Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5137, del 17-11-2005 (2005/12494)

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5137

Data del DOGV
:   17-11-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/12494

CVE


Data del document
:   26-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Bufali](javascript:void(0))
    * [Cofrentes](javascript:void(0))
    * [Almoradí](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [Borriana](javascript:void(0))
    * [Almussafes](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Orpesa](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X12494]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 430/03-AIA Almussafes, 264/04-AIA Almoradí, 271/04-AIA Burriana, 438/02-AIA Traiguera, 170/04-AIA Alpuente, 276/04-AIA Cofrentes, 128/04-AIA Orpesa i 272/04-AIA Bufali, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 26 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 430/03'AIA
  
Títol: Ronda sud-oest d'Almussafes entre les carreteres CV-42 I CV-520. Almussafes (València)
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Objecte: Finalització de la ronda de circumval·lació d'Almussafes per la banda sud-oest d'aquesta.
  
Localització: Almussafes (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La carretera projectada és, en si, la finalització de la ronda sud-oest d'Almussafes, aconseguint una longitud de 479,48 metres entre dues noves rotondes, també incloses en l'actuació. L'esmentat tram entre rotondes s'ha calculat per a una velocitat específica de 80 km/h, i es preveu la pròpia dels ramals de les rotondes en 40 km/h.
  
El traçat en planta està dominat per dues alineacions circulars, de 500 i 450 metres de radi respectivament, amb acord mitjançant clotoides. D'altra banda, atesa la planor dels voltants, els pendents no superen el 0,62%, i el traçat discorre totalment sobre terraplé d'alçària mitjana 1,5 metres.
  
La secció tipus de la infraestructura projectada està constituïda per dos carrils de 7,5 metres, vorals d'1,5 metres i bermes de 0,5 metres. Els camins de servei que discorren paral·lels a la ronda, tindran un ample de 3 metres.
  
La carretera, en el nou traçat d'aquesta, interfereix amb el barranc de Tramussers, i s'ha disposat un pas de drenatge dimensionat per a un període de retorn de 500 anys.
  
2. Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, han sigut tres les que s'han remenat. No obstant això, els condicionants geomètrics, la curta longitud del traçat i la fixació prèvia dels punts inicial i final han portat que les opcions a estudiar s'hagen definit sobre un únic corredor predefinit. Així, les alternatives han sigut:
  
- Alternativa 0: No actuar.
  
- Alternativa 1: Rotonda en CV-520 i rotonda de final en CV-42.
  
- Alternativa 2: Continuïtat sense intersecció en la CV- 520 i rotonda en CV-42.
  
L'estudi d'impacte en si s'ha convertit en l'anàlisi d'alternatives, i s'avaluen les aquestes d'acord amb una metodologia estipulada que, finalment, ha portat a concloure que l'opció núm. 2 és, d'entre totes, la més apta per a ser desenvolupada.
  
La metodologia emprada pot resumir-se en el següent:
  
- Es determinen els factors, accions i fases.
  
- La identificació d'impactes s'ha realitzat mitjançant l'ocupació de la matriu de Leopold modificada.
  
- A les qualificacions qualitatives de les diferents característiques constitutives d'un impacte se li donarà un valor numèric, valor aquest que no pretén reflectir la magnitud de l'impacte, sinó la seua rellevància enfront d'altres.
  
- Atesa la dificultat d'agregació d'impactes s'ha preferit abandonar l'obtenció final d'un valor global per a cada alternativa, i acudir a la comparació d'impactes entre alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 4 de novembre de 2003 la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte Ronda sud-oest d'Almussafes entre les carreteres CV-42 I CV-520. Almussafes (València).
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic Ronda sud-oest d'Almussafes entre les carreteres CV-42 I CV-520. Almussafes (València), ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOE de data 8 de febrer de 2002, i DOGV de data 7 de febrer de 2002, i s'hi han presentat 104 al·legacions:
  
- Ajuntament de Benifaió.
  
- Ajuntament d'Almussafes.
  
- Séquia Reial del Xúquer.
  
- Partit Popular de Benifaió.
  
- Arturo Perera Climent, representant de Granja Los Perales, SL.
  
- Andrés Bauxauli Martí, representant de GMB La Marcelina, SL.
  
- Carlos Greus Peris, propietari de GMB La Marcelina, SL.
  
- Inmaculada Aiguayo González i 96 més.
  
2. Resum d'al·legacions
  
Per raó d'allò que s'ha especificat en el certificat del cap de servei de l'oficina del pla de carreteres, la totalitat de les al·legacions presentades s'han referit a la canalització prèvia del barranc del Tramusser, atés l'increment del risc d'inundació que es derivaria en la zona si s'executara la carretera primerament.
  
La resposta del director general d'obres públiques s'ha fundat, en tots els casos, en el fet que actualment aquest projecte, açò és el corresponent a la canalització de l'esmentat barranc, es troba també en fase de redacció per part de la Divisió de Recursos Hidràulics.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En relació amb el projecte avaluat, s'han rebut informes dels organismes següents:
  
- En data 12 d'abril de 2002 es rep escrit de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.
  
- En data 16 d'agost de 2002 es rep escrit de la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Informes sectorials
  
Es passa a continuació a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.
  
- L'escrit de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports informa desfavorablement el projecte, basant-se en la insuficient informació aportada respecte al patrimoni cultural en l'estudi d'impacte ambiental.
  
- L'escrit de la Conselleria d'Infraestructures i Transports s'acompanya de documentació complementària a l'estudi, a fi d'esmenar les deficiències que s'assenyalaren en l'informe previ desfavorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb la documentació consultada i amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
- D'acord amb la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, se afecta el barranc de Tramussers.
  
- Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera.
  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl no urbanitzable amb protecció agrícola.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
- Geologia
  
La zona d'actuació es troba, majorment, sobre formacions quaternàries, constituïdes per materials detrítics fins, llims i argiles procedents de la llavada dels glacis d'acumulació pròxims.
  
Els sòls de la zona s'han caracteritzat com fluvisol calcari (classificació FAO-UNESCO). Açò, afegit a la topografia eminentment plana dels voltants, han portat a concloure la gran vocació o capacitat agrològica dels terrenys.
  
- Règim hidrològic
  
L'estudi ha destacat la presència del barranc de Tramussers, el qual drena el 15% de la conca d'aportació de l'Albufera, com també la importància, mai menor, del drenatge realitzat per la xarxa de séquies. El projecte ha posat de manifest l'important risc d'inundació que es dóna en la zona.
  
L'actuació es localitza sobre un aqüífer quaternari, d'uns 15 a 20 metres de grossària mitjana, que, al seu torn, es recolza sobre un altre del terciari, i estan ambdós separats per una intercalació de naturalesa argilosa.
  
- Vegetació
  
La vegetació actual no presenta cap singularitat, atés l'antropització de l'entorn. Està constituïda per cultius de tarongers i horta, amb les associacions de plantes arvenses i ruderals que els són pròpies.
  
- Fauna
  
No s'ha detectat en la zona, d'acord amb les conclusions de l'estudi respecte d'això, presència d'espècies d'interés rellevant. Això es justifica en el tipus de vegetació la qual condiciona les espècies que habiten l'ecosistema existent.
  
- Patrimoni cultural
  
S'ha realitzat un estudi del patrimoni cultural de la zona, més enllà de la recopilació i enumeració de jaciments arqueològics inventariats per la Conselleria de Cultura, Educació i Esports. D'acord amb aquell i amb la seua posterior ampliació, d'acord amb allò que s'ha sol·licitat per la Direcció General de Patrimoni Cultural, la zona no presenta valors significatius, des del punt de vista del patrimoni cultural.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
L'estudi ha realitzat la identificació d'impactes per a les tres alternatives plantejades i valora els diversos impactes des de compatibles a crítics, en funció d'una quantificació descrita, molt succintament, en anterior apartat. D'aquesta manera ha obtingut el nombre d'impactes compatibles, moderats, severs i crítics generats per cada una de les alternatives, i poden així comparar-les a fi de determinar la més idònia des del punt de vista ambiental.
  
Ens fixarem, ara, en l'alternativa 2, per ser la finalment triada, i destacarem d'aquesta aquells impactes més ressenyables per a les fases tant de construcció com d'explotació:
  
D'entre els que s'han valorat com a severs o crítics, els impactes que, s'entén, mereixen destacar-se són els generats sobre:
  
- La capacitat agrològica de l'àrea derivats de les operacions de rebuig i desbrossament, préstecs i l'obertura de camins de servei.
  
- La pròpia ocupació del sòl, impacte aquest propi de l'existència de la infraestructura i, per tant, corresponent a la fase d'explotació.
  
- Alteració de la xarxa de drenatge superficial en les zones de préstecs.
  
- Afecció a la hidrogeologia i els fenòmens d'erosió, vinguda de les operacions de rebuig i desbrossament i altres.
  
- Afecció a l'accessibilitat del territori, valor del sòl, estructura de les parcel·les.
  
És necessari referir-se a l'impacte que es generarà sobre el règim hidrològic superficial, en tant s'afectarà la cota de la làmina d'aigua en el costat més occidental de la infraestructura prevista, és a dir, el costat cap a Benifaió. El projecte ha realitzat un rigorós estudi hidràulic en què s'han estudiat els efectes que sobre la superfície d'inundació tindria la infraestructura, davant de l'eventual efecte de mota que suposaria la seua existència. Aquests efectes s'han analitzat per a les tres alternatives proposades. A més, l'estudi hidràulic ha previst l'efecte derivat d'un nou pont, molt pròxim a l'actuació ara avaluada, que es planteja executar la Diputació de València.
  
De l'estudi es conclou que, d'un costat, el pont i la ronda sud no arriben a interferir-se, pel que fa a la influència hidràulica derivada de la presència de cada una de les actuacions. D'un altre, tant l'alternativa amb rotonda com sense rotonda d'accés comporten una afecció molt semblant, des del punt de vista del comportament hidràulic del barranc de Tramussers.
  
Amb tot, es diu que l'esmentada làmina se sobreelevarà 14 cm, respecte al qual es dóna actualment, i sempre per a T=500 anys, en l'entorn de l'actuació proposada.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.
  
Algunes de les mesures a què es fa referència són les següents:
  
- No s'exerciran activitats durant l'horari nocturn.
  
- Reg dels camins no pavimentats.
  
- La capa vegetal serà retirada i reutilitzada.
  
- Els materials de préstec procediran de pedreres o llocs d'extracció correctament legalitzats.
  
- Els inerts es depositaran en abocadors correctament legalitzats.
  
- El parc de maquinària es localitzarà sobre terrenys desproveïts de vegetació.
  
- Finalitzats els treballs, es procedirà a la descompactació dels sòls que hagen pogut resultar afectats per les accions d'obra.
  
- El fons del barranc de Tramussers es netejarà i regularitzarà convenientment, protegint mitjançant pedraplén el peu dels talussos. Es proposa que s'eleven les superfícies urbanitzables del municipi de Benifaió, que puguen resultar afectades per inundació, en 1,5 metres.
  
- S'enumeren una sèrie d'espècies que, es diu, seran empleades en un futur pla de revegetació a implementar sobre les zones a restaurar.
  
- No seran necessaris ni sondejos mecànics, ni seguiment d'obra ni excavacions arqueològiques. No obstant això, s'assenyala que, si durant l'execució de les obres es trobara presencia de restes arqueològiques, el fet s'informarà de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
És necessari, això no obstant, referir-se al següent:
  
- Com s'ha dit en anterior apartat, la làmina d'aigua immediatament aigües amunt a l'obra de pas projectada, se sobreelevarà 14 cm per A T=500 anys. Conegut açò, es diu en l'estudi que: (...). No resultant ser viable corregir en aquest projecte les conseqüències per a Benifaió, es recomana a l'Ajuntament de l'esmentada localitat que exigisca en els programes d'actuació urbanística de tota la zona est d'aquest municipi una sobreelevació del sòl de fins a +1,5 metres. (...).
  
És, ara, necessari referir-se a l'article 26 del PATRICOVA, en el qual s'assenyala que: Les infraestructures superficials, (...) o qualsevol element que discórrega, se situe o creue una zona inundable a una cota superior a 40 cm a la del terreny circumdant, no haurà de provocar un increment significatiu del risc en els usos urbans actuals o planificats. Així mateix, atenent a l'article 13 del mencionat document, s'entén que es dóna un increment significatiu del risc d'inundació quan es produeix un augment del calat màxim o del temps d'inundació de més d'un deu per cent per a qualsevol període de retorn entre 25 i 50 anys, provocat per qualsevol nou element artificial situat en la zona d'inundació.
  
A la vista de l'estudi hidràulic inclòs en el projecte bàsic, el calat, en les seccions més crítiques, no es veurà incrementat en una quantitat major o igual al deu per cent del calat actualment existent per a les diferents franges d'inundació, quedant molt lluny d'aquest mateix. Respecte a l'hora d'inundació, això no es detalla en el referit estudi hidràulic.
  
No obstant això, ni l'estudi d'impacte ni el projecte bàsic s'han referit a les actuacions previstes en el PATRICOVA per a la zona en què s'actuarà. En aquest últim document, i en el seu programa d'actuacions, pot llegir-se que l'objectiu d'aquestes actuacions és l'increment de la capacitat de desguàs juntament amb l'increment llindar de desbordament, per al que es preveu, entre altres mesures, actuar sobre punts crítics en infraestructures viàries. En principi, doncs, s'observa que hi ha contradicció entre l'actuació proposada i el PATRICOVA, més enllà de les consideracions abans exposades, en tant els efectes hidràulics de la primera no satisfan els referits objectius del citat PATRICOVA.
  
Per tot això, no pot considerar-se admissible, des del punt de vista ambiental i com a mesura correctora, el requeriment d'elevació de la cota de les superfícies urbanitzable del municipi de Benifaió que poden veure's afectades (fruit de la influència de l'actuació en la hidrografia de la zona). Aquesta mesura correctora, en tot cas, hauria d'acompanyar-se d'una anàlisi al voltant dels efectes derivats de l'aplicació d'aquesta, tot això, després, hauria de compatibilitzar-se amb l'actuació prevista pel PATRICOVA per a l'àrea en qüestió. És necessari, ara, recalcar que, entre altres conseqüències, l'elevació de la cota del terreny proposada comportaria, inevitablement, la molt possible translació del risc d'inundació a altres àrees pròximes, atés que les condicions del flux, en veure's confinat per nous terraplens en la nova morfologia creada, variarien necessàriament, variant així mateix els seus calats i ocupant, el volum detret d'aqueixes superfícies, abans inundables, altres no identificades. L'anterior, doncs, és, en general i des del punt de vista de l'ordenació del territori, del tot inadequat.
  
- Atés que existiran trams de ferm actual que seran objecte de reforç, es recomana, ara, utilitzar la part d'aquest que haja de ser demolida com a material de construcció en les capes del ferm en què puga ser emprat en qualitat d'àrids marginals, previ processat. En línia amb açò últim, es recorda la possibilitat recollida en l'article 542.2.2.1 del PG-3, del que se'n transcriu part:
  
Els àrids a emprar en les mescles bituminoses en calent podran ser naturals o artificials sempre que complisquen les especificacions recollides en aquest article.
  
També podran emprar-se com a àrids, el material procedent del reciclat de mescles bituminoses en calent en proporcions inferiors al deu per cent (10%) de la massa total de mescla.
  
- Respecte a la restauració de les àrees afectades, és necessari que s'incloga un programa de revegetació ja en l'estudi d'impacte ambiental, el qual es referisca a les operacions a desenvolupar per a materialitzar la restauració i revegetació, les àrees a restaurar o revegetar, espècies a implantar, manteniment previst per a aquestes, etc.
  
En el cas present tan sols s'han esbossat les espècies que s'empraran, algunes de les quals, a més, no s'entenen com a adequades a la zona en què podran localitzar-se.
  
S'ha establit un programa de vigilància ambiental, tot i que no ha disposat, en la majoria dels casos, els paràmetres, indicadors, valors llindar, informes a redactar, continguts i freqüències d'aquests, etc. És per això pel que no pot considerar-se complet.
  
Així mateix, s'ha disposat la realització d'una campanya de mesuraments acústics. No obstant això, no s'ha pressupostat aquesta mesura, la qual cosa necessàriament haurà de corregir-se en el pressupost del projecte de construcció.
  
En relació amb el moviment de terres a efectuar per l'execució de les obres, és possible recollir, en el projecte de construcció, la localització de possibles zones d'extracció de materials i d'abocadors per a la destinació final dels materials sobrants, incloent runes i la resta de deixalles d'obra. Amb aquest fi es pot recórrer a explotacions ja existents en les proximitats (pedreres i abocadors legalitzats i en funcionament). Si no és així, i projectar-se l'obertura de noves instal·lacions, es recorda que aquestes hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental.
  
Pot resultar d'interés ressaltar que, en el cas d'obertura de noves instal·lacions, atés que aquestes no podran utilitzar-se sense haver conclòs el tràmit d'avaluació i amb l'objecte d'evitar retards innecessaris, seria desitjable que l'esmentat tràmit done començament com més aviat millor.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte bàsic ronda Sud-oest d'Almussafes entre les carreteres CV-42 I CV-520. Almussafes (València), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que el mateix es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments acústics amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en la legislació valenciana vigent.
  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat de mesures correctores d'aquest, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es reculliran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests.
  
- El projecte de construcció incorporarà un programa de revegetació I estudi d'integració paisatgística en l'entorn agrícola, que inclouran les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que vagen a quedar despullades, com dels talussos generats, glorietes i, especialment, àrees pròximes al barranc de Tramussers. Les espècies que s'han d'emprar només podran ser aquelles pròpies del pis bioclimàtic en què s'insereix la zona.
  
Hauran d'incorporar-se totes les consideracions que es recullen en el programa, al plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció.
  
- El magatzem de residus perillosos, el parc de maquinària i possibles plantes mòbils de fabricació de formigons o mescles bituminoses, si fóra el cas, només podran localitzar-se fora de l'entorn més immediat al barranc de Tramussers, distància que sempre serà major de 500 metres, des de l'eix del canal principal del llit.
  
Pel que fa al magatzem de residus perillosos esmentat, i atesa la inundabilitat generalitzada de l'àrea en què se situa l'actuació, aquell haurà d'estar cobert mitjançant teulada, a fi que no s'hi generen arrossegaments de contaminants per les aigües pluvials. Els residus de naturalesa fluida s'emmagatzemaran en recipients estancs que se situaran en l'interior d'una cubeta impermeable, prou dimensionada. A més, la totalitat dels residus perillosos s'hauran d'emmagatzemar a una altura major d'1 metre respecte a la cota del terreny, a fi d'evitar que, durant la situació d'eventuals episodis d'avingudes, siguen arrossegats.
  
Quant al parc de maquinària i la planta de fabricació de formigons, si així fóra el cas, només podran localitzar-se sobre superfícies impermeables que, a més, estiguen adequades per a la recollida de possibles abocaments accidentals. No s'admetrà l'abocament directe d'efluents vinguts de les anteriors plantes auxiliars al barranc de Tramussers i séquies contributives, excepte tractament previ i autorització pertinent de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
La zona d'abassegaments de material granular, ja siguen àrids o inerts, se situarà el més allunyada possible del llit del riu Xúquer. Els abocaments de terra, runes, etc, es realitzaran des d'altures inferiors a 1 metre, usant mànegues de descàrrega en els casos de major risc. Es taparan les caixes dels camions, humectació d'abassegaments i llavatge de rodes de vehicles i maquinàries quan abandonen la zona d'obres.
  
Finalment, d'acord amb el Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (DOGV núm. 2516, de 26.05.95), i al punt 7.5, es té que, entre altres especificacions que s'han de complir, durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar l'alteració de la coberta vegetal o la modificació de llits en les zones adjacents i, en tot cas, el projecte inclourà les necessàries partides pressupostàries per a la correcció de l'impacte produït, com també per a l'adequació ecològica i paisatgística d'aquest.
  
- Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, n'emeta informe favorable, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 264/ 04-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació vaquina de llet
  
Promotor: Manuel Berenguer Murcia
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Almoradí (Alacant)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització d'una activitat vaquina de llet
  
Localització: Paratge les Vendes, polígon 11, parcel·les 204 i 206, del terme municipal d'Almoradí (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació bovina de llet, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una nau amb coberta a dues aigües, un parc per a albergar el ramat amb coberta, parcs exteriors i una zona de maniobra i moviment del ramat. La capacitat de l'explotació és de 200 vaques lleteres.
  
Es disposa de llit de palla i arena en els parcs. El fem generat s'extraurà bimensualment, en retirar 25 t de fem en cada neteja, la qual cosa comporta un total de 600 t de fem/any.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són soterrats amb calç.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de regadiu.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa general de proveïment municipal.
  
L'explotació es localitza aproximadament a 1 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 28 de febrer de 2002, amb la remissió, Per la Direcció Territorial abans denominada Conselleria de Medi Ambient, del projecte d'activitat, expedient municipal i estudi d'impacte ambiental relatius a l'actuació.
  
En data 22 d'abril de 2002 se sol·licita al promotor la presentació de documentació complementària per a resoldre l'expedient, relativa a l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial.
  
En data 15 d'abril de 2004 es reitera al promotor la necessitat de presentar l'esmentada documentació per a poder continuar amb la tramitació de l'expedient, amb l'advertència que transcorregut el termini de tres mesos després de la notificació sense rebre l'esmentada documentació en aquesta Direcció General tindria lloc la caducitat del procediment en aplicació d'allò que s'ha disposat en art. 92 de la Llei 30/1992, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.
  
Transcorregut el termini atorgat per a completar l'expedient, no es presenta la documentació requerida, i es procedeix, en data 6 de setembre de 2004, al tancament de l'expedient, pel fet de no disposar d'elements de judici suficients per a avaluar l'activitat.
  
En data 20 de setembre de 2004, la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge comunica al promotor que s'ha produït el silenci positiu en la sol·licitud formulada, conforme amb el que disposa l'article 8.1. c), paràgraf segon, de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre el sòl no urbanitzable, per la qual cosa d'acord amb l'article 43.5. de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, en la redacció donada a aquest per la Llei 4/1999, de modificació de l'anterior, s'expedeix certificat acreditatiu del silenci produït per l'òrgan competent per a resoldre el procediment, indicant a més que s'haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. A més, la parcel·la haurà de constituir una única finca registral, i haurà de quedar afectada amb inscripció registral de la vinculació de la total superfície real a la construcció com a indivisible.
  
En disposar de l'autorització prèvia, es considera que l'expedient disposa novament d'elements de judici per a ser avaluat. En data 28 d'octubre de 2004, l'Ajuntament d'Almoradí, tramita novament l'expedient format per projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal, idèntics als presentats en una primera instància. S'inicia en aqueix moment l'expedient objecte d'aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 262, de 15 de novembre de 2001, com també als veïns confrontants a l'activitat, amb la presentació d'una al·legació.
  
1. Resum d'al·legacions
  
L'al·legació presentada, fa al·lusió als problemes que genera l'explotació a un veí confrontant a aquesta, per emissió d'olors i presència d'insectes, associat a l'acumulació de deixalles de cítrics, carxofes, pebreres, etc.
  
Per a minimitzar la possible afecció que puga causar l'actuació als veïns confrontants a l'activitat, haurà d'aplicar-se les mesures correctores, com també els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable del tècnic municipal.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat que s'ha de legalitzar no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte i identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha relacionat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: aire, sòl, aigua, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola amb predomini d'explotacions citrícoles, sense presentar valors ambientals destacables.
  
Els impactes que pot causar l'activitat sobre el medi identificats en l'estudi d'impacte ambiental s'han limitat a l'ocasionat sobre el paisatge, sobre l'aigua, i sobre el medi socioeconòmic, concloent que el conjunt de la valoració d'impactes resulta positiu, tot i que és necessari l'establiment de mesures correctores per a disminuir els efectes negatius que la generació de residus orgànics i les olors del ramat que produeix sobre el medi.
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores exposades en l'estudi d'impacte ambiental, es redueixen al manteniment de la ventilació natural en l'explotació, extracció del fem amb una periodicitat de dues setmanes i eliminació dels cadàvers soterrats amb calç.
  
Basant-se en la legislació vigent, la gestió de cadàvers s'ha de dur a terme conforme a allò que s'ha establit en Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. A més, hauran d'ampliar-se les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'expedient relatiu a la legalització de l'explotació bovina, situada al terme municipal d'Almoradí (Alacant), promoguda per Manuel Berenguer Murcia, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
  
- Per a evitar l'emissió d'olors, s'afegirà al llit de palla periòdicament, superfosfat de calç.
  
- Haurà de construir-se un femer, tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer haurà de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquest. Haurà de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a fossa de lixiviats, que podran ser novament incorporats al muntó.
  
- A l'entrada de l'explotació s'haurà de col·locar un sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 8 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 271/04-AIA
  
Promotor: Obrascón Huarte Laín, SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial
  
Objecte del projecte: Explotació de la secció A) El Corrent
  
Localització: Parcel·les 76 I 88 del polígon 29. Burriana (Castelló).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'extracció de llims de les parcel·les 76 i 88 del polígon 29 de Burriana per a destinar-los com a material de terraplé en les obres a realitzar en el desdoblament de la carretera CV-18 que uneix Nules amb Burriana.
  
L'extracció proposada comporta l'afecció d'una superfície aproximada de 25.000 m2 i un volum de material de 156.800 m3 en tres anys. La parcel·la 88 s'excavarà 10 m i es deixaran dos talussos de 5 m d'alçària i 45º respecte l'horitzontal, mentre que la parcel·la 76 serà excavada únicament 6 m mitjançant un únic banc de 45º.
  
L'explotació mantindrà una distància de 3 m a les parcel·les confrontants.
  
La restauració proposa el farciment total del buit generat mitjançant l'aportació de materials estèrils procedents de la mateixa obra del desdoblament de la CV-18.
  
Tot el material extret en les parcel·les és utilitzat en les obres no generant cap volum d'estèril.
  
L'accés a l'explotació es realitza pel camí del Corrent que parteix des de la carretera CV-18.
  
Previ a l'inici de l'explotació, es procedirà al desbrossament i la tala dels tarongers que hi ha en la parcel·la, derrocament d'aragalls i construccions presents i trasllat a un abocador autoritzat, tanca perimetral de les parcel·les i retirada de 0.5 m de terra vegetal per a l'abassegament i manteniment d'aquesta per a usos posteriors.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 11 d'octubre de 2004 els Serveis Territorials d'Indústria i Seguretat Industrial van remetre a aquesta Direcció General documentació relativa a la sol·licitud d'explotació de la secció A) El Corrent.
  
Posteriorment el novembre de 2004, van remetre el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient, indicant que publicat l'expedient en el Diari Oficial de La Generalitat Valenciana número 4.842 de 15 de setembre de 2004 i transcorregut el període d'informació pública, no s'hi van presentar al·legacions al projecte.
  
En data 18 d'octubre, el director territorial de Cultura i Educació resol autoritzar en tot allò referent al patrimoni arqueològic, l'obra d'extracció en les parcel·les objecte d'estudi.
  
Consideracions ambientals
  
El terme de Burriana està situat en una plana fèrtil, on predomina el cultiu de cítrics. Les característiques climatològiques i topogràfiques de la zona constitueixen un espai geogràfic intensament aprofitat per l'agricultura que ha sabut aprofitar la fertilitat dels sòls i l'aprofitament de les aigües del riu Millars i les captacions d'aigües subterrànies per al reg.
  
El clima de la zona es correspon amb un clima mediterrani caracteritzat per hiverns suaus i estius calorosos en què destaca una sequera accentuada a més de pluges escasses i irregulars, aquestes es concentren a la primavera i a la tardor. La temperatura mitjana anual se situa al voltant dels 15,9º C amb una precipitació mitjana de 494,8 mm.
  
A la tardor i hivern, els vents que predominen són els de component oest, mentre que a la primavera i estiu predominen els de component est.
  
La zona objecte d'explotació presenta un paisatge amb un fort caràcter antròpic, el paisatge actual està conformat pels elements següents: autopista AP-7, área de servei la Plana (AP-7), carretera CV-18 Nules-Burriana, camí el Corrent i camps de tarongers.
  
El sòl on se situen les parcel·les es troba qualificat segons el PGOU de Burriana com a sòl no urbanitzable comú.
  
Geològicament els materials a explotar es corresponen amb llims terrosos quaternaris formats en part per la llavada de les argiles roges circumdants. L'existència de cantells d'origen marins perforats per litòfags, inclosos en ells, indiquen l'origen mixt d'aquests depòsits.
  
No hi ha en la contornada de la zona d'estudi cursos d'aigua permanents ni rambles o cursos estacionals.
  
Actualment les parcel·les que s'han d'explotar es troben en estat d'abandó plantades de mandariner clementí, empeltat sobre peu amarg.
  
La fauna existent és la típica d'ambients de cultiu de cítrics: insectes, sargantanes, colobres, gripaus, aus comunes i xicotets mamífers (rosegadores, eriçons, etc.).
  
El sòl de l'àrea d'acord amb la classificació del FAO pertany a la unitat cambisòl, associació cambisòl cròmic i luvisòl cròmic. La zona concreta d'explotació té un sòl rogenc lleugerament calcari la característica fonamental del qual és la poca calcificació d'aquest i les deficiències en el drenatge.
  
D'acord a l'estudi d'impacte, els impactes derivats del projecte tramitat poden considerar-se moderats i compatibles. L'únic impacte sever que genera l'activitat és aquell que es deriva de la generació del buit miner i altera el paisatge i la morfologia del terreny i arranca els mandariners que hi ha en la parcel·la, per a minimitzar aquest impacte l'estudi proposa i desenvolupa un pla de restauració que consisteix en el farciment total del buit mitjançant estèril procedent de les obres de desdoblament de la carretera, aportació de sòl edàfic i plantació de tarongers.
  
No obstant això, revisada la documentació s'observa que un dels extrems de l'explotació, parcel·la 88, es troba travessat pel traçat de la línia de gas.
  
És necessari adoptar mesures protectores per a evitar l'afecció a les instal·lacions del gas i també és necessari garantir el subministrament d'aigua de reg a les finques veïnes.
  
Adoptant aquestes mesures, la resta de mesures proposades en l'estudi es consideren eficaces i garanteixen que el projecte tramitat no genere impactes negatius severs ni irreversibles i que siga compatible amb les activitats que s'exerceixen en l'entorn immediat d'aquest.
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
- L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, i en particular l'obtenció prèvia de l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, la declaració d'impacte ambiental corresponent al projecte d'explotació secció A) denominada El Corrent en el terme municipal de Burriana (Castelló), promogut per Obrascón Huarte Laín, SA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i el compliment dels condicionants de l'apartat segon d'aquesta declaració.
  
Segon
  
1. Els camins d'accés, fronts d'explotació, pistes d'accés i plataformes de treball hauran de mantenir-se en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols i la conseqüent afecció als cultius de cítrics limítrofs.
  
2. Els camions que transporten el material hauran d'anar amb la caixa tapada amb una lona.
  
3. El camí d'accés haurà de mantenir-se en òptimes condicions per al trànsit de vehicles i qualsevol desperfecte serà reparat per l'empresa promotora.
  
4. Els aragalls que es vegen afectats per l'explotació i que donen pas a les aigües de reg de finques veïnes hauran de ser substituïts durant l'explotació per canonades o mànegues que permeten el transvasament d'aigües a les parcel·les veïnes. Una vegada restaurada la parcel·la es reposaran els aragalls que existeixen actualment.
  
5. Es mantindrà sense explotar una franja de seguretat que respecte la distància legal existent entre el traçat de la línia de gas i l'explotació.
  
6. Prèviament a l'inici de les obres:
  
- L'empresa titular del residu d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció ha de sol·licitar autorització administrativa de residu inert adequat davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de territori i Habitatge.
  
- Haurà de disposar-se d'autorització de la Conselleria d'Infraestructures i Transport en relació a la distància a guardar entre l'explotació i instal·lació de gas existent, a l'efecte de protecció d'infraestructures i evitar possibles riscs.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà aquesta estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 8 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 438/02-AIA
  
Títol: Legalització d'una explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Juan Grañana Sanz
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Partida Camí Nou, polígon 56, parcel·les 174, 176, 148 i 225, del terme municipal de Traiguera (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per cinc naus disposades en paral·lel, de superfície variable, planta rectangular i coberta a dues aigües, amb capacitat per a 2.000 porcs d'encebament.
  
Es realitzen 2-3 cicles/any.
  
Es genera un total de 4.300 m3 de purí/any, el qual queda retingut en fosses i bassa de purins amb una capacitat total d'emmagatzematge de 1.090.61 m3. Se sotmetrà a tractament microbiològic previ a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic en camps de cultiu. Es necessitarà una superfície agrícola on aplicar el purí de 55 ha, tot i considerar que el purí patirà unes perdudes de fracció nitrogenada per volatilització en fosses del 35%.
  
El tancat perimetral està en construcció. Disposa de gual sanitari a l'entrada de l'explotació. En les finestres i buits de les naus es disposa de tela antiocells.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats directament a una caseta de recollida municipal.
  
S'ha infravalorat la superfície agrícola necessària on aplicar purí, ja que s'ha considerat necessàries 55 ha, enfront de les 85,29 ha que serien necessàries basant-se en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. El càlcul infravalorat d'aquesta superfície necessària s'ha realitzat considerant una disminució de la fracció nitrogenada del purí (element limitant, a partir del qual es calcula per a qualsevol purí, la superfície agrícola necessària on aplicar-lo com a adob orgànic), per volatilització de part del nitrogen amoniacal i el nitrogen orgànic de lenta mineralització. Aquesta consideració és errònia ja que s'ha realitzat basant-se en bibliografia consultada (en alguns casos d'escassa similitud amb l'activitat a legalitzar, ja que es fa al·lusió a valors aplicats en explotacions de cicle tancat, mentre que aquesta és d'encebament), i no en funció de resultats reals de l'explotació, els quals podrien haver-se efectuat, ja que es tracta d'una legalització i no d'un inici d'activitat. No s'ha tingut en compte que considerar intuïtivament la superfície agrícola necessària a la baixa pot ser potencialment problemàtic, ja que no es té en compte una qüestió bàsica com és la reserva de nutrients que queda en el sòl, la part de nitrogen orgànic que no pot ser assimilat immediatament com a nutrient, sinó que queda en el sòl temporalment fins a patir el procés de mineralització. A l'hora de variar la superfície agrícola necessària que marca la legislació vigent, i tractant-se d'una explotació que s'ha de legalitzar, no pot considerar-se acceptable qualsevol altra consideració, que no siga l'obtinguda a partir dels resultats significatius d'observacions, anàlisi i conclusions reals extretes en la mateixa explotació. Finalment, tal com es planteja en l'última ampliació a la documentació presentada, si s'aplica tractament microbiològic al purí, disminuirà l'amoníac gasós, i augmenta per tant el contingut en nitrogen dels purins.
  
Les parcel·les on es justifica aplicar el purí com a adob orgànic corresponen a les següents identificacions cadastrals: en el terme municipal de Traiguera, polígon 9, parcel·la 58, 60, polígon 29, parcel·la 44, polígon 31, parcel·la 112, polígon 33, parcel·la 284, polígon 36, parcel·la 46, polígon 38, parcel·la 74, polígon 40, parcel·la 9, polígon 41, parcel·la 57, polígon 44, parcel·la 2, polígon 49, parcel·la 62, polígon 56, parcel·la 172, 174a, 174c, 174f, 225, polígon 57, parcel·la 13, polígon 60, parcel·la 41, polígon 82, parcel·la 10, polígon 10, parcel·la 66, polígon 22, parcel·la 13, polígon 31, parcel·la 114, 266, polígon 32, parcel·la 151, polígon 33, parcel·la 36, 91, polígon 35, parcel·la 275, polígon 38, parcel·la 110, polígon 56, parcel·la 158, polígon 58, parcel·la 73, polígon 69, parcel·la 4, polígon 35, parcel·la 64, polígon 50, parcel·la 11, 19, polígon 72, parcel·la 30a, 30c, 33, polígon 89, parcel·la 63, polígon 90, parcel·la 8a, 8b, 13, 22, polígon 91, parcel·la 13, 18; en el terme municipal de Sant Jordi, polígon 18, parcel·la 4, 7a, polígon 18, 62b, 63, 64a, 68, 110, 111, polígon 19, parcel·la 2a, 7a, 51.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Traiguera en data 21 de novembre de 2002.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 125, de 17 d'octubre de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 29 de gener de 2003, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix els requisits mínims establits en la legislació vigent d'impacte ambiental (Decret 162/1990 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental), pel que fa a contingut, per a sotmetre'l als tràmits preceptius. En data 13 de novembre de 2003, el promotor remet l'estudi d'impacte ambiental sol·licitat.
  
En data 2 de febrer de 2004, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de la documentació, relativa a la justificació del volum de purí generat en l'explotació, per als quals s'haurà de disposar de capacitat suficient per a emmagatzemar, almenys, els purins generats durant tres mesos; tal com estableix el Reial decret 3424/00, d'ordenació de les explotacions porcines; proposta de tractament dels purins previ l'aplicació d'aquests en camp, de manera que se'n reduïsca la càrrega contaminant i millore les característiques d'aquests com a adob orgànic; com també autorització firmada dels propietaris de les parcel·les on s'aplicarà el purí. L'ampliació és remesa pel promotor en data 28 de maig de 2004. S'hi indica que la capacitat d'emmagatzematge de l'explotació és de 1.091,11 m3, per la qual cosa si es generen un total de 1.075 m3 de purí l'any, es considera una capacitat d'emmagatzematge superior a la mínima exigida en el Reial decret 324/00 d'ordenació de les explotacions porcines. Es proposa, a més,un tractament biològic de purins en fosses, que aconsegueix disminuir la càrrega contaminant del purí, i millora al mateix temps les característiques d'aquest com a adob orgànic. Respecte a la superfície agrícola disponible, tot i que aporta la justificació de disposar d'un total de 87,95 ha de superfície on aplicar purins, únicament són acceptables 78,73 ha., ja que la resta s'ha exclòs pel fet de correspondre a superfície forestal o sòl erm. Segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, serà necessari justificar la disposició de 6,56 ha de superfície agrícola que complemente la superfície presentada.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat.
  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat a l'adopció en l'explotació de les següents mesures correctores:
  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en l'accés a aquesta, com també sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Encerclat de l'explotació (tanca perimetral de les instal·lacions) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
- Disposició d'utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.
  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries de protecció del medi ambient.
  
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.
  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu de l'explotació.
  
- Pediluvis, o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.
  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el nombre de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.
  
- Disposar de basses de fem tancades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agropecuari, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els factors del medi susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, hidrologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres.
  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada del purí com a adob orgànic, o a un inadequat emmagatzematge o gestió en la mateixa explotació, l'aigua, per contaminació superficial o subsuperficial, per lixiviats procedents del purí, i l'aire, per emissió d'olors associades al residu orgànic i als mateixos animals.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha realitzat una identificació d'impactes, per la qual cosa conseqüentment no s'ha realitzat l'estudi de les interaccions entre les accions derivades de l'actuació i les característiques específiques dels aspectes ambientals afectats.
  
2.Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha establit una sèrie de mesures protectores i correctores, que no obeeixen al resultat de la valoració dels efectes que l'actuació tindrà sobre els aspectes ambientals, sinó a mesures generals per a adoptar en qualsevol explotació ramadera de semblants característiques, sense que s'aclarisca en interés de desenvolupar les esmentades proposades en l'explotació objecte de legalització. Alguna de les mesures correctores més ressenyables són evitar l'ús de purins els dies plujosos; no aplicar-los sobre sòls gelats; si hi ha risc d'escorriments per tipus de parcel·la o inclinació, es limitarà l'aplicació d'aquests, deixant franges de seguretat en zones conflictives; és aconsellable passar una lleugera labor de grada després de l'aplicació del purí.
  
El programa de vigilància ambiental que inclou l'estudi d'impacte ambiental, es caracteritza per la falta de rigor tècnic d'aquest, per la seua falta de concreció i de detall, com també per la impossibilitat de la seua adopció pel desconeixement de les pautes que s'han de seguir per a l'aplicació d'aquest per part del promotor. El programa de vigilància ambiental té com a objecte, segons el Decret 162/1990, d'impacte ambiental, establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Les mesures correctores que s'han d'adoptar en l'explotació, hauran de complementar-se amb el compliment dels condicionants reflectits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja porcina d'encebament, situada al terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per Juan Grañana Sanz, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purins.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.
  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà a l'entrada de l'explotació de sistema de desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- Tal com es proposa en l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb a complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia del mateix amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de justificar-se la disponibilitat de 6,7 ha de sòl agrícola cultivat, que passen a incrementar les ja justificades. L'esmentada justificació haurà de realitzar-se davant de l'òrgan substantiu i davant d'aquesta Direcció General.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'haurà de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i s'hauran d'evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 11 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 170/04-AIA
  
Títol: Ampliació de l'explotació porcina d'encebament
  
Promotor: José Manuel Martínez Gallarte
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació porcina d'encebament
  
Localització: Partida Corral del Pino, polígon 23, parcel·les 122, 123 i 177, del terme municipal d'Alpuente (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una nau de planta rectangular amb capacitat per a 1.300 porcs. L'ampliació consistirà en la construcció de dues noves naus amb capacitat per a 1.700 porcs, per la qual cosa la capacitat final de l'explotació serà de 3.000 porcs d'encebament (grup segon).
  
L'activitat consistirà en l'encebament de porcs, els quals romandran en l'explotació, des dels 18-20 kg, fins a aconseguir els 100 kg de pes viu. Es realitzaran 2,4 cicles/any.
  
Es generarà un total de 3.655m3 de purí/any, que quedarà retingut en fosses de purins interiors amb capacitat d'emmagatzematge de 523,3 m3 i fossa exterior de 144 m3. El purí se sotmetrà a tractament enzimàtic en fossa, previ a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic, de manera que se'n disminuïsca la càrrega contaminant i millore les propietats d'aquest com a adob en camps de cultiu. La capacitat d'emmagatzematge en l'explotació és superior als tres mesos exigits en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Es justifica disposar d'un total de 68,62 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (corresponent al produït anualment en les naus a ampliar).
  
La identificació cadastral de les parcel·les on s'apliquen els purins generats en les naus a ampliar com a adob orgànic, es relacionen a continuació: en el municipi de Chelva (València), polígon 2, parcel·la 84, 151, 184, 285, 290, 395, 423, 432, 585, 588, polígon 3, parcel·la 71, 237, polígon 10, parcel·la 152, 179, polígon 12, parcel·la 10, 21, polígon 14, parcel·la 127, polígon 27, parcel·la 480, 489; en el terme municipal d'Abejuela (Terol), pròxim al terme municipal d'Alpuente, polígon 5, parcel·la 15, 34, 41, polígon 6, parcel·la 23, polígon 9, parcel·la 13, 92, polígon 13, parcel·la 116, polígon 14, parcel·la 23, polígon 16, parcel·la 46, polígon 17, parcel·la 20, 27, 127, 197, polígon 38, parcel·la 29, polígon 40, parcel·la 28, polígon 48, parcel·la 75, 76, polígon 50, parcel·la 120; al terme municipal de Chelva, polígon 1, parcel·la 68, 238, 239; al terme municipal d'Alpuente, polígon 1, parcel·la 23, 29, polígon 4, parcel·la 45, polígon 6, parcel·la 115; en el terme municipal de Chelva, polígon 1, parcel·la 268; al terme municipal d'Alpuente, polígon 3, parcel·la 191, 395, polígon 4, parcel·la 71, polígon 5, parcel·la 547, polígon 6, parcel·la 57, 172, polígon 9, parcel·la 3, 158, polígon 10, parcel·la 52, polígon 34, parcel·la 216, 219, 229, polígon 35, parcel·la 640, 647, 661, 693, 730, 743, 748, 767, 769, 771, 875, 877, 889, 897, 1013, 1061, 1070, polígon 22, parcel·la 664, polígon 23, parcel·la 538, polígon 30, parcel·la 1147, 1246, polígon 31, parcel·la 306, 416, 450, 451, 542, 547, polígon 32, parcel·la 171, 204, polígon 33, parcel·la 208, 251, polígon 34, parcel·la 118, 132, 207, polígon 35, parcel·la 1135, 1149, polígon 2, parcel·la 389, polígon 13, parcel·la 125, polígon 17, parcel·la 21, 63, 76, polígon 18, parcel·la 71, 145, 268, polígon 20, parcel·la 88, 164, 187, 225, polígon 21, parcel·la 247, 324, polígon 22, parcel·la 354, 358.
  
Els purins generats en la nau legalitzada, es destinen com a adob orgànic, segons la documentació aportada en el seu dia, en el municipi d'Alpuente, polígon 8, parcel·les 74, 77, 78, 79, 80 i 81, polígon 9, parcel·la 160, 161, 164, 166, 167, 170, 172, 174, 175, 176, 178, 179, 254, 255, 256, 257, polígon 11, parcel·la 493 fins a la 499, 524 fins a la 526, 528, 529, 530, polígon 23, parcel·la 123, 125 fins a 128, 130, 138, 139, polígon 19, parcel·la 802, 555, 831, 877, 880, 884, 910, terme municipal de la Yesa (València), polígon 1, parcel·la 51, 100, 785, 787, 916, 1234, 1644, 1658, 1766, 1799, 1810, polígon 2, parcel·la 83, polígon 3, parcel·la 335, 419-427, polígon 4, parcel·la 612, polígon 5, parcel·la 65, polígon 8, parcel·la 147, 405, polígon 12, parcel·la 19, polígon 17, parcel·la 108, polígon 22, parcel·la 7, polígon 23, parcel·la 62, 180, 215, polígon 24, parcel·la 362, 486, 788, polígon 14, parcel·la 5, 102, polígon 1, parcel·la 746, 749, 1085, 9, 638, 1916, polígon 2, parcel·la 135, 63, polígon 3, parcel·la 37, 52, 109, 175, 424, 494, polígon 19, parcel·la 14, polígon 24, parcel·la 661, polígon 4, parcel·la 554, 564, 566, polígon 21, parcel·la 86, polígon 24, parcel·la 359, 693; terme municipal de Chelva, polígon 2, parcel·la 56; terme municipal d'Alpuente, polígon 11, parcel·la 572, 557; terme d'Ahillas (Chelva), polígon 2, parcel·la 106, 113, 293, 401, 515, 570, polígon 3, parcel·la 129, 131, 133, 142, 228, 229, polígon 4, parcel·la 50, polígon 13, parcel·la 16, polígon 14, parcel·la 58, 71, 72.
  
Entre les mesures higienicosanitàries que s'han d'laplicar en l'explotació, haurà d'estar la de disposar de tanca perimetral, gual sanitari de formigó en massa de 4 x 3 m2 i llatzaret per a animals malalts.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats per una empresa gestora autoritzada a l'efecte.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'aigües potables.
  
L'explotació es localitza a 1.200 m de Baldovar (Alpuente), i a 1.900 metres de Las Eras (Alpuente).
  
La superfície agrícola on s'aplicarà el purí com a adob orgànic és insuficient, ja que es disposa d'un total de 114,7 ha de superfície agrícola on s'aplicarà el purí generat en l'explotació (tant per a la nau existent com per a l'ampliació), i la superfície necessària és de 127,94 ha., segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, per la qual cosa la superfície agrícola disponible haurà d'ampliar-se com a mínim en 12,24 ha.
  
Realitzada visita de camp, s'observa que l'explotació es troba tancada perimetralment, no hi ha gual sanitari a l'entrada de l'explotació, es disposa de tela mosquitera en finestres de llum de malla tal que no impedeix el pas de vectors de dimensió reduïda. S'aprecia a més l'existència de bassa de purins sense tancar perimetralment.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
L'expedient es va iniciar el 13 de juliol de 2004, amb la remissió per l'Ajuntament d'Alpuente, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 53, de 3 de març de 2004, com també als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de veterinari col·legiat.
  
- Informe favorable de l'enginyer municipal (el mateix redactor d'estudi de l'impacte ambiental i del projecte d'activitat).
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
No s'ha inclòs informe del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i paisatge.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental estan referits a la fase de funcionament, referint-se a l'impacte que sobre el sòl, aigües superficials o subterrànies, aire, vegetació i fauna, pot causar l'actuació, considerant-se poc probable sempre que es gestione correctament l'explotació. Com a impacte més rellevant es fa al·lusió a l'associat a l'emissió d'olors, per l'acumulació de purins i per les labors periòdiques de neteja i desinfecció. Aquest impacte també pot produir-se en les parcel·les on s'aplique el purí com a adob orgànic.
  
No s'ha realitzat una valoració d'impactes rigorosa, basant-se en mètodes de valoració establits, proposant una sèrie de mesures correctores sense vinculació directa amb els impactes per als quals es considera necessari l'establiment de mesures correctores, encaminades a mitigar l'impacte ocasionat sobre el medi.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
En general, les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, fan referència a correctes pràctiques de gestió de l'explotació. Algunes d'aquestes mesures correctores no tenen rigor tècnic, ja que no permeten l'aplicació d'aquestes si no es disposa d'informació fruit d'estudis del terreny, com és la mesura que proposa no utilitzar purins en zones en què el nivell freàtic estiga a menys de 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fissuració i carstificació, mesures que un agricultor de la zona o el mateix ramader no sabrà posar en pràctica si no disposa d'un estudi hidrogeològic que li permeta decidir al respecte.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació porcina d'encebament, situada en el terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per José Manuel Martínez Gallarte, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, el promotor haurà de justificar davant de l'òrgan substantiu (Ajuntament d'Alpuente) i davant d'aquesta Direcció General, l'ampliació de la superfície agrícola disponible on aplicar purins, de manera que no se sobrepasse la dosi de 170 kg de N/ha i any, tal com estableix el Reial decret 261/1996, sobre protecció contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries. Amb aquest fi, serà necessari ampliar la superfície disponible en 12,3 ha com a mínim, i presentar per a la seua justificació, contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les esmentades parcel·les, cèdula de propietat i pla cadastral, com també descripció dels cultius existents i balanç de nutrients.
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, com també de les fosses de purins I bassa de purins. Aquesta última, existent en l'actualitat, haurà d'assetjar-se perimetralment, com també estableix el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant de manera que la llum de malla siga de dimensions tals que impedisca el pas de vectors de poca grandària.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà a l'entrada de l'explotació de gual sanitari, que permeta la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- Tal com es proposa en l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerits, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 276/04-AIA
  
Títol del projecte: Ampliació abocador residus no perillosos
  
Promotor: IBERDROLA GENERACIÓN, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Ubicació del projecte: Paratge la Torre del terme municipal de Cofrentes (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'abocador de residus no perillosos de la central nuclear de Cofrentes.
  
L'abocador actual ocupa una superfície aproximada de 1.500 m2 i porta en funcionament ininterromput 5 anys. S'ha estimat que anualment la central genera un volum de residus urbans de 200 tones.
  
Amb l'actuació projectada, es pretén allargar la vida útil de l'abocador fent-la coincidir sensiblement amb la vida de la central, és a dir uns 20 anys més que equivalen a una capacitat de 4.000 m3.
  
L'ampliació projectada consisteix en el recreixement del vas de l'abocador actual mitjançant la formació d'un talús perimetral de 2 metres d'alçària. El peu del talús que es pretén alçar queda situat sobre l'actual abocador i per a garantir la impermeabilitat d'aquest, tota la vessant interior estarà recoberta per una capa d'argiles d'1 m de grossària.
  
La secció transversal del talús perimetral consisteix en una plataforma transitable de 4 m d'amplària consistent en una capa de 20 cm de llast artificial recolzada sobre terres procedents de préstecs fins a aconseguir els 2 m sobre el terreny actual. El talús haurà de tenir un pendent 3H:2V en la cara interior i 1: 1 en la cara exterior.
  
També pretén instal·lar-se una compactadora d'envasos junt amb l'abocador que servirà com a tractament previ a l'abocament o revaloració d'aquest tipus de residus.
  
Les obres consistiran bàsicament en:
  
- Formació de talussos
  
- Rampes d'accés
  
- Impermeabilització talussos
  
- Drenatge de lixiviats de gasos
  
- Drenatge de pluvials
  
- Jardineria i reg. Reculada i nova implantació
  
- Tanca perimetral. Reculada i nova implantació
  
- Preinstal·lació per a compactadora d'envasos
  
Tramitació administrativa
  
En data 19.02.04 té entrada en aquesta Àrea la documentació remesa per l'Àrea de Residus d'aquesta Conselleria referent al Projecte d'ampliació abocador de residus no perillosos, en la central nuclear de Cofrentes del terme municipal de Cofrentes (València), sol·licitant la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
El Servei de Residus juntament amb la documentació tramitada acompanya un escrit en el qual s'informa favorablement el projecte d'ampliació presentat sempre que es complisquen els següents condicionants:
  
1. Es realitzarà un procediment d'admissió de residus conforme a l'article 12 I annex II del Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador. Aquest procediment d'admissió inclourà la implantació de recollida selectiva de paper, vidre, envasos i altres residus valoritzables, de manera que només es destinen a eliminació aquells residus o fraccions residuals no susceptibles de valoració d'acord amb les millors tècniques disponibles, conforme a l'article 18 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
2. L'admissió dels residus sol·licitats (LER 200301 mescles de residus municipals) en l'abocador es realitzarà fins que entren en funcionament les instal·lacions previstes en el Pla zonal de residus de la zona X.
  
En data 18-11-04, l'Ajuntament de Cofrentes remet a aquesta Direcció General el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient, on s'indica que després d'haver estat exposat en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Cofrentes per un termini d'un mes no s'han presentat al·legacions al projecte de referència.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
L'abocador es troba situat dins del perímetre de seguretat controlat de les instal·lacions de la central nuclear de Cofrentes.
  
L'accés a la parcel·la es realitza per un vial interior pavimentat existent en els terrenys de la central nuclear.
  
La parcel·la on es troba l'abocador està encerclada i té una superfície de 2.000 m2, dels quals l'actual abocador ocupa una superfície aproximada de 1.500 m2.
  
L'esmentada parcel·la se situa sobre una àmplia plataforma habilitada en la vessant de la muntanya sota la qual se situa la central. L'abocador actual es troba sobre materials de farciment a una cota 20 m per damunt del sòl original. Es troba excavat a manera de trinxera.
  
L'ampliació proposada no afecta nova superfície, únicament recreix en 2 m l'actual abocador.
  
L'actual abocador disposa de declaració d'impacte favorable de data 10 d'abril de 1997. Exp.: 322/96-AIA i resolució favorable post DIA de data 13 de juliol de 1998 per al projecte de clausura, segellat i restauració.
  
Atés que l'ampliació tramitada no comporta una modificació substancial del projecte inicial ni afecta nova superfície, considerem que han d'adaptar-se i seguir-se els criteris i mesures correctores proposades en la declaració d'impacte ambiental que disposa l'actual abocador i la posterior resolució d'aquesta.
  
Únicament, el recreixement del talús perimetral comportarà la modificació del relleu de l'abocador i la possible desestabilització d'aquest per fenòmens erosius produïts per l'escorriment superficial.
  
Per a evitar aquests processos s'ha dissenyat un talús d'alçària i pendents determinats que des del punt de vista geotècnic es consideren adequades però per a aconseguir que els fenòmens erosius siguen mínims o inexistents i per a garantir l'efectivitat de la revegetació del talús perimetral extern es considera necessari, des d'aquesta Direcció General, reduir el pendent d'aquest a 2H:1V.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 6 a. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, a l'efecte ambiental l'ampliació del projecte d'abocador de residus no perillosos promogut per IBERDROLA GENERACIÓN, SA en el terme municipal de Cofrentes (València) sempre que l'activitat s'exercisca d'acord amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada.
  
Segon
  
1. La inclinació del talús extern del mur de recreixement del vas d'abocament haurà de ser inferior o igual a 2H : 1V.
  
2. Es recolliran tots aquells condicionants establits en la declaració d'impacte ambiental i posterior resolució de l'abocador actual.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, el fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 19 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 126/2004-AIA
  
Títol: Homologació i pla parcial sector Pontàs
  
Promotor: Ajuntament de Benicàssim
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTH
  
Localització: Al terme municipal de Benicàssim, entre el sòl urbanitzable programat residencial (SUP-PRR-1), la via fèrria València-Barcelona, el terme municipal d'Orpesa i sòl urbà.
  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les seues característiques més rellevants
  
I. El projecte presentat respon a les expectatives de futur turístic residencial de la zona nord de Benicàssim. Amb aquest fi, es crea un nou sector de sòl urbanitzable residencial als voltants de sòl urbà consolidat, com a conseqüència de la reclassificació de la bossa de sòl no urbanitzable comú de tipus 1 existent en l'àrea d'actuació. Es conserva la zona forestal protegida com a zona verda estructural, i es manté la classificació de sòl no urbanitzable. Aquesta zona comprén els terrenys compresos entre les cotes +50 m i +118 m.
  
II. L'homologació proposada, denominada Homologació de l'àrea nord, comprén el sòl urbanitzable del sector Pontàs, en la gran majoria d'aquest sòl no urbanitzable comú de tipus 1 (sup: 162.191,14 m², 162.414,12 m² segons l'estudi d'impacte ambiental), el sòl no urbanitzable de protecció forestal que passa a ser zona verda estructural en sòl no urbanitzable (sup: 75.432,71 m²) i els terrenys classificats pel planejament vigent com a sòl urbà, al sud del sector Pontàs (sup: 97.528,64 m²).
  
III. L'ús dominant és el residencial, i el nombre màxim d'habitatges prevists és de 648.
  
IV. Quasi la totalitat dels terrenys inclosos en el nou sector residencial estaran ocupats per parcel·les d'ús privat, en concret unes destinades a residencial amb edificació oberta, amb un núm. màxim de 4 altures i situades en les cotes més baixes del sector, altres a residencial de baixa densitat, amb un núm. màxim de 3 altures i finalment una parcel·la en l'extrem sud destinada a l'ús hoteler. Es reserva una parcel·la d'ús públic en l'extrem nord-est del sector, a l'altre costat del barranc de Cantallops.
  
Tramitació administrativa
  
1. Admissió a tràmit
  
En data 16 de desembre de 2003 l'Ajuntament de Benicàssim va remetre estudi d'impacte ambiental i pla parcial relatius al sector Pontàs.
  
En dates 25 i 29 de març de 2004 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Benicàssim un certificat sobre l'aprovació provisional i sobre el resultat de la informació pública del projecte, incloent una còpia de les al·legacions presentades, com també còpia del document d'homologació que acompanya el pla parcial tramitat.
  
En data 26 d'abril de 2004 l'Ajuntament de Benicàssim va remetre la documentació sol·licitada, excepte el document d'homologació, presentat per l'equip redactor amb posterioritat, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. Informació pública
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4.432, de 4 de febrer de 2003, i en un diari d'àmplia difusió en la localitat.
  
Durant el període d'informació pública de l'alternativa tècnica del sector Pontàs es van presentar 5 al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Benicàssim, el qual incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
Entre les consideracions ambientals més destacades en les al·legacions es troben les formulades pel Sr. Juan Pallarés Tena, qui qüestiona les característiques i funcionalitat del parc públic de la xarxa estructural definit en aquest projecte. Aquesta al·legació critica la qualificació de parc públic assignada a uns terrenys que per les característiques d'aquests haurien d'estar qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció forestal. També apunta que en aquests terrenys no es poden dur a terme cap de les activitats pròpies d'un parc públic urbà (passejos familiars, activitats esportives a l'aire lliure, accessibilitat per a discapacitats, etc), i menciona que els parcs urbans s'han d'emplaçar en zones de topografia natural on no s'encarisca la urbanització d'aquests ni on es realitzen desmuntes que impliquen un impacte paisatgístic important.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Benicàssim s'han designat els llocs d'interés comunitari o LIC denominats Desert de les Palmes i Costa d'Orpesa i Benicàssim.
  
El LIC Desert de les Palmes coincideix amb la delimitació del parc natural del mateix nom. Es tracta d'una serra prelitoral silícia en la plana de Castelló, que destaca per l'interés geomorfològic i paisatgístic d'aquesta i la seua excel·lent vegetació. Els terrenys del sector Pontàs, situats al cos tat del sòl urbà de Benicàssim, no es veuen afectats per la delimitació del Parc Natural del Desert de les Palmes.
  
El LIC Costa d'Orpesa i Benicàssim es correspon quasi exclusivament amb la zona marina, i destaca per les praderies de posidonia i cymodocea. Es pot veure afectat de manera indirecta pels abocaments realitzats al barranc de Cantallops, que serà desviat i canalitzat fins al seu punt d'abocament en la costa, al costat de la platja de Voramar.
  
2. Hi ha un camí ramader que discorre pel límit sud de l'àmbit de l'homologació de l'àrea nord, per sòl classificat com a urbà i amb un traçat paral·lel a la costa. Aquesta s'anomena assagador de les Vil·les i té una amplada legal de 14 m.
  
3. En l'extrem nord-est de l'actuació es troba el barranc de Cantallops, el llit del qual desemboca al barranc de Santa Àgueda, encara que en l'actualitat desapareix entre els camps de cultiu. El barranc de Santa Àgueda discorre pel costat oest del sector, i el seu traçat d'aquest és sensiblement paral·lel al límit d'aquest. Amb motiu de la confluència dels dos barrancs esmentats, els marges d'aquests barrancs presenten una inundabilitat de risc 1, segons recull el PATRICOVA. També es coneix l'existència d'una zona inundable de risc 3 aigües avall del barranc de Santa Àgueda, que afecta parcialment l'extrem sud-oest del sector.
  
El document d'homologació planteja la canalització del barranc de Cantallops, el nou traçat de la qual discorrerà pels vials projectats fins a arribar al domini públic maritimoterrestre al sud de l'àmbit de l'homologació. Es proposa la construcció d'un canal subterrani de quatre metres de base per dos metres d'alt. Amb aquesta canalització, l'estudi d'impacte ambiental afirma que s'elimina el risc d'inundació existent en la zona com a conseqüència de la presència de l'esmentat barranc. Aquest barranc s'utilitza en l'actualitat com a abocador incontrolat, tant de residus inerts com de restes de maquinària agrícola.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en la zona objecte d'homologació no hi ha elements patrimonials d'interés. Se citen algunes de les construccions i edificacions protegides a escala municipal. A aquests efectes la declaració d'impacte es realitza amb reserva respecte al pronunciament que realitze el departament competent en la matèria, representat en la Comissió Territorial d'Urbanisme, abans de l'aprovació definitiva del projecte avaluat.
  
Sol·licitud d'ampliació d'informació.
  
A fi de determinar els criteris ambientals utilitzats per l'Ajuntament de Benicàssim en l'ordenació del sector Pontàs s'ha formulat consulta, sol·licitant una major definició de determinats aspectes que no havien quedat prou resolts en el procés d'anàlisi ambiental del projecte.
  
Concretament s'ha sol·licitat el pronunciament de l'Ajuntament sobre els criteris ambientals utilitzats en les bases de programació aprovades i la compatibilitat d'aquestes amb els criteris expressats en l'informe emés per la Conselleria de Medi Ambient al novembre de 1994, respecte de l'ordenació del sector Pontàs, especialment en el que es refereix al paisatge, ubicació de zones verdes i protecció de l'entorn forestal.
  
Al mateix temps cal que s'indiquen les solucions i mesures correctores que permeten reduir el risc el risc d'inundabilitat existent per la presència dels barrancs de Cantallops i Santa Àgueda, dades de generació d'abocaments previstos pel desenvolupament projectat, capacitat i suficiència de les instal·lacions de depuració previstes per al tractament d'aquests, destinació i gestió dels residus sòlids urbans, disponibilitat d'aigua potable per a la demanda que es produirà, mesures de prevenció d'incendis forestals i sistemes de protecció en el cas que aquests arriben a produir-se.
  
En contestació a l'esmentada petició d'ampliació d'informació, l'Ajuntament de Benicàssim contesta informant que les bases de programació van ser aprovades per l'Ajuntament en sessió plenària celebrada el dia 28 de novembre de 2002.
  
Respecte a les qüestions plantejades s'expressen els arguments següents:
  
- Les bases de programació contenen uns criteris ambientals expressats mitjançant les determinacions següents: normes específiques d'ordenació de la zona verda estructural en SNU-PF (incloses en el capítol IV de l'apartat referit a les normes mínimes d'urbanització relatives a zones verdes, jardineria, sistemes de reg i mobiliari urbà); plànols de delimitació, ordenació i anàlisi del paisatgístic de la zona verda estructural, incloent dissenys de recorreguts naturalístics, miradors naturals i tractament de materials dels elements de protecció o informació. Aquests criteris ambientals són plenament compatibles amb els criteris expressats en l'informe previ emés per la Conselleria de Medi Ambient l'any 1994. A més l'ordenació d'una zona de baixa densitat en la zona confrontant al parc forestal i amb accés des del vial situat en la part inferior, amb una ocupació màxima del 30% i dues plantes màximes d'altura, comporta que el 70% de les parcel·les tindrà un tractament d'espais lliures confrontants a zona verda estructural.
  
- El risc d'inundació que en l'estat actual existeix en la zona, queda eliminat per la canalització del barranc de Cantallops que s'inclou com una actuació a desenvolupar en la urbanització del sector Pontàs. El projecte de canalització del barranc de Cantallops, forma part del projecte d'urbanització aprovat per l'Ajuntament de Benicàssim. D'altra banda en la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló per a l'aprovació de l'homologació i el pla parcial, consta la sol·licitud d'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. D'un altre costat s'adjunta còpia de la informació pública de la sol·licitud d'autorització corresponent al projecte d'abocament al mar dels barrancs de Santa Àgueda i Cantallops, realitzada per la Direcció General de Qualitat Ambiental a instàncies de l'Ajuntament de Benicàssim.
  
- En el projecte d'urbanització es planteja una xarxa separativa d'evacuació d'aigües, diferenciant les aigües residuals i les aigües pluvials. S'adjunta còpia dels plànols i annex de clavegueram, inclosos en el projecte d'urbanització, en el que consten totes les dades sol·licitades. Respecte a la depuració de les aigües residuals fins a connectar a la depuradora municipal (s'hi adjunta còpia de l'acord plenari), a més es condiciona l'obtenció d'obres del sector Pontàs a l'aprovació dels projectes de canalització i sanejament anteriorment indicats, i l'obtenció de les cèdules d'habitabilitat a la recepció de les esmentades obres. Concretament, en els apartats C.2 C.3 C.11 de l'annex a l'esmentat acord s'especifiquen les condicions de connexió i depuració d'aigües residuals que ha de complir el desenvolupament del sector Pontàs.
  
- En relació amb els residus sòlids urbans, el tractament que es proposa és lògicament el mateix que la resta del municipi de Benicàssim. Actualment, el servei de recollida i tractament de residus sòlids urbans està gestionat per l'empresa concessionària FOBESA. En síntesi, l'recollida i el tractament dels residus es realitza mitjançant transferència en la planta situada en el municipi d'Almassora i tractament en l'abocador mancomunat emplaçat en el municipi d'Onda.
  
- En relació amb la disponibilitat d'aigua potable, la solució d'abastiment d'aigua potable definida en el projecte d'urbanització té la conformitat expressa de l'empresa concessionària d'aquest servei (FOBESA), tal com s'acredita en la còpia que s'aporta de l'annex de la xarxa de proveïment d'aigua potable, inclòs en el projecte d'urbanització.
  
- En relació amb les mesures de prevenció i protecció contra incendis forestals que poden establir-se des de l'ordenació urbanística, l'ordenació de la zona ha tingut en compte la disposició d'un vial de vora de separació entre la zona residencial i la zona forestal, que permet l'accés a vehicles d'emergència, com també la instal·lació d'una xarxa d'hidrants al llarg del traçat d'aquest vial, com pot comprovar-se en els plànolss de la xarxa de proveïment d'aigua inclosos en l'annex anterior.
  
A la vista de tot l'anterior, es considera que la sol·licitud d'ampliació de documentació queda emplenada amb la remissió a la Direcció General de Gestió del Medi Natural dels documents següents: bases de programació, projecte de canalització del barranc de Cantallops, anunci d'informació pública de la sol·licitud d'autorització d'abocament al mar corresponent al projecte d'abocament al mar dels barrancs de Santa Àgueda i Cantallops, annexos dels projectes d'urbanització relatius a la xarxa de clavegueram i a la xarxa de proveïment d'aigua potable i acord plenari municipal d'aprovació del programa d'actuació integrada.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'àmbit d'actuació se situa sobre les dues unitats geològiques presents en la zona, sobre la unitat denominada Serres i Valls Prelitorals, a la que pertanyen el Desert de les Palmes i la Serra d'Orpesa, la vessant oest de la qual es veu afectada pel projecte, i sobre la unitat denominada Plana Costanera, que comprén l'àmplia extensió de la Plana de Castelló, i que es correspon amb els terrenys d'inferior cota afectats pel projecte. En la primera de les unitats predominen els materials carbonatats cretacis, i en menor grau, juràssics i detrítics terciaris, mentre que en la segona predominen els materials detrítics quaternaris. En tot el sector predominen els cantells, graves i argiles.
  
La zona objecte d'estudi pertany al sistema aqüífer núm. 56 denominat Serra d'Espadà-Plana de Castelló-Plana de Sagunt i, en concret, al subsistema de la Plana de Castelló. El funcionament hidràulic d'aquest s'associa al d'un aqüífer multicapa. La qualitat de l'aigua no és bona a causa de les altes concentracions de nitrats i sulfats.
  
En relació amb els materials que es donen en la zona, la totalitat del sector Pontàs i la gran majoria dels terrenys inclosos en la zona verda estructural, que coincideix amb les cotes més altes de la Serra d'Orpesa, presenta un risc mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies, per la qual cosa serà necessari adoptar mesures preventives tant en fase de construcció com de funcionament per a evitar la contaminació de l'aqüífer. Aquesta categoria de risc és compatible amb les actuacions urbanístiques de tipus residencial, tant extensiu com intensiu, com és el cas que ens ocupa, sempre que es gestionen de manera adequada els residus sòlids i les aigües residuals generades.
  
No s'aprecia l'existència de risc de lliscament o despreniment en la vessant de la Serra d'Orpesa recaient al terme municipal de Benicàssim.
  
Les zones amb major pendent presenten en l'actualitat una erosió moderada i una erosió potencial molt alta.
  
L'àmbit d'actuació presenta una diferència de cota màxima de 100 m, passant dels 18 m en la zona més baixa als 118 m en els punts més alts, ocupant tant una zona plana dedicada al cultiu com a part de la vessant de la Serra d'Orpesa. Aquesta serra presenta pendents superiors al 30% en alguns punts.
  
2. En relació amb els usos actuals del territori, els terrenys afectats per l'actuació estan destinats al cultiu agrícola de regadiu, en concret al cultiu de cítrics, al cultiu de secà, alguns camps es troben en estat d'abandó, i terrenys amb aprofitament forestal, des de les cotes inferiors fins a les més altes respectivament. També existeix en la zona un càmping emplaçat en l'extrem sud-oest del sector Pontàs, en sòl classificat parcialment com a urbà.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental incorpora un ampli llistat d'espècies vegetals presents en la zona, realitzant una breu descripció de cadascuna d'aquestes, i concloent que es tracta d'espècies nitròfiles pròpies d'ambients modificats per l'home. Després de la visita de camp realitzada es pot observar que les cotes més baixes de l'actuació estan ocupades per camps de cultiu de regadiu gràcies a la millor aptitud d'aquests sòls per a admetre els esmentats cultius. A mesura que ascendim de cota cap a la part alta de la Serra d'Orpesa s'observa un canvi en els cultius existents, donant-se ara els cultius de secà que en la gran majoria d'aquests es troben en estat d'abandó el que ha facilitat la progressió sobre aquests de la vegetació natural que habita les zones més altes.
  
La part alta de la muntanya, classificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, posseeix una vegetació d'acord amb el tipus de protecció que ostenta en l'actualitat. Aquesta zona es qualifica com a zona verda estructural, i en ella es prohibeixen les actuacions que puguen alterar els valors paisatgístics o els valors forestals. No es permetrà la construcció de noves edificacions i únicament es permetran les labors necessàries per a la reforestació i la millora de l'espai natural.
  
El marcat caràcter forestal de la zona alta de la serra fa que es tracte d'una zona amb un risc potencial de patir incendis forestals, tant en el moment actual com en el moment de l'execució de les obres de sector Pontàs i com a conseqüència de la pressió urbana sobre aquesta. Aquesta situació de risc afecta tant la massa forestal, ja que comportaria l'eliminació d'aquesta, com la integritat física de les persones i de béns materials, ja que l'entorn de la muntanya es troba totalment urbanitzat i disposa de nombrosos habitatges unifamiliars.
  
El projecte preveu un vial de vora entre les parcel·les d'ús privat i la zona forestal, que facilitarà l'accés als serveis de prevenció d'incendis o els serveis d'emergències, i en el qual es col·locarà una xarxa d'hidrants que facilitarà els treballs d'extinció.
  
4. Igual que en el cas de la vegetació de la zona, s'incorpora una llista d'espècies animals que poden habitar en l'àmbit del sector, basat en la bibliografia existent sobre la zona. L'estudi d'impacte ambiental diferència entre tres hàbitats a l'hora de descriure la fauna de la zona, que són el matoll amb xicotets nuclis de pi, el barranc i els cultius, destacant que la proximitat a nuclis antropitzats limita el tipus de fauna existent.
  
5. El municipi de Benicàssim obté l'aigua potable destinada al consum per la població en la seua gran majoria provinent de captacions subterrànies, i en menor grau de brolladors naturals. Les captacions d'aigua subterrània es troben localitzades en la majoria d'aquestes en la zona sud del municipi. L'estudi d'impacte ambiental afirma que el proveïment d'aigua potable a la totalitat de la població està garantit durant tot l'any. En relació amb la connexió de la xarxa pròpia de proveïment d'aigua amb la xarxa municipal de subministrament, en principi no s'observen problemes de connexió a causa de la colimitació del nou sòl proposat amb sòl urbà consolidat.
  
6. La depuració de les aigües residuals generades en el municipi es realitza a través de dues estacions depuradores d'aigües residuals, gestionades per l'empresa Fomento Agrícola Castellonense, SA (FACSA). Una d'aquestes es troba en el terme municipal de Castelló, mentre que l'emplaçada al terme municipal de Benicàssim se situa al costat de la carretera N-340 i al barranc del Sigalero. S'aporten dades sobre el volum anual d'aigua residual que tracta cada una de les depuradores citades, indicant també el nombre d'habitants equivalents a què dóna servei. Respecte de la connexió de la xarxa de clavegueram del sector amb la xarxa municipal, igual que en el cas de la xarxa d'aigua potable, La colimitació de l'actuació amb sòl urbà fa que no s'observen problemes de connexió amb les xarxes de servei existents.
  
7. Benicàssim disposa de recollida selectiva de residus. La recollida de residus sòlids urbans en el municipi es duu a terme per l'empresa FOBESA, que es farà extensiva a àrea d'actuació.
  
8. El municipi de Benicàssim posseeix un clima mediterrani on destaca el màxim publiomètric d'octubre i escasses precipitacions a la primavera, predominant un règim de temperatures moderat. En relació amb el règim publiomètric, destaquen les pluges torrencials que solen donar-se a finals de l'estiu o principis de la tardor, i deriven a vegades en episodis d'inundacions d'efectes importants. A aquest respecte, tal com reconeix l'estudi d'impacte ambiental, el PATRICOVA preveu zones amb risc d'inundació de distint grau a l'oest de l'àrea a homologar, en concret de grau 1 en els marges del barranc de Santa Àgueda i de grau 3 en el sòl urbà junt amb la platja.
  
9. L'estudi d'impacte ambiental expressa que el paisatge que podem trobar en la zona és el típic de la comunitat, observant-se l'alternança entre cultius de regadiu, secà i la zona forestal. Es destaca l'altitud de la serra i la proximitat d'aquesta al mar, des de la qual es pot observar la mar Mediterrània i una gran part del terme municipal de Benicàssim.
  
10. El principal motor econòmic de Benicàssim és el sector turístic i, en menor grau, l'agricultura, basada principalment en el cultiu de cítrics. La població de dret ha experimentat un continu creixement en els últims anys, conseqüència directa del desenvolupament turístic del municipi fet que fa que la població estacional de Benicàssim augmente notablement durant els mesos d'estiu.
  
11. L'estudi d'impacte ambiental ha definit cinc unitats ambientals, en funció de les característiques del medi i de l'ordenació proposada. Les unitats 1 i 2 es corresponen principalment amb la zona que ocupen les parcel·les d'ús residencial, la unitat núm. 3 amb la zona verda estructural, la núm. 4 amb el barranc de Cantallops, i la unitat núm. 5 amb la zona destinada a equipament públic
  
12. L'estudi d'impacte ambiental conclou que l'impacte global de l'actuació sobre el medi pot considerar-se com a compatible, destacant com a impacte negatiu més important el produït sobre el paisatge.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
- S'estima acceptable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació de l'àrea nord i pla parcial del sector Pontàs del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Benicàssim (Castelló), promogut per l'Ajuntament de Benicàssim, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Les futures edificacions residencials que es construïsquen en les illes núm. 3 i núm. 6, situades en la franja confrontant a la zona verda estructural, hauran de situar-se en la zona de menor cota de l'illa, juntament amb el viari rodat d'accés als corresponents solars, i deixant els espais lliures de les parcel·les en les zones de major cota, pròximes al sòl forestal.
  
Els espais lliures dels solars hauran d'enjardinar-se amb espècies vegetals autòctones, de creixement ràpid i que permeten integrar la zona urbanitzada amb l'entorn natural pròxim. Es conservaran aquells exemplars arboris i arbustius que no es vegen afectats per les obres d'urbanització o edificació.
  
II. La zona verda estructural en sòl no urbanitzable la cabuda de la qual és de 75.432 metres quadrats quedarà afecta a l'àmbit d'aplicació de la Llei 3/93, forestal de la Comunitat Valenciana, considerant-se terreny forestal de propietat municipal, havent l'Ajuntament de Benicàssim de vetlar per la seua conservació, protecció enfront de riscs i l'ordenació de l'ús públic d'aquest espai natural. També ha de resultar d'aplicació la legislació forestal pel que fa a aquelles activitats considerades com a supòsits d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de la legislació forestal vigent, ja que aquest parc queda classificat com a sòl no urbanitzable i manté la naturalesa forestal que té en l'actualitat.
  
III. Respecte del risc d'inundació existent en els barrancs de Cantallops i Santa Àgueda, i al sud del sector Pontàs, s'estableix una reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
IV. S'ha d'obtenir informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la solució proposada per al desviació i canalització del barranc de Cantallops, com també la Direcció General de Costes sobre la solució d'abocament d'aquest barranc al mar.
  
V. S'ha d'acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló la capacitat de les estacions depuradores que tracten les aigües residuals generades al municipi, per a admetre i depurar el nou volum d'aigua residual generada amb l'entrada en funcionament del sòl residencial Pontàs.
  
VI. També s'ha d'acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a atendre la demanda d'aigua potable prevista amb el desenvolupament del nou sòl proposat.
  
VII. Pel que fa a la possible afecció del pla proposat a béns d'interés cultural, caldrà ajustar-se als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.
  
VIII. L'extrem sud de l'àmbit de l'homologació es veu travessat per un camí ramader que discorre amb un traçat paral·lel a la línia de costa. L'actuació ha de garantir la protecció i integritat d'aquest bé de domini públic de la Generalitat Valenciana.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 272/04-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Bufali
  
Promotor: Ajuntament de Bufali
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Ajuntament de Bufali.
  
Localització: Terme municipal de Bufali (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Bufali es troba situat a la província de València, a la comarca de la Vall d'Albaida. El municipi té, actualment, una població de 200 habitants.
  
Les principals xarxes de comunicació que creuen el terme municipal són la carretera comarcal CV-639, que connecta el nucli urbà de Bufali amb la carretera nacional N-340 i amb la CV-60, com també la línia de ferrocarril Xàtiva-Alcoi.
  
Entre els elements de major interés existents en el terme municipal es troben els trams de llit, que discorren pel terme de Bufali, dels rius Clariano i Albaida, com també del barranc de Junda i del Barranquet; les fonts del Barranc i de la Palanca; el paratge denominat Monte la Sierra, on es localitza part de la microreserva, penyeta de l'Heura, com també l'Alt de la Fonfreda; i el camí ramader denominat assagador camí d'Ontinyent a Gandia, d'amplada legal 37,61 m.
  
L'expansió del sòl residencial proposada, sempre de baixa intensitat, es desenvoluparà al nord del nucli urbà, perquè d'aquesta manera s'evitarà afectar el llit del barranc de Junda i cultius agrícoles que, per part de l'estudi, han sigut entesos com d'interés per a la conservació.
  
Respecte al sòl industrial, s'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental que el ja existent, localitzat al nord-est del nucli urbà, es troba majoritàriament consolidat. L'extensió del sòl urbanitzable d'ús industrial s'ha proposat que es done entorn als terrenys anteriors, de manera que el creixement d'aquest es manté en direcció nord-oest.
  
La superfície total del municipi està al voltant de 3,2 km 2. Es dóna la circumstància que el terme municipal de Bufali es troba compost per dos territoris inconnexos, un dels quals és aquell en què es localitza el nucli urbà que, en ser el major d'ambdós, limita amb Albaida, Palomar, Alfarrasí, l'Olleria, Montaverner i Bèlgida, de manera que el restant, de 75 ha, s'estén sobre una abrupta superfície de la serra de Benicadell, entre els termes de Muro, Carrícola, Bèlgida i Palomar. Aquest últim enclavament és denominat forest la Serra o serra de Bufali, i és posseïdor d'un apreciable valor forestal.
  
S'hi proposa la següent distribució de sòls:
  
- Sòl urbà 7,35 ha
  
- Sòl urbanitzable: 11,57 ha
  
- Residencial baixa densitat: 3,56 ha
  
- Industrial aïllat: 8,01 ha
  
- Sòl no urbanitzable: 296,16 ha
  
Es destaquen, únicament, les que segueixen:
  
- De protecció forestal: 62,77 ha
  
- De protecció especial: 12,04 ha
  
- De protecció agrícola: 5,60 ha
  
- De protecció de llits i barrancs: 28,38 ha
  
- De protecció de pous i fonts: -
  
El proveïment urbà residencial i industrial s'efectua a partir del pou d'Atzeneta 1, situat en la serreta dels Pins, a Bufali. Les aigües residuals urbanes es depuren en l'EDAR localitzada a l'oest del municipi, la qual aboca les seues aigües depurades al riu Albaida. Així mateix, s'indica en l'estudi que la xarxa de sanejament municipal disposa de dos ramals principals, el primer dels quals recull, principalment, aigües d'origen domèstic, pel que fa al segon, que parteix del polígon, recull aigües d'origen industrial. Ambdós ramals convergeixen en un únic col·lector el qual mor en l'EDAR abans comentada.
  
2. Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, s'assenyala en l'estudi que aquestes es van plantejar, principalment, respecte a les àrees d'expansió del sòl a edificar i la classificació urbanística d'aquestes, com també per a les proteccions en sòl no urbanitzable.
  
Respecte al sòl d'ús residencial, es van proposar les següents:
  
- Limitar el creixement a la vora sud del nucli.
  
- Ordenar uniformement tot la vora urbana residencial, amb vial perimetral, i és aquesta última l'opció triada.
  
Per al sòl industrial es va proposar el següent:
  
- Limitar el creixement a la vora oest del polígon.
  
- Ordenar uniformement tot l'àrea urbanitzable industrial entorn del polígon, en continuïtat amb l'existent, i és aquesta última l'opció triada.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 22 de juliol de 2004 la Secció de Planejament dels Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el projecte de Pla general d'ordenació urbana, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu.
  
El Pla general d'ordenació urbana i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4732, de data 15 d'abril de 2004, i en un periòdic de gran difusió a la Comunitat Valenciana, de data 1 d'abril de 2004, i s'han presentat tres al·legacions respecte d'això, segons consta en el certificat emés per l'alcalde-president de l'Ajuntament de Bufali, de totes elles cap presentava caràcter ambiental.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'hi indiquen a continuació:
  
- Carretera CV-639 i la línia de ferrocarril Xàtiva-Alcoi.
  
- Microreserves: al terme municipal de Bufali es troba part de la microreserva denominada Penyeta de l'Heura.
  
- Domini públic hidràulic: en el terme municipal de Bufali es tenen diversos llits, per a tots els quals s'aplicarà el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
Els abocaments d'aigües pluvials i residuals, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
- El nivell de soroll admissible estarà conforme amb el model d'ordenança municipal sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat a aquest efecte conjuntament per la Conselleria de Territori i Habitatge i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
- D'acord Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, se afecta el domini públic hidràulic dels rius Albaida i Clariano, i dels barrancs de la Junda i el Barranquet.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció a un tram del camí ramader.
  
- Forest pública: Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana. Es té, com a forest d'utilitat pública, l'àrea del forest la Serra.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
L'estudi ha identificat tres unitats geomorfològiques com són els relleus carbonatats, la qual s'ha situat en el paratge de la Forest la Serra, a la serra de Benicadell, paratge aquest de naturalesa calcodolomítica d'origen cretaci el qual presenta un relleu molt abrupte; l'al·luvial-col·luvial que, situada en els llits i barrancs que travessen el municipi, està composta per materials quaternaris, i s'encaixa en la que és la tercera unitat geomorfològica, és a dir, els relleus suaus de fons de vall, unitat que s'estén a la resta del terme, i en la qual es té predominança de margues i argiles blanques del miocé inferior.
  
Pel que fa a la caracterització edafològica dels sòls del municipi, l'estudi ha destacat la presència de luvisòls cròmics i litosòls a la serra de Benicadell, cambisòls càlcics i regosols calcaris en la part nord del terme, i fluvisòls calcaris en els barrancs i rambles de la meitat nord. Amb això, s'ha assenyalat la capacitat d'ús alta dels cambisòls càlcics i regosòls calcaris, com també la molt alta dels fluvisòls calcaris.
  
Hidrològicament, destaquen en l'àmbit del municipi, els llits dels rius Albaida i Clariano, com també els barrancs de la Junda i de la Foia Honda (o Barranquet), sent els tres últims, finalment, contributius del primer. Cal referir-se al risc d'inundació que l'estudi ha assenyalat que existeix en els llits dels rius Clariano i Albaida, si bé el PATRICOVA, document a escala regional, no s'ha referit a aquests riscs.
  
Des del punt de vista hidrogeològic, la major part del terme presenta gran impermeabilitat, a excepció dels xicotets aqüífers detrítics que es donen en les zones travessades per llits o barrancs, actuals o antics, i de la forest la Serra, on la naturalesa calcària i forta carstificació d'aquest asseguren unes condicions hidrogeològiques excepcionals, alhora que es dóna risc de contaminació d'aigües subterrànies.
  
D'acord amb l'estudi, la vegetació potencial de la zona, en general i d'acord al pis bioclimàtic termomediterrani superior propi de la zona, i ombroclima subhumit, és la corresponent a la sèrie de l'Oleo-Quercion rotundifoliae, on les etapes més evolucionades són boscs densos de carrasques amb margalló, llentiscle, coscoll i lianes. No obstant això, les condicions edàfiques condicionaran altres sèries vegetals. Així, l'estudi ha identificat diverses unitats vegetals presents en el terme, com han sigut les següents:
  
- Vegetació de forest: representada a la forests la Serra.
  
- Rambles i rius: es localitzen en l'entorn immediat dels llits presents en el terme, on es troben les comunitats més evolucionades de les presents al municipi.
  
- Campos de cultiu: ocupa la resta de superfície, i és la més estesa i de menor valor.
  
L'estudi s'ha referit, així mateix, a diverses espècies, d'entre les presents al municipi, que es troben incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, alhora que ha destacat alguns endemismes de gran valor com són Thymus vulgaris subesp. aestivus, Antirrhinum barrelieri subsp. litigiosum i Chaenorhinum origanifolium subsp. crassifolium.
  
El sòl residencial ocupa, en la seua majoria, terrenys de cultiu de secà, principalment fruiters, molts d'ells ja abandonats. Igualment ocorre en el cas del sòl destinat a ús industrial, el qual únicament afegeix afecció a terrenys ocupats per vinyes.
  
L'àrea corresponent a la forest la Serra ha patit diversos incendis, relativament recents, que l'han arrasada en la seua totalitat. El pla, atesa aquesta circumstància, ha mantingut la protecció forestal d'aquesta zona i s'ha referit a la impossibilitat de reclassificació de terrenys en la mateixa, d'acord amb l'article 59 de la Llei forestal 3/93 i article 2.4 de la LSNU 1/92, a tot això podria afegir-se allò que s'ha especificat en l'article 14 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
  
D'altra banda, l'estudi ha caracteritzat la fauna pròpia de quatre biòtops que, prèviament, ha definit, els quals passen per ser coincidents amb les unitats vegetals abans ressenyades, a més d'aquell que correspondria a la zona urbanitzada. Amb tot, no ha assenyalat la presència destacada d'espècies, referint-se, de nou, a l'alt valor de l'enclavament de la serra de Benicadell i de les zones de llits.
  
El paisatge també s'ha caracteritzat en funció de la prèvia definició de quatre unitats, les quals són totalment coincidents amb els biòtops abans descrits. Així, s'ha fet referència a la qualitat alta de la zona muntanyosa i mitjana de la zona de rambles, a l'alta fragilitat de la zona de cultius i a la notable alteració del paisatge que ha suposat la zona industrial, derivada dels seus grans volums i materials discordants.
  
És destacable la presència d'un camí ramader, denominat assagador camí d'Ontinyent a Gandia, amb amplada legal de 37,61 metres. Aquest camí ramader ha sigut incorporat a la xarxa primària de dotacions públiques, com és corresponent.
  
Respecte al medi social, vol destacar-se que a Bufali preval clarament el sector industrial (70%), seguit de l'agrícola.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Després de la caracterització que l'estudi ha realitzat del medi corresponent al terme municipal de Bufali, la qual cosa s'ha traduït en la delimitació d'unitats ambientals, s'ha procedit a creuar aquestes mateixes amb les categories de sòl definides pel PGOU, a fi de determinar quines presenten major idoneïtat en les esmentades unitats, com també els impactes que la seua implantació generarà en aquestes.
  
D'aquesta manera, els terrenys de qualitat ambiental alta alberguen sòls classificats com a sòl no urbanitzable de protecció especial, mentre que categories com a sòl urbà residencial, sòl urbà industrial, sòl urbanitzable residencial i sòl urbanitzable industrial s'han situat en àrees de qualitat ambiental baixa o molt baixa.
  
Amb tot, els majors impactes identificats són els generats per les categories de sòl urbanitzable industrial i residencial, com són els derivats sobre el paisatge (perquè els terrenys decidits per a albergar els usos residencial i industrial presenten fragilitat paisatgística, com s'ha descrit en l'inventari ambiental de l'estudi, encara quan hi ha característiques d'aquests que els fan més aptes per a aquests usos que altres zones del terme), sobre l'aprofitament agrícola i medi socioeconòmic (en tant s'afecta majorment sòl destinat a cultius, el qual representa un sector econòmic important en el municipi) i sobre l'aigua i la qualitat d'aquesta (per l'augment en el consum d'aquest recurs i per l'increment dels volums d'efluents contaminants), com també la de l'aire (per part de les indústries que es puguen situar en l'àmbit del nou sòl industrial).
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
A continuació, només es farà referència a aquelles mesures preventives o correctores que presenten major rellevància d'entre les disposades per l'estudi d'impacte ambiental.
  
- L'impacte paisatgístic derivat de l'ús residencial, en les noves àrees urbanitzables, s'ha minimitzat i s'ha establit que l'ocupació d'aquestes es farà mitjançant l'ocupació de tipologies de mitjana o baixa densitat.
  
Així mateix, en l'àrea de desenvolupament industrial, s'ha proposat situar la zona verda en el límit coincident amb el sòl residencial, disposar arbratge en filera, de copa grossa, en el perímetre del sòl industrial i, finalment, integrar els cossos edificats en grans volums, a fi de separar-los dels ambients que els envolten.
  
Com a mesures conduents a la minimització de la contaminació lumínica s'ha establert que els fanals siguen baixos, amb carcassa de protecció per a evitar l'emissió per l'hemisferi superior.
  
- S'ha establit que, per a les zones d'ampliació o de creixement, es dispose un sistema de xarxa de sanejament separatiu, a fi de no sobrecarregar la xarxa actual.
  
Respecte A l'EDAR, cal indicar-se que aquesta sotmet les aigües que rep a un tractament biològic per fangs activats. Com ja s'ha comentat en anteriors apartats, l'estació depuradora tracta, actualment, tant aigües d'origen domèstic com industrials. Així, davant de la necessitat de controlar les segones, l'empresa que gestiona l'EDAR ha desenvolupat, d'acord amb l'EIA, un pla de control d'abocaments per al municipi, el qual recull una sèrie de millores a realitzar al sanejament, algunes de les quals es destaquen a continuació:
  
- Arquetes de registre de lliure accés en les connexions de les indústries a la xarxa de sanejament municipal.
  
- Per a les indústries tèxtils s'ha disposat que es milloren els sistemes d'assecament dels teixits, es recirculen al màxim els corrents residuals i que se segreguen les aigües en funció dels processos que les originen, entre altres.
  
No obstant això, es recorda la gran expansió que pateix el sòl d'ús industrial a l'abric del Pla general ara avaluat. Això implica l'expectativa de nova implantació d'indústries de naturalesa desconeguda. A aquest respecte, s'ha disposat que la implantació d'activitats industrials o d'un altre tipus que puguen comportar la producció de residus no prevists en l'actual EDAR de Bufali, haurà de disposar de les mesures correctores pertinents per a la seua depuració fins als paràmetres d'abocament previstos en el Reglament de domini públic hidràulic (...). S'entén, això no obstant, que la mesura correctora transcrita ara haguera d'aconseguir un major grau de concreció, per la qual cosa, posteriorment, es disposaran especificacions respecte d'això.
  
- L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental, que haurà de ser controlat per l'Ajuntament, en el qual es mencionen els indicadors ambientals que permeten avaluar l'impacte. No obstant això, aquest programa no estableix els valors llindars, ni les mesures a adoptar en cas de ser necessari, fruit dels resultats que es puguen derivar dels controls.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Bufali (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental duent-se a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1. Respecte a les condicions a complir per l'enllumenat municipal, es complementaran les mesures disposades pel Pla, almenys, amb les especificacions que s'hi apunten a continuació:
  
- Les columnes o bàculs que suportaran les lluminàries seran curts, i no excediran els quatre metres d'alçària, a excepció d'aquells a disposar en sòl industrial, on les alçàries s'adequaran als requeriments especials que en aquestes àrees puguen donar-se. En tots els casos, les lluminàries seran de manera que minimitzaran el flux emés cap al seu hemisferi superior, el qual no superarà el 2% del total ixent. Així mateix, les de vidre pla no s'inclinaran més de 10º, limitació aquesta que serà de 5º per a la resta.
  
- Les làmpades hauràn de ser, en general i en sòl urbanitzable, de vapor de sodi d'alta pressió (VSAP) o vapor de sodi de baixa pressió (VSBP), excepte en els casos en què es pretenga il·luminar monuments, edificacions singulars o semblants.
  
Com a regla general, els enllumenats de caràcter ornamental, esportiu i d'anuncis lluminosos d'apagaran després de la mitja nit, i romandran, únicament, els de seguretat.
  
En els sòls no urbanitzables amb protecció de llits i barrancs, forestal i especial, si més no, no estarà justificat cap sistema d'il·luminació, més enllà de possibles enllumenats de vigilància.
  
- S'hauran de seguir les recomanacions del Comité Espanyol d'Il·luminació i del Comité Internacional d'Il·luminació per al Disseny dels Sistemes d'Enllumenat, especialment pel que fa a la il·luminació i la lluminària, així com a la pròpia distribució (uniformitat) de la llum, de manera que no es donen excessos d'il·luminació injustificats.
  
2. Respecte a l'abocament de les aigües residuals d'origen industrial, si bé l'estudi s'ha referit que les indústries de nova implantació hauran d'ajustar-se a les condicions d'abocament establides, s'entén molt convenient la implementació d'un tractament fisicoquímic previ al punt de recepció de l'EDAR de Bufali, la qual, es recorda, únicament disposa d'un reactor biològic. Així, tot i que les indústries actualment existents, vists els processos d'aquestes, podrien no necessitar-ho, la gran quantitat de sòl industrial de nova creació suggereix una varietat de noves instal·lacions que, en aquest cas, pugen, a través dels efluents per elles generats, generar una emissió de metalls pesants suficients com per a justificar aquesta mesura. Amb tot, es prescriu, d'un costat, el necessari estudi de l'extrem ara assenyalat de forma prèvia al desenvolupament del sòl industrial del municipi de Bufali i, d'un altre, la incorporació de campanyes de mesura exhaustives en el contingut del Pla de vigilància ambiental, de manera que, amb una freqüència si més no semestral, s'analitzen els abocaments, almenys de les noves instal·lacions industrials, de manera que es constate la presència, o no, de metalls pesants. Sobre els resultats obtinguts es realitzaran informes que, amb tot, podran indicar la conveniència de disposar del procés fisicoquímic abans referit, si és que això no ho haja sigut ja en l'estudi previ al desenvolupament del sòl industrial, també abans comentat.
  
3. S'haurà d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, informe favorable al Pla general, el qual resultarà vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5137, del 17-11-2005 (2005/12494)

RESOLUCIÓN de 26 de octubre de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5137

Fecha DOGV
:   17-11-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/12494

CVE


Fecha del documento
:   26-10-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Bufali](javascript:void(0))
    * [Cofrentes](javascript:void(0))
    * [Almoradí](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [Burriana](javascript:void(0))
    * [Almussafes](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Oropesa del Mar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de octubre de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X12494]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 430/03-AIA Almussafes, 264/04-AIA Almoradí, 271/04-AIA Burriana, 438/02-AIA Traiguera, 170/04-AIA Alpuente, 276/04-AIA Cofrentes, 128/04-AIA Orpesa y 272/04-AIA Bufali, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 26 de octubre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 430/03'AIA
  
Título: Ronda Suroeste de Almussafes entre las carreteras CV-42 y CV-520. Almussafes (Valencia)
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Autoridad sustantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Objeto: finalización de la ronda de circunvalación de Almussafes por su parte suroeste.
  
Localización: Almussafes (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
La carretera proyectada es, en sí, la finalización de la ronda suroeste de Almussafes, alcanzando una longitud de 479,48 metros entre dos nuevas rotondas, también incluidas en la actuación. El citado tramo entre rotondas se ha calculado para una velocidad específica de 80 km/h, previéndose la propia de los ramales de las rotondas en 40 km/h.
  
El trazado en planta viene dominado por dos alineaciones circulares, de 500 y 450 metros de radio respectivamente, con acuerdo mediante clotoides. Por otra parte, dada la planeidad del entorno, las pendientes no superan el 0,62%, y el trazado discurre enteramente sobre terraplén de altura media 1,5 metros.
  
La sección tipo de la infraestructura proyectada está constituida por dos carriles de 7,5 metros, arcenes de 1,5 metros y bermas de 0,5 metros. Los caminos de servicio que discurren paralelos a la ronda, tendrán un ancho de 3 metros.
  
La carretera, en su nuevo trazado, interfiere con el barranc de Tramussers, habiéndose dispuesto un paso de drenaje dimensionado para un periodo de retorno de 500 años.
  
2. Alternativas
  
En lo que se refiere a las alternativas planteadas, han sido tres las que se han barajado. No obstante, los condicionantes geométricos, la corta longitud del trazado y la previa fijación de los puntos inicial y final han llevado a que las opciones a estudiar se hayan definido sobre un único corredor predefinido. Así, las alternativas han sido:
  
- Alternativa 0: no actuar.
  
- Alternativa 1: Rotonda en CV-520 y rotonda de fin en CV-42.
  
- Alternativa 2: Continuidad sin intersección en la CV- 520 y rotonda en CV-42.
  
El Estudio de Impacto en sí se ha convertido en el análisis de alternativas, evaluándose las mismas de acuerdo a una metodología estipulada que, finalmente, ha llevado a concluir que la opción nº 2 es, de entre todas, la más apta para ser desarrollada.
  
La metodología empleada puede resumirse en lo siguiente:
  
- Se determinan los factores, acciones y fases.
  
- La identificación de impactos se ha realizado mediante el empleo de la matriz de Leopold modificada.
  
- A las calificaciones cualitativas de las diferentes características constitutivas de un impacto se le dará un valor numérico, valor este que no pretende reflejar la magnitud del impacto, sino su relevancia frente a otros.
  
- Dada la dificultad de agregación de impactos se ha preferido abandonar la obtención final de un valor global para cada alternativa, acudiendo a la comparación de impactos entre alternativas.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 04 de noviembre de 2003 la Conselleria d'Infraestructures i Transport remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes al proyecto ?Ronda Suroeste de Almussafes entre las carreteras CV-42 y CV-520. Almussafes (Valencia)?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto básico ?Ronda Suroeste de Almussafes entre las carreteras CV-42 y CV-520. Almussafes (Valencia)?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOE de fecha 08 de febrero de 2002, y DOGV de fecha 07 de febrero de 2002, habiéndose presentado 104 alegaciones:
  
- Ayuntamiento de Benifaió.
  
- Ayuntamiento de Almussafes.
  
- Acequia Real del Xúquer.
  
- Partido Popular de Benifaió.
  
- Arturo Perera Climent, representante de Granja Los Perales, SL.
  
- Andrés Bauxauli Martí, representante de GMB La Marcelina, SL.
  
- Carlos Greus Peris, propietario de GMB La Marcelina, SL.
  
- Inmaculada Aguayo González y 96 más.
  
2. Resumen de alegaciones
  
En virtud de lo especificado en el certificado del Jefe de Servicio de la Oficina del Plan de Carreteras, la totalidad de las alegaciones presentadas se han referido a la previa canalización del Barranc del Tramusser, dado el incremento del riesgo de inundación que se derivaría en la zona si se ejecutase la carretera primeramente.
  
La respuesta del director general de Obras Públicas se ha fundado, en todos los casos, en el hecho de que actualmente tal proyecto, esto es el correspondiente a la canalización del citado barranco, se halla también en fase de redacción por parte de la División de Recursos Hidráulicos.
  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En relación con el proyecto evaluado, se han recibido informes de los siguientes organismos:
  
- En fecha 12 de abril de 2002 se recibe escrito de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes.
  
- En fecha 16 de agosto de 2002 se recibe escrito de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Informes sectoriales
  
Se pasa seguidamente a hacer un breve resumen de la información obtenida de los informes que se señalaban en el punto anterior.
  
- El escrito de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes informa desfavorablemente el proyecto, en base a la insuficiente información aportada respecto al patrimonio cultural en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
- El escrito de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes se acompaña de documentación complementaria al Estudio, a fin de subsanar las deficiencias que se señalasen en el previo informe desfavorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con la documentación consultada y con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:
  
- De acuerdo con la ley de aguas 29/1985, modificada por la ley 46/99, se afecta al Barranco de Tramussers.
  
- Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la cuenca hidrográfica de l'Albufera.
  
- En lo que se refiere a la Clasificación y Calificación del suelo, existe afección a suelo no urbanizable con protección agrícola.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
- Geología
  
La zona de actuación se encuentra, mayormente, sobre formaciones cuaternarias, constituidas por materiales detríticos finos, limos y arcillas procedentes del lavado de los glacis de acumulación próximos.
  
Los suelos de la zona se han caracterizado como fluvisol calcáreo (clasificación FAO-UNESCO). Esto, añadido a la topografía eminentemente plana del entorno, han llevado a concluir la gran vocación o capacidad agrológica de los terrenos.
  
- Régimen hidrológico
  
El Estudio ha destacado la presencia del barranc de Tramussers, el cual drena el 15% de la cuenca de aportación de l'Albufera, así como la importancia, nunca menor, del drenaje realizado por la red de acequias. El proyecto ha puesto de manifiesto el importante riesgo de inundación que se da en la zona.
  
La actuación se localiza sobre un acuífero cuaternario, de unos 15 a 20 metros de espesor medio, que, a su vez, se apoya sobre otro del terciario, siendo ambos separados por una intercalación de naturaleza arcillosa.
  
- Vegetación
  
La vegetación actual no presenta ninguna singularidad, dado lo antropizado del entorno. Está constituida por cultivos de naranjos y huerta, con las asociaciones de plantas arvenses y ruderales que les son propias.
  
- Fauna
  
No se ha detectado en la zona, de acuerdo con las conclusiones del Estudio al respecto, presencia de especies de interés relevante. Ello se justifica en el tipo de vegetación la cual condiciona las especies que habitan el ecosistema existente.
  
- Patrimonio cultural
  
Se ha realizado un estudio del patrimonio cultural de la zona, más allá de la recopilación y enumeración de yacimientos arqueológicos inventariados por la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes. De acuerdo con aquél y con su posterior ampliación, de acuerdo con lo solicitado por la Dirección General de Patrimonio Cultural, la zona no presenta valores significativos, desde el punto de vista del patrimonio cultural.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
El Estudio ha realizado la identificación de impactos para las tres alternativas planteadas valorando los distintos impactos desde compatibles a críticos, en función de una cuantificación descrita, muy someramente, en anterior apartado. De esta forma ha obtenido el número de impactos compatibles, moderados, severos y críticos generados por cada una de las alternativas, pudiendo así compararlas a fin de determinar la más idónea desde el punto de vista ambiental.
  
Nos fijaremos, ahora, en la alternativa 2, por ser la finalmente escogida, destacando de la misma aquéllos impactos más reseñables para las fases tanto de construcción como de explotación:
  
De entre los que se han valorado como severos o críticos, los impactos que, se entiende, merecen destacarse son los generados sobre:
  
- la capacidad agrológica del área derivados de las operaciones de despeje y desbroce, préstamos y la apertura de caminos de servicio.
  
- la propia ocupación del suelo, impacto éste propio de la existencia de la infraestructura y, por tanto, correspondiente a la fase de explotación.
  
- alteración de la red de drenaje superficial en las zonas de préstamos.
  
- afección a la hidrogeología y los fenómenos de erosión, venida de las operaciones de despeje y desbroce y otras.
  
- afección a la accesibilidad del territorio, valor del suelo, estructura de las parcelas.
  
Es necesario referirse al impacto que se generará sobre el régimen hidrológico superficial, en tanto se afectará a la cota de la lámina de agua en el lado más occidental de la infraestructura prevista, esto es, el lado hacia Benifaió. El proyecto ha realizado un riguroso estudio hidráulico en el que se han estudiado los efectos que sobre la superficie de inundación tendría la infraestructura, ante el eventual efecto de ?mota- que supondría su existencia. Tales efectos se han analizado para las tres alternativas propuestas. Además, el estudio hidráulico ha contemplado el efecto derivado de un nuevo puente, muy próximo a la actuación ahora evaluada, que se plantea ejecutar la Diputación de Valencia.
  
Del estudio se concluye que, de un lado, el puente y la ronda sur no llegan a interferirse, en lo que se refiere a la influencia hidráulica derivada de la presencia de cada una de las actuaciones. De otro, tanto la alternativa con rotonda como sin rotonda de acceso suponen una afección muy similar, desde el punto de vista del comportamiento hidráulico del barranc de Tramussers.
  
Con todo, se dice que dicha lámina se sobreelevará 14 cm, respecto a la que se da actualmente, y siempre para T=500 años, en el entorno de la actuación propuesta.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.
  
Algunas de las medidas a las que se hace referencia son las siguientes:
  
- No se desarrollarán actividades durante el horario nocturno.
  
- Riego de los caminos no pavimentados.
  
- La capa vegetal será retirada y reutilizada.
  
- Los materiales de préstamo procederán de canteras o lugares de extracción correctamente legalizados.
  
- Lo inertes se depositarán en vertederos correctamente legalizados.
  
- El parque de maquinaria se localizará sobre terrenos desprovistos de vegetación.
  
- Finalizados los trabajos, se procederá a la descompactación de los suelos que hayan podido resultar afectados por las acciones de obra.
  
- El fondo del barranc de Tramussers se limpiará y regularizará convenientemente, protegiendo mediante terraplén el pie de los taludes. Se propone que se eleven las superficies urbanizables del municipio de Benifaió, que puedan resultar afectadas por inundación, en 1,5 metros.
  
- Se enumeran una serie de especies que, se dice, serán empleadas en un futuro plan de revegetación a implementar sobre las zonas a restaurar.
  
- No serán necesarios ni sondeos mecánicos, ni seguimiento de obra ni excavaciones arqueológicas. No obstante, se señala que, si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Es necesario, no obstante, referirse a lo siguiente:
  
- Como se ha dicho en anterior apartado, la lámina de agua inmediatamente aguas arriba a la obra de paso proyectada, se sobreelevará 14 cm para T=500 años. Conocido ésto, se dice en el Estudio que ?(...). No resultando ser viable corregir en este proyecto las consecuencias para Benifaió, se recomienda al Ayuntamiento de la citada localidad que exija en los programas de actuación urbanística de toda la zona este de dicho municipio una sobreelevación del suelo de hasta +1,5 metros. (...)?.
  
Es, ahora, necesario referirse al artículo 26 del PATRICOVA, en el cual se señala que ?las infraestructuras superficiales, (...) o cualquier elemento que discurra, se sitúe o cruce una zona inundable a una cota superior a 40 cm a la del terreno circundante, no deberá provocar un incremento significativo del riesgo en los usos urbanos actuales o planificados?. Asimismo, atendiendo al artículo 13 del mencionado documento, se entiende que se da un ?incremento significativo del riesgo de inundación cuando se produce un aumento del calado máximo o del tiempo de inundación de más de un diez por ciento para cualquier periodo de retorno entre 25 y 50 años, provocado por cualquier nuevo elemento artificial situado en la zona de inundación?.
  
A la vista del estudio hidráulico incluido en el proyecto básico, el calado, en las secciones más críticas, no se verá incrementado en una cantidad mayor o igual al diez por ciento del calado actualmente existente para las diferentes franjas de inundación, quedando muy lejos de este mismo. Respecto al tiempo de inundación, ello no se detalla en el referido estudio hidráulico.
  
No obstante, ni el Estudio de Impacto ni el proyecto básico se han referido a las actuaciones previstas en el PATRICOVA para la zona en que se actuará. En este último documento, y en su Programa de Actuaciones, puede leerse que el objetivo de tales actuaciones es el incremento de la capacidad de desagüe juntamente con el incremento umbral de desborde, para lo que se prevé, entre otras medidas, actuar sobre puntos críticos en infraestructuras viarias. En principio, pues, se observa que existe contradicción entre la actuación propuesta y el PATRICOVA, más allá de las consideraciones antes expuestas, en tanto los efectos hidráulicos de la primera no satisfacen los referidos objetivos del citado PATRICOVA.
  
Por todo ello, no puede considerarse admisible, desde el punto de vista ambiental y como medida correctora, el requerimiento de elevación de la cota de las superficies urbanizables del municipio de Benifaió que pudieran verse afectadas (fruto de la influencia de la actuación en la hidrografía de la zona). Tal medida correctora, en cualquier caso, debería de acompañarse de un análisis en torno a los efectos derivados de su aplicación, todo lo cual, después, debería compatibilizarse con la actuación prevista por el PATRICOVA para el área en cuestión. Es necesario, ahora, recalcar que, entre otras consecuencias, la elevación de la cota del terreno propuesta conllevaría, inevitablemente, la muy posible traslación del riesgo de inundación a otras áreas próximas, dado que las condiciones del flujo, al verse confinado por nuevos terraplenes en la nueva morfología creada, variarían necesariamente, variando asimismo sus calados y ocupando, el volumen detraído de esas superficies, antes inundables, otras no identificadas. Lo anterior, pues, es, en general y desde el punto de vista de la Ordenación del Territorio, del todo inadecuado.
  
- Dado que existirán tramos de firme actual que serán objeto de refuerzo, se recomienda, ahora, utilizar la parte del mismo que haya de ser demolida como material de construcción en las capas del firme en las que pueda ser empleado en calidad de áridos marginales, previo procesado. En línea con esto último, se recuerda la posibilidad recogida en el artículo 542.2.2.1 del PG-3, del que se transcribe parte:
  
Los áridos a emplear en las mezclas bituminosas en caliente podrán ser naturales o artificiales siempre que cumplan las especificaciones recogidas en este artículo.
  
También podrán emplearse como áridos, el material procedente del reciclado de mezclas bituminosas en caliente en proporciones inferiores al diez por ciento (10%) de la masa total de mezcla.
  
- Respecto a la restauración de las áreas afectadas, es necesario que se incluya un programa de revegetación ya en el Estudio de Impacto Ambiental, el cual se refiera a las operaciones a desarrollar para materializar la restauración y revegetación, las áreas a restaurar y/o revegetar, especies a implantar, mantenimiento previsto para las mismas, etc.
  
En el caso presente tan solo se han esbozado las especies que se emplearán, algunas de las cuales, además, no se entienden como adecuadas a la zona en que podrán localizarse.
  
Se ha establecido un Programa de Vigilancia Ambiental, aún cuando no ha dispuesto, en la mayoría de los casos, los parámetros, indicadores, valores umbral, informes a redactar, contenidos y frecuencias de éstos, etc. Es por ello por lo que no puede considerarse completo.
  
Asimismo, se ha dispuesto la realización de una campaña de mediciones acústicas. No obstante, no se ha presupuestado tal medida, lo que necesariamente deberá corregirse en el presupuesto del proyecto de construcción.
  
En relación con el movimiento de tierras a efectuar por la ejecución de las obras, es posible recoger, en el proyecto de construcción, la localización de posibles zonas de extracción de materiales y de vertederos para el destino final de los materiales sobrantes, incluyendo escombros y demás restos de obra. Para ello se puede recurrir a explotaciones ya existentes en las proximidades (canteras y vertederos legalizados y en funcionamiento). De no ser así, y proyectarse la apertura de nuevas instalaciones, se recuerda que éstas deberán someterse a evaluación de impacto ambiental.
  
Puede resultar de interés resaltar que, en el caso de apertura de nuevas instalaciones, dado que éstas no podrán utilizarse sin haber concluido el trámite de evaluación y con el objeto de evitar retrasos innecesarios, sería deseable que el citado trámite diese comienzo lo antes posible.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 3-b) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto básico Ronda Suroeste de Almussafes entre las carreteras CV-42 y CV-520. Almussafes (Valencia), promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
- El Programa de Vigilancia Ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones acústicas con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad señalados en la legislación valenciana vigente.
  
- De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, y en su apartado de medidas correctoras, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales.
  
- El Proyecto de Construcción incorporará un programa de revegetación y estudio de integración paisajística en el entorno agrícola, que incluirán las medidas correctoras sobre restauración y revegetación de las áreas que vayan a quedar desnudas, así como de los taludes generados, glorietas y, especialmente, áreas próximas al barranc de Tramussers. Las especies a emplear solo podrán ser aquéllas propias del piso bioclimático en que se inserta la zona.
  
Deberán incorporarse todas las consideraciones que se recojan en el programa, al pliego de prescripciones técnicas particulares del proyecto de construcción.
  
- El almacén de residuos peligrosos, el parque de maquinaria y posibles plantas móviles de fabricación de hormigones o mezclas bituminosas, si fuera el caso, sólo podrán localizarse fuera del entorno más inmediato al barranc de Tramussers, distancia que siempre será mayor a 500 metros, desde el eje del canal principal del cauce.
  
En cuanto al mencionado almacén de residuos peligrosos, y dada la inundabilidad generalizada del área en que se ubica la actuación, aquél deberá estar cubierto mediante techado, a fin de que no se generen arrastres de contaminantes por las aguas pluviales. Los residuos de naturaleza fluida se almacenarán en recipientes estancos que se ubicarán en el interior de un cubeto impermeable, suficientemente dimensionado. Además, la totalidad de los residuos peligrosos se deberán almacenar a una altura mayor de 1 metro respecto a la cota del terreno, a fin de evitar que, durante la ocurrencia de eventuales episodios de avenidas, sean arrastrados.
  
En cuanto al parque de maquinaria y la planta de fabricación de hormigones, si así fuera el caso, sólo podrán localizarse sobre superficies impermeables que, además, estén adecuadas para la recogida de posibles vertidos accidentales. No se admitirá el vertido directo de efluentes venidos de las anteriores plantas auxiliares al barranc de Tramussers y acequias contributivas, salvo tratamiento previo y autorización pertinente de la Confederación Hidrográfica del Xúquer.
  
La zona de acopios de material granular, ya sean áridos o inertes, se ubicará lo más alejada posible del álveo del río Xúquer. Los vertidos de tierra, escombros, etc, se realizarán desde alturas inferiores a 1 metro, usando mangas de descarga en los casos de mayor riesgo. Se procederá al tapado de las cajas de los camiones, humectación de acopios y lavado de ruedas de vehículos y maquinarias cuando abandonen la zona de obras.
  
Por último, de acuerdo con el decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la cuenca hidrográfica de l'Albufera (DOGV núm. 2516, de 26.05.95), y en su punto 7.5, se tiene que, entre otras especificaciones a cumplir, durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la alteración de la cubierta vegetal o la modificación de cauces en las zonas adyacentes y, en todo caso, el proyecto incluirá las necesarias partidas presupuestarias para la corrección del impacto producido, así como para su adecuación ecológica y paisajística.
  
- Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 5 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 264/ 04-AIA
  
Título: Legalización de explotación vacuna de leche
  
Promotor: Manuel Berenguer Murcia
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Almoradí (Alicante)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de una actividad vacuna de leche
  
Localización: Paraje ?Las Ventas?, polígono 11, parcelas 204 y 206, del término municipal de Almoradí (Alicante)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación de vacuno de leche, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por una nave con cubierta a dos aguas, un parque para albergar el ganado con cubierta, parques exteriores y una zona de maniobra y movimiento del ganado. La capacidad de la explotación es de 200 vacas lecheras.
  
Se dispone de cama de paja y arena en los parques. El estiércol generado, se extraerá bimensualmente, retirando 25 Tm de estiércol en cada limpieza, lo que supone un total de 600 Tm de estiércol/año.
  
Los cadáveres que se generan en la explotación son enterrados con cal.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola de regadío.
  
El suministro de agua potable procede de la red general de abastecimiento municipal.
  
La explotación se localiza aproximadamente a 1 km del núcleo de población.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El expediente se inició el 28 de febrero de 2002, con la remisión, por la Dirección Territorial antes denominada Conselleria de Medio Ambiente, del Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y Estudio de impacto Ambiental relativos a la actuación.
  
En fecha 22 de abril de 2002, se solicita al promotor la presentación de documentación complementaria para resolver el expediente, relativa a la Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial.
  
En fecha 15 de abril de 2004 se reitera al promotor la necesidad de presentar dicha documentación para poder continuar con la tramitación del expediente, con la advertencia de que transcurrido el plazo de tres meses después de la notificación sin recibir dicha documentación en esta Dirección General tendría lugar la caducidad del procedimiento en aplicación de lo dispuesto en art. 92 de la Ley 30/1992 del Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo común.
  
Transcurrido el plazo otorgado para completar el expediente, no se presenta la documentación requerida, procediéndose en fecha 6 de septiembre de 2004 al cierre del expediente, por no disponer de elementos de juicio suficientes para evaluar la actividad.
  
En fecha 20 de septiembre de 2004, la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda comunica al promotor que se ha producido el silencio positivo en la solicitud formulada, conforme con lo dispuesto en el artículo 8.1. c), párrafo segundo, de la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre el Suelo No Urbanizable, por lo que de acuerdo con el artículo 43.5. de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, en la redacción dada al mismo por la Ley 4/1999, de modificación de la anterior, se expide certificado acreditativo del silencio producido por el órgano competente para resolver el procedimiento, indicando además que se deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación. Además, la parcela deberá constituir una única finca registral, debiendo quedar afectada con inscripción registral de la vinculación de la total superficie real a la construcción como indivisible.
  
Al disponer de la Autorización Previa, se considera que el expediente dispone de nuevo de elementos de juicio para ser evaluado. En fecha 28 de octubre de 2004, el Ayuntamiento de Almoradí, tramita de nuevo el expediente formado por Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal, idénticos a los presentados en una primera instancia. Se inicia en ese momento el expediente objeto de esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 262, de 15 de noviembre de 2001, así como a los vecinos colindantes a la actividad, con la presentación de una alegación.
  
2. Resumen de alegaciones
  
La alegación presentada, hace alusión a los problemas que genera la explotación a un vecino colindante a la misma, por emisión de olores y presencia de insectos, asociado a la acumulación de desperdicios de cítricos, alcachofas, pimientos, etc.
  
Para minimizar la posible afección que pueda causar la actuación a los vecinos colindantes a la actividad, deberá aplicarse las medidas correctoras, así como los condicionantes establecidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Informe favorable del Técnico Municipal.
  
- Autorización Previa de la COPUT.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad a legalizar no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Alicante ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto e identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha relacionado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola con predominio de explotaciones citrícolas, sin presentar valores ambientales destacables.
  
Los impactos que puede causar la actividad sobre el medio identificados en el Estudio de Impacto Ambiental se han limitado al ocasionado sobre el paisaje, sobre el agua, y sobre el medio socio-económico, concluyendo que el conjunto de la valoración de impactos resulta positivo, aunque es necesario el establecimiento de medidas correctoras para disminuir los efectos negativos que la generación de residuos orgánicos y los olores del ganado que produce sobre el medio.
  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental
  
Las medidas correctoras expuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, se reducen al mantenimiento de la ventilación natural en la explotación, extracción del estiércol con una periodicidad de dos semanas y eliminación de los cadáveres enterrados con cal.
  
En base a la legislación vigente, la gestión de cadáveres se ha de llevar a cabo conforme a lo establecido en Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. Además, deberá ampliarse las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el expediente relativo a la legalización de la explotación bovina, situada en el término municipal de Almoradí (Alicante), promovida por Manuel Berenguer Murcia, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Para evitar la emisión de olores, se añadirá a la cama de paja periódicamente, superfosfato de cal.
  
- Deberá construirse estercolero, tal y como establece la Ley 6/2003 de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana. El estercolero deberá construirse con una capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento posterior. Deberá construirse con ligera pendiente, de manera que puedan dirigirse los lixiviados a fosa de lixiviados, que podrán ser de nuevo incorporados al montón.
  
- A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá presentarse contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto, tal y como establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 8 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 271/04-AIA
  
Promotor: Obrascón Huarte Laín, SA.
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial
  
Objeto del proyecto: Explotación de la sección A) El Corrent
  
Localización: Parcelas 76 Y 88 del polígono 29. Burriana (Castellón).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la extracción de limos de las parcelas 76 y 88 del polígono 29 de Burriana para destinarlos como material de terraplén en las obras a realizar en el desdoblamiento de la carretera CV-18 que une Nules con Burriana.
  
La extracción propuesta supone la afección de una superficie aproximada de 25.000 m2 y un volumen de material de 156.800 m3 en tres años. La parcela 88 se excavará 10 m. dejando dos taludes de 5 m. de altura y 45º respecto la horizontal, mientras que la parcela 76 será excavada únicamente 6 m. mediante un único banco de 45º.
  
La explotación mantendrá una distancia de 3 m. a las parcelas lindantes.
  
La restauración propone el relleno total del hueco generado mediante la aportación de materiales estériles procedentes de la propia obra del desdoblamiento de la CV-18.
  
Todo el material extraído en las parcelas es utilizado en las obras no generando ningún volumen de estéril.
  
El acceso a la explotación se realiza por el camino de El Corrent que parte desde la carretera CV-18
  
Previo al inicio de la explotación, se procederá al desbroce y tala de los naranjos que hay en la parcela, derribo de regueros y construcciones presentes y traslado a vertedero autorizado, vallado perimetral de las parcelas y retirada de 0.5 m. de tierra vegetal para su acopio y mantenimiento para usos posteriores.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
En fecha 11 de octubre de 2004 los servicios territoriales de Industria y Seguridad Industrial remitieron a esta Dirección General documentación relativa a la solicitud de explotación de la sección A) ?El Corrent?.
  
Posteriormente en noviembre de 2004, remitieron el certificado del resultado de la información pública del expediente, indicando que publicado el expediente en el DOGV nº 4.842 de 15 de septiembre de 2004 y transcurrido el periodo de información pública, no se presentaron alegaciones al proyecto.
  
En fecha 18 de octubre, el director Territorial de Cultura y Educación resuelve autorizar en todo lo referente al patrimonio arqueológico, la obra de extracción en las parcelas objeto de estudio.
  
Consideraciones ambientales
  
El término de Burriana está ubicado en una llanura fértil, donde predomina el cultivo de cítricos. Las características climatológicas y topográficas de la zona constituyen un espacio geográfico intensamente aprovechado por la agricultura que ha sabido aprovechar la fertilidad de los suelos y el aprovechamiento de las aguas del río Mijares y las captaciones de aguas subterráneas para el riego.
  
El clima de la zona se corresponde con un clima Mediterráneo caracterizado por inviernos suaves y veranos calurosos en los que destaca una sequía acentuada además de lluvias escasas e irregulares, éstas se concentran en primavera y en otoño. La temperatura media anual se sitúa en torno a los 15,9ºC con una precipitación media de 494,8 mm.
  
En otoño e invierno, los vientos que predominan son los de componente W, mientras que en primavera y verano predominan los de componente E.
  
La zona objeto de explotación presenta un paisaje con un fuerte carácter antrópico, el paisaje actual está conformado por los siguientes elementos: Autopista AP-7, Área de Servicio La Plana (AP-7), Carretera CV-18 Nules-Burriana, Camino El Corrent y campos de naranjos.
  
El Suelo donde se ubican las parcelas se encuentra calificado según el PGOU de Burriana como Suelo no Urbanizable Común.
  
Geológicamente los materiales a explotar se corresponden con limos pardos Cuaternarios formados en parte por el lavado de las arcillas rojas circundantes. La existencia de cantos de origen marino perforados por litófagos, incluidos en ellos, indican el origen mixto de estos depósitos.
  
No existen en los alrededores de la zona de estudio cursos de agua permanentes ni ramblas o cursos estacionales.
  
Actualmente las parcelas a explotar se encuentran en estado de abandono plantadas de Mandarino Clementino, injertado sobre pie amargo.
  
La fauna existente es la típica de ambientes de cultivo de cítricos: insectos, lagartijas, culebras, sapos, aves comunes y pequeños mamíferos (roedores, erizos, etc.)
  
El suelo del área de acuerdo con la clasificación del FAO pertenece a la unidad Cambisol, Asociación Cambisol Crómico y Luvisol Crómico. La zona concreta de explotación tiene un suelo rojizo ligeramente calcáreo cuya característica fundamental es su poca calcificación y las deficiencias en el drenaje.
  
De acuerdo al estudio de impacto, los impactos derivados del proyecto tramitado pueden considerarse moderados y compatibles. El único impacto severo que genera la actividad es aquel que se deriva de la generación del hueco minero y altera el paisaje y la morfología del terreno y arranca los mandarinos que hay en la parcela, para minimizar dicho impacto el estudio propone y desarrolla un plan de restauración que consiste en el relleno total del hueco mediante estéril procedente de las obras de desdoblamiento de la carretera, aporte de suelo edáfico y plantación de naranjos.
  
No obstante, revisada la documentación se observa que uno de los extremos de la explotación, parcela 88, se encuentra atravesado por el trazado de la Línea de Gas.
  
Es necesario adoptar medidas protectoras para evitar la afección a las instalaciones del Gas y también es necesario garantizar el suministro de agua de riego a las fincas vecinas.
  
Adoptando estas medidas, el resto de medidas propuestas en el estudio se consideran eficaces y garantizan que el proyecto tramitado no genere impactos negativos severos ni irreversibles y que sea compatible con las actividades que se desarrollan en su entorno inmediato.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que sean de aplicación, y en particular la previa obtención del informe vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, la Declaración de Impacto Ambiental correspondiente al proyecto de explotación sección A) denominada ?EL CORRENT- en el término municipal de Burriana (Castellón), promovido por OBRASCON HUARTE LAIN, SA., siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y el cumplimiento de los condicionantes del apartado segundo de la presente Declaración.
  
Segundo
  
1. Los caminos de acceso, frentes de explotación, pistas de acceso y plataformas de trabajo deberán mantenerse en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo y la consecuente afección a los cultivos de cítricos limítrofes.
  
2. Los camiones que transporten el material deberán ir con la caja tapada con una lona.
  
3. El camino de acceso deberá mantenerse en óptimas condiciones para el tránsito de vehículos y cualquier desperfecto será reparado por la empresa promotora.
  
4. Los regueros que se vean afectados por la explotación y que den paso a las aguas de riego de fincas vecinas deberán ser sustituidos durante la explotación por tuberías o mangueras que permitan el trasvase de aguas a las parcelas vecinas. Una vez restaurada la parcela se repondrán los regueros que existen actualmente.
  
5. Se mantendrá sin explotar una franja de seguridad que respete la distancia legal existente entre el trazado de la línea de gas y la explotación.
  
6. Previo inicio de las obras:
  
- La empresa titular del residuo de acuerdo al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción debe solicitar autorización administrativa de residuo inerte adecuado ante la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de territorio y Vivienda.
  
- Deberá disponerse de autorización de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte en relación a la distancia a guardar entre la explotación e instalación de gas existente, a efectos de protección de infraestructuras y evitar posibles riesgos.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente Estimación de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 8 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 438/02-AIA
  
Título: Legalización de una explotación porcina de cebo
  
Promotor: Juan Grañana Sanz
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Traiguera (Castellón)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad porcina de cebo
  
Localización:: Partida ?Camí Nou?, polígono 56, parcelas 174, 176, 148 y 225, del término municipal de Traiguera (Castellón)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por cinco naves dispuestas en paralelo, de superficie variable, planta rectangular y cubierta a dos aguas, con capacidad para 2000 cerdos de cebo.
  
Se realiza 2-3 ciclos/año.
  
Se genera un total de 4300 m3 de purín/año, el cual queda retenido en fosas y balsa de purines con una capacidad total de almacenamiento de 1090.61 m3. Se someterá a tratamiento microbiológico previo a su aplicación como abono orgánico en campos de cultivo. Se necesitará una superficie agrícola donde aplicar el purín de 55 ha, considerando que el purín sufrirá unas perdidas de fracción nitrogenada por volatilización en fosas del 35%.
  
El vallado perimetral está en construcción. Dispone de vado sanitario a la entrada de la explotación. En las ventanas y huecos de las naves se dispone de tela pajarera.
  
Los cadáveres que se generan en la explotación son retirados directamente a caseta de recogida municipal.
  
Se ha infravalorado la superficie agrícola necesaria donde aplicar purín, ya que se ha considerado necesarias 55 ha., frente a las 85,29 ha, que serían necesarias en base al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas. El cálculo infravalorado de esta superficie necesaria se ha realizado considerando una disminución de la fracción nitrogenada del purín (elemento limitante, a partir del cual se calcula para cualquier purín, la superficie agrícola necesaria donde aplicarlo como abono orgánico), por volatilización de parte del nitrógeno amoniacal y el nitrógeno orgánico de lenta mineralización. Esta consideración es errónea ya que se ha realizado en base a bibliografía consultada (en algunos casos de escasa similitud con la actividad a legalizar, ya que se hace alusión a valores aplicados en explotaciones de ciclo cerrado, mientras que esta es de cebo), y no en función de resultados reales de la explotación, los cuales podrían haberse efectuado, ya que se trata de una legalización y no de un inicio de actividad. No se ha tenido en cuenta que el considerar intuitivamente la superficie agrícola necesaria a la baja puede ser potencialmente problemático, ya que no se tiene en cuenta una cuestión básica como es la reserva de nutrientes que queda en el suelo, la parte de nitrógeno orgánico que no puede ser asimilado inmediatamente como nutriente, sino que queda en el suelo temporalmente hasta sufrir el proceso de mineralización. A la hora de variar la superficie agrícola necesaria que marca la legislación vigente, y tratándose de una explotación a legalizar, no puede considerarse aceptable cualquier otra consideración, que no sea la obtenida a partir de los resultados significativos de observaciones, análisis y conclusiones reales extraídas en la misma explotación. Por último, tal y como se plantea en la última ampliación a la documentación presentada, si se aplica tratamiento microbiológico al purín, disminuirá el amoniaco gaseosos, aumentando por lo tanto el contenido en nitrógeno de los purines.
  
Las parcelas donde se justifica aplicar el purín como abono orgánico corresponden a las siguientes identificaciones catastrales: en el término municipal de Traiguera, Polígono 9, parcela 58, 60, Polígono 29, parcela 44, Polígono 31, parcela 112, Polígono 33, parcela 284, Polígono 36, parcela 46, Polígono 38, parcela 74, Polígono 40, parcela 9, Polígono 41, parcela 57, Polígono 44, parcela 2, Polígono 49, parcela 62, Polígono 56, parcela 172, 174a, 174c, 174f, 225, Polígono 57, parcela 13, Polígono 60, parcela 41, Polígono 82, parcela 10, Polígono 10, parcela 66, Polígono 22, parcela 13, Polígono 31, parcela 114, 266, Polígono 32, parcela 151, Polígono 33, parcela 36, 91, Polígono 35, parcela 275, Polígono 38, parcela 110, Polígono 56, parcela 158, Polígono 58, parcela 73, Polígono 69, parcela 4, Polígono 35, parcela 64, Polígono 50, parcela 11, 19, Polígono 72, parcela 30a, 30c, 33, Polígono 89, parcela 63, Polígono 90, parcela 8a, 8b, 13, 22, Polígono 91, parcela 13, 18; en el término municipal de Sant Jordi, polígono 18, parcela 4, 7a, Polígono 18, 62b, 63, 64a, 68, 110, 111, Polígono 19, parcela 2a, 7a, 51.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por el Ayuntamiento de Traiguera en fecha 21 de noviembre de 2002.
  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 125 de 17 de octubre de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.
  
2. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 29 de enero de 2003, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, ya que el presentado inicialmente no cumple los requisitos mínimos establecidos en la legislación vigente de Impacto Ambiental (Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de Impacto Ambiental), en cuanto a contenido, para someterlo a los trámites preceptivos. En fecha 13 de noviembre de 2003, el promotor remite el Estudio de Impacto Ambiental solicitado.
  
En fecha 2 de febrero de 2004, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación de la documentación, relativa a la justificación del volumen de purín generado en la explotación, para los cuales se deberá disponer de capacidad suficiente para almacenar, al menos, los purines generados durante tres meses; tal y como establece el Real Decreto 3424/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas; propuesta de tratamiento de los purines previo su aplicación en campo, de manera que se reduzca su carga contaminante y mejore sus características como abono orgánico; así como autorización firmada de los propietarios de las parcelas donde se aplicará el purín. La ampliación es remitida por el promotor en fecha 28 de mayo de 2004. En ella indica que la capacidad de almacenamiento de la explotación es de 1091,11 m3, por lo que si se genera un total de 1075 m3 de purín al año, se considera una capacidad de almacenamiento superior a la mínima exigida en el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas. Se propone además un tratamiento biológico de purines en fosas, consiguiendo disminuir la carga contaminante del purín, y mejorando al mismo tiempo sus características como abono orgánico. Respecto a la superficie agrícola disponible, aunque aporta la justificación de disponer de un total de 87,95 ha de superficie donde aplicar purines, únicamente son aceptables 78,73 ha., ya que el resto se ha excluido por corresponder a superficie forestal o suelo baldío. Según el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas, será necesario justificar la disposición de 6,56 ha. de superficie agrícola que complemente a la superficie presentada.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Informe favorable del Inspector Sanitario de la Conselleria de Sanidad.
  
- Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda. El informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, queda condicionado a la adopción en la explotación de las siguientes medidas correctoras:
  
- Sistema eficaz de desinfección (Vado sanitario) de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación en el acceso a la misma, así como sistema apropiado para la desinfección del resto del vehículo.
  
- Cercado de la explotación (vallado perimetral de las instalaciones) y sistemas de protección contra posibles transmisiones de enfermedades (tela pajarera o malla metálica en ventanas y huecos).
  
- Disposición de utillaje y equipo que posibilite una eficaz desinfección, desinsectación y desratización.
  
- Disponer de sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres, con suficientes garantías sanitarias de protección del medio ambiente.
  
- Adecuado lazareto para la observación y secuestro de los animales.
  
- Medidas higiénico sanitarias necesarias para que el personal y utillaje de la explotación no puedan transmitir enfermedades.
  
- Utillajes de limpieza, manejo y vestuario de uso exclusivo de la explotación.
  
- Pediluvios, u otros medios de eficacia semejantes, a la entrada de locales, naves o parques.
  
- Disponer de un libro de visitas donde sea noten todas las que se produzcan y el número de las matrículas de los vehículos que hayan entrado en la explotación.
  
- Disponer de balsas de estiércol cerdas e impermeabilizadas, natural o artificialmente, que eviten el riesgo de filtración contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable de Especial Protección Agro-Pecuario, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los factores del medio susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Hidrología, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola, dedicada a cultivos de secano, con predominio de olivos.
  
Los elementos ambientales más destacables, susceptibles de ser afectados por el proyecto son: el Suelo, por la contaminación asociada a la gestión inadecuada del purín como abono orgánico, o a un inadecuado almacenamiento o gestión en la propia explotación, el Agua, por contaminación superficial o subsuperficial, por lixiviados procedentes del purín, y el Aire, por emisión de olores asociados al residuo orgánico y a los propios animales.
  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental no se ha realizado una identificación de impactos, por lo que consecuentemente no se ha realizado el estudio de las interacciones entre las acciones derivadas de la actuación y las características específicas de los aspectos ambientales afectados.
  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha establecido una serie de medidas protectoras y correctoras, que no obedecen al resultado de la valoración de los efectos que la actuación tendrá sobre los aspectos medioambientales, sino a medidas generales para adoptar en cualquier explotación ganadera de similares características, sin que se aclare en interés de desarrollar dichas propuestas en la explotación objeto de legalización. Alguna de las medidas correctoras más reseñables son el evitar el uso de purines los días lluviosos; no aplicarlos sobre suelos helados; en caso de existir riesgos de escorrentías por tipo de parcela o inclinación, se limitará su aplicación, dejando franjas de seguridad en zonas conflictivas; es aconsejable pasar una ligera labor de grada tras la aplicación del purín.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental que incluye el Estudio de Impacto Ambiental, se caracteriza por su falta de rigor técnico, por su falta de concreción y de detalle, así como por la imposibilidad de su adopción por el desconocimiento de las pautas a seguir para su aplicación por parte del promotor. El programa de Vigilancia Ambiental tiene por objeto, según el Decreto 162/1990 de Impacto Ambiental, el establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Las medidas correctoras a adoptar en la explotación, deberán complementarse con el cumplimiento de los condicionantes plasmados en esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja porcina de cebo, situada en el término municipal de Traiguera (Castellón), promovido por Juan Grañana Sanz, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Se dispondrá a la entrada de la explotación de sistema de desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- Tal y como se propone en la Ampliación al Estudio de Impacto Ambiental, el purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá justificarse la disponibilidad de 6,7 ha de suelo agrícola cultivado, que pasen a incrementar las ya justificadas. Dicha justificación deberá realizarse ante el Organo Sustantivo y antes esta Dirección General.
  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 11 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 170/04-AIA
  
Título: Ampliación de la explotación porcina de cebo
  
Promotor: José Manuel Martínez Gallarte
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alpuente (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la explotación porcina de cebo
  
Localización: Partida ?Corral del Pino?, polígono 23, parcelas 122, 123 y 177, del término municipal de Alpuente (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la ampliación de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por una nave de planta rectangular con capacidad para 1300 cerdos. La ampliación consistirá en la construcción de dos nuevas naves con capacidad para 1700 cerdos, por lo que la capacidad final de la explotación será de 3000 cerdos de cebo (grupo segundo).
  
La actividad consistirá en el cebo de cerdos, los cuales permanecerán en la explotación, desde los 18-20 kg, hasta alcanzar los 100 kg de peso vivo. Se realizará 2,4 ciclos/año.
  
Se generará un total de 3655m3 de purín/año, que quedará retenido en fosas de purines interiores con capacidad de almacenamiento de 523,3 m3 y fosa exterior de 144 m3. El purín se someterá a tratamiento enzimático en fosa, previo a su aplicación como abono orgánico, de manera que se disminuya su carga contaminante y mejore sus propiedades como abono en campos de cultivo. La capacidad de almacenamiento en la explotación es superior a los tres meses exigidos en el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas. Se justifica disponer de un total de 68,62 ha de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico (correspondiente al producido anualmente en las naves a ampliar).
  
La identificación catastral de las parcelas donde se aplica los purines generados en las naves a ampliar como abono orgánico, se relacionan a continuación: en el municipio de Chelva (Valencia), Polígono 2, parcela 84, 151, 184, 285, 290, 395, 423, 432, 585, 588, Polígono 3, parcela 71, 237, Polígono 10, parcela 152, 179, Polígono 12, parcela 10, 21, Polígono 14, parcela 127, Polígono 27, parcela 480, 489; en el término municipal de Abejuela (Teruel), próximo al término municipal de Alpuente, Polígono 5, parcela 15, 34, 41, Polígono 6, parcela 23, Polígono 9, parcela 13, 92, Polígono 13, parcela 116, Polígono 14, parcela 23, Polígono 16, parcela 46, Polígono 17, parcela 20, 27, 127, 197, Polígono 38, parcela 29, Polígono 40, parcela 28, Polígono 48, parcela 75, 76, Polígono 50, parcela 120; en el término municipal de Chelva, polígono 1, parcela 68, 238, 239; en el término municipal de Alpuente, Polígono 1, parcela 23, 29, Polígono 4, parcela 45, Polígono 6, parcela 115; en el término municipal de Chelva, Polígono 1, parcela 268; en el término municipal de Alpuente, polígono 3, parcela 191, 395, Polígono 4, parcela 71, Polígono 5, parcela 547, Polígono 6, parcela 57, 172, Polígono 9, parcela 3, 158, Polígono 10, parcela 52, Polígono 34, parcela 216, 219, 229, Polígono 35, parcela 640, 647, 661, 693, 730, 743, 748, 767, 769, 771, 875, 877, 889, 897, 1013, 1061, 1070, Polígono 22, parcela 664, Polígono 23, parcela 538, Polígono 30, parcela 1147, 1246, Polígono 31, parcela 306, 416, 450, 451, 542, 547, Polígono 32, parcela 171, 204, Polígono 33, parcela 208, 251, Polígono 34, parcela 118, 132, 207, Polígono 35, parcela 1135, 1149, Polígono 2, parcela 389, Polígono 13, parcela 125, polígono 17, parcela 21, 63, 76, Polígono 18, parcela 71, 145, 268, Polígono 20, parcela 88, 164, 187, 225, Polígono 21, parcela 247, 324, Polígono 22, parcela 354, 358.
  
Los purines generados en la nave legalizada, se destinan como abono orgánico, según la documentación aportada en su día, en el municipio de Alpuente, Polígono 8, parcelas 74, 77, 78, 79, 80 y 81, Polígono 9, parcela 160, 161, 164, 166, 167, 170, 172, 174, 175, 176, 178, 179, 254, 255, 256, 257, Polígono 11, parcela 493 hasta la 499, 524 hasta la 526, 528, 529, 530, Polígono 23, parcela 123, 125 hasta 128, 130, 138, 139, Polígono 19, parcela 802, 555, 831, 877, 880, 884, 910, término municipal de la Yesa (Valencia), Polígono 1, parcela 51, 100, 785, 787, 916, 1234, 1644, 1658, 1766, 1799, 1810, Polígono 2, parcela 83, Polígono 3, parcela 335, 419-427, Polígono 4, parcela 612, Polígono 5, parcela 65, Polígono 8, parcela 147, 405, Polígono 12, parcela 19, Polígono 17, parcela 108, Polígono 22, parcela 7, Polígono 23, parcela 62, 180, 215, Polígono 24, parcela 362, 486, 788, Polígono 14, parcela 5, 102, Polígono 1, parcela 746, 749, 1085, 9, 638, 1916, Polígono 2, parcela 135, 63, Polígono 3, parcela 37, 52, 109, 175, 424, 494, Polígono 19, parcela 14, Polígono 24, parcela 661, Polígono 4, parcela 554, 564, 566, Polígono 21, parcela 86, Polígono 24, parcela 359, 693; término municipal de Chelva, polígono 2, parcela 56; término municipal de Alpuente, Polígono 11, parcela 572, 557; término de Ahillas (Chelva), Polígono 2, parcela 106, 113, 293, 401, 515, 570, Polígono 3, parcela 129, 131, 133, 142, 228, 229, Polígono 4, parcela 50, Polígono 13, parcela 16, Polígono 14, parcela 58, 71, 72.
  
Entre las medidas higiénico-sanitarias a aplicar en la explotación, estará la de disponer de vallado perimetral, vado sanitario de hormigón en masa de 4 x 3 m2 y lazareto para animales enfermos.
  
Los cadáveres que se generan en la explotación son retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.
  
El suministro de agua potable procede de la red municipal de aguas potables.
  
La explotación se localiza a 1.200 m. de Baldovar (Alpuente), y a 1.900 metros de las Eras (Alpuente).
  
La superficie agrícola donde se aplicará el purín como abono orgánico es insuficiente, ya que se dispone de un total de 114,7 ha de superficie agrícola donde se aplicará el purín generado en la explotación (tanto para la nave existente como para la ampliación), siendo la superficie necesaria de 127,94 ha., según el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, por lo que la superficie agrícola disponible deberá ampliarse como mínimo en 12,24 ha.
  
Realizada visita de campo, se aprecia que la explotación se encuentra vallada perimetralmente, no existe vado sanitario a la entrada de la explotación, se dispone de tela mosquitera en ventanas de luz de malla tal que no impide el paso de vectores de pequeño tamaño. Se aprecia además la existencia de balsa de purines sin vallar perimetralmente.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 13 de julio de 2004, con la remisión por el Ayuntamiento de Alpuente, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 53, de 3 de marzo de 2004, así como a los vecinos de la explotación, sin la presentación de alegaciones.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:
  
- Informe favorable de Veterinario Colegiado.
  
- Informe favorable del Ingeniero Municipal (el mismo redactor de Estudio del Impacto Ambiental y del Proyecto de Actividad).
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Autorización Previa de la COPUT.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
No se ha incluido informe del Veterinario de Area.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Agua, Flora, Fauna y Paisaje.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, agrícola de secano, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Los impactos identificados en el Estudio de Impacto Ambiental están referidos a la fase de funcionamiento, refiriéndose al impacto que sobre el suelo, aguas superficiales o subterráneas, aire, vegetación y fauna, puede causar la actuación, considerándose poco probables siempre que se gestione correctamente la explotación. Como impacto más relevante se hace alusión al asociado a la emisión de olores, por la acumulación de purines y por las labores periódicas de limpieza y desinfección. Este impacto también puede producirse en las parcelas donde se aplique el purín como abono orgánico.
  
No se ha realizado una valoración de impactos rigurosa, en base a métodos de valoración establecidos, proponiendo una serie de medidas correctoras sin vinculación directa con los impactos para los que se considera necesario el establecimiento de medidas correctoras, encaminadas a mitigar el impacto ocasionado sobre el medio.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
En general, las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, hacen referencia a correctas prácticas de gestión de la explotación. Algunas de estas medidas correctoras carecen de rigor técnico, ya que no permiten su aplicación si no se dispone de información fruto de estudios del terreno, como es la medida que propone no utilizar purines en zonas en las que el nivel freático esté a menos de 15 metros de profundidad, o afloren materiales permeables por fisuración y karstificación, medidas que un agricultor de la zona o el propio ganadero no sabrá poner en práctica si no dispone de un estudio hidrogeológico que le permita decidir al respecto.
  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la explotación porcina de cebo, situada en el término municipal de Alpuente (Valencia), promovida por José Manuel Martínez Gallarte, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Previo a la obtención de la licencia de actividad, el promotor deberá justificar ante el órgano sustantivo (Ayuntamiento de Alpuente) y ante esta Dirección General, la ampliación de la superficie agrícola disponible donde aplicar purines, de manera que no se sobrepase la dosis de 170 kg de N/ha y año, tal y como establece el Real Decreto 261/1996 sobre protección contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias. Para ello, será necesario amplia la superficie disponible en 12,3 ha como mínimo, presentando para su justificación, contrato de aceptación suscrito por los propietarios de dichas parcelas, cédula de propiedad y plano catastral, así como descripción de los cultivos existentes y balance de nutrientes.
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines y balsa de purines. Esta última, existente en la actualidad, deberá cercarse perimetralmente, tal y como establece el Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar de manera que la luz de malla sea de dimensiones tales que impida el paso de vectores de poco tamaño.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Se dispondrá a la entrada de la explotación de vado sanitario, que permita la desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- Tal y como se propone en el Estudio de Impacto Ambiental, el purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 15 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 276/04-AIA
  
Título del proyecto: Ampliación vertedero residuos no peligrosos
  
Promotor: IBERDROLA GENERACIÓN, SA.
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Ubicación del proyecto: Paraje ?La Torre- del Término Municipal de Cofrentes (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la ampliación del vertedero de residuos no peligrosos de la Central Nuclear de Cofrentes.
  
El vertedero actual ocupa una superficie aproximada de 1.500 m2 y lleva en funcionamiento ininterrumpido 5 años. Se ha estimado que anualmente la Central genera un volumen de residuos urbanos de 200 Toneladas.
  
Con la actuación proyectada, se pretende alargar la vida útil del vertedero haciéndola coincidir sensiblemente con la vida de la Central, es decir unos 20 años más que equivalen a una capacidad de 4.000 m3.
  
La ampliación proyectada consiste en el recrecimiento del vaso del vertedero actual mediante la formación de un talud perimetral de 2 metros de altura. El pie del talud que se pretende levantar queda situado sobre el actual vertedero y para garantizar la impermeabilidad del mismo, toda la vertiente interior estará recubierta por una capa de arcillas de 1 m. de espesor.
  
La sección transversal del talud perimetral consiste en una plataforma transitable de 4 m. de anchura consistente en una capa de 20 cm. de zahorra artificial apoyada sobre tierras procedentes de préstamos hasta alcanzar los 2 m. sobre el terreno actual. El talud tendrá una pendiente 3H:2V en la cara interior y 1: 1 en la cara exterior.
  
También pretende instalarse una compactadora de envases junto al vertedero que servirá como tratamiento previo al vertido o revalorización de este tipo de residuos
  
Las obras consistirán básicamente en:
  
- Formación de taludes
  
- Rampas de acceso
  
- Impermeabilización taludes
  
- Drenaje de lixiviados de gases
  
- Drenaje de pluviales
  
- Jardinería y riego. Retranqueo y nueva implantación
  
- Vallado perimetral. Retranqueo y nueva implantación
  
- Preinstalación para compactadora de envases
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 19.02.04 tiene entrada en esta Área la documentación remitida por el Área de Residuos de esta Conselleria referente al proyecto de ?ampliación vertedero de residuos no peligrosos- en la Central Nuclear de Cofrentes del término municipal de Cofrentes (Valencia), solicitando la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.
  
El Servicio de Residuos junto a la documentación tramitada acompaña escrito en el que se informa favorablemente el proyecto de ampliación presentado siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes del vertedero indica lo siguiente:
  
1. Se realizará un procedimiento de admisión de residuos conforme al artículo 12 y anexo II del Real Decreto 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero. Este procedimiento de admisión incluirá la implantación de recogida selectiva de papel, vidrio, envases y otros residuos valorizables, de forma tal que sólo se destinen a eliminación aquellos residuos o fracciones residuales no susceptibles de valorización de acuerdo con las mejores técnicas disponibles, conforme al artículo 18 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la comunidad Valenciana.
  
2. La admisión de los residuos solicitados (LER 200301 Mezclas de residuos municipales) en el vertedero se realizará hasta que entren en funcionamiento las instalaciones previstas en el Plan Zonal de residuos de la Zona X.
  
En fecha 18-11-04, el Ayuntamiento de Cofrentes remite a esta Dirección General el certificado del resultado de la información pública del expediente, indicando que tras haber estado expuesto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Cofrentes por plazo de un mes no se han presentado alegaciones al proyecto de referencia.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
El vertedero se encuentra ubicado dentro del perímetro de seguridad controlado de las instalaciones de la Central Nuclear de Cofrentes.
  
El acceso a la parcela se realiza por un vial interior pavimentado existente en los terrenos de la Central Nuclear.
  
La parcela donde se encuentra el vertedero está vallada y tiene una superficie de 2.000 m2, de los cuales el actual vertedero ocupa una superficie aproximada de 1.500 m2.
  
Dicha parcela se sitúa sobre una amplia plataforma habilitada en la ladera de la montaña bajo la que se sitúa la Central. El vertedero actual se encuentra sobre materiales de relleno a una cota 20 m. por encima del suelo original. Se encuentra excavado a modo de trinchera.
  
La ampliación propuesta no afecta nueva superficie, únicamente recrece en 2 m. el actual vertedero.
  
El actual vertedero dispone de Declaración de Impacto favorable de fecha 10 de abril de 1997. Exp.: 322/96-AIA y resolución favorable post DIA de fecha 13 de julio de 1998 para el proyecto de clausura, sellado y restauración.
  
Dado que la ampliación tramitada no supone una modificación sustancial del proyecto inicial ni afecta nueva superficie, consideramos que deben adaptarse y seguirse los criterios y medidas correctoras propuestas en la Declaración de Impacto Ambiental que dispone el actual vertedero y su posterior Resolución.
  
Únicamente, el recrecimiento del talud perimetral supondrá la modificación del relieve del vertedero y su posible desestabilización por fenómenos erosivos producidos por la escorrentía superficial.
  
Para evitar dichos procesos se ha diseñado un talud de altura y pendientes determinadas que desde el punto de vista geotécnico se consideran adecuadas pero para conseguir que los fenómenos erosivos sean mínimos o inexistentes y para garantizar la efectividad de la revegetación del talud perimetral externo se considera necesario, desde esta Dirección General, reducir la pendiente de éste a 2H:1V.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 6 a. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los efectos ambientales la ampliación del proyecto de vertedero de residuos no peligrosos promovido por IBERDROLA GENERACIÓN, SA. en el término municipal de Cofrentes (Valencia) siempre que la actividad se desarrolle de acuerdo con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada.
  
Segundo
  
1. La inclinación del talud externo del muro de recrecimiento del vaso de vertido será inferior o igual a 2H : 1V.
  
2. Se recogerán todos aquellos condicionantes establecidos en la Declaración de Impacto Ambiental y posterior Resolución del vertedero actual.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente Estimación de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 19 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 126/2004-AIA
  
Título: Homologación y Plan Parcial sector ?Pontazgo-
  
Promotor: Ayuntamiento de Benicàssim
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: En el término municipal de Benicàssim, entre el suelo urbanizable programado residencial (SUP-PRR-1), la vía férrea Valencia-Barcelona, el término municipal de Oropesa y suelo urbano.
  
Objeto del proyecto evaluado y descripción de sus características más relevantes
  
I. El proyecto presentado responde a las expectativas de futuro turístico residencial de la zona norte de Benicàssim. Para ello, se crea un nuevo sector de suelo urbanizable residencial en las inmediaciones de suelo urbano consolidado, como consecuencia de la reclasificación de la bolsa de suelo no urbanizable común de tipo 1 existente en el área de actuación. Se conserva la zona forestal protegida como zona verde estructural, manteniendo la clasificación de suelo no urbanizable. Ésta zona abarca los terrenos comprendidos entre las cotas +50 m y +118 m.
  
II. La Homologación propuesta, denominada ?Homologación del Área Norte?, abarca el suelo urbanizable del sector Pontazgo, en su gran mayoría suelo no urbanizable común de tipo 1 (Sup: 162.191,14 m², 162.414,12 m² según el Estudio de Impacto Ambiental), el suelo no urbanizable de protección forestal que pasa a ser zona verde estructural en suelo no urbanizable (Sup: 75.432,71 m²) y los terrenos clasificados por el planeamiento vigente como suelo urbano, al sur del sector Pontazgo (Sup: 97.528,64 m²).
  
III. El uso dominante es el residencial, y el número máximo de viviendas previstas es de 648.
  
IV. Casi la totalidad de los terrenos incluidos en el nuevo sector residencial estarán ocupados por parcelas de uso privado, en concreto unas destinadas a residencial con edificación abierta, con un nº máximo de 4 alturas y situadas en las cotas más bajas del sector, otras a residencial de baja densidad, con un nº máximo de 3 alturas y por último una parcela en el extremo sur destinada al uso hotelero. Se reserva una parcela de uso público en el extremo nordeste del sector, al otro lado del barranco de Cantallops.
  
Tramitación administrativa
  
1. Admisión a trámite
  
En fecha 16 de diciembre de 2003 el Ayuntamiento de Benicàssim remitió Estudio de Impacto Ambiental y Plan Parcial relativos al sector ?Pontazgo?.
  
En fechas 25 y 29 de marzo de 2004 se solicitó al Ayuntamiento de Benicàssim un certificado sobre la aprobación provisional y sobre el resultado de la información pública del proyecto, incluyendo una copia de las alegaciones presentadas, así como copia del documento de Homologación que acompaña al Plan Parcial tramitado.
  
En fecha 26 de abril de 2004 el Ayuntamiento de Benicàssim remitió la documentación solicitada, salvo el documento de Homologación, presentado por el equipo redactor con posterioridad, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
2. Información pública
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el DOGV nº 4.432, de 4 de febrero de 2003 y en un diario de amplia difusión en la localidad.
  
Durante el periodo de información pública de la Alternativa Técnica del sector Pontazgo se presentaron 5 alegaciones, según consta en el certificado emitido por la Secretaría del Ayuntamiento de Benicàssim, el cual incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.
  
Entre las consideraciones ambientales más destacadas en las alegaciones se encuentran las formuladas por D. Juan Pallarés Tena quién cuestiona las características y funcionalidad del parque público de la red estructural definido en el presente proyecto. Esta alegación critica la calificación de parque público asignada a unos terrenos que por sus características deberían estar calificados como suelo no urbanizable de protección forestal. También apunta que en dichos terrenos no se puede llevar a cabo ninguna de las actividades propias de un parque público urbano (paseos familiares, actividades deportivas al aire libre, accesibilidad para discapacitados, etc), mencionando que los parques urbanos se deben emplazar en zonas de topografía natural donde no se encarezca su urbanización ni donde se realicen desmontes que impliquen un impacto paisajístico importante.
  
Afecciones legales
  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el municipio de Benicàssim se han designado los lugares de interés comunitario o LIC denominados «Desierto de las Palmas- y ?Costa de Oropesa y Benicàssim?.
  
El LIC ?Desierto de las Palmas- coincide con la delimitación del Parque Natural del mismo nombre. Se trata de una sierra prelitoral silícea en la Plana de Castellón, que destaca por su interés geomorfológico, paisajístico y su excelente vegetación. Los terrenos del sector Pontazgo, situados junto al suelo urbano de Benicàssim, no se ven afectados por la delimitación del Parque Natural del ?Desierto de las Palmas?.
  
El LIC ?Costa de Oropesa y Benicàssim- se corresponde casi exclusivamente con la zona marina, y destaca por las praderas de Posidonia y Cymodocea. Se puede ver afectado de manera indirecta por los vertidos realizados al barranco de Cantallops, que será desviado y canalizado hasta su punto de vertido en la costa, junto a la playa de Voramar.
  
2. Hay una vía pecuaria que discurre por el límite sur del ámbito de la Homologación del Área Norte, por suelo clasificado como urbano y con un trazado paralelo a la costa. Ésta se llama Colada de las Villas y posee una anchura legal de 14 m.
  
3. En el extremo nordeste de la actuación se encuentra el barranco de Cantallops, cuyo cauce desemboca en el barranco de Santa Águeda, aunque en la actualidad desaparece entre los campos de cultivo. El barranco de Santa Águeda discurre por el lado oeste del sector, y su trazado es sensiblemente paralelo al límite del mismo. Con motivo de la confluencia de los dos barrancos citados, las márgenes de dicho barranco presentan una inundabilidad de riesgo 1, según recoge el PATRICOVA. También se conoce la existencia de una zona inundable de riesgo 3 aguas abajo del barranco de Santa Águeda, que afecta parcialmente al extremo sudoeste del sector.
  
El documento de Homologación plantea la canalización del Barranco de Cantallops, cuyo nuevo trazado discurrirá por los viales proyectados hasta alcanzar el dominio público marítimo-terrestre al sur del ámbito de la Homologación. Se propone la construcción de un canal subterráneo de cuatro metros de base por dos metros de alto. Con esta canalización, el Estudio de Impacto Ambiental afirma que se elimina el riesgo de inundación existente en la zona como consecuencia de la presencia del citado barranco. Este barranco se está utilizando en la actualidad como vertedero incontrolado, tanto de residuos inertes como de restos de maquinaria agrícola.
  
4. El estudio de impacto ambiental afirma que en la zona objeto de Homologación no existen elementos patrimoniales de interés. Se citan algunas de las construcciones y edificaciones protegidas a escala municipal. A estos efectos la Declaración de Impacto se realiza con reserva respecto al pronunciamiento que realice el departamento competente en la materia, representado en la Comisión Territorial de Urbanismo, antes de la aprobación definitiva del proyecto evaluado.
  
Solicitud de ampliación de información.
  
Con el fin de determinar los criterios ambientales utilizados por el Ayuntamiento de Benicassim en la ordenación del sector Pontazgo se ha formulado consulta, solicitando una mayor definición de determinados aspectos que no habían quedado suficientemente resueltos en el proceso de análisis ambiental del proyecto.
  
Concretamente se ha solicitado el pronunciamiento del Ayuntamiento sobre los criterios ambientales utilizados en las Bases de Programación aprobadas y su compatibilidad con los criterios expresados en el informe emitido por la Conselleria de Medio Ambiente en noviembre de 1994, respecto de la ordenación del sector Pontazgo, especialmente en lo que se refiere al paisaje, ubicación de zonas verdes y protección del entorno forestal.
  
Al mismo tiempo se precisa se indiquen las soluciones y medidas correctoras que permitan reducir el riesgo el riesgo de inundabilidad existente por la presencia de los barrancos de Cantallops y Santa Agueda, datos de generación de vertidos previstos por el desarrollo proyectado, capacidad y suficiencia de las instalaciones de depuración previstas para su tratamiento, destino y gestión de los residuos sólidos urbanos, disponibilidad de agua potable para la demanda que se producirá, medidas de prevención de incendios forestales y sistemas de protección en caso de que estos llegaran a producirse.
  
En contestación a dicha petición de ampliación de información el Ayuntamiento de Benicassim contesta informando que las bases de programación fueron aprobadas por el Ayuntamiento en sesión plenaria celebrada el día 28 de noviembre de 2.002.
  
Respecto a las cuestiones planteadas se expresan los siguientes argumentos:
  
- Las bases de programación contienen unos criterios ambientales expresados mediante las siguientes determinaciones: normas específicas de ordenación de la zona verde estructural en SNU-PF (incluidas en el capítulo IV del apartado referido a las Normas mínimas de urbanización relativas a zonas verdes, jardinería, sistemas de riego y mobiliario urbano); planos de delimitación, ordenación y análisis del paisajístico de la zona verde estructural, incluyendo diseños de recorridos naturalísticos, miradores naturales y tratamiento de materiales de los elementos de protección o información. Estos criterios ambientales son plenamente compatibles con los criterios expresados en el informe previo emitido por la Conselleria de Medio Ambiente en el año 1994. Además la ordenación de una zona de baja densidad en la zona colindante al parque forestal y con acceso desde el vial situado en la parte inferior, con una ocupación máxima del 30% y dos plantas máximas de altura, supone que el 70% de las parcelas tendrá un tratamiento de espacios libres colindantes a zona verde estructural.
  
- El riesgo de inundación que en el estado actual existe en la zona, queda eliminado por el encauzamiento del Barranco de Cantallops que se incluye como una actuación a desarrollar en la urbanización del Sector Pontazgo. El Proyecto de encauzamiento del Barranco de Cantallops, forma parte del proyecto de urbanización aprobado por el ayuntamiento de Benicassim. Por otra parte en la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón para la aprobación de la Homologación y el Plan Parcial, consta la solicitud de informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar. De otro lado se adjunta copia de la información pública de la solicitud de autorización correspondiente al proyecto de vertido al mar de los barrancos de Santa Agueda y Cantallops, realizada por la Dirección General de Calidad Ambiental a instancias del Ayuntamiento de Benicassim.
  
- En el proyecto de urbanización se plantea una red separativa de evacuación de aguas, diferenciando las aguas residuales y las aguas pluviales. Se adjunta copia de los planos y anejo de alcantarillado, incluidos en el proyecto de urbanización, en el que constan todos los datos solicitados. Respecto a la depuración de las aguas residuales hasta conectar a la depuradora municipal (se adjunta copia del acuerdo plenario), además se condiciona la obtención de obras del sector Pontazgo a la aprobación de los proyectos de encauzamiento y saneamiento anteriormente indicados, y la obtención de las cédulas de habitabilidad a la recepción de las citadas obras. Concretamente, en los apartados c.2 c.3 c.11 del Anexo al citado acuerdo se especifican las condiciones de conexión y depuración de aguas residuales que debe cumplir el desarrollo del sector Pontazgo.
  
- En relación con los residuos sólidos urbanos, el tratamiento que se propone es lógicamente el mismo que el resto del Municipio de Benicassim. Actualmente,, el servicio de recogida y tratamiento de residuos sólidos urbanos está gestionado por la empresa concesionaria FOBESA. En síntesis, la recogida y el tratamiento de los residuos se realiza mediante transferencia en la planta situada en el Municipio de Almazora y tratamiento en el vertedero mancomunado emplazado en el municipio de Onda.
  
- En relación con la disponibilidad de agua potable, la solución de abastecimiento de agua potable definida en el Proyecto de Urbanización tiene la conformidad expresa de la empresa concesionaria de este Servicio (FOBESA), tal y como se acredita en la copia que se aporta del anejo de la red de abastecimiento de agua potable, incluido en el proyecto de urbanización.
  
- En relación con las medidas de prevención y protección contra incendios forestales que pueden establecerse desde la ordenación urbanística, la ordenación de la zona ha tenido en cuenta la disposición de un vial de borde de separación entre la zona residencial y la zona forestal, que permite el acceso a vehículos de emergencia, así como la instalación de una red de hidrantes a lo largo del trazado de dicho vial, como puede comprobarse en los planos de la red de abastecimiento de agua incluidos en el anejo anterior.
  
A la vista de todo lo anterior, se considera que la solicitud de ampliación de documentación queda cumplimentada con la remisión a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de los siguientes documentos: Bases de programación, proyecto de encauzamiento del Barrancos de Cantallops, anuncio de información pública de la solicitud de autorización de vertido al mar correspondiente al proyecto de vertido al mar de los barrancos de Santa Agueda y Cantallops, anejos de los proyectos de urbanización relativos a la red de alcantarillado y a la red de abastecimiento de agua potable y acuerdo plenario municipal de aprobación del programa de actuación integrada.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El ámbito de actuación se sitúa sobre las dos unidades geológicas presentes en la zona, sobre la Unidad denominada ?Sierras y Valles Prelitorales?, a la que pertenecen el Desierto de las Palmas y la Sierra de Oropesa, cuya vertiente oeste se ve afectada por el proyecto, y sobre la Unidad denominada ?Llanura Costera?, que comprende la amplia extensión de la Plana de Castellón, y que se corresponde con los terrenos de inferior cota afectados por el proyecto. En la primera de las unidades predominan los materiales carbonatados cretácicos, y en menor medida, jurásicos y detríticos terciarios, mientras que en la segunda predominan los materiales detríticos cuaternarios. En todo el sector predominan los cantos, gravas y arcillas.
  
La zona objeto de estudio pertenece al sistema acuífero nº 56 denominado Sierra de Espadán-Plana de Castellón-Plana de Sagunto, y en concreto al subsistema de la Plana de Castellón. Su funcionamiento hidráulico se asocia al de un acuífero multicapa. La calidad del agua no es buena debido a las altas concentraciones de nitratos y sulfatos.
  
En relación con los materiales que se dan en la zona, la totalidad del sector Pontazgo y la gran mayoría de los terrenos incluidos en la zona verde estructural, que coincide con las cotas más altas de la Sierra de Oropesa, presenta un riesgo medio a la contaminación de las aguas subterráneas, por lo que será necesario adoptar medidas preventivas tanto en fase de construcción como de funcionamiento para evitar la contaminación del acuífero. Esta categoría de riesgo es compatible con las actuaciones urbanísticas de tipo residencial, tanto extensivo como intensivo, como es el caso que nos ocupa, siempre que se gestionen de manera adecuada los residuos sólidos y las aguas residuales generadas.
  
No se aprecia la existencia de riesgo de deslizamiento o desprendimiento en la ladera de la Sierra de Oropesa recayente al término municipal de Benicàssim.
  
Las zonas con mayor pendiente presentan en la actualidad una erosión moderada y una erosión potencial muy alta.
  
El ámbito de actuación presenta una diferencia de cota máxima de 100 m, pasando de los 18 m en la zona más baja a los 118 m en los puntos más altos, ocupando tanto una zona llana dedicada al cultivo como parte de la ladera de la Sierra de Oropesa. Esta sierra presenta pendientes superiores al 30% en algunos puntos.
  
2. En relación con los usos actuales del territorio, los terrenos afectados por la actuación están destinados al cultivo agrícola de regadío, en concreto al cultivo de cítricos, al cultivo de secano, algunos campos se encuentran en estado de abandono, y terrenos con aprovechamiento forestal, desde las cotas inferiores hasta las más altas respectivamente. También existe en la zona un Camping emplazado en el extremo sudoeste del sector Pontazgo, en suelo clasificado parcialmente como urbano.
  
3. El Estudio de Impacto Ambiental incorpora un amplio listado de especies vegetales presentes en la zona, realizando una breve descripción de cada una de ellas, y concluyendo que se trata de especies nitrófilas propias de ambientes modificados por el hombre. Tras la visita de campo realizada se puede observar que las cotas más bajas de la actuación están ocupadas por campos de cultivo de regadío gracias a la mejor aptitud de dichos suelos para admitir estos cultivos. Conforme ascendemos de cota hacia la parte alta de la Sierra de Oropesa se observa un cambio en los cultivos existentes, dándose ahora los cultivos de secano que en su gran mayoría se encuentran en estado de abandono lo que ha facilitado la progresión sobre estos de la vegetación natural que habita las zonas más altas.
  
La parte alta de la montaña, clasificada como suelo no urbanizable de protección forestal, posee una vegetación acorde al tipo de protección que ostenta en la actualidad. Esta zona se califica como Zona Verde Estructural, y en ella se prohiben las actuaciones que puedan alterar los valores paisajísticos o los valores forestales. No se permitirá la construcción de nuevas edificaciones y únicamente se permitirán las labores necesarias para la reforestación y la mejora del espacio natural.
  
El marcado carácter forestal de la zona alta de la Sierra hace que se trate de una zona con un riesgo potencial de sufrir incendios forestales, tanto en el momento actual como en el momento de la ejecución de las obras de sector Pontazgo y como consecuencia de la presión urbana sobre la misma. Esta situación de riesgo afecta tanto a la masa forestal, por cuanto supondría la eliminación de la misma, como a la integridad física de las personas y de bienes materiales, ya que el entorno de la montaña se encuentra totalmente urbanizado y cuenta con numerosas viviendas unifamiliares.
  
El proyecto prevé un vial de borde entre las parcelas de uso privado y la zona forestal, que facilitará el acceso a los servicios de Prevención de Incendios o los servicios de emergencias, y en el que se colocará una red de hidrantes que facilitará los trabajos de extinción.
  
4. Al igual que en el caso de la vegetación de la zona, se incorpora un listado de especies animales que pueden habitar en el ámbito del sector, basado en la bibliografía existente sobre la zona. El Estudio de Impacto Ambiental diferencia entre tres hábitats a la hora de describir la fauna de la zona, que son el matorral con pequeños núcleos de pino, el barranco y los cultivos, destacando que la proximidad a núcleos antropizados limita el tipo de fauna existente.
  
5. El municipio de Benicàssim obtiene el agua potable destinada al consumo por la población en su gran mayoría proveniente de captaciones subterráneas, y en menor medida de manantiales naturales. Las captaciones de agua subterránea se encuentran localizadas en su mayoría en la zona sur del municipio. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que el abastecimiento de agua potable a la totalidad de la población está garantizado durante todo el año. En relación con la conexión de la red propia de abastecimiento de agua con la red municipal de suministro, en principio no se observan problemas de conexión debido a la colindancia del nuevo suelo propuesto con suelo urbano consolidado.
  
6. La depuración de las aguas residuales generadas en el municipio se realiza a través de dos Estaciones Depuradoras de Aguas Residuales, gestionadas por la empresa Fomento Agrícola Castellonense, SA. (FACSA). Una de ellas se encuentra en el término municipal de Castellón, mientras que la emplazada en el término municipal de Benicàssim se sitúa junto a la carretera N-340 y al Barranco del Sigalero. Se aportan datos sobre el volumen anual de agua residual que trata cada una de las depuradoras citadas, indicando también el número de habitantes equivalentes a los que da servicio. Respecto de la conexión de la red de alcantarillado del sector con la red municipal, al igual que en el caso de la red de agua potable, la colindancia de la actuación con suelo urbano hace que no se observen problemas de conexión con las redes de servicio existentes.
  
7. Benicàssim cuenta con recogida selectiva de residuos. La recogida de residuos sólidos urbanos en el municipio se lleva a cabo por la empresa FOBESA, que se hará extensiva a área de actuación.
  
8. El municipio de Benicàssim posee un clima mediterráneo donde destaca el máximo pluviométrico de octubre y escasas precipitaciones en primavera, predominando un régimen de temperaturas moderado. En relación con el régimen pluviométrico, son de destacar las lluvias torrenciales que suelen darse a finales del verano o principios del otoño, y derivan en ocasiones en episodios de inundaciones de efectos importantes. A este respecto, tal y como reconoce el Estudio de Impacto Ambiental, el PATRICOVA contempla zonas con riesgo de inundación de distinto grado al oeste del área a homologar, en concreto de grado 1 en las márgenes del barranco de Santa Águeda y de grado 3 en el suelo urbano junto a la playa.
  
9. El estudio de impacto ambiental expresa que el paisaje que podemos encontrar en la zona es el típico de la comunidad, observándose la alternancia entre cultivos de regadío, secano y la zona forestal. Se destaca la altitud de la Sierra y su proximidad al mar, desde la cual se puede observar el mar Mediterráneo y una gran parte del termino municipal de Benicàssim.
  
10. El principal motor económico de Benicàssim es el sector turístico y, en menor medida, la agricultura, basada principalmente en el cultivo de cítricos. La población de derecho ha experimentado un continuo crecimiento en los últimos años, consecuencia directa del desarrollo turístico del municipio hecho que hace que la población estacional de Benicàssim aumente notablemente durante los meses de verano.
  
11. El estudio de impacto ambiental ha definido cinco Unidades Ambientales, en función de las características del medio y de la ordenación propuesta. Las Unidades 1 y 2 se corresponden principalmente con la zona que ocupan las parcelas de uso residencial, la Unidad nº 3 con la Zona Verde Estructural, la nº 4 con el barranco de Cantallops, y la Unidad nº 5 con la zona destinada a equipamiento público
  
12. El estudio de impacto ambiental concluye que el impacto global de la actuación sobre el medio puede considerarse como compatible, destacando como impacto negativo más importante el producido sobre el paisaje.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación del Área Norte y Plan Parcial del Sector Pontazgo del Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Benicàssim (Castellón), promovido por el Ayuntamiento de Benicàssim, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Las futuras edificaciones residenciales que se construyan en las manzanas nº 3 y nº 6, situadas en la franja colindante a la zona verde estructural, deberán ubicarse en la zona de menor cota de la manzana, junto al viario rodado de acceso a los correspondientes solares, y dejando los espacios libres de las parcelas en las zonas de mayor cota, próximas al suelo forestal.
  
Los espacios libres de los solares deberán ajardinarse con especies vegetales autóctonas, de crecimiento rápido y que permitan integrar la zona urbanizada con el entorno natural próximo. Se conservarán aquellos ejemplares arbóreos y arbustivos que no se vean afectados por las obras de urbanización o edificación.
  
II. La zona verde estructural en suelo no urbanizable cuya cabida es de 75.432 metros cuadrados quedará afecta al ámbito de aplicación de la Ley 3/93 forestal de la Comunidad Valenciana, considerándose terreno forestal de propiedad municipal, debiendo el Ayuntamiento de Benicassim velar por su conservación, protección frente a riesgos y la ordenación del uso público de este espacio natural. También debe resultar de aplicación la legislación forestal en lo que respecta a aquellas actividades consideradas como supuestos de evaluación de impacto ambiental en aplicación de la legislación forestal vigente, puesto que dicho parque queda clasificado como suelo no urbanizable y mantiene la naturaleza forestal que ostenta en la actualidad.
  
III. Respecto del riesgo de inundación existente en los barrancos de Cantallops y Santa Águeda, y al sur del sector Pontazgo, se establece una reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
IV. Se debe obtener informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la solución propuesta para el desvío y encauzamiento del barranco de Cantallops, así como a la Dirección General de Costas sobre la solución de vertido de dicho barranco al mar.
  
V. Se debe acreditar ante la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón la capacidad de las estaciones depuradoras que tratan las aguas residuales generadas en el municipio, para admitir y depurar el nuevo volumen de agua residual generada con la entrada en funcionamiento del suelo residencial Pontazgo.
  
VI. También se debe acreditar ante la Comisión Territorial de Urbanismo la disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficiente para atender la demanda de agua potable prevista con el desarrollo del nuevo suelo propuesto.
  
VII. En lo que respecta a la posible afección del plan propuesto a bienes de interés cultural, se estará a los criterios que la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte establezca en el marco de sus funciones y competencia en la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.
  
VIII. El extremo sur del ámbito de la Homologación se ve atravesado por una vía pecuaria que discurre con un trazado paralelo a la línea de costa. LA actuación debe garantizar la protección e integridad de este bien de dominio público de la Generalitat Valenciana.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 22 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 272/04-AIA.
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Bufali.
  
Promotor: Ayuntamiento de Bufali.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda. Ayuntamiento de Bufali.
  
Localización: Término Municipal de Bufali (Valencia).
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
El término municipal de Bufali se encuentra situado en la provincia de Valencia, en la comarca de la Vall d'Albaida. El municipio cuenta, actualmente, con una población de 200 habitantes.
  
Las principales redes de comunicación que cruzan el término municipal son la carretera comarcal CV-639, que conecta el casco urbano de Bufali con la carretera nacional N-340 y con la CV-60, así como la línea de ferrocarril Xàtiva-Alcoi.
  
Entre los elementos de mayor interés existentes en el término municipal se encuentran los tramos de cauce, que discurren por el término de Bufali, de los ríos Clariano y Albaida, así como del barranco de Junda y del Barranquet; las fuentes del Barranc y de la Palanca; el paraje denominado ?monte la Sierra?, en donde se localiza parte de la microrreserva ?penyeta de l'Heura?, así como el Alto de la Fonfreda; y la vía pecuaria denominada ?Cordel camino de Ontinyent a Gandía?, de anchura legal 37,61 m.
  
La expansión del suelo residencial propuesta, siempre de baja intensidad, se desarrollará al norte del casco urbano, pues de esta forma se evitará afectar al cauce del barranco de Junda y cultivos agrícolas que, por parte del Estudio, han sido entendidos como de interés para la conservación.
  
Respecto al suelo industrial, se señala en el Estudio de Impacto Ambiental que el ya existente, localizado al noreste del casco urbano, se encuentra mayoritariamente consolidado. La extensión del suelo urbanizable de uso industrial se ha propuesto que se dé entorno a los terrenos anteriores, de forma que su crecimiento se mantiene en dirección noroeste.
  
La superficie total del municipio está en torno a 3,2 km2. Se da la circunstancia de que el término municipal de Bufali se halla compuesto por dos territorios inconexos, uno de los cuales es aquél en el que se localiza el núcleo urbano que, siendo el mayor de ambos, linda con Albaida, Palomar, Alfarrasí, L'Ollería, Montaberner y Bèlgida, de forma que el restante, de 75 Has, se extiende sobre una abrupta superficie de la sierra de Benicadell, entre los términos de Muro d'Alcoi, Carrícola, Bèlgida y Palomar. Éste último enclave es denominado ?Monte la Sierra- o ?Sierra de Bufali?, y es poseedor de un apreciable valor forestal.
  
Se propone la siguiente distribución de suelos:
  
- Suelo Urbano 7,35 Ha
  
- Suelo Urbanizable: 11,57 Ha
  
- Residencial baja densidad: 3,56 Ha
  
- Industrial aislado: 8,01 Ha
  
- Suelo No Urbanizable: 296,16 Ha
  
Se destacan, únicamente, las que siguen:
  
- de protección forestal: 62,77 Ha
  
- de protección especial: 12,04 Ha
  
- de protección agrícola: 5,60 Ha
  
- de protección de cauces y barrancos: 28,38 Ha
  
- de protección de pozos y fuentes: -
  
El abastecimiento urbano residencial e industrial se efectúa a partir del pozo de Atzeneta 1, sito en la serreta dels Pins, en Bufali. Las aguas residuales urbanas se depuran en la EDAR localizada al oeste del municipio, la cual vierte sus aguas depuradas al río Albaida. Asimismo, se indica en el Estudio que la red de saneamiento municipal cuenta con dos ramales principales, el primero de los cuales recoge, principalmente, aguas de origen doméstico, en tanto el segundo, que parte del polígono, recoge aguas de origen industrial. Ambos ramales convergen en un único colector el cual muere en la EDAR antes comentada.
  
2. Alternativas
  
En lo que se refiere a las alternativas planteadas, se señala en el Estudio que éstas se plantearon, principalmente, respecto a las áreas de expansión del suelo a edificar y su clasificación urbanística, así como para las protecciones en suelo no urbanizable.
  
Respecto al suelo de uso residencial, se propusieron las siguientes:
  
- Limitar el crecimiento al borde sur del casco.
  
- Ordenar uniformemente todo el borde urbano residencial, con vial perimetral, siendo esta última la opción elegida.
  
Para el suelo industrial se propuso lo siguiente:
  
- Limitar el crecimiento al borde oeste del polígono.
  
- Ordenar uniformemente todo el área urbanizable industrial en torno al polígono, en continuidad con la existente, siendo esta última la opción elegida.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información Pública
  
En fecha 22 de julio de 2004 la Sección de Planeamiento de los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental el Proyecto de Plan General de Ordenación Urbana, Estudio de Impacto Ambiental y expediente administrativo.
  
El Plan General de Ordenación Urbana y el Estudio de Impacto Ambiental se sometieron al correspondiente trámite de información al público mediante anuncios publicados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº4.732, de fecha 15 de abril de 2004, y en un periódico de gran difusión en la Comunidad Valenciana de fecha 01 de abril de 2004, habiéndose presentado tres alegaciones al respecto, según consta en el certificado emitido por el Alcalde-Presidente del Ayuntamiento de Bufali, de todas las cuales ninguna presentaba carácter ambiental.
  
Afecciones legales
  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:
  
- Carretera CV-639 y la línea de ferrocarril Xàtiva-Alcoi.
  
- Microrreservas: en el término municipal de Bufali se encuentra parte de la microrreserva denominada Penyeta de l'Heura.
  
- Dominio Público Hidráulico: En el término municipal de Bufali se tienen varios cauces, para todos los cuales será de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
Los vertidos de aguas pluviales y residuales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
- Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
- El nivel de ruido admisible estará conforme con el modelo de Ordenanza Municipal sobre la Prevención de la Contaminación Acústica (Protección contra Ruidos y Vibraciones) elaborado al efecto conjuntamente por la Conselleria de Territorio y Vivienda y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
- De acuerdo ley de aguas 29/1985, modificada por la ley 46/99, se afecta al dominio público hidráulico de los ríos Albaida y Clariano, y de los barrancos de La Junda y el Barranquet.
  
- En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, existe afección a un tramo de la vía pecuaria.
  
- Monte Público: Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana. Se tiene, como monte de utilidad pública, el área del monte ?la Sierra?.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
El Estudio ha identificado tres unidades geomorfológicas como son los relieves carbonatados, la cual se ha ubicado en el paraje del monte la Sierra, en la sierra de Benicadell, paraje este de naturaleza calcodolomítica de origen cretácico el cual presenta un relieve muy abrupto; la aluvial-coluvial que, ubicada en los cauces y barrancos que atraviesan el municipio, está compuesta por materiales cuaternarios, encajándose en la que es la tercera unidad geomorfológica, es decir, los relieves suaves de fondo de valle, unidad que se extiende al resto del término, y en la que se tiene predominancia de margas y arcillas blancas del Mioceno Inferior.
  
En cuanto a la caracterización edafológica de los suelos del municipio, el Estudio ha destacado la presencia de Luvisoles crómicos y Litosoles en la sierra de Benicadell, Cambisoles cálcicos y Regosoles calcáreos en la parte norte del término, y Fluvioles calcáreos en los barrancos y ramblas de la mitad norte. Con ello, se ha señalado la capacidad de uso alta de los Cambisoles cálcicos y Regosoles calcáreos, así como la muy alta de los Fluvioles calcáreos.
  
Hidrológicamente, destacan en el ámbito del municipio, los cauces de los ríos Albaida y Clariano, así como los barrancos de la Junda y de la Foia Honda (o Barranquet), siendo los tres últimos, finalmente, contributivos del primero. Cabe referirse al riesgo de inundación que el Estudio ha señalado existe en los cauces de los ríos Clariano y Albaida, si bien el PATRICOVA, documento a escala regional, no se ha referido a tales riesgos.
  
Desde el punto de vista hidrogeológico, la mayor parte del término presenta gran impermeabilidad, a excepción de los pequeños acuíferos detríticos que se dan en las zonas atravesadas por cauces o barrancos, actuales o antiguos, y del ?monte la sierra?, donde su naturaleza calcárea y fuerte karstificación aseguran unas condiciones hidrogeológicas excepcionales, al tiempo que se da riesgo de contaminación de aguas subterráneas.
  
De acuerdo con el Estudio, la vegetación potencial de la zona, en general y de acuerdo al piso bioclimático termomediterráneo superior propio de la zona, y ombroclima subhúmedo, es la correspondiente a la serie del Oleo-Quercion rotundifoliae, donde las etapas más evolucionadas son bosques densos de carrascas con palmito, lentisco, coscoja y lianas. No obstante, las condiciones edáficas condicionarán otras series vegetales. Así, el Estudio ha identificado diversas unidades vegetales presentes en el término, como han sido las siguientes:
  
- vegetación de monte: representada en el ?monte la Sierra?.
  
- ramblas y ríos: se localizan en el entorno inmediato de los cauces presentes en el término, donde se encuentran las comunidades más evolucionadas de las presentes en el municipio.
  
- campos de cultivo: ocupa el resto de superficie, siendo la más extendida y de menor valor.
  
El Estudio se ha referido, asimismo, a diversas especies, de entre las presentes en el municipio, que se hallan incluidas en el Anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas, al tiempo que ha destacado algunos endemismos de gran valor como son Thymus vulgaris subesp. aestivus, Antirrhinum barrelieri subsp. litigiosum y Chaenorhinum origanifolium subsp. crassifolium.
  
El suelo residencial ocupa, en su mayoría, terrenos de cultivo de secano, principalmente frutales, muchos de ellos ya abandonados. Igualmente ocurre en el caso del suelo destinado a uso industrial, el cual únicamente añade afección a terrenos ocupados por viñas.
  
El área correspondiente al ?monte la Sierra- ha sufrido diversos incendios, relativamente recientes, que la han arrasado en su totalidad. El Plan, dada tal circunstancia, ha mantenido la protección forestal de tal zona y se ha referido a la imposibilidad de reclasificación de terrenos en la misma, de acuerdo con el artículo 59 de la Ley Forestal 3/93 y artículo 2.4 de la LSNU 1/92, a todo lo cual podría añadirse lo especificado en el artículo 14 de la ley 4/2004, de ordenación del territorio y protección del paisaje.
  
Por otra parte, el Estudio ha caracterizado la fauna propia de cuatro biotopos que, previamente, ha definido, los cuales pasan por ser coincidentes con las unidades vegetales antes reseñadas, además de aquel que correspondería a la zona urbanizada. Con todo, no ha señalado la presencia destacada de especies, refiriéndose, de nuevo, al alto valor del enclave de la Sierra de Benicadell y de las zonas de cauces.
  
El paisaje también se ha caracterizado en función de la previa definición de cuatro unidades, las cuales son totalmente coincidentes con los biotopos antes descritos. Así, se ha hecho referencia a la calidad alta de la zona montañosa y media de la zona de ramblas, a la alta fragilidad de la zona de cultivos y a la notable alteración del paisaje que ha supuesto la zona industrial, derivada de sus grandes volúmenes y materiales discordantes.
  
Es destacable la presencia de una vía pecuaria, denominada Cordel Camino de Ontinyent a Gandía, con anchura legal de 37,61 metros. Esta vía pecuaria ha sido incorporada a la Red Primaria de Dotaciones Públicas, como es correspondiente.
  
Respecto al medio social, quiere destacarse que en Bufali prevalece claramente el sector industrial (70%), seguido del agrícola.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Tras la caracterización que el Estudio ha realizado del medio correspondiente al término municipal de Bufali, lo cual se ha traducido en la delimitación de unidades ambientales, se ha procedido a cruzar estas mismas con las categorías de suelo definidas por el PGOU, a fin de determinar cuáles presentan mayor idoneidad en las citadas unidades, así como los impactos que su implantación generará en las mismas.
  
De esta forma, los terrenos de calidad ambiental alta albergan suelos clasificados como suelo no urbanizable de protección especial, mientras que categorías como suelo urbano residencial, suelo urbano industrial, suelo urbanizable residencial y suelo urbanizable industrial se han ubicado en áreas de calidad ambiental baja o muy baja.
  
Con todo, los mayores impactos identificados son los generados por las categorías de suelo urbanizable industrial y residencial, como son los derivados sobre el paisaje (pues los terrenos decididos para albergar los usos residencial e industrial presentan fragilidad paisajística, como se ha descrito en el inventario ambiental del Estudio, aún cuando existen características de los mismos que los hacen más aptos para tales usos que otras zonas del término), sobre el aprovechamiento agrícola y medio socioeconómico (en tanto se afecta mayormente a suelo destinado a cultivos, el cual representa un sector económico importante en el municipio) y sobre el agua y su calidad (por el aumento en el consumo de este recurso y por el incremento de los volúmenes de efluentes contaminantes) así como la del aire (por parte de las industrias que se puedan ubicar en el ámbito del nuevo suelo industrial).
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Seguidamente, sólo se hará referencia a aquellas medidas preventivas o correctoras que presenten mayor relevancia de entre las dispuestas por el Estudio de Impacto Ambiental.
  
- El impacto paisajístico derivado del uso residencial, en las nuevas áreas urbanizables, se ha minimizado estableciéndose que la ocupación de las mismas se hará mediante el empleo de tipologías de media o baja densidad.
  
Asimismo, en el área de desarrollo industrial, se ha propuesto ubicar la zona verde en el linde coincidente con el suelo residencial, disponer arbolado en hilera, de copa gruesa, en el perímetro del suelo industrial y, finalmente, integrar los cuerpos edificados en grandes volúmenes, a fin de separarlos de los ambientes que los rodean.
  
Como medidas conducentes a la minimización de la contaminación lumínica se ha establecido que las farolas sean bajas, con carcasa de protección para evitar la emisión por el hemisferio superior.
  
- Se ha establecido que, para las zonas de ampliación o de crecimiento, se disponga un sistema de red de saneamiento separativo, a fin de no sobrecargar la red actual.
  
Respecto a la EDAR, cabe indicarse que ésta somete las aguas que recibe a un tratamiento biológico por fangos activados. Como ya se ha comentado en anteriores apartados, la estación depuradora trata, actualmente, tanto aguas de origen doméstico como industrial. Así, ante la necesidad de controlar las segundas, la empresa que gestiona la EDAR ha desarrollado, de acuerdo con el EsIA, un Plan de Control de Vertidos para el municipio, el cual recoge una serie de mejoras a realizar al saneamiento, algunas de las cuales se destacan seguidamente:
  
- Arquetas de registro de libre acceso en las acometidas de las industrias a la red de saneamiento municipal.
  
- Para las industrias textiles se ha dispuesto que se mejoren los sistemas de secado de los tejidos, se recirculen al máximo las corrientes residuales y que se segreguen las aguas en función de los procesos que las originen, entre otras.
  
No obstante, se recuerda la gran expansión que sufre el suelo de uso industrial al abrigo del Plan General ahora evaluado. Ello implica la expectativa de nueva implantación de industrias de naturaleza desconocida. A este respecto, se ha dispuesto que ?la implantación de actividades industriales o de otro tipo que puedan suponer la producción de residuos no previstos en la actual EDAR de Bufali, deberá contar con las medidas correctoras pertinentes para su depuración hasta los parámetros de vertido contemplados en el Reglamento de Dominio Público Hidráulico (...)?. Se entiende, sin embargo, que la medida correctora transcrita ahora debiera alcanzar un mayor grado de concreción, por lo cual, posteriormente, se dispondrán especificaciones al respecto.
  
- El Estudio de Impacto Ambiental contiene un programa de vigilancia ambiental, que deberá ser controlado por el Ayuntamiento, en el cual se mencionan los indicadores ambientales que permitan evaluar el impacto. No obstante, dicho programa no establece los valores umbrales, ni las medidas a adoptar en caso de ser necesario, fruto de los resultados que se puedan derivar de los controles.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 3-b) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Bufali (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste y en su Programa de Vigilancia Ambiental, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. Respecto a las condiciones a cumplir por el alumbrado municipal, se complementarán las medidas dispuestas por el Plan, al menos, con las especificaciones que se apuntan seguidamente:
  
- Las columnas o báculos que soportarán las luminarias serán cortos, no excediendo los cuatro metros de altura, a excepción de aquéllas a disponer en suelo industrial, en donde las alturas se adecuarán a los requerimientos especiales que en tales áreas puedan darse. En todos los casos, las luminarias serán tales que minimizarán el flujo emitido hacia su hemisferio superior, el cual no superará el 2% del total saliente. Asimismo, las de vidrio plano no se inclinarán más de 10º, limitación ésta que será de 5º para el resto.
  
- Las lámparas serán, en general y en suelo urbanizable, de vapor de sodio de alta presión (VSAP) o vapor de sodio de baja presión (VSBP), excepto en los casos en los que se pretenda iluminar monumentos, edificaciones singulares o similares.
  
Como regla general, los alumbrados de carácter ornamental, deportivo y de anuncios luminosos de apagarán tras la media noche, permaneciendo, únicamente, los de seguridad.
  
En los suelos no urbanizables con protección de cauces y barrancos, forestal y especial, cuando menos, no estará justificado sistema de iluminación alguno, más allá de posibles alumbrados de vigilancia.
  
- Se habrán de seguir las recomendaciones del Comité Español de Iluminación y del Comité Internacional de Iluminación para el diseño de los sistemas de alumbrado, especialmente en lo que se refiere a la iluminación y la luminancia, así como a la propia distribución (uniformidad) de la luz, de forma que no se den excesos de iluminación injustificados.
  
2. Respecto al vertido de las aguas residuales de origen industrial, si bien el Estudio se ha referido a que las industrias de nueva implantación deberán ajustarse a las condiciones de vertido establecidas, se entiende muy conveniente la implementación de un tratamiento físico-químico previo al punto de recepción de la EDAR de Bufali, la cual, se recuerda, únicamente dispone de un reactor biológico. Así, aún cuando las industrias actualmente existentes, vistos sus procesos, podrían no necesitarlo, la gran cantidad de suelo industrial de nueva creación sugiere una variedad de nuevas instalaciones que, en tal caso, pudieran, a través de los efluentes por ellas generados, generar una emisión de metales pesados suficiente como para justificar tal medida. Con todo, se prescribe, de un lado, el necesario estudio del extremo ahora señalado de forma previa al desarrollo del suelo industrial del municipio de Bufali y, de otro, la incorporación de campañas de medida exhaustivas en el contenido del Plan de Vigilancia Ambiental, de forma que, con una frecuencia cuando menos semestral, se analicen los vertidos, al menos de las nuevas instalaciones industriales, de forma que se constate la presencia, o no, de metales pesados. Sobre los resultados obtenidos se realizarán informes que, con todo, podrán indicar la conveniencia de disponer del proceso fisico-químico antes referido, si es que ello no lo hubiera sido ya en el estudio previo al desarrollo del suelo industrial, también antes comentado.
  
3. Se deberá obtener de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, informe favorable al Plan General, el cual resultará vinculante, con anterioridad a la aprobación definitiva del documento urbanístico, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/98, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML