Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5698, del 07-02-2008 (2008/1350)

RESOLUCIÓ de 14 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Cullera, Alfarp, Les Coves de Vinromà, Elx, La Pobla Tornesa, Cabanes, Benlloch i Buñol.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5698

Data del DOGV
:   07-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1350

CVE


Data del document
:   14-01-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Pobla Tornesa, la](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [Cullera](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Benlloc](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [Alfarb](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 14 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Cullera, Alfarp, Les Coves de Vinromà, Elx, La Pobla Tornesa, Cabanes, Benlloch i Buñol. [2008/1350]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 202/05-AIA Cullera, 099/05-AIA Alfarp, 228/05-AIA Les Coves de Vinromà, 185/05-AIA Elx, 024/05-AIA La Pobla Tornesa, Cabanes i Benlloch i 049/05-AIA Buñol, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 14 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 202/05-AIA  
Títol: Línia subterrània trifàsica de mitja tensió a 20 kV, des del nou pas aeri-subterrani en suport núm. 700585 i CT  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Camí del Mig, parcel·les 6 i 38 del polígon 60, partida Cabeçol del Mareny de Sant Llorenç, Cullera (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte presentat consisteix a tendir una línia subterrània trifàsica de mitja tensió entre el suport núm. 700585 de la línia aèria de mitja tensió que discorre per les proximitats (en el qual es farà un pas d'aeri a subterrani), seguint el camí i a la vora de les parcel·les 6 i 38 del polígon 60, fins al centre de transformació (CT) projectat que se situarà en la mateixa parcel·la 6 del polígon 60 al costat del camí.  
La longitud de la línia és de 52 m, mentre que la longitud de la rasa que s'ha de realitzar per a soterrar-la és de 36 m. El cable conductor serà tipus SS MT DH-Z1 de 31x1x150 mm² de secció.  
El CT serà un edifici independent prefabricat.  
Es justifica la realització d'esta infraestructura en la demanda de la població agrícola de la zona. Les parcel·les de la zona estan dedicades predominantment a l'agricultura.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el projecte descrit va associat al projecte d'execució del CT i al d'electrificació en baixa tensió per a subministrament d'energia a diverses parcel·les per a abastir els motors de reg per degoteig de les explotacions agrícoles circumdants.   
2. Alternatives  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, s'han considerat altres alternatives a l'hora de dissenyar la instal·lació i finalment s'ha seleccionat la projectada. No obstant això, no es descriu cap d'aquestes alternatives ni l'impacte d'aquestes sobre el medi.  
Afeccions legals  
Malgrat que en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que la zona on se situa l'actuació no està dins del Parc Natural de l'Albufera, segons la Cartografia d'espais naturals protegits de la conselleria de Territori i Habitatge les parcel·les afectades sí que s'hi troben. Són per tant d'aplicació els requisits establits en el Pla rector d'ús i gestió (PRUG) del Parc Natural de l'Albufera, aprovat per mitjà del Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat.  
Així mateix, les parcel·les afectades es troben situades en una zona declarada lloc d'interés comunitari (LIC), zona d'especial protecció d'aus (ZEPA), zona humida i inclosa en el Pla d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (encara que es tracta de parcel·les de tarongers i cultius de regadiu).   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
Els factors ambientals considerats en l'estudi d'impacte ambiental són els següents:  
- Flora, tant la vegetació natural (escassa, per tractar-se del marge d'un camí) com la de cultiu  
- Fauna, principalment l'avifauna  
- Terra i sòl, per l'ocupació de vials durant la fase de construcció  
- Aire, per l'emissió de partícules  
- Aigua, per la modificació sobre la xarxa de drenatge i la qualitat de les aigües  
- Paisatge  
- Espais protegits  
- Béns materials (patrimoni). A aquest respecte s'indica que no s'han identificat elements del patrimoni cultural, per la qual cosa no ha considerat necessari sol·licitar informe la conselleria competent  
- Infraestructures  
- Salut i benestar  
- Acceptació social  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Dels factors ambientals la possible afecció del qual s'ha considerat, s'indica que:  
- Es dóna un impacte positiu sobre les infraestructures, la salut i benestar i l'acceptació social  
- No hi ha efecte significatiu sobre la vegetació o el patrimoni.  
- Hi ha efecte negatiu encara que en grau baix sobre la terra-sòl, els espais protegits, l'avifauna i el paisatge  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Com a mesures protectores i correctores es proposen:  
- En la fase de construcció:  
- Minimització de la pols per mitjà de reg  
- Minimització de l'impacte acústic, per mitjà de l'ús de maquinària amb marcat CE  
- Evitar abocaments accidentals per mitjà del correcte manteniment de la maquinària  
- Control de les obres per mitjà de pannells de control  
- Durant la fase posterior a les obres:  
- El traçat subterrani es considera com a mesura preventiva  
- S'impermeabilitza el cablejat  
- Es mantindrà el paisatge, els vials, les séquies i cultius igual que estaven abans de l'actuació prevista  
S'indica que el programa de vigilància ambiental va associat que sorgisquen avaries, per la qual cosa no se'n defineix el contingut sinó només les seues directrius.  
Atés la ubicació de l'actuació i el projecte proposat, cal destacar els aspectes següents:  
- El Pla rector d'ús i gestió del parc natural de l'Albufera estableix en el capítol XIII les normes generals sobre infraestructures, a les quals s'adapta el projecte presentat.   
- Els principals avantatges ambientals adoptats en el projecte són: es tracta d'un traçat subterrani, discorre pel marge d'un camí existent, únicament s'afecta la flora del marge del camí (la qual cosa està permés pel mateix PRUG de l'Albufera), es restaura el camí a l'estat original d'aquest després de les obres i no s'afecta de manera permanent a la circulació d'aigua. El CT se situa al costat del camí i s'eleva un màxim de 3 m sobre el terreny.   
Tramitació administrativa  
Amb data 2 de novembre de 2005, va tenir entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge escrit del Servei Territorial d'Energia pel qual es remetia l'expedient del projecte, incloent:  
- Projecte de línia subterrània trifàsica de mitja tensió a 20 kV, des del nou pas aeri subterrani en suport núm. 700585 fins a CT en projecte.  
- Projecte de CT prefabricat de formigó tipus S-1.2.1-C  
- Estudi d'impacte ambiental  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci en el BOP, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Amb data 30 de novembre de 2005, es va remetre consulta a l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori sobre la compatibilitat ambiental del projecte amb les figures de protecció ambiental que afecten l'àmbit del projecte.  
Amb data 15 de desembre de 2005 es va rebre resposta a aquest escrit, indicant que el projecte és compatible amb el règim d'ordenació del vigent PRUG de l'Albufera i amb la conservació dels valors naturals de la zona humida catalogada i de la ZEPA i LIC de la mateixa denominació. Així mateix indica que el Consell Directiu del parc natural de l'Albufera va emetre en data 18 de novembre de 2003 informe favorable sobre l'assumpte, del qual s'hi adjunta còpia. S'ha observat que aquest informe té vigència d'un any.  
Consideracions jurídiques  
La línia de mitja tensió projectada ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g (segon apartat) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació de línia elèctrica subterrània de mitja tensió i centre de transformació, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU al terme municipal de Cullera, partida Cabeçol, sempre que aquesta es realitze amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:  
1. És obligat observar les normes generals sobre infraestructures establides en el capítol XIII de l'annex I del Decret 259/2004, de 19 de novembre. En especial, serà necessari disposar d'informe previ favorable, preceptiu i vinculant del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera amb anterioritat a l'atorgament de la corresponent llicència.   
2. Es procedirà a la recollida i trasllat a un abocador autoritzat de totes les restes d'obres que s'hagen generat (terres, material elèctric, etc.).   
3. Es restauraran a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 99/05-AIA  
Títol: Explotació avícola de cria de polletes  
Promotor: Avícola Asensi, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alfarp (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la granja avícola  
Localització: Partida el Realet, polígon 15, parcel·la 13 del terme municipal d'Alfarp (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'explotació avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'activitat avícola, consistirà en la cria de polletes per a ser destinades en un futur a gallines ponedores.  
L'activitat s'exercirà en una nau ja construïda que s'ha destinat amb anterioritat a gallines ponedores. La nau està constituïda per dues plantes amb una superfície total de 1.232 m². A més hi ha un magatzem de 41,18 m² repartits entre les dues plantes. Les instal·lacions auxiliars són una sitja per a pinso, un femer de 104 m² i una balseta de lixiviats de 4 m² de superfície construïda.  
La capacitat de l'explotació serà de 55.000 polletes, que romanen en l'explotació durant 17 setmanes, moment en què ixen destinades a altres explotacions.  
La gallinassa s'acumula en cintes transportadores sota les gàbies, la qual s'extraurà diàriament de la nau i es depositarà en les zones d'emmagatzemament impermeabilitzades, on es practicaran tasques de volteig per a accelerar el procés de descomposició de la matèria orgànica. Es produeix 700 t de gallinassa/any. Aquest residu orgànic serà retirat per Jesús Ortiz Roig (del qual no s'aporta CIF ni identificació legal de l'activitat).  
El proveïment d'aigua en l'explotació procedeix de la xarxa pública d'aigua potable que procedeix al seu torn del pou les Colmenes, pou que abasteix tota la mancomunitat del Marquesat, la qual està tramitant davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la incorporació en la secció C del Registre d'aigües, amb destinació al proveïment dels habitants d'Alfarp, Catadau i Llombai, per mitjà de l'expedient número i referència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer 1988-IP-3846.  
Es realitzarà la neteja i la desinfecció integral de la nau una vegada buides les gàbies. Es controlarà la proliferació de mosques i altres insectes amb l'aplicació de desinsectacions periòdiques. La lluita contra rosegadors se centrarà en la col·locació de productes raticides en la nau.  
Els cadàvers seran retirats per una empresa gestora autoritzada a l'efecte (no s'aporta document que justifique l'esmentada retirada).  
El nucli de població es localitza a 0,5 km de l'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
El projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal són remesos per la Comissió de qualificació d'activitats en data 2 de febrer de 2005, documentació que es torna al promotor, a través de l'Ajuntament, per no ajustar-se als continguts mínims que per als estudis d'impacte ambiental d'activitats ramaderes preveu l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge.  
La documentació actualitzada és remesa de nou, per l'Ajuntament d'Alfarp en data 23 de juny de 2005, i s'acaba de completar en data 12 de desembre de 2005, amb la presentació de l'informe vinculant favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, emés en data 29 de novembre de 2005.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 265, de 6 de novembre de 2004, així com als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial.  
Basant-se en l'article 60 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, el promotor presenta en data 7 de març de 2005, davant de la conselleria de Cultura, Educació i Esports, el projecte de prospecció arqueològica, amb la finalitat de sotmetre'l a la preceptiva autorització. En data 16 de març de 2005 s'emet un informe tècnic per la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Artístic de la mencionada Direcció Territorial, informe en què es proposa autoritzar l'actuació en qüestió. En data 20 d'abril de 2005, l'Àrea de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura autoritza al promotor el projecte de prospecció arqueològica de la zona afectada per l'explotació avícola. En data 29 de novembre de 2005 la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià emet un informe vinculant favorable al projecte.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola regadiu, segons normes subsidiàries municipals.  
El municipi d'Alfarp està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
El projecte no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El projecte no afecta el domini públic hidràulic.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs una descripció del medi físic en què s'inclou: climatologia, geologia i geomorfologia, edafologia, hidrologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona fortament antropitzada de topografia plana, dedicada a l'agricultura de regadiu, fonamentalment al cultiu de cítrics i fruiters d'os. L'explotació s'integra paisatgísticament en la zona on se situa, existint altres construccions pròximes de distinta naturalesa.  
No es produeix afecció a comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial de la Comunitat Valenciana  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per una empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
Segons la cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, la vulnerabilitat de l'aqüífer enfront de la contaminació és alta, per la qual cosa han d'extremar-se les mesures per a evitar abocaments incontrolats en la mateixa explotació o una mala gestió dels residus orgànics com a adob orgànic, en cas d'utilitzar-se en la zona.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La identificació d'impactes s'ha dut a terme a partir de l'elaboració d'una matriu de causa-efecte, diferenciant les fases de construcció i de funcionament de l'activitat. Com a resultat es conclou que els impactes més rellevants són:  
Fase de construcció:  
- Impacte sobre l'aire, per emissió de pols durant les obres. L'impacte serà de baixa magnitud. Cal tenir en compte que es condicionarà una nau ja existent.  
Fase de funcionament:  
- Impacte sobre l'aire, per emissió d'olors.  
- Impacte sobre el sòl, per una incorrecta utilització de la gallinassa com a adob orgànic, o per evacuació incontrolada de lixiviats en la mateixa explotació.  
- Impacte sobre l'aigua, per contaminació associada a una incorrecta gestió del residu orgànic originat.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores i correctores. Programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, es recullen les següents:  
- A fi d'evitar l'entrada d'animals i de personal alié a les instal·lacions, s'ha d'instal·lar una tanca perimetral en tota l'àrea d'actuació.  
- Per a minimitzar l'impacte visual, s'instal·laran pantalles vegetals, la missió de les quals serà l'ocultació d'edificacions i infraestructures que puguen ocasionar impactes puntuals.  
- La gallinassa s'emmagatzemarà en un femer construït amb materials impermeables, i amb lleuger pendent per a la canalització de lixiviats a cubeta de recollida, els quals es tornaran a depositar sobre el muntó de gallinassa.  
- S'aplicaran productes desodorants per a minimitzar l'emissió d'olors.  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent, per a la seua utilització sobre els vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- S'instal·larà tela metàl·lica en els buits i finestres de la nau.  
- S'assegurarà la impermeabilitat dels sòls de la nau, així com del femer i cubeta de recollida de lixiviats.  
Les mesures correctores proposades per a la fase de construcció no s'ajusten a la realitat, ja que es parteix d'una nau ja existent que s'adequarà per a utilitzar-la en la nova activitat, per la qual cosa totes les mesures correctores exposades, relacionades amb la construcció d'accessos, gestió de materials sobrants, emissió sonora de les màquines utilitzades en eixa fase així com els regs periòdics associats al moviment de terra, no es consideren necessaris ja que no s'ha d'executar la fase de construcció pròpiament dita.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'al·ludix a la relació de contractes firmats amb particulars per a la retirada de la totalitat de gallinassa produïda, dels quals se n'indica la inclusió en l'esmentat document, sense que aquesta aportació d'informació s'haja realitzat realment, per la qual cosa la destinació final de la gallinassa és contradictòria i no queda justificada.  
No s'ha inclòs programa de vigilància ambiental.  
Es considera factible el projecte, des del punt de vista mediambiental, sempre que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, s'amplien amb l'adopció dels condicionants arreplegats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de legalització de l'ampliació de l'explotació avícola, situada al terme municipal d'Alfarp (València), promogut per Avícola Asensi SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, ha de disposar-se de justificació legal (inclusió en el Registre d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del pou que proveïx la mancomunitat del Marquesat) de l'autorització d'aprofitament d'aigua potable.  
- En retirar-se la gallinassa per una empresa aliena a l'explotació, i tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, l'empresa en qüestió, ha d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la llei.  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, ha de justificar-se davant d'aquesta direcció general i davant de l'òrgan substantiu, l'eliminació de cadàvers d'acord amb allò que ha estipulat el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Amb aquest fi, ha de presentar-se un contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a l'efecte.  
- Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, ha de disposar de femer en l'explotació. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats. Ha de cobrir-se parcialment per a evitar, en cas de pluges, la generació de lixiviats que puguen sobreeixir de la fossa de lixiviats.  
- Els residus sòlids assimilables a residus sòlids urbans, seran transportats a l'abocador autoritzat.  
- Es disposarà de gual sanitari en l'explotació, tanca perimetral, malla en buits que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 228/05-AIA  
Títol: Instal·lació solar fotovoltaica  
Promotor: Eólica del Montalt  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de les Coves de Vinromà  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un hort fotovoltaic sobre la parcel·la 483 de 8,36 ha de superfície aproximada de sòl classificat com a no urbanitzable rústic sense protecció, situada a la partida Mas de Monges, del municipi de les Coves de Vinromà.  
L'hort constarà d'11 plantes fotovoltaiques amb 23 panells cadascuna, d'una potència de 99,36 kW/planta, la potencial total instal·lada és de 1.092,6 kW, la qual es vendrà acollint-se al RD 436/2004.  
Per a absorbir l'energia produïda, es construirà un centre de transformació que permetrà connectar-se a la línia de mitjana tensió (20 kV) que arriba a escassos 40 metres de la finca.  
També es disposarà d'un edifici annex de dimensions semblants al centre de transformació, en què es disposaran els diversos quadres de comptadors de les 11 instal·lacions previstes, a més de servir de xicotet magatzem per al personal de manteniment.  
L'obra civil necessària per a la instal·lació de les plaques fotovoltaiques estarà formada per bases de formigó cilíndriques, d'1 m de profunditat i 5 m³, per a la fixació dels pals dels seguidors solars. Les rases de pas de cables seran de 80 cm de profunditat en el cas del cablatge de baixa tensió i de 100 cm, per al tram de mitjana tensió que unirà el centre de transformació amb la línia de mitjana tensió. La rasa s'omplirà amb terra compactada extreta de la mateixa excavació i serà degudament senyalitzada.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 31 d'octubre de 2005 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la instal·lació solar fotovoltaica.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la Instal·lació solar fotovoltaica, ha estat sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 5099 de data 23 de setembre de 2005, i no s'hi han presentat al·legacions.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 14 de juny de 2005 es va realitzar la sol·licitud de permís de prospecció en la zona per a realitzar l'estudi d'impacte sobre el patrimoni.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
L'àmbit d'estudi es caracteritza per ser una antiga parcel·la de cultiu, actualment abandonada i colonitzada per espècies adventícies i arvenses com l'albaida o la Cephalaria leucantha, delimitada per una tanca perimetral de retrames principalment. Hi ha algun exemplar aïllat de carrasca i pi blanc al centre de la parcel·la.  
Les parcel·les confrontants compten amb plantacions d'ametlers, ullastres, oliveres i alguna parcel·la intercalada d'albercoquers.  
La fauna és l'associada a un territori modificat per l'actuació de l'home i característiques d'un ambient rural.  
Per tant la parcel·la no està situada dins d'una àrea de gran valor ecològic, ni paisatgístic, ni està subjecta a cap protecció especial.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Durant la fase d'implantació es produirà un impacte sobre el sòl, sobretot en aquells llocs on es localitzen les edificacions i instal·lacions i les rases corregudes per al cablatge i els fonaments per a la fixació dels panells fotovoltaics.  
Un altre impacte que cal tenir en compte és el produït sobre el paisatge, encara que a causa de la llunyania de la població i l'orografia del terreny, no serà visible la instal·lació des del municipi. També ha de tenir-se en compte que la zona quedarà totalment enjardinada afavorint d'aquesta manera la millor integració d'aquesta.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores se centraran en la correcció de l'impacte paisatgístic, mitjançant la plantació d'espècies en les zones perimetrals i afavorint el creixement de plantes herbàcies d'escassa alçària als corredors de separació i sota els panells fotovoltaics, d'aquesta manera s'aconsegueix un doble propòsit, la integració paisatgística i evitar-hi l'erosió.  
Els residus sòlids procedents de les obres i els residus inerts generats en la construcció han de ser col·locats en els abocadors municipals, o en llocs controlats prevists per l'Ajuntament de les Coves de Vinromà.  
Respecte al programa de vigilància ambiental aquest tindrà com a objectiu detectar les desviacions ocorregudes sobre les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental, amb aquest fi s'ha d'efectuar principalment un control i seguiment de la zona enjardinada i de l'aparició o no de processos erosius als talussos.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental segons el que ha indicat l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'instal·lació solar fotovoltaica, promogut per Eólica del Montalt, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Abans de l'inici dels treballs s'han de realitzar sondejos per a comprovar l'absència o presència de restes arqueològiques, els resultats de les quals han de sotmetre's a la preceptiva avaluació de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/1998, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
2. S'han de preservar els exemplars de pi blanc i alzina existents en la parcel·la.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
València, 19 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 185/05-AIA  
Títol del projecte: Abocador de residus industrials no perillosos  
Promotor: Urbaser, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge. Servei de Control Integrat de la Contaminació  
Ubicació: Diverses parcel·les del polígon 171. Paratge El Ferriol, del terme municipal d'Elx (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
El projecte aborda la construcció i explotació d'un abocador de residus inorgànics no perillosos en les parcel·les 99 i 100 del polígon 171, partida El Ferriol del terme municipal d'Elx.   
La superfície total de l'abocador és de 40.326 m² i la capacitat està prevista en 364.287 m³. L'abocador es dividirà en dos vasos 1 i 2 de superfícies 25.940 m² i 13.964 m² respectivament.   
El volum d'abocament anual previst se situa al voltant de les 120.000 t/any que sumades a les 43.200 t/any de terres comporta un volum anual de 184.000 m³ i una vida útil de 23 mesos.  
Les cotes mínima i màxima del vas 1 (oest) són 211 m i 238,5 m. respectivament. Les cotes mínima i màxima del vas 2 (est) són 209 m i 228 m, respectivament.   
Les parcel·les on se situarà l'abocador es troben actualment abancalades per la qual cosa és necessari excavar el vas retirant el sòl edàfic, homogeneïtzant la superfície per a recolzar l'abocador sobre el substrat geològic subjacent i així impermeabilitzar adequadament el vas i construir la xarxa de recollida i emmagatzemament de lixiviats.  
Cada un dels vasos disposa d'una xarxa de recollida de pluvials i lixiviats independent. Les basses de lixiviats i pluvials s'excaven en el terreny i s'impermeabilitzen adequadament.  
Vorejant el vas d'abocament es construeix un camí perimetral i una cuneta de recollida d'aigües pluvials que les condueix cap al seu drenatge natural.  
La totalitat de les instal·lacions es tancarà amb una malla metàl·lica galvanitzada de 3 m d'alçària que evitarà el vol de materials lleugers a l'exterior i l'accés d'animals o persones alienes a les instal·lacions.   
El procés de tractament s'inicia en el moment que el camió de recollida i transport de residus arriba a les instal·lacions i es realitza el control d'accessos i pesatge.  
Els residus, una vegada passat el punt de control, s'aboquen sobre les plataformes d'abocament que es disposen horitzontalment sobre el fons del vas amb una alçària de 3,30 m de grossària que es cobreixen amb capes de terra de 0,2 m. Cada capa de 3,5 m forma una terrassa o escaló que es recolza sobre un dic de tancament perimetral construït amb els materials d'excavació i degudament impermeabilitzat. L'abocador anirà recreixent per mitjà de terrasses separades per bermes intermèdies que configuraran el talús definitiu del vas.   
Cada una de les terrasses d'abocament s'anirà segellant parcialment i una vegada aconseguida la cota final d'abocament es procedirà al segellat i impermeabilització del vas. Sobre la capa de segellat s'aportarà una capa de terra d'1 m de grossària on se sembraran i plantaran espècies autòctones.  
Per a la recollida de les aigües d'escorriment, les terrasses disposaran de cunetes de peu de talús que recullen les aigües i les conduïsquen cap a la bassa de recollida de pluvials.  
Ateses les característiques dels residus a abocar es construirà una xarxa de recollida de gasos que anirà recreixent a mesura que es vagen depositant els residus en l'abocador. Els gasos es tractaran adequadament depenent del volum extret, bé per mitjà de crema en torxa o per mitjà d'aprofitament energètic.  
Per al subministrament elèctric s'instal·larà un grup electrogen que abastirà d'energia la bàscula i la caseta de control.  
Per a accedir a l'abocador s'utilitzarà el camí de Monforte del Cid que enllaça amb la carretera CV-850.  
Al voltant de l'abocador es construirà un camí perimetral de servei de 5m d'ample amb vorals de 1m a un costat i a l'altre amb circulació de camions en un únic sentit.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
En data 19 d'octubre de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet l'expedient relatiu a la sol·licitud d'autorització ambiental Integrada del Projecte d'abocador controlat de residus no perillosos, promogut per l'empresa Urbaser, AA sol·licitant la corresponent declaració d'impacte ambiental. La documentació aportada consta de documents tècnics i còpia dels escrits i requeriments realitzats per la resta d'òrgans que intervenen en la tramitació de l'expedient.  
Documents tècnics:   
- Estudi d'impacte ambiental de la instal·lació juntament amb l'informe favorable vinculant de la conselleria de Cultura, Educació i Esports d'acord a l'article 11 de la Llei 471998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Documentació d'esmena requerida pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en data 19 d'agost de 2004.  
- Un exemplar del projecte bàsic d'autorització ambiental integrada  
- Un exemplar de la memòria constructiva i annexos  
- Un exemplar de plànols  
- Un exemplar del plec de prescripcions tècniques  
- Un exemplar del pressupost  
- Certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que no s'han presentat al·legacions davant de la conselleria de Territori i Habitatge i en l'Ajuntament d'Elx.  
Informes sectorials rebuts:  
- Àrea de Residus de la conselleria de Territori i Habitatge. S'indica que després de diverses esmenes de documentació s'emet informe favorable el projecte presentat pel que fa a la gestió de residus, d'acord amb la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, encara que hauran de seguir-se els condicionants establits en els informes emesos pel que fa a la xarxa de drenatge i l'emmagatzemament de lixiviats, tipologia dels residus que s'han d'admetre en l'abocador, control i vigilància de les aigües subterrànies, millora en el segellat de l'abocador, xarxa de drenatge de gasos i despeses de manteniment postclausura.  
- Confederació hidrogràfica del Xúquer. Després de diverses esmenes de documentació s'emet un informe condicionat a la presentació per part del titular de documentació referent a l'abocament de les aigües pluvials interiors a l'abocador i les aigües residuals d'origen domèstic. També se sol·licita de la Direcció General de Qualitat Ambiental certificat sobre la idoneïtat de la ubicació proposada pel que fa a permeabilitat i que es garantisca la total absència d'infiltració tant de les aigües residuals com dels lixiviats generats.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'emplaçament proposat per a situar l'abocador es localitza a uns 5 km al nord del municipi d'Elx i 1,5 km a l'est de l'embassament de Vinalopó, i queda emmarcat en una xicoteta vall situada entre el Racó de la Morera i la serra dels Animetes.  
L'accés es realitza des de la carretera CV-850 direcció Elx prenent a mà esquerra el camí de Monforte del Cid i una vegada passat el caseriu de Vallongas es pren a la dreta un camí de terra que condueix a les parcel·les.  
Les parcel·les on s'ubica l'abocador se situen en l'interior d'una vall abancalada amb cultius de regadiu, basses i canalitzacions de reg rodejada de serres que l'aïllen d'altres valls i urbanitzacions pròximes.  
Des del punt de vista geològic els materials que constitueixen el vas de l'abocador són margues miocenes de baixa permeabilitat, no obstant això, el tàlveg es troba cobert per materials quaternaris que seran excavats. L'aflorament margós queda limitat únicament al fons del tàlveg ja que en les vessants que el rodegen afloren arenoses fissurades amb permeabilitat mitja-alta no aptes per a albergar el vas d'abocament.  
La vegetació natural que ocupa les vessants dista bastant de la potencial degut principalment a la pressió antròpica. Actualment trobem vessants ocupades per cultius de secà, matoll termòfil i exemplars de pi dispersos.  
Igual que la vegetació, la fauna de la zona d'estudi no presenta especial valor per a la conservació degut a l'alteració que ha comportat l'antropització del medi. L'avifauna, els rèptils i els xicotets mamífers són els grups més abundants en la zona.  
La morfologia tancada del paisatge fa que la visibilitat de l'àrea siga reduïda, no obstant això, el camí que voreja la zona és freqüentat per caminants i aficionats a la bicicleta de muntanya.  
Pel que fa al clima de la zona es correspon amb un clima semiàrid, mesotèrmic, amb poc o res de superàvit a l'hivern.  
El règim hídric característic de la zona presenta una marcada carència d'aigua al llarg de l'any, molt acusada a l'estiu i amb aigua suficient en un sol període de tres mesos. L'ETP aconsegueix valors de 937 mm.  
Les velocitats mitjanes del vent més elevades es donen en direcció NW i N, i se situen al voltant de 4-8 m/s.  
D'acord amb l'informe emés per l'Ajuntament d'Elx pel que fa a la compatibilitat de l'activitat proposada i la classificació i qualificació del sòl d'acord al PGOU es tracta de sòl no urbanitzable on es permeten aquest tipus d'infraestructures.  
Pel que fa al patrimoni, s'ha realitzat una prospecció arqueològica de l'àrea d'estudi obtenint informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Generalitat Valenciana.  
La zona d'estudi no es troba inclosa en cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, ni afecta cap LIC ni ZEPA, ni queda inclosa en cap microreserva de flora.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
En principi el principal efecte ambiental que pot derivar-se de la construcció, explotació i clausura de l'abocador proposat és l'eliminació de vegetació, desplaçament de la fauna, ocupació de camins, obertura de vials, construcció d'edificacions, producció d'un gran volum de terres d'excavació, alçament de pols, emissió de sorolls i gasos de la maquinària en les obres de construcció i explotació de l'abocador, riscos d'explosions i incendis, generació de lixiviats, possible contaminació de sòls, aigües subterrànies i superficials, modificació de la dinàmica de l'escorriment superficial, possibles riscos geològics, alteració de la geomorfologia, canvis d'usos del sòl, afecció xarxa viària i infraestructures, increment d'elements volàtils i espècies oportunistes en la zona, modificació al paisatge, moviment i trasbals de camions, afecció social i generació d'ocupació.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Com a mesures protectores i correctores l'estudi d'impacte ambiental estableix entre altres, les següents: tanca perimetral de les instal·lacions, pantalla vegetal, control de residus en recepció, estabilització dels talussos de desmunts i terraplens, abassegament de terres i sòl vegetal a resguard del vent, manteniment i control de la maquinària, manteniment i neteja de la xarxa de pluvials, manteniment i control de la xarxa de recollida de lixiviats, control de plagues, control d'olors i gasos, revegetació de talussos i plantació d'espècies arbòries en les instal·lacions, recollida manual de volàtils dispersos en l'abocador, captació i eliminació de biogàs i recreixement del vas d'abocament per mitjà de dics perimetrals.   
Analitzades les mesures correctores proposades, els impactes previsibles i el projecte proposat, es considera necessari introduir una sèrie de modificacions tendents a aconseguir una adequada integració de l'actuació en l'entorn i minimitzar-ne els impactes derivats.  
- En cas d'ampliar o modificar el traçat del camí d'accés a l'abocador haurà d'avaluar-se el projecte i plantejar les mesures correctores i protectores adequades.  
- A mesura que vaja recreixent la massa de residus per damunt de la cota natural del terreny, serà necessari garantir l'estabilitat de la massa de residus, la impermeabilitat i restauració del talús resultant.   
- Pel que fa als lixiviats, les aigües pluvials i les aigües residuals d'origen domèstic haurà de garantir-se'n la correcta gestió.  
- La bassa de lixiviats haurà d'estar tapada evitant males olors i aparició d'insectes i animals no desitjats.  
- Es disposarà d'un sistema de reg i neteja de les instal·lacions.  
- S'haurà de disposar en l'abocador d'abassegaments de terres suficient per a sufocar qualsevol incendi que puga generar-se en el vas d'abocament.  
- Haurà de disposar-se de material impermeable per al recreixement del vas d'abocament.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental pel fet de trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 6 a) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
2. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
4. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
5. El Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Formular amb caràcter favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, aquesta declaració d'impacte ambiental corresponent a l'abocador de residus inorgànics no perillosos, situat al paratge El Ferriol del terme municipal d'Elx (Alacant), promogut per la mercantil Urbaser, SA, sempre que l'activitat s'exercisca amb l'estricte compliment de totes les mesures proposades en la documentació tramitada i amb les modificacions introduïdes per les condicions següents:  
- Els abassegaments de material hauran de situar-se en l'interior de les parcel·les a resguard del vent en runams d'alçària no superior a 5 m.   
- Les bermes intermèdies de restauració que separen els dics de recreixement hauran d'ampliar-se a un mínim de 3 m de manera que quede garantit el drenatge de les aigües pluvials i la revegetació de les bermes. L'angle d'inclinació de cadascun dels talussos que configuren les terrasses no superarà els 35º d'inclinació respecte de l'horitzontal.   
- La xarxa de recollida de pluvials haurà de complementar-se amb un sistema de canalitzacions verticals que recullen les aigües de desguàs de cadascuna de les terrasses fins al canal principal de desguàs que les conduirà fins a la bassa de pluvials.  
- Les aigües pluvials abans d'evacuar-se a llit públic o utilitzar-se per a regs i neteja hauran de ser analitzades i si és el cas, portar-les a una EDAR.   
- Les aigües residuals d'origen domèstic hauran d'anar a una fossa sèptica impermeabilitzada i entregar-se a un gestor autoritzat.   
- Els lixiviats generats en el vas d'abocament, hauran de tractar-se adequadament de manera que quede garantida la innocuïtat d'aquests o bé lliurar-los a un gestor autoritzat.  
- Les reparacions i manteniment de la maquinària es realitzarà en una àrea adequada per a aquest fi. Els residus perillosos s'envasaran en depòsits homologats degudament segregats per tipus, envasaments, identificats i etiquetats. Disposaran de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'hauran de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.   
- Els camins d'accés es mantindran en òptimes condicions al llarg de tota la vida del projecte. En cas de danys, l'empresa promotora serà la responsable de la seua reparació. Es col·locaran senyals indicatius del trànsit de camions.  
- En cas d'obrir nous camins, ampliar o condicionar els existents, haurà de presentar-se projecte i sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental que li corresponga.  
Segon   
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer   
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 24/05-AIA  
Títol: Autovia de la Plana. Tram: la Pobla Tornesa-Vilanova d'Alcolea  
Promotor: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: La Pobla Tornesa, Cabanes i Benlloch  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
El projecte consisteix bàsicament en la conversió en autovia del tram de la CV-10 situat entre la Pobla Tornesa i la intersecció amb la CV-152 d'accés a Benlloch, amb una longitud aproximada d'11 km. En el pas per Cabanes, les obres realitzen la variant oest de la població, a una distància aproximada de 400 m respecte del nucli urbà. La velocitat de projecte és de 100 km/h. El projecte inclou també l'execució de cinc enllaços i de diversos camins de servei.   
La secció tipus de la infraestructura projectada està formada per dues calçades separades de 7,00 m d'amplària amb vorals exteriors de 2,50 m i interiors d'1,50 m, i bermes laterals de 0,75 m. La mitjana és àmplia, amb una amplària de 12,00 m, excepte en el primer tram del traçat que té una amplària de 16,00 m amb l'objecte d'evitar l'afecció del gasoducte València-Barcelona.  
Els talussos emprats tenen un valor màxim en desmunts d'1:1 (H:V) i en terraplens de 2:1 (H:V). Els moviments de terres estimats en el projecte bàsic són de 169.000 m³ d'excavació en desmunts, 147.000 m³ de terra vegetal, mentre que es preveu que seran necessaris aproximadament 1.640.000 m³ de material procedent de préstecs autoritzats per a formació de terraplens.   
2. Alternatives  
En l'anàlisi d'alternatives s'han tingut en compte entre altres condicionants, els de caràcter mediambiental referits a la proximitat de la traça al jaciment paleolític del Pla de la Pitja, l'encreuament amb diversos camins ramaders i els problemes d'inundabilitat en les zones dels barrancs de la Font i el Rabatxol incloses en el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de riscs d'inundacions a la Comunitat Valenciana).   
Per a l'anàlisi de les alternatives es va dividir el traçat en quatre subtrams amb dues opcions possibles en cada un d'ells, a excepció del subtram II en el qual es van presentar quatre opcions. Les diverses alternatives difereixen poc en el traçat d'aquestes, sense plantejar la necessitat d'allunyar-se del traçat actual de la CV-10, excepte en la variant de Cabanes.  
Les opcions finalment triades són les alternatives denominades A per a cada un dels trams objecte de l'estudi. Els aspectes que s'han considerat especialment determinants en l'adopció de les alternatives idònies per a cada tram són per al tram I: la Pobla Tornesa-Coll de Cabanes, la menor ocupació de terreny en zona d'entollada i la menor afecció sobre el jaciment del Pla de la Pitja; tram II: coll de Cabanes-origen de la variant de Cabanes, bona situació en l'encreuament sobre la zona inundable; tram III: variant de Cabanes, franja de reserva viària prevista en el PGOU de Cabanes; tram IV: final de la variant de Cabanes-accés a Benlloch, limitació d'espai al marge esquerre, al costat del barranc de la Font.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 2 de març de 2005 la conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Autovia de la Plana tram: la Pobla Tornesa-Vilanova d'Alcolea(Castelló).  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Autovia de la Plana tram: la Pobla Tornesa-Vilanova d'Alcolea (Castelló), ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOE núm. 63 de data 15 de març de 2005, i en el DOGV núm. 4980 de data 7 d'abril de 2005, i s'hi han presentat les següents al·legacions i informes:  
- Informe de l'Ajuntament de la Pobla Tornesa.  
- Informe de l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea.  
- Informe de l'Ajuntament de Cabanes.  
- Informe de l'Ajuntament de Benlloch.  
- Informe del Ministeri de Foment.  
- Al·legació d'un particular sense contingut mediambiental.  
- Al·legació del Sr. Francisco González Babiloni en representació de GECEN (Grup per a l'estudi i conservació dels espais naturals).   
2. Resum d'al·legacions  
D'entre les al·legacions dalt indicades es dóna una síntesi de les més significatives, en funció dels aspectes ambientals a què fan menció, i només del que es refereix a aquests aspectes ambientals.  
- Informe de l'Ajuntament de la Pobla de Tornesa: Es refereix principalment a diversos aspectes relacionats amb l'estudi d'impacte acústic, així com a la prolongació de les pantalles acústiques en la urbanització de la Marmudella, a més se sol·licita que se solucione la connexió de vianants entre la Marmudella i el nucli històric de la Pobla Tornesa.  
En resposta a l'Ajuntament, la conselleria d'Infraestructures i Transport explica el procés portat per a confeccionar l'estudi acústic i indica que si se superen els límits en els mesuraments que s'han de realitzar una vegada posada en servei l'autovia, s'instal·laran pantalles acústiques addicionals. La comunicació de vianants entre la Marmudella i la Pobla Tornesa es garantirà mitjançant l'execució d'una andana ciclista de vianants.   
- Informe de l'Ajuntament de Cabanes: Són diversos els punts que tracta l'Ajuntament de Cabanes, la majoria d'ells fan referència a la reposició de serveis afectats, l'ampliació dels marcs bicel·lulars per a permetre el pas de vehicles agraris, les excessives reserves viàries dels enllaços i la prolongació del camí núm. 6 fins a enllaçar amb la desviació prevista per a l'assagador del Camí Vell de Castelló.  
Les respostes donades a aquesta sèrie d'al·legacions per la conselleria d'Infraestructures i Transport són la previsió de reposició dels diversos serveis afectats, la desestimació d'augmentar els gàlibs dels marcs esmentats a causa de l'existència de passos de gàlib complet pròxims tant pel nord com pel sud i la impossibilitat de continuïtat del camí núm. 6 com a conseqüència de l'existència d'un barranc.   
- Francisco González Babiloni (GECEN): Les al·legacions presentades responen a la consideració de l'avaluació deficient de la hidrologia superficial i subterrània i el seu impacte, i de les deficients mesures correctores per a evitar la mortaldat de vertebrats terrestres. En l'al·legació es presenten dos annexos en els quals es té diversos estudis realitzats sobre la cova de l'Ullal.  
La resposta a aquesta al·legació condueix després d'una argumentació basada entre altres en el estudi hidrogeològic de l'entorn de l'ullal de Miravet i avaluació de la repercussió de la carretera Orpesa-Cabanes sobre les aigües subterrànies, a concloure que no hi ha connexió entre els albellons del pla de Cabanes i l'ullal de Miravet, i que l'afecció a l'ullal de Miravet és improbable. Pel que fa a les mesures correctores per a evitar l'afecció a la fauna se citen els apartats on es poden consultar en el projecte bàsic.   
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a   
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció a:  
- Barranc de la Pobla.  
- Barranc de Rabatxol.  
- Barranc de la Font.   
- Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta a les vies pecuàries:  
- Assagador del Camí Vell de Castelló.   
- Assagador del Pou de la Blanca.  
- Assagador del Corral d'Alverich.   
- Assagador del Pou del Bou.  
- Assagador de l'Arc Romà.   
- Assagador del Ventorrillo.  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, l'autovia afecta sòls classificats com a sòl no urbanitzable normal, vulnerable o no vulnerable a la contaminació i sòl urbanitzable industrial a Cabanes, i sòl no urbanitzable comú a Benlloch.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
Els nivells de soroll en la zona no són excessivament elevats sent la mateixa carretera el principal focus d'emissió de sorolls. S'ha realitzat un estudi dels nivells de soroll en tres zones, dues d'elles corresponen a dos nuclis d'habitatges a la Pobla Tornesa i la tercera correspon al polígon industrial de Cabanes.  
L'àrea d'estudi es troba situada en el sector llevantí de la serralada Ibèrica en la zona Sud-oriental Fallada, concretament dins del sistema de fosses litorals del Maestrat Oriental. Tota la traça discorre sobre materials detrítics plioquaternaris.  
En la zona de la Pobla Tornesa la fisiografia és de vessants suaus, mentre que a Cabanes i Benlloch la fisiografia és plana.   
No hi ha cursos d'aigua amb cabals permanents. El traçat travessa els barrancs de la Pobla i de Rabatxol; i discorre paral·lel al barranc de la Font al seu pas per Cabanes i Benlloch. Hi ha zones en què se solen produir entollades.  
Segons el PATRICOVA hi ha dues zones inundables dins de l'àrea d'actuació, una amb nivell 4 (barranc de la Font de Benlloch) i una altra amb nivell 6 (barranc de Rabatxol a Cabanes).  
Respecte a la vegetació existent en la zona, l'estudi s'ha referit a cultius de llenyosos en secà i l'existència de vegetació natural composta per alguna comunitat arbustiva (romerars i garrigues) amb coscolls, margallons, romers, etc. En les zones entollades apareixen herbàcies de zones humides i canyars, i en els barrancs baladres. Els cultius predominants en la zona són els ametlers i en menor quantitat garroferes i oliveres. També hi ha algunes vinyes amb fruiters com els albercoquers, les pruneres i els cirerers.  
L'hàbitat afectat pel projecte està constituït en general per cultius de secà. La fauna resident en aquestes zones presenta unes característiques pròpies de zones amb una alta activitat antròpica, amb espècies que toleren la presència humana. No obstant això, en la zona també hi ha formacions arbòries i arbustives de gran interés que alberguen multitud d'espècies animals. D'entre les més habituals se citen: salamandra, renoc d'esperons, tortuga europea, esparver cendrós, àguila marcenca, arpella de marjal, àguila calçada, àguila-astor de panxa blanca, enganyapastors europeu, còlbit negre i busquereta cuallarga. En l'estudi es destaquen principalment les poblacions d'esparver cendrós i de distintes espècies d'amfibis.   
El paisatge s'ha descrit en el pla de fons configurat per tres panoràmiques diferents; en primer terme estan els contraforts muntanyosos i el secà interior, en segon terme l'horta i en últim terme les marjals. El pla mitjà correspon a cultius de secà, i el primer pla ofereix elements el valor paisatgístic dels quals no és destacable.  
En l'estudi s'han especificat l'existència de diversos camins ramaders que es veuran afectats per l'autovia al llarg del traçat d'aquesta.  
Respecte al patrimoni cultural en l'estudi se cita la proximitat de l'autovia als jaciments arqueològics de pla de la Pitja, el coll de Cabanes i el coll de Cabanes II. De la prospecció arqueològica realitzada s'han trobat elements de caràcter etnològic i fragments ceràmics.   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.  
En línia amb l'anterior, ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més sobreïxents de cada una d'elles.   
Les accions derivades de la construcció l'impacte sobre l'entorn de les quals s'ha valorat com major, són les generades directament o indirectament pel moviment de terres. S'ha estimat com de gran magnitud negativa les associades a l'explotació de pedreres, habilitació d'abocadors, reutilització de materials i l'afecció sobre elements d'interés patrimonial i sobre les edificacions. No obstant això, s'han considerat com de magnitud mitjana els impactes derivats de la interrupció de línies de drenatge, l'increment de soroll a causa del trànsit de maquinària pesant, la modificació dels hàbitats de les espècies existents i la disminució de la qualitat de l'aire.   
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren i valoren a continuació:  
L'increment en el nivell de soroll és una de les afeccions valorades com a mitjana en la zona de pedreres i baixa en les zones poblades al costat de la carretera a la Pobla Tornesa i al polígon industrial de Cabanes.  
L'ocupació i pèrdua de sòls vegetals és una de les afeccions valorada com a mitjana durant aquesta fase.  
La contaminació atmosfèrica durant l'explotació de la via és també considerada com un impacte moderat, atés el seu caràcter continu.  
D'altra banda en l'estudi es fa referència al possible efecte barrera que es produïsca per al trànsit d'espècies, considerat com a mitigat arran de les obres de drenatge previstes en el traçat.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
Com a mesura correctora addicional per a la salvaguarda d'espècies singulars es té el seguiment ambiental de les obres realitzat per un expert en zoologia.  
Segons l'estudi es té previst col·locar passos canadencs en les proximitats d'enllaços per a evitar el pas de mamífers mitjans i grans a l'autovia, a més es projecten dispositius de fuita que permeten l'eixida d'animals que puguen entrar en l'entorn de l'autovia. També es disposen per a la fuita d'animals de rampes rugoses en cunetes i rampes rugoses en arquetes.  
Com a passos de fauna s'utilitzaran les obres de drenatge projectades, adequant-les en accessos.  
Com a conseqüència de l'estudi acústic realitzat de la carretera, es preveu l'execució de pantalles acústiques al marge esquerre de la carretera en, la zona poblada del Boqueró, formades per pantalles d'alumini perforat de 2 a 3 metres d'alçària.  
En les zones assenyalades en el PATRICOVA com a inundables amb nivell de risc 4 (barranc de la Font a Benlloch) i nivell 6 (barranc de Rabatxol a Cabanes) es projecten obres de drenatge formades per un marc de sis cèl·lules de 4x2 m i un marc bicel·lular de 5x2 m, respectivament.  
Una mesura compensatòria prevista en l'estudi és la senyalització, abalisament i disposicions per a afavorir l'entollament de la zona entollada l'Arenal i Beneito.   
Menció especial mereix la protecció paisatgística de la Senda dels Romans i de l'Arc de Cabanes els quals són objecte d'un pla especial de protecció per l'Ajuntament de Cabanes, el qual es trobava en el moment de redactar l'estudi en període d'informació pública.  
Durant la fase de desbrossament i moviment de terres es té previst el seguiment de l'obra per part d'un zoòleg, especialment en les zones del pla de la Pitja i del coll de Cabanes I i II.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Vigilància de l'estacatge de l'àrea ocupada per les obres, comprovant-se si es correspon amb les zones expropiades i amb les afeccions previstes.  
- Control de la procedència de les terres de préstecs. Legalització de jaciments i pedreres.  
- Control dels nivells sonors en la fase d'explotació. Campanya de mesuraments de soroll.   
- Revisió dels accessos, verificant-se si el disposen totes les propietats afectades i revisió de la continuïtat dels camins agrícoles i dels camins ramaders.  
- Seguiment de l'efectivitat de les obres de drenatge.  
- Prospecció i seguiment extensiu o intensiu paleontològic, etnològic i arqueològic durant la fase de moviment de terres. Presa de mostres, documentació, inventari i trasllats en el cas que siga necessari.  
- Evitar que es produïsca l'ocupació innecessària de zones d'interés faunístic per part d'equipaments de l'obra, camins d'accés, etc.  
- Control del compliment de les accions per a reduir els riscs d'incendi forestal d'acord amb allò que estableix l'operació de vigilància relativa al desbrossament.  
- Detectar zones de l'obra especialment sensibles que requerisquen prendre mesures correctores no previstes en el pla d'obres i els protocols de treball.   
- Control de les obres i de l'adequació del calendari de treballs per a no afectar la població reproductora d'esparver cendrós.  
- Control dels elements de protecció ambiental (passos de fauna, tanques, etc.).  
- El lloc d'inspecció serà tot el traçat, sistemes de drenatge i cunetes, especialment quan la traça travesse un biòtop d'alt valor.  
Finalment, el Programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, propose la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Autovia de la Plana tram: la Pobla Tornesa-Vilanova d'Alcolea (Castelló), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
2. En tots els trams de carretera que queden en desús es procedirà a picar el ferm i després cobrir-lo amb terra vegetal amb grossària suficient per a la posterior revegetació d'aquests.  
3. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.  
El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.  
4. Els materials de farciment i els llasts que siguen necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si es tracta de residus inerts adequats, els abocadors quedaran exempts del procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, s'ha d'obtenir una autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la conselleria competent en medi ambient.   
5. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna. En particular, aquest estudi preveurà l'adequació de les obres de drenatge com a passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos, de manera que s'assegure la duplicitat funcional. El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostratge necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
6. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
En cas d'abocament, ha de sol·licitar-se autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a fi que aquest organisme jutge la conveniència o no d'abocar les esmentades aigües.  
7. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.  
8. Fruit de la campanya de mesuraments acústics realitzats, totes les edificacions industrials o residencials que queden dins de l'àmbit de les isòfones llindar especificades per llei, tant per al període diürn com per al nocturn, han de ser objecte d'establiment de mesures correctores.  
9. Atesa l'afecció als camins ramaders assagador del Pou de la Blanca, assagador del Corral Nou, assagador del Pou del Bou, assagador de l'Arc Romà, assagador del camí vell de Castelló i assagador del Ventorrillo, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.   
10. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià  
11. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres aparegueren coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet es comunicarà a la conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
12. Minimització de l'afecció a les aigües superficials i subterrànies.  
- Les basses de tractament d'aigües residuals han de ser convenientment impermeabilitzades amb geotèxtils o semblants. Les aigües residuals de les casetes d'obra han de ser dipositades en fosses sèptiques convenientment estanques. En funció del volum, aquestes aigües seran retirades per una empresa especialitzada i transportades a l'estació depuradora d'aigües residuals més pròxima.  
13. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) es construiran sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix es farà respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions; en aquest cas s'intentarà aprofitar en la mesura que es puga el traçat dels camins agrícoles existents.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 49/2005-AIA.  
Promotor: Asociación Ecologista Tamus  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Buñol  
Objecte projecte: Enllaç i recuperació de zones verdes.  
Localització: Al barranc de Los Mudos al terme municipal de Buñol (València).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és el condicionament del barranc per mitjà de la plantació d'espècies vegetals amb una finalitat didàctica, i crear xicotetes basses d'escassa profunditat per mitjà de la construcció de dics que permeten l'existència de salts d'aigua i construint xicotetes infraestructures d'accés per als vianants de manera que es puga circular per determinats trams del barranc tenint accés a la xarxa viària.  
Característiques de les actuacions:  
- Neteja del llit: desbrossament i retirada de tota la vegetació invasiva, com també de les runes i objectes diversos.  
- Correcció i regulació hidrològica del llit: construcció de dic de capçalera per a regular avingudes i a aigües avall nou preses més xicotetes. Els dics s'executaran com a murs de formigó armat trasdosats amb mur de maçoneria concertada. Els dics tindran una amplària d'entre 2,8 i 10 metres aproximadament i una alçària d'1,5 m.  
- Manteniment, millora i restauració paisatgística:  
- Neteja, poda i millora de la coberta vegetal existent.  
- Introducció per mitjà de plantació amb arbres d'espècies autòctones afins amb el medi i intentant recrear ambients naturals.  
- Plantació d'espècies foranes afins als llocs determinats.  
- Localització i senyalització d'arbres d'especial rellevància per la seua importància i monumentalitat.  
- Execució de senda de vianants en la zona 5 per a comunicar el barranc amb el Parc Urios.  
- Execució d'un accés per escala en la zona 6 per a comunicar el barranc amb el carrer Guillén Sorolla.  
La superfície d'actuació total és de 22.432,96 m².  
L'accés de maquinària a les zones 1 i 2 es farà utilitzant les vies d'accés existents. L'accés a les zones 3 i 4 serà l'existent al parc del pont de Ventas i d'aquest, per una rampa que existeix fins al barranc, podent moure's la maquinària amb facilitat una vegada en aquest. En la resta d'àrees no és possible l'accés de maquinària, i és només possible l'accés de maquinària per mitjà de baixada amb grua, la qual cosa s'ha descartat en un principi enfront de l'ús de mà d'obra.  
Respecte a l'ús de maquinària per a la construcció de dics des de la zona 4 d'ara en avant és actuar manualment i baixar materials amb grua des de zones de fàcil accés.  
Tramitació administrativa  
Amb data 11 d'abril de 2005 es va remetre per l'Ajuntament de Buñol i en relació amb l'expedient núm. 155/04 de llicència d'obres per al projecte en qüestió, còpia de l'expedient que incloïa projecte, estudi d'impacte ambiental. En l'expedient municipal s'indica la necessitat d'obtenció d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com també que els terrenys que s'han d'afectar estan classificats com a sòl no urbanitzable amb destinació a parc públic des del pont de Guillén Sorolla al pont Ventas i sòl urbà amb destinació a parc públic des de Guillén Sorolla al riu Buñol.  
Amb data 11 de maig de 2005 es van efectuar consultes als organismes següents:  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Servei de Prevenció i Planificació de la Direcció General d'Interior de la conselleria de Justícia i Administracions Públiques: no es plantegen objeccions al projecte, indicant que el desbrossament de la vegetació podria alterar l'estabilitat dels talussos fins al desenvolupament de les espècies previstes.  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat: informa que el projecte pretén l'enjardinament tipus urbà de zona molt degradada al llarg del segle XX.   
1. Respecte a les espècies que s'han d'utilitzar s'indica el següent:  
- Considera que, les limitacions a l'ús de planta al·lòctona, en tractar-se d'un enjardinament en àmbit urbà no són tan serioses com en les de plantacions en entorns naturals. De fet, moltes de les espècies al·lòctones proposades són tradicionalment plantades per la mateixa Generalitat Valenciana en les seues àrees recreatives sense mostrar habitualment patrons d'assilvestrament.  
- Atés la finalitat ludicoeducativa, l'ús de flora al·lòctona és més acceptable, encara que sempre podria recomanar-se l'ús alternatiu o paral·lel d'espècies agràries tradicionals com ara Crataegus azarolus, Mespillus germanica, etc. o de races tradicionals locals de fruiters.  
- Algunes espècies al·lòctones proposades poden exposar problemes d'adaptació o creixement derivats de les seues exigències d'hàbitat, condicions climàtiques, etc. i si es proposa seguir criteris de xerojardineria l'ús d'aquestes espècies pot ser menys recomanable: Alnus glutinosa, Tilia cordata, T. tomentosa, Larix decidua, etc.  
- La majoria de les espècies no autòctones proposades no exhibeixen conducta invasora a la Comunitat Valenciana o almenys no ho fan per a les condicions edafoclimàtiques d'aquesta zona. No obstant això, ha d'evitar-se l'ocupació d'Ulmus pumila que es mostra com a planta altament invasora. Respecte a Nerium oleander seria recomanable l'ús de la raça silvestre autòctona, en compte d'híbrids o traces habituals de jardineria.  
- És recomanable donar prioritat a l'ús d'espècies autòctones i, en la mesura que es puga, assegurar l'ús de material de reproducció l'origen de la qual siga el més pròxim possible, en termes genètics a les poblacions de plantes locals. Si com es preveu la implantació de plantes al·lòctones respon sobretot a motius didàctics, i per tractar-se d'espècies poc expansives i d'entorns urbans n'és acceptable la implantació, és recomanable que almenys el pes de les esmentades espècies es reduïsca dins de la globalitat de l'enjardinament, p.ex., plantant més exemplars de cada espècie autòctona, reunint les espècies al·lòctones en llocs concrets de parada de futurs recorreguts didàctics, etc.  
2. Respecte al control d'espècies invasores:  
- És recomanable l'eliminació de totes les espècies que posseeixen l'esmentat caràcter invasor, particularment per a Agave americana, Ipomoea indica, Nicotiana sp., Opuntia maxima, Ulmus pumila.  
- Les espècies d'implantació molt antiga (Cupressus sempervirens) i les agràries d'ús tradicional (Junglans regia) poden sotmetre's a extracció o si és el cas integrar-se en l'enjardinament. Respecte a Celtis australis es tendeix a considerar com a autòctona si bé moltes de les seues poblacions són d'origen clarament artificial i en principi no sembla necessària ni prioritària la seua eradicació, igual que les espècies abans citades.  
- Respecte a Arundo donax és una planta que no fa sospitar que haja de considerar-se com a al·lòctona encara que moltes poblacions actuals procedeixen de plantació. En conseqüència i llevat que el seu control siga prioritari per altres raons és preferible concentrar-se en l'extracció de les espècies invasores abans indicades.  
- És convenient l'eliminació d'espècies i híbrids invasors del gènere Vitis: espècies americanes pures, híbrids europeu-americans o americà-americans.  
- Respecte a l'eficàcia de l'eliminació, s'indica que aquesta és quasi impossible havent de parlar-se de control. La seua eficàcia estarà íntimament relacionada amb la intensitat de l'extracció i la periodicitat del seguiment i extraccions periòdiques ulteriors. Es considera que podrà ser alta en Aloe vera o Agave americana.  
3. Recomanacions finals: respecte a Ligustrum vulgare i Vitex agnusdei castus hauria de corroborar-se la identitat d'aquestes espècies i si procedeix de plantació antiga o de poblacions naturals.  
Es va sol·licitar amb data 11 de maig de 2005 al promotor a través de l'Ajuntament ampliació de l'estudi i documentació presentada.  
Es va procedir a sotmetre a informació pública l'estudi d'impacte ambiental, no havent-se rebut al·legacions a aquest com certifica tant el secretari de l'Ajuntament de Buñol com el cap de negociat d'Informació i Registre d'aquesta conselleria (DOGV núm. 5023 de data 08-06-2005).  
Amb data entrada de 23 de novembre de 2005 es va remetre per l'Ajuntament documentació remesa pel promotor com a resposta a la sol·licitud realitzada. Consta d'informe del redactor de l'estudi en relació amb els accessos al barranc per a l'execució dels treballs i les plantacions que s'han de realitzar, plànols modificats del projecte i sol·licitud del promotor de prospecció arqueològica a la Unitat d'Inspecció del Patrimoni de la Direcció Territorial de la conselleria de Cultura.  
Amb data 2 de desembre de 2005 es remet per l'Ajuntament de Buñol còpia de l'autorització de prospecció arqueològica i etnològica de la zona per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. El barranc de Los Mudos, l'origen del qual és la serra de la Cabrera pròxima, travessa la població de Buñol i desemboca al costat d'aquesta en el riu Buñol. Es tracta d'un barranc sobre materials argilosos i margosos terciaris, i s'encaixa de manera important en la major part del seu recorregut en la zona d'actuació.  
La zona d'actuació és una zona degradada de manera significativa al llarg del segle XX i correspon a un àmbit urbà o periurbà.  
A l'altura del parc del pont de Venta hi ha un aflorament canalitzat d'aigua subterrània que abasteix el llit passant a règim permanent.  
La vegetació actual respecte a la potencial està molt modificada per la influència humana, havent-se introduït espècies exòtiques que en alguns llocs han eliminat les autòctones. Entre les exòtiques cal citar a Aloe vera, Agave americana, Ailanthus altissima, Ipomoea indica i Opuntia ficus-barbarica.  
2. Respecte a les mesures correctores s'indiquen les següents de l'estudi:  
- En el cas que s'advertisca que les emissions de fum són superiors a aquelles que s'estimen com a normals, es reemplaçarà la maquinària per una altra.  
- Qualsevol abocament que es produïsca per la maquinària o algun operari serà recollit immediatament sense donar lloc a què s'infiltre en el terreny ni s'escórrega per superfície. Es recollirà tanta quantitat de terra com s'haja vist afectada i se'n procedirà a la gestió.  
- La plantació a portell de les plantes reduirà els efectes erosius. El cobriment amb geotèxtils també té un efecte molt positiu sobre la conservació del sòl.  
- Durant les obres s'ha d'eliminar l'aportació d'aigües existent en el barranc procedent del brollador que aboca a una séquia i d'aquesta al barranc, de manera que facilite l'execució d'aquesta i l'aportació de sòlids suspesos.  
3. Tenint en compte les característiques de l'àmbit d'actuació, àmbit urbà o periurbà, la situació actual del barranc, degradat, les característiques de les obres projectades i que la seua finalitat és en part didacticoeducativa, el projecte es considera acceptable des del punt de vista ambiental, considerant-se necessari adoptar alguna mesura preventiva o correctora addicional respecte a les previstes.  
Respecte a l'eliminació temporal de l'aportació d'aigua existent al barranc es considera que el mode d'execució i la seua necessitat ha de determinar-se pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria.  
4. Tenint en compte les característiques de la zona d'actuació i allò que ha indicat el Servei de Conservació de la Biodiversitat s'efectuen una sèrie de recomanacions respecte al projecte: espècies que s'han d'utilitzar, espècies que s'han d'eliminar, etc.  
Les indicacions que s'estableixen com a recomanacions es fan només com a tals tenint en compte les característiques de la zona d'actuació i la finalitat didacticoeducativa d'aquesta. Les característiques de la zona fan que siga acceptable des d'un punt de vista ambiental el dur a terme una recuperació de la zona tipus enjardinament urbà utilitzant en part espècies exòtiques sempre que s'establisquen un mínim de mesures preventives i correctores per a evitar l'eliminació de determinades espècies o exemplars existents i la implantació d'espècies amb conducta invasora que puguen tenir repercussió en àrees situades fora del lloc d'actuació.  
No obstant això, es recomana, fins i tot des d'un punt de vista didacticoeducatiu, el que la recuperació de l'espai done prioritat a l'ús d'espècies autòctones pròpies d'un llit i entorn pròxim de la zona (tant edafòfiles com climatòfiles), agràries tradicionals i fins i tot d'espècies exòtiques d'ús tradicional en la zona, enfront de l'ús d'espècies exòtiques o autòctones a nivell de la Comunitat Valenciana però no pròpies de la zona com per exemple Lavandula angustifòlia. En aquest sentit es recomana l'assessorament dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria.  
5. Respecte a l'afecció al patrimoni cultural en l'estudi s'indica que no és previsible la seua afecció tenint en compte les característiques de l'actuació, havent-se obtingut pel promotor autorització de prospecció arqueològica i etnològica de la conselleria de Cultura.   
Tenint en compte la proximitat al nucli urbà es considera necessari obtenir l'informe favorable de la conselleria de Cultura.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, pel fet d'estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 f del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució e la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de la s facultats que legalment tinc atribuïdes  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'enllaç i recuperació de zones verdes al barranc de Los Mudos al terme municipal de Buñol (València) el promotor del qual és l'Asociación Ecologista Tamus, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, com també del compliment d'allò que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a l'execució de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. S'haurà d'obtenir prèviament, respecte a la possible afecció a elements del patrimoni cultural, informe favorable de la conselleria de Cultura, de manera que se seguirà el que estableix aquest, com també les mesures preventives i correctores que s'hi indiquen, si és el cas.  
2. S'haurà d'obtenir autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
3. Respecte a l'ús d'espècies en les plantacions, no s'hauran d'utilitzar espècies amb caràcter o conducta invasora d'acord amb el que s'ha indicat en l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat reflectit en aquesta declaració. Igualment s'aprofitaran en la mesura que es puga les espècies presents en el llit no havent d'afectar-se aquelles que siguen singulars pel tipus d'espècie, port, etc. Aquests condicionants s'hauran de dur a terme amb l'assessorament i supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria, que podran introduir les modificacions que estimen oportunes. Prèviament a l'inici es determinarà amb aquests serveis aquells exemplars i espècies que no hauran d'afectar-se.  
4. Respecte a l'eliminació temporal de l'aportació d'aigua al barranc procedent de séquia, prèviament a l'inici s'haurà de determinar pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria el mode d'efectuar-la i la seua necessitat.  
5. Respecte a l'ús d'Ulmus minor, s'haurà de fer el que determinen els serveis tècnics abans citats tenint en compte la problemàtica de la grafiosi. Tal com s'ha acceptat pel promotor no s'usarà Ulmus pumila pel seu caràcter o conducta invasora.  
Tercer  
Recomanacions:  
1. Donar prioritat a l'ús d'espècies autòctones pròpies d'un llit i entorn pròxim de la zona, de manera, a més, que el material de reproducció tinga un origen el més pròxim possible, en termes genètics, a les poblacions de plantes locals. Aquesta prioritat pot aconseguir-se plantant més exemplars de cada espècie autòctona, reunint les espècies al·lòctones en llocs concrets de parada de futurs recorreguts didàctics, ús alternatiu o paral·lel d'espècies agràries tradicionals com ara Mespillus germanica, Crataegus azarolus, etc.  
Augmentar la diversitat d'espècies autòctones pròpies de la zona introduint per exemple: sarsa, (Smilax aspera), heura (Hedera helix), aladern (Rhamnus alaternus), etc.  
2. Es revise l'ús d'espècies al·lòctones que poden tenir problemes d'adaptació o creixement derivats de les seues exigències d'hàbitat, condicions climàtiques com ara Alnus glutinosa, Tilia cordata, Tilia tomentosa, Larix decidua, etc d'acord amb l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat abans referit.  
3. L'eliminació de la zona de totes les espècies amb caràcter invasor, especialment: Agave americana, Ipomoea indica, Nicotiana sp., Opuntia maxima i Ulmus pumila.  
4. Eliminació d'espècies i híbrids invasors del gènere Vitis: espècies americanes pures (Vitis rupestris, V. riparia), híbrids europeoamericans (V. berlandieri x vinífera, V. riparia x vinifera, etc.) o americanoamericans (V. berlandieri x riparia, V. riparia x rupestris, etc.).  
5. El manteniment d'espècies d'implantació antiga com Cupressus sempervirens i les agràries d'ús tradicional, Junglans regia, integrant-les en l'enjardinament.  
6. El manteniment d'Arundo donax (canya) excepte si es considera necessari per raons com ara obtenció d'espai per a l'enjardinament, motius fitosanitaris, etc.  
7. Seguiment de l'eliminació d'espècies invasores i realització d'extraccions periòdiques posteriors per a millorar-ne l'eficàcia.  
8. Assessorament i supervisió de les anteriors recomanacions, cas de seguir-se, per part dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria.  
Quart  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Cinqué  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5698, del 07-02-2008 (2008/1350)

RESOLUCIÓN de 14 de enero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Cullera, Alfarp, Les Coves de Vinromà, Elche, La Pobla Tornesa, Cabanes, Benlloch y Buñol.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5698

Fecha DOGV
:   07-02-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/1350

CVE


Fecha del documento
:   14-01-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Pobla Tornesa, la](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [Cullera](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Benlloc](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [Alfarb](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 14 de enero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Cullera, Alfarp, Les Coves de Vinromà, Elche, La Pobla Tornesa, Cabanes, Benlloch y Buñol. [2008/1350]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 202/05-AIA Cullera, 099/05-AIA Alfarp, 228/05-AIA Les Coves de Vinromà, 185/05-AIA Elche, 024/05-AIA La Pobla Tornesa, Cabanes y Benlloch, y 049/05-AIA Buñol, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.  
Valencia, 14 de enero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 202/05-AIA  
Título: Línea subterránea trifásica de media tensión a 20 kV, desde el nuevo paso aéreo-subterráneo en apoyo nº 700585 y CT.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SA.U.   
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Localización: Camino del Medio, parcelas 6 y 38 del polígono 60, partida Cabesol del Mareny de San Lorenzo, Cullera (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto presentado consiste en tender una línea subterránea trifásica de media tensión entre el apoyo nº 700585 de la línea aérea de media tensión que discurre por las cercanías (en el cual se hará un paso de aéreo a subterráneo), siguiendo el camino y junto a las parcelas 6 y 38 del polígono 60, hasta el Centro de Transformación (CT) proyectado que se situará en la propia parcela 6 del polígono 60 junto al camino.  
La longitud de la línea es de 52 m, mientras que la longitud de la zanja a realizar para enterrarla es de 36 m. El cable conductor será tipo SS MT DH-Z1 de 31x1x150 mm² de sección.  
El CT será un edificio independiente prefabricado.  
Se justifica la realización de esta infraestructura en la demanda de la población agrícola de la zona. Las parcelas de la zona están dedicadas predominantemente a la agricultura.  
Según el Estudio de Impacto Ambiental, el proyecto descrito va asociados al proyecto de ejecución del CT y al de electrificación en baja tensión para suministro de energía a diversas parcelas para abastecer los motores de riego por goteo de las explotaciones agrícolas circundantes.   
2. Alternativas  
Según se indica en el Estudio de impacto Ambiental, se han considerado otras alternativas a la hora de diseñar la instalación y finalmente se ha seleccionado la proyectada. No obstante, no se describe ninguna de estas alternativas ni su impacto sobre el medio.  
Afecciones legales  
A pesar de que en el Estudio de Impacto Ambiental se indica que la zona donde se ubica la actuación no está dentro del Parque Natural de la Albufera, según la Cartografía de Espacios Naturales Protegidos de la conselleria de Territorio y Vivienda las parcelas afectadas sí se encuentran en este. Son por tanto de aplicación los requisitos establecidos en el Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG) del Parque Natural de l'Albufera, aprobado mediante el Decreto 259/2004, de 19 de noviembre, del Consell de la Generalitat.  
Asimismo, las parcelas afectadas se encuentran situadas en una zona declarada Lugar de Interés Comunitario (LIC), Zona de Especial Protección de Aves (ZEPA), Zona Húmeda e incluida en el Plan de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana (aunque se trata de parcelas de naranjos y cultivos de regadío).   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Los factores ambientales considerados en el Estudio de Impacto Ambiental son los siguientes:  
- Flora, tanto la vegetación natural (escasa, por tratarse del margen de un camino) como la de cultivo  
- Fauna, principalmente la avifauna  
- Tierra y suelo, por la ocupación de viales durante la fase de construcción  
- Aire, por la emisión de partículas  
- Agua, por la modificación sobre la red de drenaje y la calidad de las aguas  
- Paisaje  
- Espacios protegidos  
- Bienes materiales (patrimonio). A este respecto se indica que no se han identificado elementos del patrimonio cultural, por lo que no se ha considerado necesario solicitar informe a la conselleria competente  
- Infraestructuras  
- Salud y bienestar  
- Aceptación social  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
De los factores ambientales cuya posible afección se ha considerado, se indica que:  
- Se da un impacto positivo sobre las infraestructuras, la salud y bienestar y la aceptación social  
- No hay efectos significativos sobre la vegetación o el patrimonio.  
- Hay efecto negativo aunque en grado bajo sobre la tierra-suelo, los espacios protegidos, la avifauna y el paisaje  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Como medidas protectoras y correctoras se proponen:  
- En la fase de construcción:  
- Minimización del polvo mediante riego  
- Minimización del impacto acústico, mediante el uso de maquinaria con marcado CE  
- Evitar vertidos accidentales mediante el correcto mantenimiento de la maquinaria  
- Control de las obras mediante paneles de control  
- Durante la fase posterior a las obras:  
- El trazado subterráneo se considera como medida preventiva  
- Se impermeabiliza el cableado  
- Se mantendrá el paisaje, los viales, las acequias y cultivos igual que estaban antes de la actuación prevista  
Se indica que el Programa de Vigilancia Ambiental va asociado a que surjan averías, por lo que no se define su contenido sino sólo sus directrices.  
Considerando la ubicación de la actuación y el proyecto propuesto, cabe destacar los siguientes aspectos:  
- El Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de l'Albufera establece en el Capítulo XIII las normas generales sobre infraestructuras, a las cuales se adapta el proyecto presentado.   
- Las principales ventajas ambientales adoptadas en el proyecto son: se trata de un trazado subterráneo, discurre por el margen de un camino existente, únicamente se afecta la flora del margen del camino (lo cual está permitido por el propio PRUG de l'Albufera), se restaura el camino a su estado original tras las obras y no se afecta de forma permanente a la circulación de agua. El CT se sitúa junto al camino y se eleva u máximo de 3 m sobre el terreno.   
Tramitación administrativa  
Con fecha 2 de noviembre de 2005, tuvo entrada en los Servicios Centrales de la conselleria de Territorio y Vivienda escrito del Servicio Territorial de Energía por el que se remitía el expediente del proyecto, incluyendo:  
- Proyecto de línea subterránea trifásica de media tensión a 20 kV, desde el nuevo paso aéreo subterráneo en apoyo nº 700585 hasta CT en proyecto.  
- Proyecto de CT prefabricado de hormigón tipo S-1.2.1-C  
- Estudio de Impacto Ambiental  
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante anuncio en el BOP, sin que se hayan presentado alegaciones.  
Con fecha 30 de noviembre de 2005, se remitió consulta al Área de Planificación y Ordenación del Territorio acerca de la compatibilidad ambiental del proyecto con las figuras de protección ambiental que afectan al ámbito del proyecto.  
Con fecha 15 de diciembre de 2005 se recibió respuesta a tal escrito, indicando que el proyecto es compatible con el régimen de ordenación del vigente PRUG de l'Albufera y con la conservación de los valores naturales de la zona húmeda catalogada y de la ZEPA y LIC de la misma denominación. Asimismo indica que el Consejo Directivo del Parque Natural de l'Albufera emitió en fecha 18 de noviembre de 2003 informe favorable sobre el asunto, del cual se adjunta copia. Se ha observado que tal informe tiene vigencia de un año.  
Consideraciones jurídicas  
La línea de media tensión proyectada debe someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g (segundo apartado) del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de instalación de Línea Eléctrica Subterránea de Media Tensión y Centro de Transformación, promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica SA.U. en el término municipal de Cullera, partida Cabesol, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.  
Segundo  
Adicionalmente, se establecen las siguientes condiciones:  
1. Es obligado observar las normas generales sobre infraestructuras establecidas en el capítulo XIII del anexo I del Decreto 259/2004, de 19 de noviembre. En especial, será necesario disponer de informe previo favorable, preceptivo y vinculante del Consejo Directivo del Parque Natural de L'Albufera con anterioridad al otorgamiento de la correspondiente licencia.   
2. Se procederá a la recogida y traslado a vertedero autorizado de todos los restos de obras que se hayan generado (tierras, material eléctrico, etc.).   
3. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas las áreas que se hayan visto alteradas por las obras.  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 16 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 99/05-AIA  
Título: Explotación avícola de cría de pollitas  
Promotor: Avícola Asensi, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alfarp (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la granja avícola  
Localización: Partida El Realet, polígono 15, parcela 13 del término municipal de Alfarp (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la explotación avícola, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La actividad avícola, consistirá en la cría de pollitas para ser destinadas en un futuro a gallinas ponedoras.  
La actividad se desarrollará en una nave ya construida que se ha destinado con anterioridad a gallinas ponedoras. La nave está constituida por dos plantas con una superficie total de 1.232 m². Además existe un almacén de 41,18 m² repartidos entre las dos plantas. Las instalaciones auxiliares son un silo para pienso, un estercolero de 104 m² y una balseta de lixiviados de 4 m² de superficie construida.  
La capacidad de la explotación será de 55.000 pollitas, que permanecen en la explotación durante 17 semanas, momento en que salen destinadas a otras explotaciones.  
La gallinaza se acumula en cintas transportadoras bajo las jaulas, la cual se extraerá diariamente de la nave depositándose en las zonas de almacenamiento impermeabilizadas, donde se practicará labores de volteo para acelerar el proceso de descomposición de la materia orgánica. Se produce 700 Tm de gallinaza/año. Este residuo orgánico será retirado por Jesús Ortiz Roig (del cual no se aporta CIF ni identificación legal de la actividad).  
El abastecimiento de agua en la explotación procede de la red pública de agua potable que procede a su vez del pozo Les Colmenes, pozo que abastece a toda la Mancomunidad del Marquesat, la cual está tramitando ante la Confederación Hidrográfica del Jucar la incorporación en la Sección C del Registro de Aguas, con destino al abastecimiento de los habitantes de Alfarp, Catadau y Llombai, mediante el expediente número y referencia de la Confederación Hidrográfica del Júcar 1988-IP-3846.  
Se realizará la limpieza y desinfección integral de la nave una vez vaciadas las jaulas. Se controlará la proliferación de moscas y otros insectos con la aplicación de desinsectaciones periódicas. La lucha contra roedores se centrará en la colocación de productos raticidas en la nave.  
Los cadáveres será retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (no se aporta documento que justifique dicha retirada).  
El núcleo de población se localiza a 0,5 km de la explotación.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública  
El Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal es remitido por la Comisión de Calificación de Actividades en fecha 2 de febrero de 2005, documentación que se devuelve al promotor, a través del Ayuntamiento, por no ajustarse a los contenidos mínimos que para los Estudios de Impacto Ambiental de actividades ganaderas prevé la Orden de 3 de enero de 2005 de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
La documentación actualizada es remitida de nuevo, por el Ayuntamiento de Alfarp en fecha 23 de junio de 2005, acabándose de completar en fecha 12 de diciembre de 2005, con la presentación del informe vinculante favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, emitido en fecha 29 de noviembre de 2005.  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 265, de 6 de noviembre de 2004, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
- Informe favorable del Ingeniero Municipal.  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
- Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial.  
En base al art. 60 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano, el promotor presenta en fecha 7 de marzo de 2005, ante la conselleria de Cultura, Educación y Deportes, el proyecto de prospección arqueológica, con la finalidad de someterlo a la preceptiva autorización. En fecha 16 de mazo de 2005 se emite informe técnico por la Unidad de Inspección del Patrimonio Artístico de la mencionada Dirección Territorial, informe en el que se propone autorizar la actuación en cuestión. En fecha 20 de abril de 2005, el Area de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura autoriza al promotor el proyecto de prospección arqueológica de la zona afectada por la explotación avícola. En fecha 29 de noviembre de 2005 la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano emite informe vinculante favorable al proyecto.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola Regadío, según Normas Subsidiarias municipales.  
El municipio de Alfarp está incluido en el Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
El proyecto no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El proyecto no afecta al Dominio Público Hidraúlico.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha incluido una descripción del medio físico en el que se incluye: Climatología, Geología y Geomorfología, Edafología, Hidrología, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.  
La explotación se localiza en una zona fuertemente antropizada de topografía llana, dedicada a la agricultura de regadío, fundamentalmente al cultivo de cítricos y frutales de hueso. La explotación se integra paisajísticamente en la zona donde se ubica, existiendo otras construcciones próximas de distinta naturaleza.  
No se produce afección a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual en el contexto provincial de la Comunidad Valenciana  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización por empresa externa a la explotación; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
Según la Cartografía Temática de la conselleria de Territorio y Vivienda, la vulnerabilidad del acuífero frente a la contaminación es alta, por lo que deberá extremarse las medidas para evitar vertidos incontrolados en la propia explotación o una mala gestión de los residuos orgánicos como abono orgánico, en caso de utilizarse en la zona.  
2. Identificación y Valoración de Impactos  
La identificación de impactos se ha llevado a cabo a partir de la elaboración de una matriz de causa-efecto, diferenciando las fases de construcción y de funcionamiento de la actividad. Como resultado se concluye que los impactos más relevantes son:  
Fase de construcción:  
- Impacto sobre el Aire, por emisión de polvo durante las obras. El impacto será de baja magnitud. Hay que tener en cuenta que se acondicionará una nave ya existente.  
Fase de funcionamiento:  
- Impacto sobre el Aire, por emisión de olores.  
- Impacto sobre el Suelo, por una incorrecta utilización de la gallinaza como abono orgánico, o por evacuación incontrolada de lixiviados en la propia explotación.  
- Impacto sobre el Agua, por contaminación asociada a una incorrecta gestión del residuo orgánico originado.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras y correctoras. Programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental, se recogen las siguientes:  
- Con el fin de evitar la entrada de animales y de personal ajeno a las instalaciones, se debe instalar un vallado perimetral en toda el área de actuación.  
- Para minimizar el impacto visual, se instalarán pantallas vegetales cuya misión será la ocultación de edificaciones e infraestructuras que puedan ocasionar impactos puntuales.  
- La gallinaza se almacenará en estercolero construido con materiales impermeables, y con ligera pendiente para la canalización de lixiviados a poceta de recogida, los cuales se volverán a depositar sobre el montón de gallinaza.  
- Se aplicarán productos desodorantes para minimizar la emisión de olores.  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, o sistema de desinfección equivalente, para su utilización sobre los vehículos que accedan a la explotación.  
- Se instalará tela pajarera en los huecos y ventanas de la nave.  
- Se asegurará la impermeabilidad de los suelos de la nave, así como del estercolero y poceta de recogida de lixiviados.  
Las medidas correctoras propuestas para la fase de construcción no se ajustan a la realidad, ya que se parte de una nave ya existente que se adecuará para utilizarla en la nueva actividad, por lo que todas las medidas correctoras expuestas, relacionadas con la construcción de accesos, gestión de materiales sobrantes, emisión sonora de las máquinas utilizadas en esa fase así como los riegos periódicos asociados al movimiento de tierra, no se consideran necesarios ya que no se va a ejecutar la fase de construcción propiamente dicha.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se alude a la relación de contratos firmados con particulares para la retirada de la totalidad de gallinaza producida, de los cuales se indica su inclusión en dicho documento, sin que tal aporte de información se haya realizado realmente, por lo que el destino final de la gallinaza es contradictorio y no queda justificado.  
No se ha incluido Programa de Vigilancia Ambiental.  
Se considera factible el proyecto, desde el punto de vista medioambiental, siempre que las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, se amplíen con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de la ampliación de la explotación avícola, situada en el término municipal de Alfarp (Valencia), promovido por Avícola Asensi SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá disponerse de justificación legal (Inclusión en el Registro de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar del pozo que abastece a la Mancomunidad del Marquesat) de la autorización de aprovechamiento de agua potable.  
- Al retirarse la gallinaza por empresa ajena a la explotación, y tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, la empresa en cuestión, deberá efectuar la comunicación de sus actividades a la conselleria competente, en un plazo máximo de tres meses desde la entrada en vigor de la ley.  
- Previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá justificarse ante esta Dirección General y ante el Organo Sustantivo, la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. Para ello, deberá presentarse contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto.  
- Tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, deberá disponerse de estercolero en la explotación. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados. Deberá cubrirse parcialmente para evitar, en caso de lluvias, la generación de lixiviados que puedan rebosar de la fosa de lixiviados.  
- Los residuos sólidos asimilables a residuos sólidos urbanos, serán transportados al vertedero autorizado.  
- Se dispondrá de vado sanitario en la explotación, vallado perimetral, malla en huecos que impida el acceso al interior de las instalaciones de animales que puedan ser vectores de enfermedades, y demás medidas higiénico-sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 228/05-AIA  
Título: Instalación solar fotovoltaica.  
Promotor: Eólica del Montalt.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Término municipal de Les Coves de Vinromà.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la instalación de un huerto fotovoltaico sobre la parcela 483 de 8,36 has de superficie aproximada de suelo clasificado como No Urbanizable Rústico Sin Protección, situada en la partida Mas de Monges, del municipio de Les Coves de Vinromà.  
El huerto constará de 11 plantas fotovoltaicas con 23 paneles cada una, de una potencia de 99,36 kW/planta, siendo la potencial total instalada de 1.092,6 kW, la cual se venderá acogiéndose al RD 436/2004.  
Para absorber la energía producida, se construirá un centro de transformación que permitirá conectarse a la línea de media tensión (20 kV) que llega a escasos 40 metros de la finca.  
También se dispondrá de un edificio anexo de dimensiones similares al centro de transformación, en el que se dispondrán los diferentes cuadros de contadores de las 11 instalaciones previstas, además de servir de pequeño almacén para el personal de mantenimiento.  
La obra civil necesaria para la instalación de las placas fotovoltaicas estará formada por bases de hormigón cilíndricas, de 1 m de profundidad y 5 m³, para la fijación de los mástiles de los seguidores solares. Las zanjas de paso de cables serán de 80 cm de profundidad en el caso de cableado de baja tensión y de 100 cm, para el tramo de media tensión que unirá el centro de transformación con la línea de media tensión. La zanja se rellenará con tierra compactada extraída de la propia excavación y será debidamente señalizada.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 31 de octubre de 2005 La Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes a la Instalación solar fotovoltaica.  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la Instalación solar fotovoltaica, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV nº5099 de fecha 23 de septiembre de 2005, no habiéndose presentado alegaciones.  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 14 de junio de 2005 se realizó solicitud de permiso de prospección en la zona para realizar el estudio de impacto sobre el patrimonio.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
El ámbito de estudio se caracteriza por ser una antigua parcela de cultivo, actualmente abandonada y colonizada por especies adventicias y arvenses como la Albaida o la Escabiosilla de flor blanca, delimitada por un seto peimetral de genistas principalmente. Existe algún ejemplar aislado de Carrasca y Pino carrasco en el centro de la parcela.  
Las parcelas colindantes cuentan con plantaciones de almendros, acebuches, olivos y alguna parcela intercalada de albaricoqueros.  
La fauna es la asociada a un territorio modificado por la actuación del hombre y características de un ambiente rural.  
Por lo tanto la parcela no está ubicada dentro de un área de gran valor ecológico, ni paisajístico, ni está sujeta a ninguna protección especial alguna.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Durante la fase de implantación se producirá un impacto sobre el suelo, sobre todo en aquellos lugares donde se localicen las edificaciones e instalaciones y las zanjas corridas para el cableado y las cimentaciones para la fijación de los paneles fotovoltaicos.  
Otro impacto a tener en cuenta es el producido sobre el paisaje, aunque debido a la lejanía de la población y la orografía del terreno, no será visible la instalación desde el municipio. También ha de tenerse en cuenta que la zona quedará totalmente ajardinada favoreciendo de este modo su mejor integración.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Las medidas correctoras se centrarán en la corrección del impacto paisajístico, mediante la plantación de especies en las zonas perimetrales y favorecer el crecimiento de plantas herbáceas de escasa altura en los pasillos de separación y bajo los paneles fotovoltaicos, de esta forma se consigue un doble propósito, la integración paisajística y evitar la erosión.  
Los residuos sólidos procedentes de las obras y los residuos inertes generados en la construcción serán colocados en los vertederos municipales, o en lugares controlados previstos por el Ayuntamiento de Les Coves de Vinromá.  
Respecto al Programa de Vigilancia Ambiental este tendrá como objetivo detectar las desviaciones ocurridas sobre las previsiones establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental, para ello se deberá efectuar principalmente un control y seguimiento de la zona ajardinada y de la aparición o no de procesos erosivos en los taludes.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado deberá someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental según lo indicado en el art. 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Instalación solar fotovoltaica, promovido por Eólica del Montalt, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Antes del inicio de los trabajos se realizarán sondeos, para comprobar la ausencia o presencia de restos arqueológicos, cuyos resultados deberán someterse a la preceptiva evaluación de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, que en aplicación del art. 62.2 de la Ley 4/98 determinará la viabilidad patrimonial de la actuación y/o las condiciones a las que debe sujetarse necesariamente la misma.  
2. Se preservarán los ejemplares de pino carrasco y encina existentes en la parcela.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 19 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 185/05-AIA  
Título del proyecto: Vertedero de residuos industriales no peligrosos.  
Promotor: Urbaser, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda. Servicio de Control Integrado de la Contaminación.  
Ubicación: Varias parcelas del polígono 171. Paraje El Ferriol, del término municipal de Elche (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El proyecto aborda la construcción y explotación de un Vertedero de residuos inorgánicos no peligrosos en las parcelas 99 y 100 del polígono 171, partida El Ferriol del término municipal de Elche.   
La superficie total del vertedero es de 40.326 m² y la capacidad está prevista en 364.287 m³. El vertedero se dividirá en dos vasos 1 y 2 de superficies 25.940 m² y 13.964 m² respectivamente.   
El volumen de vertido anual previsto se sitúa en torno a las 120.000 t/año que sumados a los 43.200 t/año de tierras supone un volumen anual de 184.000 m³ y una vida útil de 23 meses.  
Las cotas mínima y máxima del vaso 1 (oeste) son 211 m. y 238,5 m. respectivamente. Las cotas mínima y máxima del vaso 2 (este) son 209 m. y 228 m. respectivamente.   
Las parcelas donde se ubicará el vertedero se encuentran actualmente abancaladas por lo que es necesario excavar el vaso retirando el suelo edáfico, homogeneizando la superficie para apoyar el vertedero sobre el substrato geológico subyacente y así impermeabilizar adecuadamente el vaso y construir la red de recogida y almacenamiento de lixiviados.  
Cada uno de los vasos dispone de una red de recogida de pluviales y lixiviados independiente. Las balsas de lixiviados y pluviales se excavan en el terreno y se impermeabilizan adecuadamente.  
Bordeando el vaso de vertido se construye un camino perimetral y una cuneta de recogida de aguas pluviales que las conduce hacia su drenaje natural.  
La totalidad de las instalaciones se vallará con una malla metálica galvanizada de 3 m. de altura que evitará el vuelo de materiales ligeros al exterior y el acceso de animales o personas ajenas a las instalaciones.   
El proceso de tratamiento se inicia en el momento que el camión de recogida y transporte de residuos llega a las instalaciones y se realiza el control de accesos y pesaje.  
Los residuos, una vez pasado el punto de control, se vierten sobre las plataformas de vertido que se disponen horizontalmente sobre el fondo del vaso con una altura de 3.30 m. de espesor que se cubren con capas de tierra de 0.2 m. Cada capa de 3.5 m. forma una terraza o escalón que se apoya sobre un dique de cierre perimetral construido con los materiales de excavación y debidamente impermeabilizado. El vertedero irá recreciendo mediante terrazas separadas por bermas intermedias que configurarán el talud definitivo del vaso.   
Cada una de las terrazas de vertido se irá sellando parcialmente y una vez alcanzada la cota final de vertido se procederá al sellado e impermeabilización del vaso. Sobre la capa de sellado se aportará una capa de tierra de 1 m. de espesor donde se sembrarán y plantarán especies autóctonas.  
Para la recogida de las aguas de escorrentía, las terrazas dispondrán de cunetas de pie de talud que recojan las aguas y las conduzcan hacia la balsa de recogida de pluviales.  
Dadas las características de los residuos a verter se construirá una red de recogida de gases que irá recreciendo a medida que se vayan depositando los residuos en el vertedero. Los gases se tratarán adecuadamente dependiendo del volumen extraído, bien mediante quema en antorcha o mediante aprovechamiento energético.  
Para el suministro eléctrico se instalará un grupo electrógeno que abastecerá de energía la báscula y la caseta de control.  
Para acceder al vertedero se utilizará el camino de Monforte del Cid que enlaza con la carretera CV-850.  
Alrededor del vertedero se construirá un camino perimetral de servicio de 5m. de ancho con arcenes de 1m. a ambos lados con circulación de camiones en un único sentido.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En fecha 19 de octubre de 2005, el Área de Calidad Ambiental remite el expediente relativo a la Solicitud de Autorización Ambiental Integrada del Proyecto de vertedero controlado de residuos no peligrosos promovido por la empresa Urbaser, SA solicitando la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental. La documentación aportada consta de documentos técnicos y copia de los escritos y requerimientos realizados por el resto de órganos que intervienen en la tramitación del expediente.  
Documentos técnicos:   
- Estudio de impacto ambiental de la instalación junto con el informe favorable vinculante de la conselleria de Cultura, Educación y Deportes de acuerdo al artículo 11 de la ley 471998, de 11 de junio, de patrimonio Cultural Valenciano.  
- Documentación de subsanación requerida por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en fecha 19 de agosto de 2004.  
- Un ejemplar del proyecto básico de autorización ambiental integrada  
- Un ejemplar de la memoria constructiva y anejos  
- Un ejemplar de planos  
- Un ejemplar del pliego de prescripciones técnicas  
- Un ejemplar del presupuesto  
- Certificado del resultado de la información pública del expediente en el que se indica que no se han presentado alegaciones ante la conselleria de Territorio y Vivienda y en el Ayuntamiento de Elche.  
Informes sectoriales recibidos:  
- Área de Residuos de la conselleria de Territorio y Vivienda. Se indica que tras varias subsanaciones de documentación se informa favorablemente el proyecto presentado en lo relativo a la gestión de residuos, conforme a la Ley 10/1998, de Residuos y la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, aunque deberán seguirse los condicionantes establecidos en los informes emitidos en lo referente a la red de drenaje y el almacenamiento de lixiviados, tipología de los residuos a admitir en el vertedero, control y vigilancia de las aguas subterráneas, mejora en el sellado del vertedero, red de drenaje de gases y costes de mantenimiento post-clausura.  
- Confederación hidrográfica del Júcar. Tras varias subsanaciones de documentación se emite informe condicionado a la presentación por parte del titular de documentación referente al vertido de las aguas pluviales interiores al vertedero y las aguas residuales de origen doméstico. También se solicita de la Dirección General de Calidad Ambiental certificado sobre la idoneidad de la ubicación propuesta en cuanto a permeabilidad y que se garantice la total ausencia de infiltración tanto de las aguas residuales como de los lixiviados generados.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El emplazamiento propuesto para ubicar el vertedero se localiza a unos 5 km. al Norte del municipio de Elche y 1,5 km. al Este del embalse de Vinalopó, y queda enmarcado en un pequeño valle situado entre el Rincón de la Morera y la Sierra de les Animetes.  
El acceso se realiza desde la carretera CV-850 dirección Elche tomando a mano izquierda el Camino de Monforte del Cid y una vez pasado el Caserío de Vallongas se toma a la derecha un camino de tierra que conduce a las parcelas.  
Las parcelas donde se ubica el vertedero se sitúan en el interior de un valle abancalado con cultivos de regadío, balsas y canalizaciones de riego rodeado de sierras que lo aíslan de otros valles y urbanizaciones cercanas.  
Desde el punto de vista geológico los materiales que constituyen el vaso del vertedero son margas Miocenas de baja permeabilidad, no obstante la vaguada se encuentra cubierta por materiales cuaternarios que serán excavados. El afloramiento margoso queda limitado únicamente al fondo de la vaguada puesto que las en laderas que lo rodean afloran areniscas fisuradas con permeabilidad media-alta no aptas para albergar el vaso de vertido.  
La vegetación natural que ocupa las laderas dista bastante de la potencial debido principalmente a la presión antrópica. Actualmente encontramos laderas ocupadas por cultivos de secano, matorral termófilo y ejemplares de pino dispersos.  
Al igual que la vegetación, la fauna de la zona de estudio no presenta especial valor para la conservación debido a la alteración que ha supuesto la antropización del medio. La avifauna, los reptiles y los pequeños mamíferos son los grupos más abundantes en la zona.  
La morfología cerrada del paisaje hace que la visibilidad del área sea reducida, no obstante el camino que bordea la zona es frecuentado por caminantes y aficionados a la bicicleta de montaña.  
En cuanto al clima de la zona se corresponde con un clima semiárido, mesotérmico, con poco o nada de superávit en invierno.  
El régimen hídrico característico de la zona presenta una marcada carencia de agua a lo largo del año, muy acusada en verano y con agua suficiente en un solo período de tres meses. La ETP alcanza valores de 937 mm.  
Las velocidades medias del viento más elevadas se dan en dirección NW y N, y se sitúan en torno a 4-8 m/s.  
De acuerdo con el informe emitido por el Ayuntamiento de Elche en lo referente a la compatibilidad de la actividad propuesta y la clasificación y calificación del suelo de acuerdo al P.G.O.U. se trata de suelo no urbanizable donde se permiten este tipo de infraestructuras.  
Por lo que se refiere al Patrimonio, se ha realizado una prospección arqueológica del área de estudio obteniendo informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Generalitat Valenciana.  
La zona de estudio no se encuentra incluida en ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, ni afecta ningún LIC ni ZEPA, ni queda incluida en ninguna microreserva de Flora.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
En principio los principales efectos ambientales que pueden derivarse de la construcción, explotación y clausura del vertedero propuesto son la eliminación de vegetación, desplazamiento de la fauna, ocupación de caminos, apertura de viales, construcción de edificaciones, producción de un gran volumen de tierras de excavación, levantamiento de polvo, emisión de ruidos y gases de la maquinaria en las obras de construcción y explotación del vertedero, riesgos de explosiones e incendios, generación de lixiviados, posible contaminación de suelos, aguas subterráneas y superficiales, modificación de la dinámica de la escorrentía superficial, posibles riesgos geológicos, alteración de la geomorfología, cambios de usos del suelo, afección red viaria e infraestructuras, incremento de elementos volátiles y especies oportunistas en la zona, modificación en el paisaje, movimiento y trasiego de camiones, afección social y generación de empleo.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Como medidas protectoras y correctoras el estudio de impacto ambiental establece entre otras, las siguientes: vallado perimetral de las instalaciones, pantalla vegetal, control de residuos en recepción, estabilización de los taludes de desmontes y terraplenes, acopio de tierras y suelo vegetal a resguardo del viento, mantenimiento y control de la maquinaria, mantenimiento y limpieza de la red de pluviales, mantenimiento y control de la red de recogida de lixiviados, control de plagas, control de olores y gases, revegetación de taludes y plantación de especies arbóreas en las instalaciones, recogida manual de volátiles dispersos en el vertedero, captación y eliminación de biogás y recrecimiento del vaso de vertido mediante diques perimetrales.   
Analizadas las medidas correctoras propuestas, los impactos previsibles y el proyecto propuesto, se considera necesario introducir una serie de modificaciones tendentes a conseguir una adecuada integración de la actuación en el entorno y minimizar los impactos derivados de ella.  
- En caso de ampliar o modificar el trazado del camino de acceso al vertedero deberá evaluarse el proyecto y plantear las medidas correctoras y protectoras adecuadas.  
- A medida que vaya recreciendo la masa de residuos por encima de la cota natural del terreno, será necesario garantizar la estabilidad de la masa de residuos, la impermeabilidad y restauración del talud resultante.   
- En cuanto a los lixiviados, las aguas pluviales y las aguas residuales de origen doméstico deberá garantizarse su correcta gestión.  
- La balsa de lixiviados deberá estar tapada evitando malos olores y aparición de insectos y animales no deseados.  
- Se dispondrá de un sistema de riego y limpieza de las intalaciones.  
- Se deberá disponer en el vertedero de acopios de tierras suficiente para sofocar cualquier incendio que pueda generarse en el vaso de vertido.  
- Deberá disponerse de material impermeable para el recrecimiento del vaso de vertido.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el ANEXO I, apartado 6 a) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.   
2. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
3. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
4. El artículo quinto del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
5. El Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Formular con carácter favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la presente Declaración de Impacto Ambiental correspondiente al Vertedero de residuos inorgánicos no peligrosos, situado en el paraje El Ferriol del término municipal de Elche (Alicante), promovido por la mercantil Urbaser,SA., siempre que la actividad se desarrolle con el estricto cumplimiento de todas las medidas propuestas en la documentación tramitada y con las modificaciones introducidas por las condiciones siguientes:  
- Los acopios de material deberán ubicarse en el interior de las parcelas a resguardo del viento en escombreras de altura no superior a 5 m.   
- Las bermas intermedias de restauración que separan los diques de recrecimiento deberán ampliarse a un mínimo de 3m. de modo que quede garantizado el drenaje de las aguas pluviales y la revegetación de las bermas. El ángulo de inclinación de cada uno de los taludes que configuran las terrazas no superará los 35º de inclinación respecto la horizontal.   
- La red de recogida de pluviales deberá complementarse con un sistema de canalizaciones verticales que recojan las aguas de desagüe de cada una de las terrazas hasta el canal principal de desagüe que las conducirá hasta la balsa de pluviales.  
- Las aguas pluviales antes de evacuarse a cauce público o utilizarse para riegos y limpieza deberán ser analizadas y en su caso, llevarlas a una EDAR.   
- Las aguas residuales de origen doméstico deberán ir a fosa séptica impermeabilizada y entregarse a gestor autorizado.   
- Los lixiviados generados en el vaso de vertido, deberán tratarse adecuadamente de modo que quede garantizada la inocuidad de los mismos o bien entregarlos a gestor autorizado.  
- Las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria se realizará en un área adecuada para tal fin. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, envasados, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a gestor autorizado.   
- Los caminos de acceso se mantendrán en óptimas condiciones a lo largo de toda la vida del proyecto. En caso de daños, la empresa promotora será la responsable de su reparación. Se colocarán señales indicativas del tránsito de camiones.  
- En caso de abrir nuevos caminos, ampliar o acondicionar los existentes, deberá presentarse proyecto y someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental que le corresponda.  
Segundo   
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero   
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 24/05-AIA.  
Título: Autovía de la Plana. Tramo: La Pobla Tornesa-Vilanova d'Alcolea.  
Promotor: conselleria d'Infraestructures i Transport.   
Autoridad sustantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localización: La Pobla Tornesa, Cabanes i Benlloch.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El proyecto consiste básicamente en la conversión en autovía del tramo de la CV-10 situado entre La Pobla Tornesa y la intersección con la CV-152 de acceso a Benlloch, con una longitud aproximada de 11 km. En el paso por Cabanes, las obras realizan la variante Oeste de la población, a una distancia aproximada de 400 m respecto del casco urbano. La velocidad de proyecto es de 100 km/h. El proyecto incluye también la ejecución de cinco enlaces y de varios caminos de servicio.   
La sección tipo de la infraestructura proyectada está formada por dos calzadas separadas de 7,00 m de anchura con arcenes exteriores de 2,50 m e interiores de 1,50 m, y bermas laterales de 0,75 m. La mediana es amplia, con una anchura de 12,00 m, salvo en el primer tramo del trazado que tiene una anchura de 16,00 m con el objeto de evitar la afección del gasoducto Valencia-Barcelona.  
Los taludes empleados tienen un valor máximo en desmontes de 1:1 (H:V) y en terraplenes de 2:1 (H:V). Los movimientos de tierras estimados en el proyecto básico son de 169.000 m³ de excavación en desmontes, 147.000 m³ de tierra vegetal, mientras que se prevé que serán necesarios aproximadamente 1.640.000 m³ de material procedente de préstamos autorizados para formación de terraplenes.   
2. Alternativas  
En el análisis de alternativas se han tenido en cuenta entre otros condicionantes, los de carácter medioambiental referidos a la proximidad de la traza al yacimiento Paleolítico del Plá de la Pitja, el cruce con varias vías pecuarias y los problemas de inundabilidad en las zonas de los barrancos de La Fuente y el Rabachol incluidas en el PATRICOVA (Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención de Riesgos de Inundaciones en la Comunidad Valenciana).   
Para el análisis de las alternativas se dividió el trazado en cuatro subtramos con dos opciones posibles en cada uno de ellos, a excepción del subtramo II en el cual se presentaron cuatro opciones. Las diversas alternativas difieren poco en su trazado, sin plantear la necesidad de alejarse del trazado actual de la CV-10, salvo en la Variante de Cabanes.  
Las opciones finalmente elegidas son las alternativas denominadas A para cada uno de los tramos objeto del estudio. Los aspectos que se han considerado especialmente determinantes en la adopción de las alternativas idóneas para cada tramo son para el tramo I: La Pobla Tornesa-Coll de Cabanes, la menor ocupación de terreno en zona de encharcamiento y la menor afección sobre el yacimiento del Plà de la Pitja; tramo II: Coll de Cabanes-Origen de la Variante de Cabanes, buena situación en el cruce sobre la zona inundable; tramo III: Variante de Cabanes, franja de reserva viaria prevista en el PGOU de Cabanes; tramo IV: Final de la Variante de Cabanes-Acceso a Benlloch, limitación de espacio en la margen izquierda, junto al barranco de La Fuente.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 2 de marzo de 2005 la conselleria de Infraestructura y Transportes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto Autovía de la Plana tramo: La Pobla Tornesa-Vilanova d'Alcolea(Castellón).  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto Autovía de la Plana tramo: La Pobla Tornesa-Vilanova d'Alcolea(Castellón), ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el BOE nº 63 de fecha 15 de marzo de 2005, y en el DOGV nº 4980 de fecha 7 de abril de 2005, habiéndose presentado las siguientes alegaciones e informes:  
- Informe del Ayuntamiento de La Pobla Tornesa.  
- Informe del Ayuntamiento de Vilanova D'Alcolea.  
- Informe del Ayuntamiento de Cabanes.  
- Informe del Ayuntamiento de Benlloch.  
- Informe del Ministerio de Fomento.  
- Alegación de un particular sin contenido medioambiental.  
- Alegación de Francisco González Babiloni en representación de GECEN (Grupo para el Estudio y Conservación de los Espacios Naturales).   
2. Resumen de alegaciones  
De entre las alegaciones arriba indicadas se da una síntesis de las más significativas, en función de los aspectos ambientales a que hacen mención, y sólo de lo que se refiere a dichos aspectos ambientales.  
- Informe del Ayuntamiento de La Pobla de Tornesa: Se refiere principalmente a diversos aspectos relacionados con el estudio de impacto acústico, así como a la prolongación de las pantallas acústicas en la urbanización de La Marmudella, además se solicita que se solucione la conexión peatonal entre La Marmudella y el núcleo histórico de La Pobla Tornesa.  
En respuesta al Ayuntamiento, la conselleria de Infraestructuras y Transporte explica el proceso llevado para confeccionar el estudio acústico e indica que si se superan los límites en las mediciones a realizar una vez puesta en servicio la autovía, se instalarán pantallas acústicas adicionales. La comunicación peatonal entre La Marmudella y La Pobla Tornesa se garantizará mediante la ejecución de un anden ciclista peatonal.   
- Informe del Ayuntamiento de Cabanes: Son varios los puntos que trata el Ayuntamiento de Cabanes, la mayoría de ellos hacen referencia a la reposición de servicios afectados, la ampliación de los marcos bicelulares para permitir el paso de vehículos agrarios, las excesivas reservas viarias de los enlaces y la prolongación del camino nº6 hasta enlazar con el desvío previsto para la vereda del Camino Viejo de Castellón.  
Las respuestas dadas a esta serie de alegaciones por la conselleria de Infraestructuras y Transporte son la previsión de reposición de los diferentes servicios afectados, la desestimación de aumentar los gálibos de los marcos citados debido a la existencia de pasos de gálibo completo cercanos tanto por el norte como por el sur y la imposibilidad de continuidad del camino nº6 como consecuencia de la existencia un barranco.   
- Francisco González Babiloni (GECEN): Las alegaciones presentadas responden a la consideración de la deficiente evaluación de la hidrología superficial y subterránea y su impacto, y de las deficientes medidas correctoras para evitar la mortandad de vertebrados terrestres. En la alegación se presentan dos anexos en los cuales se tiene diversos estudios realizados acerca de la Cova de l'Ullal.  
La respuesta a esta alegación conduce después de una argumentación basada entre otros en el Estudio Hidrogeológico del entorno del Ullal de Miravet y evaluación de la repercusión de la carretera Oropesa-Cabanes sobre las aguas subterráneas a concluir que no existe conexión entre los sumideros del Plá de Cabanes y el Ullal de Miravet, y que la afección al Ullal de Miravet es improbable. En cuanto a las medidas correctoras para evitar la afección a la fauna se citan los apartados donde se pueden consultar en el proyecto básico.   
Afecciones legales  
Según los informes recibidos, el Estudio de Impacto Ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a   
- Según el Art. 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, existe afección a:  
- Barranco de la Pobla.  
- Barranco de Rabatxol.  
- Barranco de la Font.   
- En virtud de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, el trazado afecta a las vías pecuarias:  
- Vereda del Camino Viejo de Castellón.   
- Colada del Pou de la Blanca.  
- Colada del corral de Alverich.   
- Colada del Pou del Bou.  
- Cordel del Arco Romano.   
- Vereda del Ventorrillo.  
- En lo que se refiere a la Clasificación y Calificación del suelo, la autovía afecta a suelos clasificados como Suelo No Urbanizable Normal, Vulnerable o No Vulnerable a la contaminación y Suelo Urbanizable Industrial en Cabanes, y Suelo No Urbanizable Común en Benlloch.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Los niveles de ruido en la zona no son excesivamente elevados siendo la propia carretera el principal foco de emisión de ruidos. Se ha realizado un estudio de los niveles de ruido en tres zonas, dos de ellas corresponden a dos núcleos de viviendas en La Pobla Tornesa y la tercera corresponde al polígono industrial de Cabanes.  
El área de estudio se encuentra situada en el sector levantino de la Cordillera Ibérica en la zona Suroriental Fallada, concretamente dentro del sistema de fosas litorales del Maestrazgo Oriental. Toda la traza discurre sobre materiales detríticos Pliocuaternarios.  
En la zona de La Pobla Tornesa la fisiografía es de laderas suaves, mientras que en Cabanes y Benlloch la fisiografía es plana.   
No existen cursos de agua con caudales permanentes. El trazado atraviesa los barrancos de la Pobla y de Rabatxol; y discurre paralelo al Barranco de la Font a su paso por Cabanes y Benlloch. Existen zonas en las que se suelen producir encharcamientos.  
Según el PATRICOVA existen dos zonas inundables dentro del área de actuación, una con nivel 4 (barranco de la Font de Benlloch) y otra con nivel 6 (barranco de Rabatxol en Cabanes).  
Respecto a la vegetación existente en la zona, el estudio se ha referido a cultivos de leñosos en secano y la existencia de vegetación natural compuesta por alguna comunidad arbustiva (romerales y garrigas) con coscojas, palmitos, romeros, etc. En las zonas encharcadas aparecen herbáceas de zonas húmedas y cañares, y en los barrancos adelfas. Los cultivos predominantes en la zona son los almendros y en menor cantidad algarrobos y olivos. También existen algunas viñas con frutales como los albaricoqueros, los ciruelos y los cerezos.   
El hábitat afectado por el proyecto está constituido en general por cultivos de secano. La fauna residente en estas zonas presenta unas características propias de zonas con una alta actividad antrópica, con especies que toleran la presencia humana. Sin embargo en la zona también existen formaciones arbóreas y arbustivas de gran interés que albergan multitud de especies animales. De entre las más habituales se citan: gallipato, sapo de espuelas, galápago europeo, Aguilucho Cenizo, Águila Culebrera, Aguilucho lagunero, Águila Calzada, Águila-Azor Perdicera, Chotacabras Europeo, Collalba Negra y Curruca Rabilarga. En el estudio se destaca principalmente las poblaciones de Aguilucho Cenizo y de distintas especies de anfibios.   
El paisaje se ha descrito en el plano de fondo configurado por tres panorámicas diferentes; en primer término están las estribaciones montañosas y el secano interior, en segundo término la huerta y en último termino las marjales. El plano medio corresponde a cultivos de secano, y el primer plano ofrece elementos cuyo valor paisajístico no es destacable.  
En el estudio se han especificado la existencia de varias vías pecuarias que se verán afectadas por la autovía a lo largo de su trazado.  
Respecto al patrimonio cultural en el estudio se cita la proximidad de la autovía a los yacimientos arqueológicos de Plà de la Pitja, El Coll de Cabanes y El Coll de Cabanes II. De la prospección arqueológica realizada se han encontrado elementos de carácter etnológico y fragmentos cerámicos.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
En línea con lo anterior, nos centraremos primeramente en las perturbaciones propias de la fase de construcción y en las consecuencias más sobresalientes de cada una de ellas.  
Las acciones derivadas de la construcción cuyo impacto sobre el entorno se ha valorado como mayor, son las generadas directa o indirectamente por el movimiento de tierras. Se ha estimado como de gran magnitud negativa las asociadas a la explotación de canteras, habilitación de vertederos, reutilización de materiales y la afección sobre elementos de interés patrimonial y sobre las edificaciones. Sin embargo se han considerado como de magnitud media los impactos derivados de la interrupción de líneas de drenaje, el incremento de ruido debido al tránsito de maquinaria pesada, la modificación de los hábitats de las especies existentes y la disminución de la calidad del aire.   
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, las más destacables en este caso son las que se enumeran y valoran seguidamente:  
El incremento en el nivel de ruido es una de las afecciones valoradas como media en la zona de canteras y baja en las zonas pobladas al lado de la carretera en La Pobla Tornesa y en el polígono industrial de Cabanes.  
La ocupación y pérdida de suelos vegetales es una de las afecciones valorada como media durante esta fase.  
La contaminación atmosférica durante la explotación de la vía es también considerada como un impacto moderado, dada su carácter continuo.  
Por otra parte en el estudio se hace referencia al posible efecto barrera que se produzca para el tránsito de especies, considerado como mitigado a raíz de las obras de drenaje previstas en el trazado.   
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras viarias.  
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas.  
Como medida correctora adicional para la salvaguarda de especies singulares se tiene el seguimiento ambiental de las obras realizado por un experto en zoología.  
Según el estudio se tiene previsto colocar pasos canadienses en las proximidades de enlaces para evitar el paso de mamíferos medianos y grandes a la autovía, además se proyectan dispositivos de escape que permitan la salida de animales que puedan entrar en el entorno de la autovía. También se disponen para el escape de animales de rampas rugosas en cunetas y rampas rugosas en arquetas.  
Como pasos de fauna se utilizarán las obras de drenaje proyectadas, adecuándolas en accesos.  
Como consecuencia del estudio acústico realizado de la carretera, se prevé la ejecución de pantallas acústicas en la margen izquierda de la carretera en, la zona poblada de El Boqueró, formadas por pantallas de aluminio perforado de 2 a 3 metros de altura.  
En las zonas señaladas en el PATRICOVA como inundables con nivel de riesgo 4(barranco de la Font en Benlloch) y nivel 6(barranco de Rabatxol en Cabanes) se proyectan obras de drenaje formadas por un marco de seis células de 4x2 m y un marco bicelular de 5x2 m, respectivamente.  
Una medida compensatoria prevista en el estudio es la señalización, balizamiento y disposiciones para favorecer el encharcamiento de la zona encharcada de El Arenal y Beneito.   
Mención especial merece la protección paisajística de la Senda dels Romans y del Arco de Cabanes los cuales son objeto de un Plan Especial de Protección por el Ayuntamiento de Cabanes, el cual se encontraba en el momento de redactar el estudio en periodo de información pública.  
Durante la fase de desbroce y movimiento de tierras se tiene previsto el seguimiento de la obra por parte de un zoólogo, especialmente en las zonas del Plà de la Pitja y del Coll de Cabanes I y II.   
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
- Vigilancia del estaquillado del área ocupada por las obras, comprobándose si se corresponde con las zonas expropiadas y con las afecciones previstas.  
- Control de la procedencia de las tierras de préstamos. Legalización de yacimientos y canteras.  
- Control de los niveles sonoros en la fase de explotación. Campaña de mediciones de ruido.   
- Revisión de los accesos, verificándose si lo disponen todas las propiedades afectadas y revisión de la continuidad de los caminos agrícolas y de las vías pecuarias.  
- Seguimiento de la efectividad de las obras de drenaje.  
- Prospección y seguimiento extensivo o intensivo paleontológico, etnológico y arqueológico durante la fase de movimiento de tierras. Toma de muestras, documentación, inventario y traslados en el caso que sea necesario.  
- Evitar que se produzca la ocupación innecesaria de zonas de interés faunístico por parte de equipamientos de la obra, caminos de acceso, etc.  
- Control del cumplimiento de las acciones para reducir los riesgos de incendio forestal de acuerdo con lo establecido en la Operación de Vigilancia relativa al desbroce.  
- Detectar zonas de la obra especialmente sensibles que requieran tomar medidas correctoras no contempladas en el plan de obras y los protocolos de trabajo.   
- Control de las obras y de la adecuación del calendario de trabajos para no afectar la población reproductora de Aguilucho Cenizo.  
- Control de los elementos de protección ambiental (pasos de fauna, vallados, etc.).  
- El lugar de inspección será todo el trazado, sistemas de drenaje y cunetas, especialmente cuando la traza atraviese un biotopo de alto valor.  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, propongo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Autovía de la Plana tramo: La Pobla Tornesa-Vilanova d'Alcolea(Castellón), promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la conselleria de Infraestructuras y Transportes, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.  
2. En todos los tramos de carretera que queden en desuso se procederá a picar el firme y luego cubrirlo con tierra vegetal con espesor suficiente para su posterior revegetación.  
3. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del Programa de Vigilancia Ambiental en el Plan de Obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.  
El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este Programa.  
4. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.   
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental. No obstante, de acuerdo al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si se tratase de residuos inertes adecuados, los vertederos quedarán exentos del procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental. Sin embargo, se deberá obtener una autorización administrativa de residuo inerte adecuado mediante resolución de la conselleria competente en Medio Ambiente.   
5. El proyecto de construcción incorporará un estudio específico sobre el efecto barrera que la obra producirá sobre la fauna. En particular, dicho estudio contemplará la adecuación de las obras de drenaje como pasos para anfibios, reptiles y pequeños mamíferos, con la ubicación, dimensiones y características de los referidos pasos, de manera que se asegure la duplicidad funcional. El Programa de Vigilancia Ambiental, para la fase de explotación, incorporará las campañas de muestreo necesarias para verificar la eficacia de las medidas aplicadas.  
6. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
En caso de vertido, habrá de solicitarse autorización a la Confederación Hidrográfica del Júcar, a fin de que este organismo juzgue la conveniencia o no de verter dichas aguas.  
7. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del Proyecto de Construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.  
8. Fruto de la campaña de mediciones acústicas realizadas, todas las edificaciones industriales o residenciales que queden dentro del ámbito de las isófonas umbral especificadas por ley, tanto para el periodo diurno como para el nocturno, deberán ser objeto de establecimiento de medidas correctoras.  
9. Dada la afección a las vías pecuarias Colada del Pou de La Blanca, Colada del Corral Nou, Colada del Pou del Bou, Cordel del Arco Romano, Vereda del camino viejo de Castellón y Vereda del Ventorrillo, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso) ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.   
10. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano  
11. Igualmente, si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la conselleria de Territorio y Vivienda, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la Ley 11/94, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunicad Valenciana.  
12. Minimización de la afección a las aguas superficiales y subterráneas.  
- Las balsas de tratamiento de aguas residuales, han de ser convenientemente impermeabilizadas con geotextiles o similares. Las aguas residuales de las casetas de obra deberán ser depositadas en fosas sépticas convenientemente estancas. En función del volumen, estas aguas serán retiradas por una empresa especializada y transportadas a la Estación Depuradora de Aguas Residuales más cercana.  
13. Con el objeto de no aumentar la incidencia negativa sobre la vegetación y el suelo, las instalaciones auxiliares de obra (oficinas, talleres, parque de maquinaria, almacenes, etc.) se construirán sobre terrenos desprovistos de vegetación. Lo mismo se hará respecto a los accesos provisionales a estas instalaciones; en este caso se intentará aprovechar en lo posible el trazado de los caminos agrícolas existentes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 22 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 49/2005-AIA.  
Promotor: Asociación ecologista Tamus  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Buñol  
Objeto proyecto: Enlace y recuperación de zonas verdes.  
Localización: En el barranco de Los Mudos en el término municipal de Buñol (Valencia).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es el acondicionamiento del barranco mediante la plantación de especies vegetales con una finalidad didáctica, creando pequeñas balsas de escasa profundidad mediante la construcción de diques que permitan la existencia de saltos de agua y construyendo pequeñas infraestructuras de acceso para los peatones de forma que se pueda circular por determinados tramos del barranco teniendo acceso a la red viaria.  
Características de las actuaciones:  
· Limpieza del cauce: desbroce y retirada de toda la vegetación invasiva, así como de los escombros y objetos diversos.  
· Corrección y regulación hidrológica del cauce: construcción de dique de cabecera para regular avenidas y a aguas abajo nueve represas de menor tamaño. Los diques se ejecutarán como muros de hormigón armado trasdosados con muro de mampostería concertada. Los diques tendrán una anchura de entre 2,8 y 10 metros aproximadamente y una altura de 1,5 m.  
· Mantenimiento, mejora y restauración paisajística:  
· Limpieza, poda y mejora de la cubierta vegetal existente.  
· Introducción mediante plantación con árboles de especies autóctonas afines con el medio e intentando recrear ambientes naturales.  
· Plantación de especies foráneas afines a los lugares determinados.  
· Localización y señalización de árboles de especial relevancia por su importancia y monumentalidad.  
· Ejecución de senda peatonal en la zona 5 para comunicar el barranco con el Parque Urios.  
· Ejecución de un acceso por escalera en la zona 6 para comunicar el barranco con la Calle Guillén Sorolla.  
La superficie de actuación total es de 22.432,96 m².  
El acceso de maquinaria a las zonas 1 y 2 se hará utilizando las vías de acceso existentes. El acceso a las zonas 3 y 4 será el existente al parque del puente de las Ventas y de éste por una rampa que existe hasta el barranco, pudiendo moverse la maquinaria con facilidad una vez en éste. En el resto de áreas no es posible el acceso de maquinaria siendo sólo posible el acceso de maquinaria mediante bajada con grúa, lo cual se ha descartado en un principio frente al empleo de mano de obra.  
Respecto al uso de maquinaria para la construcción de diques desde la zona 4 en adelante es actuar manualmente y bajar materiales con grúa desde zonas de fácil acceso.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 11 de abril de 2005 se remitió por el ayuntamiento de Buñol y en relación con el expediente n º155/04 de licencia de obras para el proyecto en cuestión, copia del expediente que incluía proyecto, estudio de impacto ambiental. En el expediente municipal se indica la necesidad de obtención de autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, así como que los terrenos a afectar están clasificados como suelo no urbanizable con destino a Parque Público desde el puente de Guillén Sorolla al puente Ventas y suelo urbano con destino a Parque Público desde Guillén Sorolla al río Buñol.  
Con fecha 11 de mayo de 2005 se efectuaron consultas a los siguientes organismos:  
· Confederación Hidrográfica del Júcar.  
· Servicio de Prevención y Planificación de la Dirección General de Interior de la conselleria de Justicia y Administraciones Públicas: no se plantean objeciones al proyecto, indicando que el desbroce de la vegetación podría alterar la estabilidad de los taludes hasta el desarrollo de las especies previstas.  
· Servicio de Conservación de la Biodiversidad: informa que el proyecto pretende el ajardinamiento tipo urbano de zona muy degradada lo largo del siglo XX.   
1. Respecto a las especies a utilizar se indica lo siguiente:  
· Considera que, las limitaciones al empleo de planta alóctona, al tratarse de un ajardinamiento en ámbito urbano no son tan serias como en las de plantaciones en entornos naturales. De hecho muchas de las especies alóctonas propuestas son tradicionalmente plantadas por la propia Generalitat Valenciana en sus áreas recreativas sin mostrar habitualmente patrones de asilvestramiento.  
· Considerando la finalidad lúdico-educativa, el empleo de flora alóctona es más aceptable, aunque siempre podría recomendarse el uso alternativo o paralelo de especies agrarias tradicionales tales como Crataegus azarolus, Mespillus germanica, etc. y/o de razas tradicionales locales de frutales.  
· Algunas especies alóctonas propuestas pueden exponer problemas de adaptación o crecimiento derivados de sus exigencias de hábitat, condiciones climáticas, etc. y si se propone seguir criterios de xerojardinería el uso de estas especies puede ser menos recomendable: Alnus glutinosa, Tilia cordata, T. tomentosa, Larix decidua, etc.  
· La mayoría de las especies no autóctonas propuestas no exhiben conducta invasora en la Comunidad Valenciana o al menos no lo hacen para las condiciones edafoclimáticas de esa zona. No obstante debe evitarse el empleo de Ulmus pumila que se viene mostrando como planta altamente invasora. Respecto a Nerium oleander sería recomendable el empleo de la raza silvestre autóctona, en vez de híbridos o trazas habituales de jardinería.  
· Es recomendable dar prioridad al empleo de especies autóctonas y, en lo posible, asegurar el empleo de material de reproducción cuyo origen sea lo más cercano posible, en términos genéticos a las poblaciones de plantas locales. Si como se prevé la implantación de plantas alóctonas responde sobre todo a motivos didácticos, y por tratarse de especies poco expansivas y de entornos urbanos es aceptable su implantación, es recomendable que al menos el peso de dichas especies se reduzca dentro de la globalidad del ajardinamiento- p.ej., plantando más ejemplares de cada especie autóctona, reuniendo las especies alóctonas en lugares concretos de parada de futuros recorridos didácticos, etc.  
2. Respecto al control de especies invasoras:  
· Es recomendable la eliminación de todas las especies que poseen dicho carácter invasor, particularmente para Agave americana, Ipomoea indica, Nicotiana sp., Opuntia maxima, Ulmus pumila.  
· Las especies de implantación muy antigua (Cupressus sempervirens) y las agrarias de uso tradicional (Junglans regia) pueden someterse a extracción o en su caso integrarse en el ajardinamiento. Respecto a Celtis australis se tiende a considerar como autóctona si bien muchas de sus poblaciones son de origen claramente artificial y en principio no parece necesaria ni prioritaria su erradicación, al igual que las especies antes citadas.  
· Respecto a Arundo donax es una planta que no hace sospechar que deba considerarse como alóctona aunque muchas poblaciones actuales proceden de plantación. En consecuencia y salvo que su control sea prioritario por otras razones es preferible concentrarse en la extracción de las especies invasoras antes indicadas.  
· Es conveniente la eliminación de especies e híbridos invasores del género Vitis: especies americanas puras, híbridos europeo-americanos o americano-americanos.  
· Respecto a la eficacia de la eliminación, se indica que la misma es casi imposible debiendo hablarse de control. Su eficacia estará íntimamente relacionada con la intensidad de la extracción y la periodicidad del seguimiento y extracciones periódicas ulteriores. Se considera que podrá ser alta en Aloe vera o Agave americana.  
· 3. Recomendaciones finales: respecto a Ligustrum vulgare y Vitex agnus castus debería corroborarse la identidad de estas especies y si procede de plantación antigua o de poblaciones naturales.  
Se solicitó con fecha 11 de mayo de 2005 al promotor a través del ayuntamiento ampliación del estudio y documentación presentada.  
Se procedió a someter a información pública el estudio de impacto ambiental, no habiéndose recibido alegaciones al mismo como certifica tanto el secretario del ayuntamiento de Buñol como la jefa de Negociado de Información y Registro de esta conselleria (DOGV nº 5023 de fecha 08.06.2005).  
Con fecha de entrada de 23 de noviembre de 2005 se remitió por el ayuntamiento documentación remitida por el promotor como respuesta a la solicitud realizada. Consta de informe del redactor del estudio en relación con los accesos al barranco para la ejecución de los trabajos y las plantaciones a realizar, planos modificados del proyecto y solicitud del promotor de prospección arqueológica a la Unidad de Inspección del Patrimonio de la Dirección Territorial de la conselleria de Cultura.  
Con fecha 2 de diciembre de 2005 se remite por el ayuntamiento de Buñol copia de la autorización de prospección arqueológica y etnológica de la zona por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. El barranco de los Mudos, cuyo origen es la sierra de la Cabrera próxima, atraviesa la población de Buñol desembocando junto a la misma en el río Buñol. Se trata de un barranco sobre materiales arcillosos y margosos Terciarios, encajándose de manera importante en la mayor parte de su recorrido en la zona de actuación.  
La zona de actuación es una zona degradada de manera significativa a lo largo del siglo XX y corresponde a un ámbito urbano o periurbano.  
A la altura del parque del puente de la Venta existe un afloramiento canalizado de agua subterránea que abastece el cauce pasando a régimen permanente.  
La vegetación actual respecto a la potencial está muy modificada por la influencia humana, habiéndose introducido especies exóticas que en algunos lugares han eliminado a las autóctonas. Entre las exóticas cabe citar a Aloe vera, Agave americana, Ailanthus altissima, Ipomoea indica y Opuntia ficus-barbarica.  
2. Respecto a las medidas correctoras se indican las siguientes del Estudio:  
· Caso de advertirse que las emisiones de humo son superiores a las que se estiman como normales se reemplazará la maquinaria por otra.  
· Cualquier vertido que se produzca por la maquinaria o algún operario será recogido inmediatamente sin dar lugar a que se infiltre en el terreno ni se escurra por superficie. Se recogerá tanta cantidad de tierra como se haya visto afectada procediéndose a su gestión.  
· La plantación al tresbolillo de las plantas reducirá los efectos erosivos. La cubrición con geotextiles también tiene un efecto muy positivo sobre la conservación del suelo.  
· Durante las obras se debe eliminar el aporte de aguas existente en el barranco procedente del manantial que vierte a una acequia y de ésta al barranco, de manera que facilite la ejecución de las mismas y el aporte de sólidos suspendidos.  
3. Teniendo en cuenta las características del ámbito de actuación, ámbito urbano o periurbano, la situación actual del barranco, degradado, las características de las obras proyectadas y que su finalidad es en parte didáctica-educativa, el proyecto se considera aceptable desde el punto de vista ambiental, considerándose necesario adoptar alguna medida preventiva o correctora adicional respecto a las previstas.  
Respecto a la eliminación temporal del aporte de agua existente al barranco se considera que el modo de ejecución y su necesidad debe determinarse por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta conselleria.  
4. Teniendo en cuenta las características de la zona de actuación y lo indicado por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad se efectúan una serie de recomendaciones respecto al proyecto: especies a utilizar, especies a eliminar, etc.  
Las indicaciones que se establecen como recomendaciones se hacen sólo como tales teniendo en cuenta las características de la zona de actuación y la finalidad didáctico-educativa de la misma. Las características de la zona hacen que sea aceptable desde un punto de vista ambiental el llevar a cabo una recuperación de la zona tipo ajardinamiento urbano utilizando en parte especies exóticas siempre y cuando se establezcan un mínimo de medidas preventivas y correctoras para evitar la eliminación de determinadas especies o ejemplares existentes y la implantación de especies con conducta invasora que puedan tener repercusión en áreas situadas fuera del lugar de actuación.  
No obstante se recomienda, incluso desde un punto de vista didáctico educativo, el que la recuperación del espacio dé prioridad al uso de especies autóctonas propias de un cauce y entorno próximo de la zona (tanto edafófilas como climatófilas), agrarias tradicionales e incluso de especies exóticas de uso tradicional en la zona, frente al uso de especies exóticas o autóctonas a nivel de la Comunidad Valenciana pero no propias de la zona como por ejemplo Lavandula angustifolia. En este sentido se recomienda el asesoramiento de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta conselleria.  
5. Respecto a la afección al patrimonio cultural en el Estudio se indica que no es previsible su afección teniendo en cuenta las características de la actuación, habiéndose obtenido por el promotor autorización de prospección arqueológica y etnológica de la conselleria de Cultura.   
Teniendo en cuenta la proximidad al casco urbano se considera necesario obtener el informe favorable de la conselleria de Cultura.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 f del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de la s facultades que legalmente tengo atribuidas resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de enlace y recuperación de zonas verdes en el barranco de Los Mudos en el término municipal de Buñol (Valencia) cuyo promotor es la Asociación ecologista Tamus, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo   
Condicionantes para la ejecución de las obras y el funcionamiento de la actividad:  
1. Se deberá obtener previamente, respecto a la posible afección a elementos del patrimonio cultural, informe favorable de la conselleria de Cultura, de manera que se seguirá lo establecido en el mismo, así como las medidas preventivas y correctoras que se indiquen en su caso.  
2. Se obtendrá autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
3. Respecto al uso de especies en las plantaciones, no se utilizarán especies con carácter o conducta invasora de acuerdo con lo indicado en el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad reflejado en la presente Declaración. Igualmente se aprovecharán en lo posible las especies presentes en el cauce no debiendo afectarse a aquellas que sean singulares por el tipo de especie, porte, etc. Estos condicionantes se llevarán a cabo con el asesoramiento y supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta conselleria, que podrán introducir las modificaciones que estimen oportunas. Previamente al inicio se determinará con estos servicios aquellos ejemplares y especies que no deberán afectarse.  
4. Respecto a la eliminación temporal del aporte de agua al barranco procedente de acequia, previamente al inicio se determinará por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta conselleria el modo de efectuarla y su necesidad.  
5. Respecto al uso de Ulmus minor, se hará lo que determinen los servicios técnicos antes citados teniendo en cuenta la problemática de la grafiosis. Tal y como se ha aceptado por el promotor no se usará Ulmus pumila por su carácter o conducta invasora.  
Tercero  
Recomendaciones:  
1. Dar prioridad al uso de especies autóctonas propias de un cauce y entorno próximo de la zona, de manera además, que el material de reproducción tenga un origen lo más cercano posible, en términos genéticos, a las poblaciones de plantas locales. Esta prioridad puede conseguirse plantando más ejemplares de cada especie autóctona, reuniendo las especies alóctonas en lugares concretos de parada de futuros recorridos didácticos, uso alternativo o paralelo de especies agrarias tradicionales como Mespillus germanica, Crataegus azarolus, etc.  
Aumentar la diversidad de especies autóctonas propias de la zona introduciendo por ejemplo: zarzaparrilla, (Smilax aspera), hiedra (Hedera helix), aladierno (Rhamnus alaternus), etc.  
2. Se revise el uso de especies alóctonas que pueden tener problemas de adaptación o crecimiento derivados de sus exigencias de hábitat, condiciones climáticas tales como Alnus glutinosa, Tilia cordata, Tilia tomentosa, Larix decidua, etc de acuerdo con el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad antes referido.  
3. La eliminación de la zona de todas las especies con carácter invasor, especialmente: Agave americana, Ipomoea indica, Nicotiana sp., Opuntia maxima y Ulmus pumila.  
4. Eliminación de especies e híbridos invasores del género Vitis: especies americanas puras (Vitis rupestris, V. riparia), híbridos europeo-americanos (V. berlandieri x vinifera, V. riparia x vinifera, etc.) o americano-americanos (V. berlandieri x riparia, V. riparia x rupestris, etc.).  
5. El mantenimiento de especies de implantación antigua como Cupressus sempervirens y las agrarias de uso tradicional, Junglans regia, integrándolas en el ajardinamiento.  
6. El mantenimiento de Arundo donax (caña) salvo si se considera necesario por razones tales como obtención de espacio para el ajardinamiento, motivos fitosanitarios, etc.  
7. Seguimiento de la eliminación de especies invasoras y realización de extracciones periódicas posteriores para mejorar su eficacia.  
8. Asesoramiento y supervisión de las anteriores recomendaciones, caso de seguirse, por parte de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta conselleria.  
Cuarto  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Quinto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia 29 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML