dels efectes de la inscripció durant el termini que s'establisca, així com la publicació de la sanció en el registre. La suspensió no implicarà la supressió de les dades del registre, que continuaran sent públiques i faran constar aquesta circumstància.

*Article 30. Sancions als càrrecs públics*

Les sancions que es poden aplicar als càrrecs públics de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental són les següents:

1. Per la comissió d'infraccions greus:

a) Una multa d'entre 601 i 6.000 euros.

b) La declaració de l'incompliment i la seua publicació en el portal de transparència de la Generalitat.

c) Les sancions previstes en les lletres a i b d'aquest apartat de manera conjunta.

2. Per la comissió d'infraccions lleus:

a) L'advertència per l'incompliment.

b) Una multa de fins a 600 euros.

c) Les sancions previstes en les lletres a i b d'aquest apartat de manera conjunta.

*Article 31. Sancions al personal empleat públic*

Les sancions aplicables al personal empleat públic de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental per la comissió d'infraccions tipificades per aquesta llei són les establides en els règims disciplinaris corresponents d'aplicació.

*Article 32. Procediment sancionador*

El procediment per a la imposició de les sancions previstes en l'article anterior serà el previst per al règim disciplinari funcionarial, estatutari o laboral que en cada cas resulte aplicable. En la resta de casos se seguirà el que disposa la normativa reguladora de l'exercici de la potestat sancionadora.

*Article 33. Competència sancionadora*

1. Els òrgans competents per a ordenar la incoació del procediment sancionador són:

a) El Consell, quan es tracte d'algun o alguna dels seus membres, de la persona titular d'una secretaria autonòmica o d'alguna de les persones físiques o jurídiques a què fa referència l'article 2.2.

b) La persona titular del departament competent en matèria de transparència, en el cas d'altres alts càrrecs de l'administració de la Generalitat o del seu sector públic instrumental diferents dels anteriors.

c) Els òrgans competents determinats en la normativa sectorial corresponent, en el cas de personal empleat públic de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental.

2. La competència per a instruir el procediment sancionador correspon als òrgans següents:

a) L'òrgan del departament competent en matèria de transparència que es determine reglamentàriament, en el cas que la persona responsable de la infracció siga membre del Consell, titular d'una secretaria autonòmica, càrrec públic de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental o alguna de les persones físiques o jurídiques a què fa referència l'article 2.2.

b) Els òrgans que determina la normativa sectorial corresponent, en el cas que la persona responsable de la infracció siga personal empleat públic.

3. Els òrgans competents per a resoldre els procediments sancionadors són:

a) El Consell, quan el procediment sancionador afecte algun membre del Consell o persona titular d'una secretaria autonòmica. En el cas que afecte els subjectes inclosos en l'article 2.2, serà competència del Consell la resolució dels procediments per la comissió d'infraccions greus.

b) La persona titular del departament competent en matèria de transparència, en el cas de la resta de càrrecs públics de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental. En aquest cas haurà d'escoltar, de manera prèvia a la resolució del procediment, el criteri de la persona titular del departament on preste serveis la persona afectada o de qui depenga l'entitat pública on preste servei aquesta persona.

La persona titular del departament competent en matèria de transparència serà també competent per a sancionar les persones físiques o jurídiques a què fa referència l'article 2.2 en el cas dels procediments per la comissió d'infraccions lleus.

4. En el cas d'alts càrrecs adscrits al departament competent en matèria de transparència, les competències establides en els apartats 1.b, 2.a i 3.b del present article seran exercides pel titular del departament competent en matèria d'administracions públiques.

5. En l'àmbit de les Corts, el reglament parlamentari o els òrgans de govern de la institució determinaran els òrgans que exerciran les competències per a aplicar les sancions o les mesures davant els incompliments que, si escau, s'establisquen.

*Article 34. Prescripció de les infraccions i les sancions*

1. El termini de prescripció de les infraccions serà de dos anys per a les greus i d'un any per a les lleus.

2. El termini de prescripció de les sancions serà de dos anys per a les sancions per la comissió d'infraccions greus i d'un any per a les sancions per la comissió d'infraccions lleus.

3. En el cas d'infraccions comeses per funcionaris públics o personal eventual, el termini de prescripció serà l'establit en la normativa reguladora del règim disciplinari que siga aplicable.

DISPOSICIONS ADDICIONALS

*Primera. Col·laboració amb altres institucions i administracions públiques*

1. La Generalitat col·laborarà amb la resta d'institucions i administracions públiques de la Comunitat Valenciana, particularment amb els ens de l'administració local, per a promoure la transparència dels grups d'interés en els seus àmbits respectius. En particular, es podran adoptar els mecanismes de col·laboració oportuns i els criteris d'interoperabilitat necessaris per a garantir la transparència de l'activitat dels grups d'interés en l'àmbit de cada institució o administració mitjançant l'adhesió d'aquestes al registre de grups d'interés de la Generalitat.

2. Sense perjudici del que estableix l'apartat anterior, en el cas que les institucions o administracions públiques de la Comunitat Valenciana no incloses en l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei creen, en virtut de la seua autonomia, els seus propis registres de grups d'interés, s'adoptaran mecanismes de col·laboració perquè es puga accedir a aquests registres mitjançant el registre de grups d'interés de la Generalitat i es garantisca la interoperabilitat i el reconeixement recíproc de les inscripcions.

*Segona. Règim específic de les Corts Valencianes*

D'acord amb el règim institucional i la independència de les Corts, aquesta institució promourà, en el termini màxim de nou mesos des de la publicació d'aquesta llei, les modificacions necessàries del seu reglament o de les seues normes per a adaptar el seu règim i funcionament als principis i obligacions que conté aquesta llei. En particular:

a) Regular l'organització del registre de grups d'interés en el seu àmbit.

b) Definir l'àmbit subjectiu d'aplicació.

c) Regular la transparència dels grups d'interés en l'àmbit parlamentari per a assegurar la publicitat de la seua activitat d'influència, amb la definició de les activitats que s'han d'inscriure, d'acord amb les seues particularitats.

d) Crear codis de conducta dirigits als grups d'interés que realitzen la seua activitat en l'àmbit parlamentari.

e) Establir els sistemes de control i fiscalització adients per a garantir el compliment de les normes de transparència dels grups d'interés en l'àmbit parlamentari.

f) Regular la publicitat dels contactes mantinguts amb els grups d'interés en el marc de l'elaboració i tramitació d'iniciatives legislatives i de les seues aportacions.

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

*Única. Derogació normativa*

Queden derogades totes les disposicions del mateix rang o d'un rang inferior que s'oposen al que disposa aquesta llei.

DISPOSICIONS FINALS

*Primera. Habilitació normativa*

1. Es faculta el Consell per a dictar les disposicions necessàries per al desplegament i l'aplicació d'aquesta llei en l'àmbit de l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, així com per a establir els protocols d'actuació que es consideren necessaris per a la seua aplicació.

2. El Consell aprovarà el desplegament reglamentari necessari per al funcionament del Registre de Grups d'Interés en l'àmbit de l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental en el termini màxim de nou mesos des de la publicació d'aquesta llei en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

*Segona. Entrada en vigor*

Aquesta llei entrarà en vigor al cap de nou mesos de la seua publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

Per tant, ordene que tots els ciutadans i totes les ciutadanes, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir aquesta llei.

València, 10 de desembre de 2018

El president de la Generalitat,

Ximo Puig i Ferrer

--------------------

1   L’article 3 es modifica per l’article 233 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 9501 de 30.12.2022).

2   L’apartat 1 de l’article 18 es modifica per l’article 65 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html), de simplificació administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8443, del 13-12-2018 (2018/11612)

LEY 25/2018, de 10 de diciembre, de la Generalitat, reguladora de la actividad de los grupos de interés de la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2018/12/10/25**

### Versiones

 10/12/2024 - Actualidad  11/07/2024 - 09/12/2024  01/01/2023 - 10/07/2024  Texto inicial: 13/08/2019 - 31/12/2022 

### Datos del documento

Número DOGV
:   8443

Fecha DOGV
:   13-12-2018

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2018/11612

CVE


Fecha del documento
:   10-12-2018

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [acceso a la información](javascript:void(0))
    * [difusión de la información](javascript:void(0))
    * [asociación](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [transparencia administrativa](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

*Versión vigente: 10.12.2024*

*Ley 25/2018, de 10 de diciembre, de la Generalitat, reguladora de la actividad de los grupos de interés de la Comunitat Valenciana.*

Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos y todas las ciudadanas que Les Corts han aprobado y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del rey, promulgo la siguiente ley:

**ÍNDICE**

**Preámbulo**

**TÍTULO I. Disposiciones preliminares**

**TÍTULO II. Registro de grupos de interés**

**Capítulo I. Funcionamiento del registro de grupos de interés**

**Capítulo II. Código de conducta**

**Capítulo III. Sistemas de control y fiscalización**

**TÍTULO III. Publicidad de los contactos mantenidos con grupos de interés durante la elaboración normativa**

**TÍTULO IV. Participación previa en la elaboración de normas**

**TÍTULO V. Régimen sancionador**

**Disposiciones adicionales**

**Disposición derogatoria**

**Disposiciones finales**

PREÁMBULO

I

Aunque los primeros vestigios de la actividad de los grupos de interés se remontan al último cuarto del siglo XIX, y hubo que esperar hasta muy entrado el siglo XX para encontrar las primeras iniciativas de regulación de este tipo de actividades, no ha sido sino en los inicios de nuestro siglo XXI cuando las administraciones públicas han empezado a regular la actividad de los grupos de interés, impulsadas por la necesidad de conectar diferentes administraciones, por el papel creciente de las entidades de la sociedad civil en ámbito gubernamental, así como por la pulsión de la ciudadanía para obtener mayores niveles de participación y de transparencia de las administraciones públicas. Así, la ciudadanía y la sociedad civil se involucran cada vez más en la formulación de las políticas públicas, contribuyendo a mejorar la calidad de la actuación de las instituciones, reforzando la legitimidad de la toma de decisiones y haciendo más transparentes y participativos los procesos de elaboración de los planes y programas que se tienen que llevar a cabo.

La actuación de grupos de interés ante los poderes públicos es legítima, siempre dentro de un marco que garantice la correcta información de sus prácticas a la ciudadanía, ya que puede aportar a los procesos de elaboración de las políticas públicas y de los proyectos normativos una mejor comprensión de la problemática sobre la que se quiere incidir y de los aspectos que hay que tener en cuenta a la hora de actuar en un ámbito determinado. Se trata, al fin y al cabo, de una forma de ejercicio de los mecanismos de participación en los asuntos públicos que permite un intercambio de informaciones y de puntos de vista que puede ser provechoso para el interés general siempre que se confirme su veracidad y se contraste con los de las otras partes implicadas. No obstante, existe el riesgo de que estos mecanismos de participación puedan dar lugar a situaciones en que determinados grupos de interés puedan llegar a tener un exceso de capacidad para influir en el sentido de las decisiones.

Es precisamente esta evidencia, junto a los valores de integridad y ética pública que deben inspirar la acción de los poderes públicos en un marco democrático, lo que motiva la elaboración de esta ley, cuyo objetivo es que esa capacidad de influencia quede sometida a exigencias de transparencia y a un código de conducta que incluya las prácticas y actitudes que deben seguir los grupos de interés en su actuación. Evitar la opacidad es primordial para poder garantizar el interés general y fiscalizar con buen criterio la actuación de los poderes públicos. La participación de los grupos de interés, si se lleva a término de manera transparente y plural, es una manera de desarrollar una administración colaborativa que forma parte de la noción de buen gobierno sobre la que se enmarca esta ley.

Por tanto, con esta ley también se pretende, mediante mecanismos para garantizar la transparencia, acabar con la connotación negativa que tiene la actividad de influencia para gran parte de la sociedad, asociada a algo oscuro. Se trata de dejar atrás esta imagen y concebir los grupos de interés como actores que buscan influir en la toma de decisiones y que, legítimamente, defienden ante la administración los intereses de diferentes entidades y grupos sociales, como pueden ser, por ejemplo, intereses empresariales, profesionales, laborales, académicos, asociativos o sin ánimo de lucro, entre otros.

Por otra parte, la conveniencia de regular los grupos de interés para garantizar la transparencia en su actividad y, de esta forma, el control de la actividad administrativa, ha sido puesta de manifiesto por instituciones internacionales como la Organización para la Cooperación y el Desarrollo Económicos (OCDE) o el Consejo de Europa en sus documentos e informes. A raíz de estas recomendaciones, son muchos los Estados que han regulado en los últimos años la actividad de los grupos de interés, de manera que la regulación del grupo de interés ha dejado de ser un elemento propio de modelos de tradición anglosajona para extenderse como un elemento importante de la transparencia y el buen gobierno en diferentes tipos de sistemas políticos e institucionales.

Con esta ley se incorporan a la normativa de la Generalitat los principios reguladores que los organismos internacionales han plasmado en sus recomendaciones, y que están llevando a regular la transparencia del grupo de interés en las instituciones europeas y en varios estados europeos. No en vano, y a falta de una regulación estatal, los mismos grupos de interés vienen reclamando una normativa en la que ampararse a la hora de mantener contactos e influencias legítimas con la administración, lo cual puede servir, también, para publicitar ante la sociedad las posibles buenas prácticas que se pueden dar en las relaciones de los grupos de interés con las administraciones públicas. Ahora bien, es necesario que la regulación de los criterios de transparencia e integridad en la actividad de influencia, que tiene su origen en los sistemas políticos con una concepción pluralista de los grupos de interés, se adapte a las características propias de nuestro modelo constitucional, que por lo que respecta a estos grupos es de carácter corporativista. Así, la Constitución y las leyes reconocen y garantizan a determinadas organizaciones un papel preeminente en la defensa de los intereses de ciertos colectivos y en la elaboración de las políticas públicas que les afectan, por lo que esta ley hace un tratamiento específico para determinadas entidades y actividades por lo que respecta a las condiciones para la realización de las funciones constitucionalmente atribuidas.

II

El *Libro verde*  sobre la iniciativa europea en favor de la transparencia, elaborado por la Comisión Europea en mayo de 2006, define la actividad de los grupos de presión como una parte legítima del sistema democrático, independientemente de que esta actividad sea realizada por particulares, empresas, organizaciones de la sociedad civil así como por otros grupos de interés o, incluso, firmas que trabajan en nombre de terceras personas, como responsables de relaciones institucionales, laboratorios de ideas (*think tanks*) o profesionales de la abogacía. Una actividad que debe ser pública para que la ciudadanía tenga pleno acceso a la información sobre todo lo que incide en el comportamiento de las instituciones y de las autoridades. Es este el motivo de la creación, en junio del 2008, del registro de grupos de interés de la comisión y del Acuerdo, de 23 de junio de 2011, entre el Parlamento Europeo y la Comisión Europea relativo al establecimiento de un registro de transparencia para las organizaciones y las personas que trabajan por cuenta propia que participan en la elaboración y aplicación de las políticas de la Unión Europea.

En cualquier caso, los poderes públicos están obligados a facilitar la participación de toda la ciudadanía en la vida política, económica, cultural y social, bien directamente o mediante representantes, tal como establece la Constitución española en sus artículos 9.2 y 23. Además, la Constitución también garantiza, en su artículo 103, la objetividad de la administración pública en la consecución del interés general y la imparcialidad del personal funcionario en el ejercicio de su cargo.

En el mismo sentido, el Estatuto de autonomía de la Comunitat Valenciana reconoce, en el artículo 9, que "todos los valencianos tienen derecho a participar, de forma individual, o colectiva, en la vida política, económica, cultural y social de la Comunitat Valenciana" y que "la Generalitat promoverá la participación de los agentes sociales y del conjunto de la sociedad civil en los asuntos públicos". Igualmente, recoge el derecho a una buena administración y el acceso a los documentos de las instituciones y administraciones públicas valencianas. Se trata de derechos que se han plasmado en la Ley 2/2015, de 2 de abril, de transparencia, buen gobierno y participación ciudadana de la Comunitat Valenciana, que garantiza la transparencia en la actividad pública, y que inspiran también esta ley.

Reconocidos estos derechos, la actividad de influencia y la propia existencia de los grupos de interés no puede ser prohibida, sino que debe ser facilitada e insertada pacíficamente en el marco de la convivencia democrática. La regulación de los grupos de interés debe promover vías transparentes y honestas de participación y acceso a los poderes públicos, y al mismo tiempo dificultar la influencia indebida e ilegítima.

Por su parte, el fomento del diálogo transparente con los grupos de interés de la sociedad valenciana y su implicación en el diseño de las políticas públicas está también entre los criterios de actuación que el Decreto 56/2016, de 6 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Código de buen gobierno de la Generalitat, establece para los cargos públicos de la administración de la Generalitat y del sector público instrumental, concretamente en su artículo 38.2.

La Generalitat adopta esta ley en el ejercicio de sus competencias y potestad de autoorganización, según prevé el artículo 49.1.1 del Estatuto de autonomía de la Comunitat Valenciana.

Esta ley se sujeta a los principios de necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica, transparencia y eficiencia que caracterizan la buena regulación en el ejercicio de la iniciativa legislativa, todo con el objetivo de favorecer la transparencia, la rendición de cuentas, la regeneración democrática y la responsabilidad en la gestión pública.

III

Esta ley se estructura en cinco títulos, treinta y cuatro artículos, dos disposiciones adicionales, una disposición derogatoria y dos disposiciones finales.

En el título preliminar se regula el objeto de la ley y su ámbito de aplicación, lo que implica no solo hacer explícita la finalidad que la norma pretende satisfacer e identificar la realidad sobre la que incide, sino también delimitar lo que debe entenderse como actividad de *influencia*  y caracterizar a las personas y organizaciones que debemos considerar grupos de interés.

El registro de grupos de interés está regulado en el título segundo. La creación y regulación de este registro supone la aplicación, necesaria e ineludible, de los principios de transparencia y publicidad a la relación que la administración pública establece con las personas y organizaciones que se consideran grupos de interés. Este título se divide en tres capítulos, el primero de los cuales hace referencia al régimen de funcionamiento del registro. La finalidad del registro, que tiene carácter público y gratuito, es dar conocimiento a la ciudadanía de la identidad de esas personas y organizaciones, así como de las actividades que estas realizan ante la Generalitat. Ello comporta una serie de obligaciones y derechos que configuran el sistema básico de interrelación de la administración pública valenciana con los grupos de interés y que aporta seguridad jurídica en un ámbito que, hasta ahora, dispone de un grado muy alto de discrecionalidad.

En el capítulo segundo se establece un código de conducta para los grupos de interés y las personas que actúan en su nombre, que es una concreción de las exigencias éticas y de transparencia a que debe estar sometida la capacidad de influir en las políticas públicas. Se trata de un código ético mínimo, de obligado cumplimiento, que puede ser completado con códigos de conducta más exigentes aprobados por los mismos grupos de interés, sus organizaciones profesionales y las personas que las representan o actúan en su nombre.

Asimismo, en el capítulo tercero se prevén los mecanismos que se pueden hacer servir para controlar la veracidad de los datos aportados al registro de grupos de interés, que consistirán en actuaciones de verificación, procedimientos de alerta, tramitación de denuncias e investigaciones al efecto. La competencia para poner en marcha estas herramientas de control corresponde al órgano responsable del registro, teniendo en cuenta la colaboración que pueda prestar la ciudadanía en la detección de posibles omisiones y errores.

El título tercero incluye la regulación de lo que la doctrina denomina habitualmente *pisada*  o *huella normativa*, y que hace referencia a la publicidad de los contactos que la administración pública y los cargos públicos y personal empleado público de la Generalitat mantengan con los grupos de interés durante la elaboración y adopción de los anteproyectos de ley y los proyectos de decreto. En este sentido, estos contactos se plasmarán en un informe que deberá anexarse a los textos normativos y publicarse en el portal de transparencia de la Generalitat. El objetivo es asegurar que la influencia de estos grupos en el desarrollo de políticas públicas mediante normas sea transparente y no desproporcionada. Estos informes actúan también como elemento de prevención de la corrupción y de rendición de cuentas.

La posible participación previa del texto de anteproyectos de ley y de decretos del Consell se regula en el título cuarto. Una participación que se incardina en el procedimiento de elaboración de estas normas por el poder ejecutivo, como una fase compatible y que no sustituye la utilización de las herramientas y trámites de participación ciudadana y el trámite de audiencia previstos en la normativa vigente. El resultado del proceso de participación, que prepara la norma a adoptar por el Consell, en ningún caso pone fin al procedimiento ni vinculará al Consell ni a la administración de la Generalitat, que podrán desligarse del mismo siempre que lo consideren inconveniente para el interés general, sea contrario al ordenamiento jurídico o que trate sobre materias no susceptibles de transacción.

Esta herramienta de participación persigue mejorar la calidad de las normas, abundar en las prácticas que definen el buen gobierno y reducir la litigiosidad, en la medida en que se facilita la resolución de conflictos en los estadios anteriores a la aprobación de los preceptos legales que deben regir situaciones donde convergen intereses diversos.

El título quinto recoge un régimen sancionador específico en materia de grupos de interés, en el que se tipifican los hechos que deben considerarse infracción y las sanciones que pueden comportar. De la misma manera, se clarifican los órganos competentes, en cada caso, para incoar, instruir y resolver los procedimientos sancionadores correspondientes. Respecto a los empleados públicos, el régimen disciplinario será de aplicación al personal funcionario público y al personal eventual de la Generalitat, rigiéndose el personal laboral y estatutario por su normativa disciplinaria específica.

Por otro lado, se diferencia el régimen sancionador de los cargos públicos del aplicable al personal funcionario público y personal eventual, atribuyendo una mayor responsabilidad a los primeros, habida cuenta del poder superior que ostentan para la toma de decisiones.

Las dos disposiciones adicionales incluyen los mecanismos de colaboración que se podrán adoptar con el resto de instituciones y administraciones públicas para promover la transparencia en la actividad de influencia en sus respectivos ámbitos, y el régimen específico de las Corts Valencianes, que deberán adaptar su régimen y funcionamiento a los principios y obligaciones de esta ley.

Finalmente, las disposiciones finales concretan la habilitación para el desarrollo de la ley y su entrada en vigor, que queda diferida a los nueve meses de su publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

Esta disposición está incluida en el Plan normativo de la administración de la Generalitat para 2017.

TÍTULO I

Disposiciones preliminares

*Artículo 1. Objeto de la ley*

1. El objeto de esta ley es regular la actividad de influencia de los grupos de interés en el ámbito de la Generalitat para asegurar la transparencia en la participación de los grupos de interés en los procesos de elaboración y aplicación de políticas públicas, proyectos normativos e iniciativas parlamentarias, de acuerdo con los principios de legalidad, publicidad, transparencia, rendimiento de cuentas y responsabilidad en la gestión pública y la representación política.

2. La actividad de influencia es un medio para que sectores de la sociedad trasladen sus posicionamientos, preocupaciones y argumentos a la representación política y a las personas responsables de la administración pública con la intención de influir legítimamente en la elaboración y aplicación de políticas públicas, proyectos normativos e iniciativas parlamentarias que lleven a cabo.

3. En esta ley también se regula el proceso especial de participación entre grupos de interés previa a la elaboración de normas, para garantizar que, cuando se realicen estos procesos, se desarrollen de acuerdo con los principios de transparencia, pluralidad, no discriminación y participación efectiva de los grupos de interés.

*Artículo 2. Ámbito subjetivo de aplicación*

Las disposiciones de esta ley se aplican a:

1. Los cargos públicos y el personal empleado público de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental, sea cual sea su régimen jurídico.

A los efectos de esta ley, se entenderá por cargo público a las personas a que hace referencia el artículo 2 de la Ley 8/2016, de 28 de octubre, de la Generalitat, de incompatibilidades y conflictos de intereses de personas con cargos públicos no electos, y, por personal empleado público, a todo el personal al servicio de la administración de la Generalitat y de los entes de su sector público instrumental. Se entiende por sector público instrumental a los entes a que hace referencia el artículo 2.3 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones.

2. Las personas físicas y jurídicas y las entidades, redes o plataformas sin personalidad jurídica que tengan la consideración de grupo de interés a efectos de esta ley.

3. El título II, relativo al registro de grupos de interés de la Generalitat, también se aplicará a la actividad de influencia que los grupos de interés realicen en el ámbito de Les Corts ante los diputados y diputadas, en los términos previstos en esta ley y en la regulación que establezcan Les Corts en su reglamento.

*Artículo 3. Consideración de grupo de interés***1**

1. Se consideran grupos de interés, al efecto de esta ley, las personas físicas y las organizaciones, plataformas o redes que, tengan o no personalidad jurídica e independientemente de su estatuto jurídico, lleven a cabo la actividad a que hace referencia el artículo 4.

Están también sujetas a esta ley las personas y las organizaciones que desarrollen la actividad de influencia descrita en el artículo 4 en nombre de terceras partes. Se entenderán entre estas, cuando realicen la actividad del artículo 4, las consultorías de relaciones públicas y los y las representantes de organizaciones no gubernamentales, de corporaciones, de empresas, de asociaciones industriales o de profesionales, de colegios profesionales, de organizaciones empresariales, de talleres o grupos de ideas, de despachos de profesionales del derecho, de organizaciones religiosas o de organizaciones académicas, entre otras.

2. No estarán obligados a realizar la inscripción en el registro de grupos de interés al que hace referencia el artículo 5, ni al cumplimiento de las obligaciones que se deriven para la realización de sus funciones, las siguientes entidades:

a) Las organizaciones intergubernamentales y las agencias y organizaciones vinculadas o dependientes de ellas.

b) Las corporaciones de derecho público cuando realicen funciones públicas, sin perjuicio de que puedan tener la consideración de grupos de interés cuando realicen otras funciones.

c) Los partidos políticos en el ejercicio de sus funciones constitucionales, sin perjuicio de que puedan tener la consideración de grupos de interés las entidades creadas o financiadas por estos.

d) Las organizaciones sindicales en el ejercicio de sus funciones constitucionales, sin perjuicio de que puedan tener la consideración de grupos de interés las entidades creadas o financiadas por estos.

3. Sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado anterior, las entidades incluidas en las letras c y d pueden efectuar la inscripción en el registro de grupos de interés de manera voluntaria.

4. No se consideran grupos de interés las personas físicas que actúan respecto de asuntos que no impliquen intereses económicos individuales que, por su dimensión o relevancia, sean significativos.

*Artículo 4. La actividad de influencia*

1. Se considera actividad de influencia, a los efectos de esta ley, toda comunicación directa o indirecta, oral o escrita, con los sujetos incluidos en el artículo 2.1 con la finalidad de influir en la toma de decisiones públicas o en los procesos de elaboración y aplicación de políticas públicas, proyectos normativos o iniciativas parlamentarias, desarrollada en nombre de una entidad o grupo organizado de carácter privado o no gubernamental en beneficio de sus propios intereses o de terceras partes. Todo ello sin perjuicio del ejercicio del derecho de manifestación y de los derechos individuales de reunión y de acceso o petición.

2. No tienen la consideración de actividad de influencia a los efectos de esta ley:

a) Las reuniones y actos de carácter meramente protocolario.

b) Las actividades realizadas por entidades privadas en ejecución de funciones públicas o de prestación de servicios públicos, cuando estas funciones estén delegadas en virtud de una ley.

c) La intervención en procesos de participación pública previstos en normas legales o reglamentarias.

d) La participación en órganos colegiados de consulta y participación de la administración de la Generalitat y del sector público instrumental regulados por normas legales o reglamentarias.

e) Las comunicaciones y actividades, tanto de asesoramiento como adscritas a obtener información sobre la naturaleza o el alcance de derechos u obligaciones de las personas, entidades sin ánimo de lucro, empresas o grupos de empresas en la aplicación de una ley o para el ejercicio de derechos o iniciativas establecidos por el ordenamiento jurídico.

f) Las comunicaciones y actividades realizadas entre los entes del sector público instrumental de la Generalitat y los sujetos incluidos en el artículo 2.2, en el ejercicio de las actividades financieras sometidas al ordenamiento jurídico privado.

g) Las actividades relativas a la prestación de asesoramiento jurídico o profesional vinculadas directamente a defender los intereses afectados por procedimientos administrativos.

h) Las actividades de conciliación o mediación y arbitraje llevadas a cabo en el marco de su normativa específica de aplicación.

TÍTULO II

Registro de grupos de interés

CAPÍTULO I

Funcionamiento del registro de grupos de interés

*Artículo 5. Naturaleza y ámbito*

1. Se crea el Registro de Grupos de Interés de la Generalitat, mediante el cual se facilitará la identificación pública y el control de la actividad de influencia que realizan los grupos de interés en los ámbitos de la administración de la Generalitat, su sector público instrumental y Les Corts.

2. El Registro de Grupos de Interés es un registro electrónico de naturaleza administrativa, público, independiente, abierto y gratuito. Los datos que contenga deberán estar disponibles y accesibles a través de los portales de transparencia de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental y del portal de Les Corts, en los que se habilitará un acceso directo convenientemente identificado y visible.

3. El órgano responsable del registro deberá garantizar que la información relativa a los grupos de interés se difunda en formatos reutilizables, que se organice la información de manera que permita identificar la actividad que se realiza ante cada una de las instituciones o administraciones que integran el registro, y que estas puedan difundir la información que les afecte de forma específica a través de sus propios portales.

*Artículo 6. Inscripción*

1. Todos los grupos de interés incluidos en el artículo 2.2 deben estar inscritos en el registro de grupos de interés. Sin esta inscripción, los sujetos del artículo 2.2 no podrán tener reuniones o entrevistas con las personas del artículo 2.1 ni participar de sus agendas de trabajo. Los cargos públicos o empleados públicos, antes de tener reuniones o entrevistas, les deberán advertir de la obligatoriedad de la inscripción, en caso de que no estén inscritos.

2. La inscripción se realizará a solicitud de los grupos de interés, mediante un formulario electrónico que se establecerá al efecto. La inscripción tendrá efectos desde el momento en que quede registrada la solicitud, pero tendrá carácter provisional hasta que el órgano responsable del registro dicte la resolución correspondiente. Si transcurrido el plazo máximo de dos meses no se ha dictado resolución expresa, la solicitud se entenderá estimada por silencio administrativo, y la inscripción adquirirá carácter definitivo.

En caso de que la resolución sea desestimatoria deberá ser motivada. Contra esta resolución se podrán interponer los recursos previstos en la normativa que regula el procedimiento administrativo común de las administraciones públicas. La recepción, remisión y notificación de solicitudes, declaraciones, escritos y comunicaciones entre el órgano responsable del registro y las personas interesadas se hará efectiva a través de medios electrónicos de acuerdo con la legislación vigente en materia de procedimiento administrativo.

3. La solicitud de inscripción deberá incluir, por lo menos, información relativa al nombre o razón social del grupo de interés, el tipo de organización, los datos de contacto, la descripción de la finalidad y los objetivos, sus ámbitos de interés y su financiación. Entre la información financiera, que hará referencia al último ejercicio contable cerrado, se incluirá el presupuesto o volumen de negocio de la organización, indicando la parte imputable a la actividad de influencia y el importe y el origen de los fondos recibidos de las administraciones e instituciones públicas.

En el caso de organizaciones, también se incluirá el cargo de la persona que actúe en su nombre y, en su caso, se podrá indicar si el grupo de interés incluye otras organizaciones o entidades que forman parte de él o si el grupo de interés forma parte, a su vez, de otras asociaciones, agrupaciones o federaciones.

Si se realiza la actividad de influencia por cuenta de terceras partes, también se deberá indicar la identidad de los sujetos para los cuales realizan la actividad de influencia y las cantidades económicas que reciben por este concepto.

Reglamentariamente se definirá la información básica y específica que los grupos de interés deberán aportar en función de las diferentes categorías de organizaciones que se establezcan.

4. Junto a la solicitud y la información del apartado anterior, deberán formular una declaración responsable por la que se declara que se dispone de la documentación acreditativa correspondiente y se suscriben la aceptación del código de conducta común a que hace referencia el artículo 12 y las obligaciones que comporta la inscripción.

5. Los grupos de interés, una vez inscritos, podrán actualizar o modificar sus datos y los de la organización a la que representan.

La baja registral solo la podrá practicar el órgano responsable del registro, de oficio o a instancia de las personas declarantes mediante el formulario electrónico que se habilite al efecto. En este caso, el órgano responsable deberá formalizar la baja en el plazo máximo de quince días desde la presentación del formulario por parte del grupo de interés.

*Artículo 7. Actividades que han de inscribirse*

En el registro de grupos de interés se harán constar las actividades de influencia realizadas por los sujetos indicados en el artículo 2.2, sea cual sea el canal o medio utilizado, así como las contribuciones y la participación voluntarias en consultas oficiales sobre propuestas normativas, políticas públicas y otros procesos participativos.

*Artículo 8. Contenido*

1. El registro de grupos de interés deberá incluir, como mínimo:

a) Una relación, ordenada por categorías, de las personas y organizaciones incluidas en el artículo 2.2, así como la identificación de su sede.

b) La información que deben suministrar las personas y organizaciones del artículo 2.2 de acuerdo con lo que establece el artículo 6.

c) Un código de conducta común, que incluirá por lo menos los aspectos indicados en el artículo 12.

d) Los sistemas de seguimiento y control de los incumplimientos de lo que establece esta ley o del código de conducta a que hace referencia la letra c.

2. El registro debe dar publicidad, a través de los portales de transparencia de la Generalitat, de las actuaciones de los grupos de interés, especialmente de las reuniones y audiencias tenidas con las personas del artículo 2.1 y de las comunicaciones, los informes y otras contribuciones relacionadas con las materias tratadas. Con esta finalidad, la información y documentación generada se elaborará bajo las premisas de transparencia y reutilización, según la normativa de aplicación en la materia.

3. Serán de aplicación a la publicidad de los datos y de la información del registro los límites previstos en la normativa vigente en materia de transparencia y, especialmente, los previstos en la normativa de protección de datos de carácter personal.

*Artículo 9. Obligaciones derivadas de la inscripción*

La inscripción en el registro de grupos de interés comporta las siguientes obligaciones:

a) Aceptar que la información proporcionada se haga pública.

b) Garantizar que la información proporcionada está completa y es correcta y fidedigna.

c) Cumplir el código de conducta.

d) Aceptar la aplicación del régimen de control y fiscalización de los incumplimientos que establece esta ley o del código de conducta.

*Artículo 10. Efectos de la inscripción*

La inscripción en el registro de grupos de interés da derecho a:

a) Presentarse como grupo de interés inscrito en el registro ante las personas incluidas en el artículo 2.1.

b) Hacer constar su contribución en las consultas públicas en calidad de grupo de interés.

c) Ser informado sobre actos y consultas públicas respecto de las actividades e iniciativas de la administración de la Generalitat.

d) Recibir información sobre la actividad formativa y de divulgación que, organizada por la Generalitat, pueda ser de su interés.

e) La utilización pública, a todos los niveles, de su condición de grupo de interés, por parte del grupo o persona inscrita.

f) La obtención de una credencial identificativa como grupo de interés inscrito en el registro.

*Artículo 11. Adscripción y rendición de cuentas*

1. El Registro de Grupos de Interés será único, y será organizado y gestionado por la administración de la Generalitat. El órgano responsable del registro actuará con autonomía en el ejercicio de sus funciones.

No obstante, en el caso de la actividad de influencia que se realice en el ámbito de Les Corts, únicamente corresponderá a este órgano los actos de inscripción. Les Corts definirán su ámbito subjetivo de aplicación y las actividades que se deben inscribir, y establecerán las potestades de seguimiento, los sistemas de control y fiscalización y las medidas a aplicar en caso de incumplimiento que les puedan corresponder en cada caso. En cualquier caso, el funcionamiento del Registro de Grupos de Interés debe respetar el derecho de los diputados y diputadas a ejercer su mandato sin restricciones.

2. La persona titular del departamento al que esté adscrito el registro enviará al Consell y a Les Corts un informe anual sobre la actividad y el funcionamiento del registro llevados a cabo durante el ejercicio y sobre las actuaciones de control y fiscalización de los grupos inscritos en este, y habrá de comparecer ante la comisión parlamentaria correspondiente para presentarlo y rendir cuentas.

El informe anual se enviará también, a efectos informativos, al Consejo de Transparencia, Acceso a la Información Pública y Buen Gobierno, y se publicará en el Portal de Transparencia de la Generalitat y en el portal de Les Corts.

3. Sin perjuicio de lo establecido en el apartado anterior, Les Corts establecerán los mecanismos de rendición de cuentas ante la misma institución con relación a las actuaciones de control y fiscalización de la actividad de los grupos de interés realizadas en su ámbito.

CAPÍTULO II

Código de conducta

*Artículo 12. Código común de conducta*

Los grupos de interés y las personas que actúen en su nombre o representación quedarán sometidos en su actuación al siguiente código de conducta:

a) Actuar de manera transparente, identificándose con su nombre o con el de la entidad para la que presten servicios.

b) Facilitar la información relativa a la identidad de la persona u organización a quien representan o para la que trabajan, así como los intereses, objetivos o finalidades de esta persona, organización o de su clientela.

c) Proporcionar información actualizada y no falseada en el momento de la inscripción en el registro y mantenerla actualizada permanentemente.

d) No incitar por ningún medio a las personas del artículo 2.1 a infringir la ley o las normas éticas que les sean de aplicación.

e) No tratar de influir de manera deshonesta en la toma de decisiones o en la obtención de información.

f) No ofrecer regalos, favores o servicios en condiciones ventajosas que puedan condicionar la neutralidad u objetividad de las personas del artículo 2.1.

g) Informar a las personas del artículo 2.1 con quien se relacionen de que están actuando en calidad de su inscripción en el registro de grupos de interés.

h) Aceptar que la información proporcionada al registro de grupos de interés se haga pública.

i) Aceptar que se hagan públicas sus actuaciones como grupo de interés, especialmente las reuniones y audiencias celebradas con altos cargos y autoridades y las comunicaciones, informes y otras contribuciones en relación con las materias tratadas.

j) Cumplir las medidas adoptadas en caso de incumplimiento de las obligaciones establecidas por esta ley o por el código de conducta.

k) Colaborar con el órgano administrativo responsable del registro para llevar a cabo todas las actuaciones de control y fiscalización a que se refiere el capítulo tercero, proporcionando la documentación que se le requiera y facilitando la realización de cuantas acciones de comprobación e inspección sean necesarias.

*Artículo 13. Códigos específicos de conducta*

Los grupos de interés, sus organizaciones profesionales y las personas que los representen o actúen en su nombre podrán aprobar códigos de conducta más exigentes que el regulado en el apartado anterior. Estos códigos se podrán inscribir en el registro de grupos de interés como específicamente aplicables a los grupos de interés y lobbistas a quienes afecten y que específicamente los suscriban.

CAPÍTULO III

Sistemas de control y fiscalización

*Artículo 14. Control y fiscalización de la información registral*

1. En el ámbito de la administración de la Generalitat y su sector público instrumental, el órgano responsable del registro efectuará el control y fiscalización de la información aportada por los grupos de interés inscritos en el registro mediante los siguientes mecanismos:

a) Actuaciones de verificación.

b) Procedimientos de alertas.

c) Procedimiento de investigación y tramitación de denuncias.

2. En el ámbito de Les Corts, se establecerán los mecanismos necesarios para garantizar el control y la fiscalización de la actividad de los grupos de interés y del cumplimiento de las obligaciones de esta ley. No obstante, corresponde al órgano responsable del registro requerir la enmienda de solicitudes y pedir su modificación o mejora en los términos previstos en el artículo 68 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento común de las administraciones públicas.

3. Para facilitar la presentación de alertas y denuncias, se podrán habilitar canales telemáticos accesibles desde el Registro de Grupos de Interés.

*Artículo 15. Actuaciones de verificación de los datos registrales*

El órgano responsable del registro efectuará controles sobre la veracidad de los datos aportados para la inscripción registral. En caso de que se detecte un error u omisión se requerirá a la persona declarante para que, dentro de un plazo de diez días, proceda a subsanarlo, indicándole que en caso de no ser atendido el requerimiento se podrá acordar el inicio del procedimiento sancionador correspondiente.

En el mismo plazo de diez días, la persona declarante podrá también hacer las alegaciones o aportar los documentos que estime oportunos, si considera que no procede subsanar los datos.

*Artículo 16. Procedimientos de alerta*

Cualquier persona podrá alertar al órgano responsable del registro en relación con alguna información incluida en este que sea errónea o que contenga una omisión relevante. Cuando la información registral no coincida con la que se ha puesto de manifiesto en la alerta, el órgano responsable del registro iniciará las actuaciones de verificación previstas en el artículo 15.

*Artículo 17. Procedimiento de investigación y tramitación de denuncias*

1. Cualquier persona podrá formular una denuncia ante el órgano responsable del registro, en caso de que aprecie incumplimientos de lo que dispone esta ley. Si se considera fundamentada, la denuncia podrá dar lugar a las actuaciones de verificación previstas en el artículo 15 o bien a iniciar de oficio un procedimiento de investigación al efecto. En el curso de este procedimiento, el órgano competente podrá adoptar la suspensión cautelar de la inscripción, previa audiencia del grupo de interés.

2. En caso de que, como resultado del procedimiento de investigación, se aprecien indicios de la comisión de infracciones contempladas en esta ley, se dará traslado al órgano competente para iniciar el procedimiento sancionador previsto en el título V de esta ley.

TÍTULO III

Publicidad de los contactos mantenidos con grupos de interés durante la elaboración normativa

*Artículo 18. Informe de participación de grupos de interés en los procesos de elaboración de normas*

1. Cuando las actividades de los grupos de interés previstas en el artículo 4 tengan la finalidad de influir en la elaboración y adopción de anteproyectos de ley y de proyectos de decreto del Consell, la conselleria competente para su tramitación emitirá un informe donde conste la identidad de las personas del artículo 2.1 que hayan mantenido contactos, directos o indirectos, orales o escritos, con cualquier persona que actúe en nombre o defensa de los intereses del grupo de interés con aquella finalidad. También se hará constar detalladamente en el informe la identidad de estas personas, la fecha y el objeto del contacto y la identificación de los grupos de interés para los cuales actúan, así como la postura y pretensiones del grupo de interés.

Este informe se sustanciará sin perjuicio del resto de informes previstos en las normas que regulan la participación ciudadana o la audiencia pública en los proyectos normativos. Por su naturaleza, se excluyen de esta obligación los decretos del Consell que aprueben o modifiquen instrumentos de planeamiento territorial, regulados por la legislación de ordenación del territorio.**2**

2. En el ámbito de las iniciativas legislativas de Les Corts, esta institución deberá asegurar la publicidad de los contactos mantenidos con los grupos de interés en el marco de la elaboración y tramitación de estas.

*Artículo 19. Publicidad del informe*

1. El informe se incorporará al expediente del proyecto normativo, y se anexará al anteproyecto de ley que la persona titular de la conselleria competente eleve al Consell para su aprobación o al proyecto de decreto cuando este sea remitido para su aprobación al pleno del Consell.

2. El informe deberá publicarse a través de los portales de transparencia de la Generalitat, de acuerdo con lo que establece la normativa vigente en materia de transparencia, dentro del apartado correspondiente al expediente de elaboración de la norma.

TÍTULO IV

Participación previa en la elaboración de normas

*Artículo 20. Proceso de participación entre grupos de interés previa a la elaboración de normas*

1. Cuando el Consell considere que, por la elaboración y aprobación de un proyecto de ley o de un decreto del Consell, hay intereses que pueden resultar afectados, podrá acordar, en función de la materia y a la vista de las circunstancias concretas, llevar a cabo un proceso especial de participación entre los grupos que actúan en defensa de aquellos intereses. Este proceso tendrá carácter previo al inicio del procedimiento de elaboración de estas normas regulado en los artículos 42 y 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell.

2. El acuerdo de inicio de este proceso de participación entre los grupos de interés deberá identificar todos los intereses que puedan resultar afectados por la aprobación de la norma, de acuerdo con los principios de objetividad, imparcialidad, pluralidad y no discriminación, y podrá identificar grupos de interés afectados para participar del proceso en defensa de aquellos intereses.

3. Sin perjuicio de lo previsto en el apartado anterior, el acuerdo se hará público y se deberá abrir un trámite para que todos aquellos grupos con posibles intereses afectados por la naturaleza de la norma que no hayan sido identificados por la administración puedan solicitar su incorporación al especial de participación. La administración podrá aceptar estas solicitudes o rechazarlas de manera motivada, y esta información será pública.

4. El acuerdo designará a la persona o las personas, cargos públicos o personal empleado público que representarán a la administración en este proceso. Asimismo, en el acuerdo de inicio también se incluirá información relativa al objeto del proceso de participación y la tipología del proyecto normativo que se pretende elaborar, el calendario estimado de la duración del proceso y la agenda provisional de trabajo.

5. Cuando, una vez realizado el proceso de participación entre grupos de interés previa a la elaboración de normas, se inicie la tramitación de estas, se deberá incluir el resultado de ese proceso dentro del expediente de elaboración de la norma que se publique en el portal de transparencia.

*Artículo 21. Principios del proceso de participación*

1. Una vez acordado el inicio de un proceso especial de participación entre grupos de interés, la administración de la Generalitat deberá conducir este proceso con diligencia y buena fe.

2. La persona o personas responsables de la ordenación de este proceso deberán actuar imparcialmente, garantizarán la igualdad de las partes y ayudarán a las personas participantes en la negociación a conseguir los compromisos y decisiones que consideren adecuados.

3. En el proceso de participación se garantizará la pluralidad de las partes de los diferentes intereses y la publicidad del resultado del proceso.

4. Reglamentariamente se definirán las atribuciones de las personas responsables de la ordenación del proceso, los requisitos para los acuerdos entre los grupos de interés y las normas de desarrollo del proceso de participación.

*Artículo 22. Compatibilidad con la participación ciudadana y la audiencia*

1. La realización de los procesos de participación entre los grupos de interés que se regula en este capítulo es compatible y no sustituye la utilización de las herramientas y trámites de participación ciudadana previstos en la normativa vigente ni las que realice a iniciativa propia cada entidad o institución antes o durante la tramitación de proyectos normativos. En particular, será compatible con el trámite de consulta pública previa a la elaboración de normas con rango de ley o reglamentos y con los trámites de audiencia e información pública.

2. Cuando se haya realizado un proceso especial de participación entre grupos de interés previa a un decreto del Consell, con independencia del resultado de este proceso y con el fin de garantizar la igualdad participativa, durante la tramitación de este deberá efectuarse necesariamente el trámite de audiencia contemplado en el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell.

*Artículo 23. Carácter no vinculante del resultado del proceso de participación*

1. El resultado del proceso de participación regulado en este capítulo no vinculará al Consell ni a la administración de la Generalitat. En caso de que el Consell se separe del contenido del resultado del proceso de participación, deberá motivar las razones por las que el contenido de este no resulta conveniente para el interés general, es contrario al ordenamiento jurídico o versa sobre materias no susceptibles de transacción.

2. La desvinculación del Consell respecto del resultado del proceso de participación no dará lugar a ninguna indemnización a las personas participantes en este proceso.

TÍTULO V

Régimen sancionador

*Artículo 24. Principios generales*

1. El incumplimiento de los deberes y las obligaciones establecidas en esta ley por parte de las personas indicadas en el artículo 2.1 y de las personas y las organizaciones que tienen la condición de grupos de interés de acuerdo con el artículo 2.2, comporta la aplicación del régimen sancionador regulado en este título.

2. Son aplicables, en todo lo que no determina este título, los principios y preceptos generales sobre el ejercicio de la potestad sancionadora y el procedimiento sancionador establecidos por la normativa aplicable en materia de régimen jurídico y procedimiento administrativo.

3. El contenido de este capítulo será aplicable al personal funcionario público y al personal eventual de la Generalitat. El régimen disciplinario del personal laboral se regirá por lo que dispone el convenio colectivo aplicable; y el del personal estatutario, por su normativa disciplinaria específica.

4. Cuando se inicie un procedimiento sancionador como consecuencia de una denuncia en los términos establecidos en el artículo 17, la incoación se comunicará a la persona denunciante.

5. En el ámbito parlamentario, serán Les Corts las que, en virtud de su autonomía, definan su régimen sancionador o las medidas a aplicar en caso de incumplimiento.

*Artículo 25. Sujetos responsables*

Son responsables de las infracciones tipificadas en este capítulo:

a) Las personas indicadas en el artículo 2.1 a las cuales es imputable una acción u omisión tipificada como infracción, de acuerdo con las funciones y las competencias que tengan atribuidas.

b) Los sujetos a los que hace referencia el artículo 2.2.

*Artículo 26. Infracciones de los grupos de interés*

A los efectos de esta ley, las faltas se clasifican en graves y leves.

Así, se consideran infracciones de las personas y organizaciones consideradas grupos de interés las siguientes:

1. Infracciones graves:

a) Tratar de influir de manera deshonesta en la toma de decisiones públicas o en la obtención de información. Se entenderá como deshonesta la utilización de engaño o el ofrecimiento de regalos, favores o servicios en condiciones ventajosas que puedan condicionar la neutralidad u objetividad de las personas del artículo 2.1, sin perjuicio de lo que establece el Código penal.

b) Incitar a las personas del artículo 2.1 a infringir la ley o las normas éticas que les sean de aplicación

c) Inscribirse en el registro de grupos de interés con datos o documentos falsos, u omitir deliberadamente datos y documentos que deberían ser aportados al registro.

d) Mantener contactos o reuniones con las personas del artículo 2.1 con la finalidad de realizar la actividad de influencia sin estar inscrito en el registro de grupos de interés, con una reiteración de dos o más veces en el plazo de un año, teniendo en cuenta lo establecido en el artículo 6.1.

e) Realizar acciones u omisiones con el objeto de impedir o dificultar el adecuado desarrollo de las funciones de control y fiscalización previstas en el capítulo tercero del título II de esta ley.

f) Omitir deliberadamente la condición de grupo de interés en sus contactos con las personas del artículo 2.1 con la finalidad de realizar indirectamente la actividad de influencia sin la preceptiva inscripción en el registro de grupos de interés.

g) La comisión de una falta leve cuando ya haya sido sancionado, por resolución firme, por otra de la misma naturaleza en el plazo de dos años.

2. Infracciones leves:

a) Incumplir las obligaciones derivadas del código común de conducta regulado en el artículo 12.

b) Mantener contactos o reuniones con las personas del artículo 2.1 con la finalidad de realizar la actividad de influencia sin estar inscrito en el registro de grupos de interés, teniendo en cuenta lo establecido en el artículo 6.1.

c) No atender el requerimiento previsto en el artículo 15 en el plazo establecido, cuando no haya una causa que lo justifique.

d) No actualizar la información aportada al registro cuando corresponda, siempre y cuando se esté realizando efectivamente la actividad de influencia.

*Artículo 27. Infracciones de los cargos públicos*

1. Se considera una infracción para los cargos públicos mantener o consentir la inclusión en la agenda de trabajo de reuniones o entrevistas con las personas u organizaciones consideradas grupos de interés cuando no hayan cumplido el deber de inscripción en el registro de grupos de interés.

La infracción se considerará grave o leve en función de la reincidencia o reiteración de las reuniones o entrevistas.

a) Se considerará infracción grave cuando la reiteración se produzca tres o más veces en el plazo de un año con el mismo sujeto no inscrito en el registro de grupos de interés.

b) Se considerará infracción leve cuando la reiteración se produzca dos veces en el plazo de un año con el mismo sujeto no inscrito en el registro de grupos de interés.

2. También se considera una infracción para los cargos públicos el hecho de no dar publicidad de las reuniones o entrevistas mantenidas, por ellos mismos o por empleados públicos ordenados por ellos, con las personas u organizaciones consideradas grupos de interés inscritas en el registro, cuando tengan la obligación de publicarlo según lo previsto en esta ley.

La infracción se considerará grave o leve en función de la reincidencia o reiteración de las reuniones o entrevistas.

a) Se considerará infracción grave cuando la reiteración se produzca tres o más veces en el plazo de un año.

b) Se considerará infracción leve cuando la reiteración se produzca dos veces en el plazo de un año.

3. Se considera una infracción grave para los cargos públicos ordenar a los empleados públicos mantener reuniones o entrevistas de trabajo con las personas u organizaciones consideradas grupos de interés, cuando no hayan cumplido el deber de inscripción en el registro de grupos de interés.

*Artículo 28. Infracciones del personal empleado público*

Se considera una infracción leve para el personal empleado público mantener, sin conocimiento ni instrucciones previas del cargo público del que dependan, reuniones o entrevistas de trabajo, cuyo contenido revista las características descritas en el artículo 4 de esta ley, con las personas u organizaciones consideradas grupos de interés cuando no hayan cumplido el deber de inscripción en el registro de grupos de interés, teniendo en cuenta lo establecido en el artículo 6.1 y sin perjuicio de lo que disponga la normativa específica aplicable en materia de función pública.

*Artículo 29. Sanciones a los grupos de interés*

1. Las sanciones que se pueden aplicar a los sujetos a que hace referencia el artículo 2.2 son las siguientes:

a) Por la comisión de infracciones graves:

1.º La declaración de incumplimiento y su publicación en el portal de transparencia de la Generalitat, en todo caso.

2.º Una multa de entre 601 y 6.000 euros.

3.º La suspensión de la inscripción en el registro de grupos de interés durante un período de uno a dos años.

4.º Las sanciones previstas en los puntos 2 y 3 del apartado a de manera conjunta.

b) Por la comisión de infracciones leves:

1.º La declaración de incumplimiento y su publicación en el portal de transparencia de la Generalitat.

2.º Una multa de hasta 600 euros.

3.º La advertencia por el incumplimiento.

4.º Dos de las sanciones previstas en los puntos 1, 2 y 3 del apartado b, de manera conjunta.

2. La suspensión de la inscripción en el registro comporta la imposibilidad de realizar la actividad de influencia frente a la administración ni beneficiarse de ninguno de los efectos de la inscripción durante el plazo que se establezca, así como la publicación de la sanción en el registro. La suspensión no implicará la supresión de los datos del registro, que continuarán siendo públicas, haciendo constar esta circunstancia.

*Artículo 30. Sanciones a los cargos públicos*

Las sanciones que se pueden aplicar a los cargos públicos de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental son las siguientes:

1. Por la comisión de infracciones graves:

a) Una multa de entre 601 y 6.000 euros.

b) La declaración del incumplimiento y su publicación en el portal de transparencia de la Generalitat.

c) Las sanciones previstas en las letras a y b de este apartado conjuntamente.

2. Por la comisión de infracciones leves:

a) El apercibimiento por el incumplimiento.

b) Una multa de hasta 600 euros.

c) Las sanciones previstas en las letras a y b de este apartado conjuntamente.

*Artículo 31. Sanciones al personal empleado público*

Las sanciones aplicables al personal empleado público de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental por la comisión de infracciones tipificadas por esta ley son las establecidas en los regímenes disciplinarios correspondientes de aplicación.

*Artículo 32. Procedimiento sancionador*

El procedimiento para la imposición de las sanciones previstas en el artículo anterior será el previsto para el régimen disciplinario funcionarial, estatutario o laboral que en cada caso resulte aplicable. En el resto de casos se seguirá lo dispuesto en la normativa reguladora del ejercicio de la potestad sancionadora.

*Artículo 33. Competencia sancionadora*

1. Los órganos competentes para ordenar la incoación del procedimiento sancionador son:

a) El Consell, cuando se trate de alguno de sus miembros, de la persona titular de una secretaría autonómica o de alguna de las personas físicas o jurídicas a que hace referencia el artículo 2.2.

b) La persona titular del departamento competente en materia de transparencia, en el caso de otros altos cargos de la administración de la Generalitat o de su sector público instrumental diferentes de los anteriores.

c) Los órganos competentes determinados en la normativa sectorial correspondiente, en el caso de personal empleado público de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental.

2. La competencia para instruir el procedimiento sancionador corresponde a los siguientes órganos:

a) El órgano del departamento competente en materia de transparencia que se determine reglamentariamente, en caso de que la persona responsable de la infracción sea miembro del Consell, titular de una secretaría autonómica, cargo público de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental o alguna de las personas físicas o jurídicas a que hace referencia el artículo 2.2.

b) Los órganos que determina la normativa sectorial correspondiente, en caso de que la persona responsable de la infracción sea personal empleado público.

3. Los órganos competentes para resolver los procedimientos sancionadores son:

a) El Consell, cuando el procedimiento sancionador afecte a algún miembro del Consell o persona titular de una secretaría autonómica. En caso de que afecte a los sujetos incluidos en el artículo 2.2, será competencia del Consell la resolución de los procedimientos por la comisión de infracciones graves.

b) La persona titular del departamento competente en materia de transparencia, en el caso del resto de cargos públicos de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental. En este caso deberá escuchar, de manera previa a la resolución del procedimiento, el criterio de la persona titular del departamento donde preste servicios la persona afectada o de quien dependa la entidad pública donde preste servicio esta persona.

La persona titular del departamento competente en materia de transparencia será también competente para sancionar a las personas físicas o jurídicas a que hace referencia el artículo 2.2 en el caso de los procedimientos por la comisión de infracciones leves.

4. En el caso de altos cargos adscritos al departamento competente en materia de transparencia, las competencias establecidas en los apartados 1.b, 2.a y 3.b del presente artículo serán ejercidas por el titular del departamento competente en materia de administraciones públicas.

5. En el ámbito de Les Corts, el reglamento parlamentario o los órganos de gobierno de la institución determinarán los órganos que ejercerán las competencias para aplicar las sanciones o las medidas ante los incumplimientos que, en su caso, se establezcan.

*Artículo 34. Prescripción de las infracciones y las sanciones*

1. El plazo de prescripción de las infracciones será de dos años para las graves y de un año para las leves.

2. El plazo de prescripción de las sanciones será de dos años para las sanciones por la comisión de infracciones graves, y de un año para las sanciones por la comisión de infracciones leves.

3. En el caso de infracciones cometidas por funcionarios públicos o personal eventual, el plazo de prescripción será el establecido en la normativa reguladora del régimen disciplinario que resulte de aplicación.

DISPOSICIONES ADICIONALES

*Primera. Colaboración con otras instituciones y administraciones públicas*

1. La Generalitat colaborará con el resto de instituciones y administraciones públicas de la Comunitat Valenciana, particularmente con los entes de la administración local, para promover la transparencia de los grupos de interés en sus ámbitos respectivos. En particular, se podrán adoptar los mecanismos de colaboración oportunos y los criterios de interoperabilidad necesarios para garantizar la transparencia de la actividad de los grupos de interés en el ámbito de cada institución o administración mediante la adhesión de estas al registro de grupos de interés de la Generalitat.

2. Sin perjuicio de lo que establece el apartado anterior, en caso de que las instituciones o administraciones públicas de la Comunitat Valenciana no incluidas en el ámbito de aplicación de esta ley creen, en virtud de su autonomía, sus propios registros de grupos de interés, se adoptarán mecanismos de colaboración para que se pueda acceder a estos registros mediante el registro de grupos de interés de la Generalitat y se garantice la interoperabilidad y el reconocimiento recíproco de las inscripciones.

*Segunda. Régimen específico de las Corts Valencianes*

De acuerdo con el régimen institucional y la independencia de Les Corts, esta institución promoverá, en el plazo máximo de nueve meses desde la publicación de esta ley, las modificaciones necesarias de su reglamento o de sus normas para adaptar su régimen y funcionamiento a los principios y obligaciones que contiene esta ley. En particular:

a) Regular la organización del registro de grupos de interés en su ámbito.

b) Definir el ámbito subjetivo de aplicación.

c) Regular la transparencia de los grupos de interés en el ámbito parlamentario para asegurar la publicidad de su actividad de influencia, con la definición de las actividades que se deben inscribir, de acuerdo con sus particularidades.

d) Crear códigos de conducta dirigidos a los grupos de interés que realicen su actividad en el ámbito parlamentario.

e) Establecer los sistemas de control y fiscalización adecuados para garantizar el cumplimiento de las normas de transparencia de los grupos de interés en el ámbito parlamentario.

f) Regular la publicidad de los contactos mantenidos con los grupos de interés en el marco de la elaboración y tramitación de iniciativas legislativas y de sus aportaciones.

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

*Única. Derogación normativa*

Quedan derogadas todas las disposiciones del mismo o de inferior rango que se opongan a lo dispuesto en esta ley.

DISPOSICIONES FINALES

*Primera. Habilitación normativa*

1. Se faculta al Consell para dictar las disposiciones necesarias para el despliegue y la aplicación de esta ley en el ámbito de la administración de la Generalitat y su sector público instrumental, así como para establecer los protocolos de actuación que se consideren necesarios para su aplicación.

2. El Consell aprobará el desarrollo reglamentario necesario para el funcionamiento del Registro de Grupos de Interés en el ámbito de la administración de la Generalitat y su sector público instrumental en el plazo máximo de nueve meses desde la publicación de esta ley en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

*Segunda. Entrada en vigor*

Esta ley entrará en vigor al cabo de nueve meses de su publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

Por tanto, ordeno que todos los ciudadanos y todas las ciudadanas, tribunales, autoridades y poderes públicos a los que corresponda, observen y hagan cumplir esta ley.

València, 10 de diciembre de 2018

El president de la Generalitat,

Ximo Puig i Ferrer

--------------------

1 El artículo 3 se modifica por el artículo 233 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 9501 de 30.12.2022).

2 El apartado 1 del artículo 18 se modifica por el artículo 65   de la[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html), de simplificación administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI