Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9888, del 09-07-2024 (2024/6316)

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Beniparrell, al terme municipal de Beniparrell. Expedient 03-2021-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9888

Data del DOGV
:   09-07-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2024/6316

CVE


Data del document


Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Beniparrell, al terme municipal de Beniparrell. Expedient 03-2021-EAE. [2024/6316]  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 03-2021-EAE Beniparrell.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell  
Tràmit: Avaluació Ambiental Estratègica del Pla  
Promotor: Ajuntament de Beniparrell  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Beniparrell  
Ubicació: Beniparrell (València)  
Núm. Expedient: 03/2021-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 31 de març de 2022, va adoptar el següent:  
Acord:  
Vista la proposta d'Informe Ambiental i Territorial Estratègic del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell, en els termes següents:  
A. Fonaments per els quals es sotmet el pla a l'avaluació ambiental estratègica  
L'Avaluació Ambiental Estratègica és l'instrument de prevenció, establert en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora a la legislació nacional espanyola mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant el Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del Text Refós de la Llei d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
D'acord amb el que estableix l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha d'estar sotmès a una avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els casos previstos en el mateix i tenint en compte els criteris establerts en l'Annex VIII del Decret Legislatiu, tot això després de consultar a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de tramitació previstes en l'article 50 del TRLOTUP.  
En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica s'aplica als plans de mobilitat.  
B. Document Inicial Estratègic  
B.1. Documentació Aportada  
En data 18 de gener de 2021 es va rebre, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, la sol·licitud de l'ajuntament de Beniparrell per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible (PMUS) de Beniparrell, acompanyat del seu corresponent Document Inicial Estratègic (DIE).  
La documentació aportada és conforme amb el que estableix l'article 52 del Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del Text Refós de la Llei d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La documentació queda constituïda pels següents documents:  
1. Document Inicial Estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible  
• Plànols d'anàlisi  
• Plànols d'informació  
• Plànols d'ordenació  
El Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica comunica l'apertura de l'expedient (Expedient 003/2021-EAE) el 27 de gener de 2021.  
B.2. Informació Territorial  
El municipi de Beniparrell es troba a la comarca de l'Horta Sud, ocupa una superfície total de 3,66 km² i compta amb 2.015 habitants (INE, 2020), amb un relleu gairebé pla, a una altitud d'entre 2,4 i 15 m.s.n.m.  
El terme municipal està travessat pel Barranc de Picassent que circula al nord dels nucli urbà d'oest a est; en paral·lel a ell circula el barranc d'Alapont al sud del nucli urbà, mentre que al nord es troba el Barranc de l'Alqueria, entre els polígons industrials de l'Alqueria i del Camí del Racó. El sòl urbà es caracteritza per un teixit de densitat mitjana, amb edificacions de baixa o mitjana altura amb predomini de cases de planta baixa i primera planta. El nucli urbà està rodejat per set polígons industrials que ocupen uns 1.244.000 m² que ocupen a prop del 34 % del terme i suposen un 80 % del sòl urbà.  
  
Limita al nord amb el terme municipal d'Albal, al sud amb Silla i al sud-oest amb Alcàsser i es troba a uns 14 km al sud de la ciutat de València.  
El municipi està travessat per la Pista de Silla (V-31) a l'est del municipi que és la via principal d'accés, juntament amb la CV-33, amb la qual connecta al nord, en terme d'Albal i des d'on s'accedeix al Camí Real de Madrid, via tradicional d'entrada al nucli urbà. Pel que fa a les vies ferroviàries, la línia fèrria de La Encina-València travessa de nord a sud el terme a l'est del nucli urbà, i limita el seu creixement, mentre que l'AVE València-Alacant creua el municipi a l'oest, allunyat de zones urbanes.  
Pel que fa al transport públic, Beniparrell compta amb les línies 181 i 182 de Metrobús; tot i que està travessat per les línies C1 i C2 del servei de rodalies de RENFE, el municipi no compta amb cap estació d'aquestes línies.  
L'àmbit d'aplicació del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible es desenvolupa en tot el municipi de Beniparrell, incloent zona urbana, urbanitzacions, polígons industrials i àrees logístiques.  
B.3. Planificació Vigent  
Segons indica el PMUS, Beniparrell disposa d'unes Normes Subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en 1989, amb la darrera modificació de 2012. En l'actualitat es troba en procés d'aprovació un nou Pla General d'Ordenació Urbana, amb la següent classificació:  
• Zona Urbanitzada  
- Residencial  
- Industrial  
- Terciària  
- Nucli Històric  
• Zona de Nou Desenvolupament  
- Residencial  
- Industrial  
- Terciària  
• Zona Rural  
- Comú  
• Agropecuària  
• Explotació de Recursos Naturals  
• Forestal  
- Protegida  
• Agrícola  
• Natural  
• Per Afeccions  
• Per Riscs  
El 44 % de la superfície és zona urbanitzada de la qual el 34 % és industrial i el 8 % residencial. El 52 % del terme municipal correspon amb zona rural, sent el 43 % del total zona rural protegida.  
El PMUS ha tingut en consideració diferents figures de planificació, que estan relacionades amb la mobilitat i han de ser considerades en el present procediment ambiental:  
• Pla de Mobilitat Metropolitana de València (PMoMe)  
El Pla de Mobilitat Metropolitana Sostenible de l'Àrea de València (PMoMe) s'engloba dins de les tipologies de plans de mobilitat previstes per la Llei 6/2011, com a pla supramunicipal d'àmbit metropolità, amb l'objectiu de coordinar les polítiques i actuacions de mobilitat en tots els municipis de l'Àrea Metropolitana de València. El DIE indica que el PMUS de Beniparrell integrarà en les seues propostes les actuacions proposades en l'àmbit metropolità i detallarà les actuacions amb competència municipal.  
• Pla d'Acció Territorial Metropolitano de Valencia (PATEVAL)  
Planteja una sèrie d'objectius de millora d'infraestructures de mobilitat per tal de propiciar un canvi en l'estructura de mobilitat cap a mitjans més sostenibles, potenciar models urbans compactes, millora de l'eficiència, per a gestionar de manera eficaç la mobilitat i estacionaments dissuasius o minimitzar l'efecte barrera i una ocupació excessiva del sòl.  
• Estratègia Valenciana davant el Canvi Climàtic (EVCC)  
El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell està estretament relacionat amb l'EVCC, ja que totes les estratègies del PMUS estan encaminades al desplaçament modal del vehicle privat a altres modalitats de desplaçament més sostenibles, la qual cosa implica una reducció significativa dels gasos d'efecte hivernacle.  
• Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV)  
L'Objectiu 19 del ETCV busca satisfer les demandes de mobilitat al territori d'una manera eficient i inclusiva, consolidant un esquema de mobilitat basat en el transport públic, l'aplicació del Protocol de Kyoto en matèria de reducció de gasos d'efecte hivernacle o la promoció dels desplaçaments a peu i en bicicleta, són alguns dels objectius compartits pel ETCV amb el PMUS de Beniparrell.  
  
Un altre pla d'àmbit supramunicipal que pot incidir en el PMUS és el Programa Estratègic per a la Millora de la Mobilitat, Infraestructures i Transport (UNEIX), actualment en desenvolupament.  
Cal indicar que el DIE i el PMUS fan referència al Pla d'Acció Territorial d'Infraestructura Verda del Litoral (PATIVEL) i al Pla d'Acció Territorial per a la Planificació i Dinamització de l'Horta de València (PATH), tot i que el terme municipal de Beniparrell no està inclòs en l'àmbit de cap dels dos plans.  
Per tot l'anterior, el PMUS de Beniparrell no tindrà efectes negatius sobre els plans sectorials i territorials, ja que integra els principals objectius de les estratègies de planificació en l'àmbit de la mobilitat sostenible que estan vigents o en fase d'aprovació.  
B.4. Objecte de la proposta del PMUS  
Diagnòstic previ  
Les persones que viuen a Beniparrell realitzen un total de 4.596 viatges diaris, la qual cosa implica una ràtio de 2,1 desplaçaments per persona i dia la majoria dels quals són externs (53,8 %), mentre que l'altre 46,2 % es realitzen internament al municipi. El 34,7 % dels desplaçaments es realitzen a peu, l'11,4 % en transport públic, mentre que el 53,8 % restant es fa en vehicle privat motoritzat, amb una ocupació mitjana de només 1,09 persones per cotxe. El temps mitjà per viatge és de 17,4 minuts i el 37 % dels trajectes són inferiors a cinc minuts, mentre que el 91 % del total és inferior a 30 minuts i el 16 % del total és inferior a cinc minuts. El tamany del municipi fa que els desplaçaments a peu siguen el principal mode de mobilitat dintre del municipi, tot i que la infraestructura existent per als vianants no siga la més adequada.  
  
Els desplaçaments dels residents de Beniparrell es dirigeixen cap a València (32,5 % dels viatges), Albal (21,2 %), Catarroja (15,2 %) i Picassent (13 %) mentre que la gent que acudeix a Beniparrell ho fa des de València (23 %), Catarroja (20 %), Alaquàs (16 %), Torrent (9 %) i Alfafar (8 %).  
Hi ha una clara diferència entre els patrons de mobilitat urbana i interurbana. Mentre que per a la mobilitat urbana (interna) caminar és el principal mitjà de transport (72 %), per a la mobilitat interurbana el cotxe és el principal protagonista (76,5 %). Això fa necessari diferenciar molt clarament les línies de treball entre les actuacions urbanes i interurbanes.  
A Beniparrell el protagonista principal de la mobilitat és, amb diferència, el vianant. El 72 % dels desplaçaments es realitzen a peu i, per tant, és imprescindible ajustar l'oferta (voreres i espai públic) a la demanda existent. El major potencial ciclista de Beniparrell es troba en els viatges interurbans. El 91 % d'elles es realitzen a municipis de l'Horta Sud, amb un temps de desplaçament en bicicleta inferior a 20 minuts. Millorar la xarxa ciclista interurbana ha de ser una prioritat.  
  
Només l'11 % dels desplaçaments interurbans es realitzen en transport públic. La millora de la mobilitat en el transport públic ha de venir de la millora del sistema de transport metropolità (implantació del nou mapa de concessions) i de la gestió de l'aparcament en els diferents municipis de destinació.  
A les zones industrials hi ha una demanda d'aparcaments de 2.250 vehicles de persones no residents a Beniparrell que venen diàriament a treballar en cotxe als polígons municipals. Pel que fa a l'aparcament urbà, la disponibilitat és de 1.548 vehicles. Beniparrell no registra problemes de congestió ni d'estacionament i per tant, és molt factible contindre l'espai públic dedicat al vehicle privat per millorar les condicions per als vianants.  
Per al càlcul d'emissions de CO2 s'han considerat el nombre de vehicles que circulen diàriament pel terme i s'estima que el trànsit de vehicles a Beniparrell emet anualment 360,3 tones CO2 equivalent. D'altra banda, es generen 911,3 kg de NOx y 26 de PM10 a l'any per part dels vehicles privats motoritzats.  
Quant a la contaminació acústica, Beniparrell no disposa de Pla Acústic Municipal i no té obligació de redactar-lo, però al mateix PMUS s'indica que seria recomanable identificar les àrees acústiques i definir mesures per a reduir els nivells de soroll.  
Actualment, el consum energètic anual associat a la mobilitat amb vehicles motoritzats s'estima en 14,1 tones equivalents de petroli (tep) per a vehicles de gasolina i 16,5 tep per als vehicles de gasoil.  
  
Els principals problemes i reptes detectats al municipi i sobre els quals pot actuar el PMUS són:  
• Econòmics: despeses hospitalàries per problemes respiratoris, despesa energètica i excés d'ús de vehicle privat, ocupació de la via pública i manteniment d'infraestructures.  
• Socials: deficient qualitat de vida dels ciutadans a causa dels embussos, accidents de trànsit, barreres arquitectòniques, baixa permeabilitat dels desplaçaments i baixa participació pública.  
• Ambientals: Contaminació acústica i baixa qualitat de l'aire a causa dels vehicles motoritzats.  
Objectius del PMUS  
Els objectius del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible són definir un sistema de mobilitat municipal orientat al tres vessants de la sostenibilitat:  
• Sostenibilitat econòmica  
• Sostenibilitat ambiental: minimitzar l'impacte ambiental  
• Sostenibilitat social: Que ajude a la integració, l'equilibri i la inclusió social  
Els objectius generals del PMUS incideixen en l'escenari final del pla, amb un horitzó temporal de deu anys i transversals per a totes les línies estratègiques, de manera que el desenvolupament de les propostes ajude a assolir els següents nou objectius generals fixats.  
1. Assegurar i promoure que el vianant sigui el principal protagonista de la mobilitat al municipi.  
2. Potenciar l'expansió de la bicicleta com a mitjà de transport quotidià.  
3. Millorar els serveis de transport públic.  
4. Promoure un canvi de mentalitat cap a un ús més racional del vehicle privat.  
5. Proposar una jerarquia viària que permeti una millor gestió i ús dels usos urbans.  
6. El disseny urbà com a eina de transformació.  
7. Integrar polígons industrials facilitant la connexió amb modes sostenibles i millorant els serveis urbans existents.  
8. Millorar els paràmetres ambientals relacionats amb la mobilitat, com el consum energètic, la contaminació acústica i les emissions.  
  
9. Vetllar per la governança del PMUS, tant tècnica com ciutadana.  
  
Per a cadascú dels objectius generals, el PMUS desenvolupa els objectius específics que els integren i que són la base per al conjunt de mesures proposades que es descriuen posteriorment.  
B.5. Estudi d'alternatives  
Alternativa 0: Mostra la tendència que seguiria el municipi de no adoptar cap mesura de millora de la mobilitat. En general, i tenint en compte l'increment esperat en la població de Beniparrell, s'espera un augment moderat en els desplaçaments amb els modes no sostenibles.  
  
Alternativa 1: L'escenari d'implementació del PMUS a deu anys contempla l'augment de desplaçaments amb modes sostenibles, en especial amb bicicleta i a peu, apostant per la millora dels patrons de mobilitat interurbana i reducció de circulació de vehicles particulars.  
  
B.6. Propostes del PMUS  
El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell programa l'execució de les seues propostes en tres fases: Curt termini (dos anys), Mitjà termini (tres-cinc anys) i Llarg termini (sis-deu anys) i les jerarquitza en cinc escales de prioritat.  
El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell s'estructura en sis eixos d'actuació:  
1. El vianant i l'espai públic  
2. Bicicleta  
3. Transport públic  
4. Vehicle privat  
5. Descarbonització del sistema de transport  
6. Foment, promoció i gestió del PMUS  
Dintre d'aquests eixos s'articulen les 41 mesures proposades al PMUS, que es resumeixen a la taula següent:  
  
Eix Mesures  
 El vianant i l'espai públic 1.1. Peatonalització del centre: Carrers Marjal, Plaça Baró i Santa Bàrbara  
1.2. Millora de l'entorn urbà del col·legi públic Blasco Ibáñez  
  
1.3. Millora de l'entorn urbà de la Casa de Cultura i futur centre de salut.  
1.4. Peatonalització Carrer Ntra del Carme, entre Sant Josep i av. Llevant  
1.5. Construcció de plataformes úniques entorn de la plaça localitzada entre carrer Albal i carrer Escoles.  
1.6. Construcció de plataforma única al carrer Gomez Ferrer, entre carrer Buenos Aires i Santa Bàrbara  
1.7. Construcció de plataforma única a la Llibertat  
1.8. Ampliació de voreres al carrer Blasco Ibáñez, entre l'av. Llevant i carrer Silla  
1.9. Ampliació de voreres al carrer Buenos Aires, entre av. Llevant i carrer Gómez Ferrer  
1.10. Ampliació de voreres al carrer Albufera, entre av. Llevant i carrer Silla  
1.11. Ampliació de voreres al carrer Sant Josep, entre Ntra. Sra. del Carmen i Luis Costa García  
1.12. Ampliació de voreres als carrers transversals entre Sant Josep i av. Llevant  
1.13. Ampliació de voreres al carrer Gómez Ferrer, entre Santa Bàrbara i Escoles  
1.14. Ampliació de voreres al carrer Santa Barbera, entre Gómez Ferrer i Poeta Miguel Hernández  
1.15. Modificació de la secció de la carretera Real de Madrid entre el barranc i la CV-33  
1.16. Eix verd a través del Barranc de Picassent, que permeti la connexió amb el Parc Natural de l'Albufera  
Bicicleta 2.1. Connexió ciclista amb Albal (per facilitar la connexió amb Albal i amb la futura estació de Rodalies Renfe)  
2.2. Connexió ciclopeatonal amb Cadira a través del túnel sota la V-31  
2.3. Connexió ciclista amb la xarxa metropolitana  
2.4. Connexió ciclista entre el casc de Beniparrell i el polígon vereda Sud  
2.5. Increment d'aparcabicis  
Transport públic 3.1. Nou mapa concessional de Metrobús  
3.2. Integració tarifària  
3.3. Accés a la informació del transport públic - aplicació mòbil  
  
3.4. parada de transport públic ferroviari  
Vehicle privat 4.1. Jerarquia viària del municipi  
4.2. Beniparrell, municipi 30  
4.3. Canvis de sentits de circulació per a adaptar la circulació a les propostes de peatonalització  
4.4. Gestió de l'estacionament en els polígons industrials  
4.5. Seccions tipus per als polígons  
Descarbonització del sistema de transport 5.1. Electrificació de la flota de vehicles municipals  
5.2. Implantació de punts de recàrrega en llocs simbòlics i visibles  
5.3. Subvencions a la compra de bicicletes elèctriques  
5.4. Bonificació en l'impost de circulació per a vehicles elèctrics  
  
Foment, promoció i gestió del PMUS 6.1. Creació d'Entitats de Gestió de polígons Industrials  
6.2. Creació de plànols tipus Metrominut  
6.3. Activitats durant la Setmana Europea de la Mobilitat  
6.4. Potenciació de projectes de camins escolars  
6.5. Realització de cursos de conducció ciclista  
6.6. Creació de la Comissió de Mobilitat Urbana per al desenvolupament tècnic i polític del PMUS  
6.7. Creació de la Mesa de la Mobilitat - participació ciutadana para el seguiment i implantació del PMUS  
  
  
Per a cadascuna de fitxes de les mesures s'inclouen la línia estratègica a la qual pertany, l'objectiu general, els objectius concrets de la mesura, la descripció, els agents involucrats, la programació temporal, els efectes mediambientals i sobre la mobilitat i els indicadors d'implementació.  
A més, s'incorporen unes taules-resum amb la programació de les mesures a curt (dos anys), mitjà (tres-cinc anys) i llarg termini (sis-deu anys), amb la jerarquització i priorització, una programació econòmica estimada de cada línia estratègica i de cada mesura i, finalment, detall de la competència per a implantar cada mesura, amb la despesa associada.  
B.7. Possibles efectes sobre el medi ambient  
L'apartat 5 del DIE indica els efectes previsibles de les actuacions incloses en el PMUS sobre el medi ambient i el canvi climàtic mitjançant unes taules descriptives de l'efecte previsible de cadascuna de les actuacions sobre el consum energètic, sobre la contaminació acústica, sobre la contaminació atmosfèrica i sobre el medi ambient i la mobilitat. Sobre tots aquests factors, el PMUS preveu una millora conduent a un menor impacte de la mobilitat sobre el medi ambient.  
  
L'apartat 6 del DIE descriu la incidència del PMUS sobre els diferents plans d'acció territorial o sectorial a escala europea, estatal, autonòmica i local. Entre la planificació més destacada figura el Pla de Mobilitat Metropolitana de València (PMoMe), el Pla d'Acció Territorial Metropolità de València (PATEVAL) i l'Estratègia Valenciana davant el Canvi Climàtic (EVCC). Es destaca que el PMUS haurà de coordinar-se sobretot amb el PMoMe i en PATEVAL, així com la normativa existent en l'àmbit de la mobilitat.  
C. Consultes realitzades  
Per part de la Direcció General amb competència en Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 53.1 del TRLOTUP, s'ha sotmès a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades a:  
  
Administració consultada Consulta Informe  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d‘Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Mobilitat Urbana 27.01.2021 31.05.2021  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d‘Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Planificació 27.01.2021 -  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge  
Servei de Gestió Territorial  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 27.01.2021 13.09.2021  
31.08.2021  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  
Subdirecció General del Medi Natural  
Servei d‘Ordenació i Gestió Forestal  
Servei d'Espais Naturals Protegits 27.01.2021 -  
-  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció Territorial d‘Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Servei Territorial d'Urbanisme de València 27.01.2021 09.02.2021  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 27.01.2021 09.07.2021  
Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana  
  
Demarcació de Carreteres de la Comunitat Valenciana 27.01.2021 09.02.2021  
Ajuntament d'Albal 27.01.2021 -  
Ajuntament de Silla 27.01.2021 -  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran, juntament amb l'Informe Ambiental i Territorial Estratègic, a la pàgina web https://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica (apartat Consulta de Plans d'Avaluació Ambiental, selecció de província, municipi i el pla corresponent)(S'accedeix a l'enllaç indicat en la pàgina web conselleria amb competències en matèria mediambiental; en l'Àrea: Avaluació Ambiental Tramitació telemàtica i seguiment d'expedients de plans i projectes, opció Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental estratègica).  
  
  
D. Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conceptualment, els Plans de Mobilitat Urbana Sostenible són l'instrument adequat per donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'entorn urbà i reduir l'impacte negatiu del sistema de transport en l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible també ha de tindre com a objectiu l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població a béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme, fonamentalment, en dos àmbits:  
• Un nou equilibri de modes de transport, apostant, fonamentalment, per aquells amb major eficiència ambiental i social: transport públic versus transport privat i modes de transport no motoritzats. L'assoliment d'aquest objectiu requereix tant mesures d'incentiu cap a noves modalitats de transport com mesures dissuasives. Per a això, s'ha d'actuar en aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia d'edificació, relació espai públic/privat, normes d'estacionament per a diferents modalitats de transport).  
  
• Planificació urbana i model de ciutat, reduint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en durada dels desplaçaments.  
  
Des del punt de vista mediambiental, el PMUS ha de contribuir a un ús racional del sòl per satisfer les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les modalitats més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que afavorisca l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i moure's en bicicleta) que contribuïsca, a l'hora, a la reducció d'emissions originades pel sector del transport com són les referides a les emissions de gasos d'efecte hivernacle (CO2) les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, carboni, diòxid de sofre SO2, partícules PM) i emissions acústiques del trànsit.  
En aquest sentit, s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan s'indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i es particularitzaran les d'efecte hivernacle. L'evolució d'estos últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i els límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atenent als criteris anteriors es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Beniparrell en funció de les mesures proposades i partint de la consideració, Tal com recull la documentació aportada, de que les propostes es plantejen majoritàriament en zones de sòl urbà o urbanitzable i les que es desenvolupen en sòl no urbanitzable són actuacions compatibles.  
El PMUS de Beniparrell atén el que en matèria de competències administratives estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011 de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, de manera que l'avaluació ambiental estratègica de les mateixes es durà a terme sobre aquelles propostes que siguen de competència municipal.  
Dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant legals com ambientals que passem a descriure:  
Urbanisme  
El Servei Territorial d'Urbanisme de València, en el seu informe previ de 9 de febrer de 2021 que acompanya a la remissió de la documentació informa favorablement l'expedient de referència i considera que no té efectes significatius en matèria d'ordenació urbanística estructural.  
Mobilitat Urbana  
L'informe de 31 de maig de 2021, del Servei de Mobilitat Urbana de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible, de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat Sostenible, emet informe favorable al Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell, condicionat que es tinguen en compte les següents observacions i correccions:  
• La proposta 3.4. Parada de transport públic ferroviari no està contemplada al document bàsic del Pla de Mobilitat Metropolitana de l'Àrea de València (PMoMe) i, a més, la nova estació d'Albal a rodalia de RENFE introdueix nous condicionants que poden dificultar aquesta proposta per la qual cosa, aquesta proposta haurà de retirar-se del PMUS.  
• La reduïda distància a la nova estació de rodalia d'Albal al Camí de la Marjal fa que el PMoMe estiga estudiant la inclusió d'una via ciclopeatonal entre ambdues. El PMUS de Beniparrell hauria d'incloure aquesta infraestructura.  
Risc d'Inundació (PATRICOVA)  
L'informe de 13 de setembre 2021 del Servei de Gestió Territorial de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, indica que el Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell (València) es troba afectat per perillositat d'inundació, tot i que és compatible, sempre que es complisquen les condicions exposades:  
1. El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell està afectat per perillositat d'inundació, no obstant això, hauran de ser concretades en els projectes que aquest desenvolupe les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les seues afectacions, així com, en el cas que procedisca les mesures que es preveuen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de Mobilitat serà compatible amb la Normativa del PATRICOVA, sempre que s'incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 d'aquesta normativa.  
2. Les actuacions previstes en el Pla de Mobilitat, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la Infraestructura Verda i de reduït impacte, no es preveu que genere un increment significatiu del risc d'inundació.  
3. El criteri que, en matèria de risc d'inundació, han de ser considerats en el Pla de Mobilitat Urbana Sostenible afectat per perillositat d'inundació és, que els projectes d'execució derivats d'aquest hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la Normativa del PATRICOVA i obtenir l'informe preceptiu del departament competent en matèria d'inundacions.  
Infraestructura Verda i Paisatge  
L'informe de 31 d'agost de 2021 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que els objectius indicats en el DIE i en el pla, coincideixen plenament amb funcions de la Infraestructura Verda, tot i que hauran de ser analitzats la definició de la Infraestructura Verda del municipi i l'entramat de corredors i connectors.  
Si alguna de les propostes donara lloc a actuacions que afecten a l'àmbit de la Zona Humida Catalogada, hauran de tindre's en consideració les Directrius 119, 123 i 131 de l'ETCV. S'haurà de redactar un Programa de Paisatge com a instrument necessari a adjuntar als projectes d'execució de les actuacions proposades.  
El Pla d'Acció Territorial de l'Àrea Metropolitana de València conté unes determinacions que caldrà tindre en compte al PMUS.  
Espais naturals, Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000  
L'extrem oriental del municipi, a l'est de la carretera V-31, es troba dintre dels límits del Parc Natural de l'Albufera, també inclòs a la Xarxa Natura 2000 —com a Zona de Especial Protecció per a les Aus (ZEPA), com a Lloc d'Interés Comunitari (LIC) i com a Zona Humida Catalogada—, tot i que cap actuació del PMUS es desenvolupa en eixa zona.  
  
No es preveu afecció a reserves de fauna, microreserves de flora o àrees de conservació de flora i fauna establertes en l'àmbit dels plans de recuperació i conservació.  
Forestal i Vies Pecuàries  
Les propostes de traçat de les rutes cicloturístiques no circulen per cap via pecuària i no afecten significativament a sòl forestal. Únicament les actuacions 1.16. Eix Verd que connecte el barranc de Picassent amb el P.N. de l'Albufera i 2.3. Connexió ciclista amb la xarxa ciclista metropolitana circulen pel barranc de Picassent, considerat com a Sòl Forestal, però es tracta d'actuacions compatibles i que ocupen camins preexistents.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
L'informe de la Comissaria d'Aigües de la CHJ, al seu informe de 9 de juliol de 2021 indica que la proposta Eix Verd que connecte el barranc de Picassent amb el P.N. de l'Albufera ocupa la zona de policia del Domini Públic Hidràulic.  
En tot cas, prèviament a l'inici dels treballs d'explotació de la zona de policia, s'haurà de comptar amb l'autorització de la CHJ.  
No obstant això, atès el caràcter genèric del pla i les seues propostes, i atès que l'aplicació concreta de les mateixes estarà sempre subjecta a la legislació sectorial que siga aplicable i, en particular, a la legislació en matèria d'aigües, en l'àmbit de les competències de la CHJ, es conclou que l'actuació que es pretén realitzar no suposa efectes significatius sobre el medi ambient. Tot això sens perjudici de les determinacions que, com a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació, es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament, si s'escau, s'han d'obtenir d'aquest Organisme.  
Demarcació de Carreteres de l'Estat  
La Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, del Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana emet informe el 10 de febrer de 2021 en el que no mostra inconvenient al PMUS, però que inclou el següent condicionat a la proposta 2.2 Connexió ciclopeatonal amb Silla a través del túnel de la V-31:  
a) S'haurà de comptar amb la conformitat de l'Ajuntament de Silla, en el terme municipal del qual està ubicat el pas inferior.  
b) S'haurà de fixar quina Administració local o autonòmica serà l'encarregada de les obres de condicionament de la infraestructura i la seua posterior conservació.  
c) S'haurà d'analitzar la mobilitat dels vehicles que ja no podran fer servir el pas inferior i el seu impacte en la xarxa viària.  
El nomenat informe no constitueix una autorització del canvi d'ús proposat, que haurà de ser demanat per l'Administració interessada al Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana.  
E. Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'Annex VIII del TRLOTUP  
D'acord amb el que estableix l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'Annex VIII, la submissió al procediment ordinari o simplificat d'avaluació ambiental i territorial, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques a què es refereixen els articles 48.d i 53 del TRLOTUP.  
Cal destacar que la major part de les propostes es plantejen en zones de sòl urbà o urbanitzable i les que es desenvolupen en sòl no urbanitzable ho fan sobre la xarxa primària viaria i són actuacions compatibles.  
  
F.1. Per les característiques del pla  
El Pla de Mobilitat Urbana Sostenible, d'acord amb la definició establerta en els articles 9 i 10 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de Mobilitat de la Comunitat Valenciana, així com els articles 14 i següents del TRLOTUP, no podem considerar-lo com a un instrument urbanístic propi de la planificació territorial o urbanística i, per tant, no presenta cap incidència sobre el model territorial ja aprovat.  
  
En l'àmbit territorial del PMUS analitzat, es preveu desenvolupar altres plans supramunicipals amb relació amb la mobilitat, com ara el Pla d'Infraestructures Ferroviàries del Ministeri de Foment per a rodalia de la Comunitat Valenciana (2018-2025), l'Estratègia Uneix 2018-2030 (Programa estratègic per a la millora de la Mobilitat, Infraestructures i Transport de la Comunitat Valenciana) o la Xarxa d'Itineraris No Motorizats (XINM); per això, s'ha d'aconseguir la coordinació i integració entre carrils bici dels municipis veïns i per a la seua integració les xarxes comarcals.  
Així mateix, Beniparrell forma part de la llista de municipis de la primera corona metropolitana a què es refereix el Pla Bàsic de Mobilitat de l'Àrea Metropolitana de València, aprovat per Resolució de 29 de novembre de 2018 pel director general d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 13 de desembre de 2018 i accessible al web https://mediambient.gva.es/es/web/movilidad-urbana/supramunicipales/-/asset\_publisher/F3LkVyYiHFLR/content/plan-basico-de-movilidad-del-area-metropolitana-de-valenc-1  
Per tot l'anterior, el PMUS de Beniparrell no tindrà efectes negatius sobre els plans sectorials i territorials, ja que integra els principals objectius de les estratègies de planificació en l'àmbit de la mobilitat sostenible que estan vigents o en fase d'aprovació.  
F.2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada  
No s'esperen efectes sobre la cobertura forestal, les àrees protegides o els llocs de la Xarxa Natura 2000, ni afeccions sobre les vies pecuàries o elements del patrimoni cultural.  
El PMUS proposa indicadors per al seguiment del pla, individualitzats per a cadascuna de les estratègies; a l'apartat 5 del Pla d'Acció del PMUS es fa una comparació entre el valor actual dels indicadors proposats front a la previsió desitjada una vegada implementat el pla; aquests indicadors inclouen tant els relatius al repartiment modal de la mobilitat, com indicadors de seguiment del Pla i indicadors mediambientals.  
  
En general, per a tots els indicadors, tant els de seguiment com els de caràcter ambiental, s'especifica el valor inicial (quantitativament i qualitativa) i quantificar l'objectiu a assolir.  
No queden avaluades al present informe ambiental i territorial els nous traçats sobre sòl no urbanitzable que hagen de ser objecte d'avaluació ambiental de projecte si es troben dins dels supòsits previstos en la legislació vigent d'avaluació ambiental (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana i Decret 162/90 d'ordenació del desenvolupament de la Llei 2/89).  
En aquest sentit, les actuacions 1.16. Eix Verd que connecte el barranc de Picassent amb el P.N. de l'Albufera i 2.3. Connexió ciclista amb la xarxa ciclista metropolitana circulen pel barranc de Picassent, considerat com a Sòl Forestal i Sòl No Urbanitzable Protegit, però es tracta d'actuacions compatibles i que ocuparien camins preexistents. L'actuació 2.4. Connexió ciclista entre el casc de Beniparrell i el polígon vereda Sud està prevista sobre Sòl No Urbanitzable Protegit segons les vigents Normes Subsidiàries, tot i que, d'una banda, es tracta d'una actuació sobre camins preexistents i, d'altra, està prevista com a Sòl Urbanitzable al Pla General d'Ordenació Urbana en tramitació.  
  
Tenint en compte tot l'anterior i analitzat les propostes del PMUS de Beniparrell, s'entén que en el seu conjunt, aquestes propostes:  
1. Contribueixen a un millor ús racional de l'espai públic i a les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Promouen el canvi modal cap als modes de transport més sostenibles: Caminar i anar en bicicleta, amb la consegüent reducció del consum energètic.  
3. Desaconsella l'ús del vehicle privat a favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als modes motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII del Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del Text Refós de la Llei d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), es considera que el Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell no afecta zones protegides o forestals i les seues propostes es limiten en general a sòl urbà i urbanitzable. Pel que fa a les actuacions en sòl no urbanitzable, discorren per vies o camins ja existents on l'ús proposat està permès. En el cas de propostes d'execució en sòl no urbanitzable que suposen reclassificació de sòl o que suposen un ús no permès, aquestes no seran objecte d'avaluació en aquest PMUS donat que l'ajuntament no és competent en aprovar modificacions en sòl no urbanitzable.  
  
Així, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta Conselleria, es pot determinar, respecte al Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell, que el procediment d'avaluació simplificat és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
F. Proposta d'acord  
Atenent al que s'estableix en l'article 53.2 b) del TRLOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre Informe Ambiental i Territorial Estratègic FAVORABLE en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell d'acord amb els criteris de l'Annex VIII del TRLOTUP, per no tindre efectes negatius significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada amb el compliment de les següents determinacions:  
1. El PMUS inclourà les consideracions aportades pel l'informe de 31 de maig de 2021, del Servei de Mobilitat Urbana sobre l'eliminació de la proposta 3.4 i la inclusió de la via ciclopeatonal entre la nova estació de rodalia d'Albal i el Camí de la Marjal.  
2. El PMUS haurà de contemplar les determinacions de l'informe emès pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 31 d'agost de 2021.  
3. Tal com indica l'informe de 9 de juliol de 2021, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el PMUS haurà de constar que, prèviament a l'inici dels treballs d'explotació de la zona de policia, s'haurà de comptar amb l'autorització de la CHJ.  
4. El Pla atendrà les observacions aportades per la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, del Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana al seu informe el 10 de febrer de 2021.  
  
Segons estableix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'Informe Ambiental i Territorial Estratègic perdrà la seua validesa i cessarà en la producció dels efectes que siguen propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haja procedit a l'aprovació del «Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell « en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor deurà tornar a iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
Organ competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 53.2.b del Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Beniparrell, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que, contra aquesta resolució, al no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes exactes que se'n deriven, de conformitat amb el que disposa l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 8 de abril de 2022.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 19 de juny de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9888, del 09-07-2024 (2024/6316)

RESOLUCIÓN de 19 de junio de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell. Expediente 03-2021-EAE.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9888

Fecha DOGV
:   09-07-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - A) AUTORIZACIONES Y CONCESIONES

Número del documento
:   2024/6316

CVE


Fecha del documento


Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 19 de junio de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell. Expediente 03-2021-EAE. [2024/6316]  
En conformidad con el artículo 53.7 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, que establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiendo al expediente 03-2021-EAE Beniparrell.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Objeto: Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell  
Trámite: Evaluación ambiental estratégica del plan  
Promotor: Ayuntamiento de Beniparrell  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Beniparrell  
Ubicación: Beniparrell  
Núm. expediente: 03/2021-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en la sesión celebrada el 31 de marzo de 2022, adoptó el siguiente:  
Acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell, en los términos siguientes:  
A. Fundamentos por los que se somete el plan a la evaluación ambiental estratégica  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Esta directiva se incorpora a la legislación nacional española mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de acuerdo con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental.  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 46.3 del TRLOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe someterse a una evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los casos previstos en el mismo y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII del Decreto legislativo, todo ello después de consultar a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de tramitación previstas en el artículo 50 del TRLOTUP.  
En este contexto, la evaluación ambiental estratégica se aplica a los planes de movilidad.  
B. Documento inicial estratégico  
B.1 Documentación aportada  
En fecha 18 de enero de 2021 se recibió en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la solicitud del Ayuntamiento de Beniparrell para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de Beniparrell, acompañado de su correspondiente documento inicial estratégico (DIE).  
La documentación aportada es conforme con lo establecido en el artículo 52 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La documentación queda constituida por los documentos siguientes:  
1. Documento inicial estratégico (DIE)  
2. Borrador del plan de movilidad urbana sostenible  
• Planos de análisis  
• Planos de información  
• Planos de ordenación  
El Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica comunica la apertura del expediente (Expediente 003/2021-EAE) el 27 de enero de 2021.  
B.2 Información territorial  
El municipio de Beniparrell se encuentra en la comarca de l'Horta Sud, ocupa una superficie total de 3,66 km² y cuenta con 2.015 habitantes (INE, 2020), con un relieve casi plano, a una altitud de entre 2,4 y 15 m.s.n.m.  
El término municipal está atravesado por el barranco de Picassent que circula al norte del casco urbano de oeste a este; en paralelo a él circula el barranco de Alapont al sur del casco urbano, mientras que al norte se encuentra el barranco de la Alquería, entre los polígonos industriales de la Alquería y del camí del Racó. El suelo urbano se caracteriza por un tejido de densidad media, con edificaciones de baja o media altura con predominio de casas de planta baja y primera planta. El casco urbano está rodeado por siete polígonos industriales que ocupan unos 1.244.000 m², superficie que representa cerca del 34 % del término y suponen un 80 % del suelo urbano.  
Limita al norte con el término municipal de Albal, al sur con Silla y al suroeste con Alcàsser y se encuentra a unos 14 km al sur de la ciudad de València.  
El municipio está atravesado por la Pista de Silla (V-31) al este del municipio, que es la vía principal de acceso, junto con la CV-33, con la que conecta al norte, en término de Albal y desde donde se accede al Camino Real de Madrid, vía tradicional de entrada al casco urbano. En cuanto a las vías ferroviarias, la línea férrea de La Encina-València atraviesa de norte a sur el término al este del casco urbano, y limita su crecimiento, mientras que el AVE València-Alicante cruza el municipio al oeste, alejado de zonas urbanas.  
En cuanto al transporte público, Beniparrell cuenta con las líneas 181 y 182 de Metrobús; a pesar de que está atravesado por las líneas C1 y C2 del servicio de cercanías de RENFE, el municipio no cuenta con ninguna estación de estas líneas.  
El ámbito de aplicación del Plan de movilidad urbana sostenible se desarrolla en todo el municipio de Beniparrell, incluyendo zona urbana, urbanizaciones, polígonos industriales y áreas logísticas.  
B.3 Planificación vigente  
Según indica el PMUS, Beniparrell dispone de unas normas subsidiarias aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo de València en 1989, con la última modificación de 2012. En la actualidad se encuentra en proceso de aprobación un nuevo Plan general de ordenación urbana, con la siguiente clasificación:  
• Zona urbanizada  
- Residencial  
- Industrial  
- Terciaria  
- Núcleo histórico  
• Zona de nuevo desarrollo  
- Residencial  
- Industrial  
- Terciaria  
• Zona rural  
- Común  
• Agropecuaria  
• Explotación de recursos naturales  
• Forestal  
- Protegida  
• Agrícola  
• Natural  
• Por afecciones  
• Por riesgos  
El 44 % de la superficie es zona urbanizada de la que el 34 % es industrial y el 8 % residencial. El 52 % del término municipal corresponde con zona rural, siendo el 43 % del total zona rural protegida.  
El PMUS ha tenido en consideración diferentes figuras de planificación, que están relacionadas con la movilidad y deben ser consideradas en el presente procedimiento ambiental:  
• Plan de movilidad metropolitana de València (PMoMe)  
El Plan de movilidad metropolitana sostenible del área de València (PMoMe) se engloba dentro de las tipologías de planes de movilidad previstas por la Ley 6/2011, como plan supramunicipal de ámbito metropolitano, con el objetivo de coordinar las políticas y actuaciones de movilidad en todos los municipios del área metropolitana de València. El DIE indica que el PMUS de Beniparrell integrará en sus propuestas las actuaciones propuestas en el ámbito metropolitano y detallará las actuaciones con competencia municipal.  
• Plan de acción territorial metropolitano de València (PATEVAL)  
Plantea una serie de objetivos de mejora de infraestructuras de movilidad para propiciar un cambio en la estructura de movilidad hacia medios más sostenibles, potenciar modelos urbanos compactos, mejora de la eficiencia, para gestionar de manera eficaz la movilidad y estacionamientos disuasivos o minimizar el efecto barrera y una ocupación excesiva del suelo.  
• Estrategia valenciana ante el cambio climático (EVCC)  
El Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell está estrechamente relacionado con el EVCC, puesto que todas las estrategias del PMUS están encaminadas al desplazamiento modal del vehículo privado a otras modalidades de desplazamiento más sostenibles, lo que implica una reducción significativa de los gases de efecto invernadero.  
• Estrategia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV)  
El objetivo 19 de la ETCV busca satisfacer las demandas de movilidad en el territorio de una manera eficiente e inclusiva, consolidando un esquema de movilidad basado en el transporte público, la aplicación del Protocolo de Kioto en materia de reducción de gases de efecto invernadero o la promoción de los desplazamientos a pie y en bicicleta, son algunos de los objetivos compartidos por la ETCV con el PMUS de Beniparrell.  
Otro plan de ámbito supramunicipal que puede incidir en el PMUS es el Programa estratégico para la mejora de la movilidad, infraestructuras y transporte (UNEIX), actualmente en desarrollo.  
Cabe indicar que el DIE y el PMUS hacen referencia al Plan de acción territorial de infraestructura verde del litoral (PATIVEL) y al Plan de acción territorial para la planificación y dinamización de l'Horta de València (PATH), a pesar de que el término municipal de Beniparrell no está incluido en el ámbito de ninguno de los dos planes.  
Por todo el anterior, el PMUS de Beniparrell no tendrá efectos negativos sobre los planes sectoriales y territoriales, puesto que integra los principales objetivos de las estrategias de planificación en el ámbito de la movilidad sostenible que están vigentes o en fase de aprobación.  
B.4 Objeto de la propuesta del PMUS  
Diagnóstico previo  
Las personas que viven en Beniparrell realizan un total de 4.596 viajes diarios, lo que implica una ratio de 2,1 desplazamientos por persona y día la mayoría de los cuales son externos (53,8 %), mientras que el otro 46,2 % se realizan internamente en el municipio. El 34,7 % de los desplazamientos se realizan a pie, el 11,4 % en transporte público, mientras que el 53,8 % restante se hace en vehículo privado motorizado, con una ocupación media de solo 1,09 personas por coche. El tiempo medio por viaje es de 17,4 minutos y el 37 % de los trayectos son inferiores a cinco minutos, mientras que el 91 % del total es inferior a 30 minutos y el 16 % del total es inferior a cinco minutos. El tamaño del municipio hace que los desplazamientos a pie sean el principal modo de movilidad dentro del municipio, a pesar de que la infraestructura existente peatonal no sea la más adecuada.  
Los desplazamientos de los residentes de Beniparrell se dirigen hacia València (32,5 % de los viajes), Albal (21,2 %), Catarroja (15,2 %) y Picassent (13 %) mientras que la gente que acude en Beniparrell lo hace desde València (23 %), Catarroja (20 %), Alaquàs (16 %), Torrent (9 %) y Alfafar (8 %).  
Hay una clara diferencia entre los patrones de movilidad urbana e interurbana. Mientras que para la movilidad urbana (interna) caminar es el principal medio de transporte (72 %), para la movilidad interurbana el coche es el principal protagonista (76,5 %). Esto hace necesario diferenciar muy claramente las líneas de trabajo entre las actuaciones urbanas e interurbanas.  
En Beniparrell el protagonista principal de la movilidad es, con diferencia, el peatón. El 72 % de los desplazamientos se realizan a pie y, por lo tanto, es imprescindible ajustar la oferta (aceras y espacio público) a la demanda existente. El mayor potencial ciclista de Beniparrell se encuentra en los viajes interurbanos. El 91 % de ellos se realizan a municipios de l'Horta Sud, con un tiempo de desplazamiento en bicicleta inferior a 20 minutos. Mejorar la red ciclista interurbana debe ser una prioridad.  
Solo el 11 % de los desplazamientos interurbanos se realizan en transporte público. La mejora de la movilidad en el transporte público debe venir de la mejora del sistema de transporte metropolitano (implantación del nuevo mapa de concesiones) y de la gestión del aparcamiento en los diferentes municipios de destino.  
En las zonas industriales hay una demanda de aparcamientos de 2.250 vehículos de personas no residentes en Beniparrell que vienen diariamente a trabajar en coche a los polígonos municipales. En cuanto al aparcamiento urbano, la disponibilidad es de 1.548 vehículos. Beniparrell no registra problemas de congestión ni de estacionamiento y, por tanto, es muy factible contener el espacio público dedicado al vehículo privado para mejorar las condiciones peatonales.  
Para el cálculo de emisiones de CO se han considerado el número de vehículos que circulan diariamente por el término y se estima que el tráfico de vehículos en Beniparrell emite anualmente 360,3 toneladas CO equivalente. Por otro lado, se generan 911,3 kg de NOx y 26 de PM10 al año por parte de los vehículos privados motorizados.  
En cuanto a la contaminación acústica, Beniparrell no dispone de plan acústico municipal y no tiene obligación de redactarlo, pero en el propio PMUS se indica que sería recomendable identificar las áreas acústicas y definir medidas para reducir los niveles de ruido.  
Actualmente, el consumo energético anual asociado a la movilidad con vehículos motorizados se estima en 14,1 toneladas equivalentes de petróleo (tep) para vehículos de gasolina y 16,5 tep para los vehículos de gasóleo.  
Los principales problemas y retos detectados en el municipio y sobre los que puede actuar el PMUS son:  
• Económicos: gastos hospitalarios por problemas respiratorios, gasto energético y exceso de uso de vehículo privado, ocupación de la vía pública y mantenimiento de infraestructuras.  
• Sociales: deficiente calidad de vida de los ciudadanos a causa de los atascos, accidentes de tráfico, barreras arquitectónicas, baja permeabilidad de los desplazamientos y baja participación pública.  
• Ambientales: contaminación acústica y baja calidad del aire a causa de los vehículos motorizados.  
Objetivos del PMUS  
Los objetivos del Plan de movilidad urbana sostenible son definir un sistema de movilidad municipal orientado a tres vertientes de la sostenibilidad:  
• Sostenibilidad económica  
• Sostenibilidad ambiental: minimizar el impacto ambiental  
• Sostenibilidad social: Que ayude a la integración, el equilibrio y la inclusión social  
Los objetivos generales del PMUS inciden en el escenario final del plan, con un horizonte temporal de diez años y transversales para todas las líneas estratégicas, de forma que el desarrollo de las propuestas ayude a lograr los siguientes nueve objetivos generales fijados.  
1. Asegurar y promover que el peatón sea el principal protagonista de la movilidad en el municipio.  
2. Potenciar la expansión de la bicicleta como medio de transporte cotidiano.  
3. Mejorar los servicios de transporte público.  
4. Promover un cambio de mentalidad hacia un uso más racional del vehículo privado.  
5. Proponer una jerarquía viaria que permita una mejor gestión y uso de los usos urbanos.  
6. El diseño urbano como herramienta de transformación.  
7. Integrar polígonos industriales para facilitar la conexión con modos sostenibles y mejorar los servicios urbanos existentes.  
8. Mejorar los parámetros ambientales relacionados con la movilidad, como el consumo energético, la contaminación acústica y las emisiones.  
9. Velar por la gobernanza del PMUS, tanto técnica como ciudadana.  
Para cada uno de los objetivos generales, el PMUS desarrolla los objetivos específicos que los integran y que son la base para el conjunto de medidas propuestas que se describen posteriormente.  
B.5 Estudio de alternativas  
Alternativa 0: Muestra la tendencia que seguiría el municipio de no adoptar ninguna medida de mejora de la movilidad. En general, y teniendo en cuenta el incremento esperado en la población de Beniparrell, se espera un aumento moderado en los desplazamientos con los modos no sostenibles.  
Alternativa 1: El escenario de implementación del PMUS a diez años contempla el aumento de desplazamientos con modos sostenibles, en especial en bicicleta y a pie, apostando por la mejora de los patrones de movilidad interurbana y reducción de circulación de vehículos particulares.  
B.6 Propuestas del PMUS  
El Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell programa la ejecución de sus propuestas en tres fases: corto plazo (dos años), medio plazo (tres-cinco años) y largo plazo (seis-diez años) y las jerarquiza en cinco escalas de prioridad.  
El Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell se estructura en seis ejes de actuación:  
1. El peatón y el espacio público  
2. Bicicleta  
3. Transporte público  
4. Vehículo privado  
5. Descarbonización del sistema de transporte  
6. Fomento, promoción y gestión del PMUS  
Dentro de estos ejes se articulan las 41 medidas propuestas en el PMUS, que se resumen en la tabla siguiente:  
  
Eje Medidas  
El peatón y el espacio público 1.1. Peatonalización del centro: calles Marjal, Plaza Baró y Santa Bàrbara  
1.2. Mejora del entorno urbano del colegio público Blasco Ibáñez  
1.3. Mejora del entorno urbano de la Casa de Cultura y futuro centre de salud  
1.4. Peatonalización calle Ntra. Sra. del Carme, entre Sant Josep y avda. Llevant  
1.5. Construcción de plataformas únicas en el entorno de la plaza localizada entre calle Albal y calle Escoles  
1.6. Construcción de plataforma única en la calle Gómez Ferrer, entre calle Buenos Aires y Santa Bàrbara  
1.7. Construcción de plataforma única a la Llibertat  
1.8. Ampliación de aceras en la calle Blasco Ibáñez, entre la avda. Llevant y calle Silla  
1.9. Ampliación de aceras en la calle Buenos Aires, entre avda. Llevant y calle Gómez Ferrer  
1.10. Ampliación de aceras en la calle Albufera, entre avda. Llevant y calle Silla  
1.11. Ampliación de aceras en la calle Sant Josep, entre Ntra. Sra. del Carme y Luis Costa García  
1.12. Ampliación de aceras en las calles transversales entre Sant Josep y avda. Llevant  
1.13. Ampliación de aceras en la calle Gómez Ferrer, entre Santa Bárbara y Escoles  
1.14. Ampliación de aceras en la calle Santa Barbara, entre Gómez Ferrer y Poeta Miguel Hernández  
1.15. Modificación de la sección de la carretera Real de Madrid entre el barranco y la CV-33  
1.16. Eje verde a través del barranco de Picassent, que permita la conexión con el Parque Natural de la Albufera  
Bicicleta 2.1. Conexión ciclista con Albal (para facilitar la conexión con Albal y con la futura estación de Cercanías Renfe)  
2.2. Conexión ciclopeatonal con Silla a través del túnel bajo la V-31  
2.3. Conexión ciclista con la red metropolitana  
2.4. Conexión ciclista entre el casco de Beniparrell y el polígono vereda Sud  
2.5. Incremento de aparcabicis  
Transporte público 3.1. Nuevo mapa concesional de Metrobús  
3.2. Integración tarifaria  
3.3. Acceso a la información del transporte público - aplicación móvil  
3.4. Parada de transporte público ferroviario  
Vehículo privado 4.1. Jerarquía viaria del municipio  
4.2. Beniparrell, municipio 30  
4.3. Cambios de sentidos de circulación para adaptar la circulación a las propuestas de peatonalización  
4.4. Gestión del estacionamiento en los polígonos industriales  
4.5. Secciones tipos para los polígonos  
Descarbonización del sistema de transporte 5.1. Electrificación de la flota de vehículos municipales  
5.2. Implantación de puntos de recarga en lugares simbólicos y visibles  
5.3. Subvenciones a la compra de bicicletas eléctricas  
5.4. Bonificación en el impuesto de circulación para vehículos eléctricos  
Fomento, promoción y gestión del PMUS 6.1. Creación de entidades de gestión de polígonos industriales  
6.2. Creación de planos tipos Metrominut  
6.3. Actividades durante la Semana Europea de la Movilidad  
6.4. Potenciación de proyectos de caminos escolares  
6.5. Realización de cursos de conducción ciclista  
6.6. Creación de la Comisión de Movilidad Urbana para el desarrollo técnico y político del PMUS  
6.7. Creación de la Mesa de la Movilidad - participación ciudadana para el seguimiento e implantación del PMUS  
  
  
Para cada una de fichas de las medidas se incluyen la línea estratégica a la que pertenece, el objetivo general, los objetivos concretos de la medida, la descripción, los agentes involucrados, la programación temporal, los efectos medioambientales y sobre la movilidad y los indicadores de implementación.  
Además, se incorporan unas tablas-resumen con la programación de las medidas a corto (dos años), medio (tres-cinco años) y largo plazo (seis-diez años), con la jerarquización y priorización, una programación económica estimada de cada línea estratégica y de cada medida y, finalmente, detalle de la competencia para implantar cada medida, con el gasto asociado.  
B.7 Posibles efectos sobre el medio ambiente  
El apartado 5 del DIE indica los efectos previsibles de las actuaciones incluidas en el PMUS sobre el medio ambiente y el cambio climático mediante unas mesas descriptivas del efecto previsible de cada una de las actuaciones sobre el consumo energético, sobre la contaminación acústica, sobre la contaminación atmosférica y sobre el medio ambiente y la movilidad. Sobre todos estos factores, el PMUS prevé una mejora conducente a un menor impacto de la movilidad sobre el medio ambiente.  
El apartado 6 del DIE describe la incidencia del PMUS sobre los diferentes planes de acción territorial o sectorial a escala europea, estatal, autonómica y local. Entre la planificación más destacada figura el Plan de movilidad metropolitana de València (PMoMe), el Plan de acción territorial metropolitano de València (PATEVAL) y la Estrategia valenciana ante el cambio climático (EVCC). Se destaca que el PMUS deberá coordinarse sobre todo con el PMoMe y el PATEVAL, así como la normativa existente en el ámbito de la movilidad.  
C. Consultas realizadas  
Por parte de la dirección general con competencia en evaluación ambiental, de acuerdo con el artículo 53.1 del TRLOTUP, se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas a:  
  
Administración consultada Consulta Informe  
Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad  
Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible  
Subdirección General de Movilidad  
Servicio de Movilidad Urbana 27.01.2021 31.05.2021  
Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad  
Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible  
Subdirección General de Movilidad  
Servicio de Planificación 27.01.2021 -  
Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad  
Dirección General de Política Territorial y Paisaje  
Servicio de Gestión Territorial  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje 27.01.2021 13.09.2021  
31.08.2021  
Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental  
Subdirección General del Medio Natural  
Servicio de Ordenación y Gestión Forestal  
Servicio de Espacios Naturales Protegidos 27.01.2021 -  
-  
Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad  
Dirección Territorial de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible  
Servicio Territorial de Urbanismo de València 27.01.2021 09.02.2021  
Confederación Hidrográfica del Júcar 27.01.2021 09.07.2021  
Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana  
Demarcación de Carreteras de la Comunitat Valenciana 27.01.2021 09.02.2021  
Ayuntamiento de Albal 27.01.2021 -  
Ayuntamiento de Beniparrell 27.01.2021 -  
  
  
Nota: Los informes recibidos se publicarán, junto con el informe ambiental y territorial estratégico, en la página web https://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica (apartado Consulta de Planes de Evaluación Ambiental, selección de provincia, municipio y el plan correspondiente). (Se accede al enlace indicado en la página web conselleria con competencias en materia medioambiental; en el Área: Evaluación Ambiental Tramitación telemática y seguimiento de expedientes de planes y proyectos, opción Seguimiento de expedientes de evaluación ambiental estratégica).  
  
D. Identificación de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conceptualmente, los planes de movilidad urbana sostenible son el instrumento adecuado para dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el entorno urbano y reducir el impacto negativo del sistema de transporte en la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible también debe tener como objetivo la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo, fundamentalmente, en dos ámbitos:  
• Un nuevo equilibrio de modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos con mayor eficiencia ambiental y social: transporte público versus transporte privado y modos de transporte no motorizados. El logro de este objetivo requiere tanto medidas de incentivo hacia nuevas modalidades de transporte como medidas disuasivas. En este sentido, se debe actuar en aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología de edificación, relación espacio público/privado, normas de estacionamiento para diferentes modalidades de transporte).  
• Planificación urbana y modelo de ciudad, reduciendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en duración de los desplazamientos.  
Desde el punto de vista medioambiental, el PMUS debe contribuir a un uso racional del suelo para satisfacer las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando las modalidades más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos tanto en número como en distancia que favorezca la adquisición de hábitos saludables (caminar y moverse en bicicleta) que contribuya, a la vez, a la reducción de emisiones originadas por el sector del transporte como son las referidas a las emisiones de gases de efecto invernadero (CO) las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otros dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, carbono, dióxido de azufre SO2, partículas PM) y emisiones acústicas del tráfico.  
En este sentido, se expresa el artículo 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de movilidad de la Comunitat Valenciana, cuando se indica que «2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, y se particularizarán las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y los límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales».  
De acuerdo con los criterios anteriores se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Beniparrell en función de las medidas propuestas y partiendo de la consideración, tal y como recoge la documentación aportada, de que las propuestas se plantean mayoritariamente en zonas de suelo urbano o urbanizable y las que se desarrollan en suelo no urbanizable son actuaciones compatibles.  
El PMUS de Beniparrell se ajusta a lo que, en materia de competencias administrativas, establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011, de movilidad de la Comunitat Valenciana, de forma que la evaluación ambiental estratégica se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
De los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto legales como ambientales, que pasamos a describir:  
Urbanismo  
El Servicio Territorial de Urbanismo de València, en su informe previo de 9 de febrero de 2021 que acompaña a la remisión de la documentación, informa favorablemente el expediente de referencia y considera que no tiene efectos significativos en materia de ordenación urbanística estructural.  
Movilidad urbana  
El informe de 31 de mayo de 2021, del Servicio de Movilidad Urbana de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible, de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad Sostenible, emite informe favorable al Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell, condicionado a que se tengan en cuenta las siguientes observaciones y correcciones:  
• La propuesta 3.4. Parada de transporte público ferroviario no está contemplada en el documento básico del Plan de movilidad metropolitana del àrea de València (PMoMe) y, además, la nueva estación de Albal a cercanías de RENFE introduce nuevos condicionantes que pueden dificultar esta propuesta, por lo que esta propuesta deberá retirarse del PMUS.  
• La reducida distancia a la nueva estación de cercanías de Albal al camino de la Marjal hace que el PMoMe esté estudiando la inclusión de una vía ciclopeatonal entre ambas. El PMUS de Beniparrell debería incluir esta infraestructura.  
Riesgo de inundación (PATRICOVA)  
El informe de 13 de septiembre 2021 del Servicio de Gestión Territorial de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, indica que el Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell (València) se encuentra afectado por peligrosidad de inundación, a pesar de que es compatible, siempre que se cumplan las condiciones expuestas:  
1. El Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell está afectado por peligrosidad de inundación, sin embargo, deberán ser concretadas en los proyectos que este desarrolle las actuaciones que comporten la alteración de la rasante y sus afectaciones, así como, en el supuesto de que proceda las medidas que se prevén para reducir los efectos de la inundabilidad. Se considera que el Plan de movilidad será compatible con la normativa del PATRICOVA, siempre que se incorpore en las actuaciones que se proyectan las condiciones de adecuación de las infraestructuras previstas en el artículo 21 de esta normativa.  
2. Las actuaciones previstas en el Plan de movilidad, si se ejecutan de forma que sean compatibles con la infraestructura verde y de reducido impacto, no se prevé que genere un incremento significativo del riesgo de inundación.  
3. El criterio que, en materia de riesgo de inundación, deben ser considerados en el Plan de movilidad urbana sostenible afectado por peligrosidad de inundación es que los proyectos de ejecución derivados de este deberán cumplir las condiciones establecidas en el artículo 21 de la normativa del PATRICOVA y obtener el informe preceptivo del departamento competente en materia de inundaciones.  
Infraestructura verde y paisaje  
El informe de 31 de agosto de 2021 del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje señala que los objetivos indicados en el DIE y en el Plan coinciden plenamente con funciones de la infraestructura verde, a pesar de que deberán analizarse la definición de la infraestructura verde del municipio y el entramado de corredores y conectores.  
Si alguna de las propuestas diera lugar a actuaciones que afecten al ámbito de la zona húmeda catalogada, deberán tenerse en consideración las directrices 119, 123 y 131 de la ETCV. Se deberá redactar un programa de paisaje como instrumento necesario a adjuntar a los proyectos de ejecución de las actuaciones propuestas.  
El Plan de acción territorial del área metropolitana de València contiene unas determinaciones que habrá que tener en cuenta en el PMUS.  
Espacios naturales, vida silvestre y Red Natura 2000  
El extremo oriental del municipio, al este de la carretera V-31, se encuentra dentro de los límites del Parque Natural de la Albufera, también incluido en la Red Natura 2000 —como zona de especial protección para las aves (ZEPA), como lugar de interés comunitario (LIC) y como zona húmeda catalogada—, a pesar de que ninguna actuación del PMUS se desarrolla en esa zona.  
No se prevé afección a reservas de fauna, microrreservas de flora o áreas de conservación de flora y fauna establecidas en el ámbito de los planes de recuperación y conservación.  
Forestal y vías pecuarias  
Las propuestas de trazado de las rutas cicloturísticas no circulan por ninguna vía pecuaria y no afectan significativamente a suelo forestal. Únicamente las actuaciones 1.16. Eje verde que conecta el barranco de Picassent con el PN de la Albufera y 2.3. Conexión ciclista con la red ciclista metropolitana circulan por el barranco de Picassent, considerado como suelo forestal, pero se trata de actuaciones compatibles y que ocupan caminos preexistentes.  
Confederación Hidrográfica del Júcar  
El informe de la Comisaría de Aguas de la CHJ, en su informe de 9 de julio de 2021 indica que la propuesta Eje Verde que conecte el barranco de Picassent con el PN de la Albufera ocupa la zona de policía del dominio público hidráulico.  
En todo caso, previamente al inicio de los trabajos de explotación de la zona de policía, se deberá contar con la autorización de la CHJ.  
Sin embargo, dado el carácter genérico del plan y sus propuestas, y que la aplicación concreta de las mismas estará siempre sujeta a la legislación sectorial que sea aplicable y, en particular, a la legislación en materia de aguas, en el ámbito de las competencias de la CHJ, se concluye que la actuación que se pretende realizar no supone efectos significativos sobre el medio ambiente. Todo ello sin perjuicio de las determinaciones que, como consecuencia de estudios más detallados o nueva documentación, se puedan establecer en las autorizaciones que preceptivamente, en su caso, se deben obtener de este organismo.  
Demarcación de Carreteras del Estado  
La Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana, del Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana, emite informe el 10 de febrero de 2021 en el que no muestra inconveniente al PMUS, pero que incluye el siguiente condicionado a la propuesta 2.2 Conexión ciclopeatonal con Silla a través del túnel de la V-31:  
a) Se deberá contar con la conformidad del Ayuntamiento de Silla, en cuyo término municipal está ubicado el paso inferior.  
b) Se deberá fijar qué administración local o autonómica será la encargada de las obras de acondicionamiento de la infraestructura y su posterior conservación.  
c) Se deberá analizar la movilidad de los vehículos que ya no podrán usar el paso inferior y su impacto en la red viaria.  
El mencionado informe no constituye una autorización del cambio de uso propuesto, que deberá ser solicitado por la administración interesada al Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana.  
E. Valoración ambiental de acuerdo con los criterios del anexo VIII del TRLOTUP  
De acuerdo con lo que establece el artículo 46.3 del TRLOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en cuenta los criterios del anexo VIII, la sumisión al procedimiento ordinario o simplificado de evaluación ambiental y territorial, en función de la certeza en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas a que se refieren los artículos 48.d y 53 del TRLOTUP.  
Cabe destacar que la mayor parte de las propuestas se plantean en zonas de suelo urbano o urbanizable y las que se desarrollan en suelo no urbanizable lo hacen sobre la red primaria viaria y son actuaciones compatibles.  
F.1 Por las características del plan  
El Plan de movilidad urbana sostenible, de acuerdo con la definición establecida en los artículos 9 y 10 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de movilidad de la Comunitat Valenciana, así como los artículos 14 y siguientes del TRLOTUP, no podemos considerarlo como un instrumento urbanístico propio de la planificación territorial o urbanística y, por lo tanto, no presenta ninguna incidencia sobre el modelo territorial ya aprobado.  
En el ámbito territorial del PMUS analizado, se prevé desarrollar otros planes supramunicipales en relación con la movilidad, como por ejemplo el Plan de infraestructuras ferroviarias del Ministerio de Fomento para cercanías de la Comunitat Valenciana (2018-2025), la Estrategia Uneix 2018-2030 (Programa estratégico para la mejora de la movilidad, infraestructuras y transporte de la Comunitat Valenciana) o la Red de itinerarios no motorizats (RINM); por eso, se debe conseguir la coordinación e integración entre carriles bici de los municipios vecinos y para su integración las redes comarcales.  
Así mismo, Beniparrell forma parte de la lista de municipios de la primera corona metropolitana a la que se refiere el Plan básico de movilidad del área metropolitana de València, aprobado por Resolución de 29 de noviembre de 2018 por el director general de Obras Públicas, Transportes y Movilidad publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 13 de diciembre de 2018, y accesible al web https://mediambient.gva.es/es/web/movilidad-urbana/supramunicipales/-/asset\_publisher/F3LkVyYiHFLR/content/plan-basico-de-movilidad-del-area-metropolitana-de-valenc-1  
Por todo lo anterior, el PMUS de Beniparrell no tendrá efectos negativos sobre los planes sectoriales y territoriales, puesto que integra los principales objetivos de las estrategias de planificación en el ámbito de la movilidad sostenible que están vigentes o en fase de aprobación.  
F.2 Por las características de los efectos y del área probablemente afectada  
No se esperan efectos sobre la cobertura forestal, las áreas protegidas o los lugares de la Red Natura 2000, ni afecciones sobre las vías pecuarias o elementos del patrimonio cultural.  
El PMUS propone indicadores para el seguimiento del plan, individualizados para cada una de las estrategias; en el apartado 5 del Plan de acción del PMUS se hace una comparación entre el valor actual de los indicadores propuestos frente a la previsión deseada una vez implementado el plan; estos indicadores incluyen tanto los relativos al reparto modal de la movilidad, como indicadores de seguimiento del Plan e indicadores medioambientales.  
En general, para todos los indicadores, tanto los de seguimiento como los de carácter ambiental, se especifica el valor inicial (cuantitativamente y cualitativamente) y cuantificar el objetivo a lograr.  
No quedan evaluadas en el presente informe ambiental y territorial los nuevos trazados sobre suelo no urbanizable que deban ser objeto de evaluación ambiental de proyecto si se encuentran dentro de los supuestos previstos en la legislación vigente de evaluación ambiental (Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana, y Decreto 162/1990, de ordenación del desarrollo de la Ley 2/1989).  
En este sentido, las actuaciones 1.16. Eje verde que conecta el barranco de Picassent con el PN de la Albufera y 2.3. Conexión ciclista con la red ciclista metropolitana circulan por el barranco de Picassent, considerado como suelo forestal y suelo no urbanizable protegido, pero se trata de actuaciones compatibles y que ocuparían caminos preexistentes. La actuación 2.4. Conexión ciclista entre el casco de Beniparrell y el polígono vereda Sud está prevista sobre suelo no urbanizable protegido según las vigentes normas subsidiarias, a pesar de que, por un lado, se trata de una actuación sobre caminos preexistentes y, de otra, está prevista como suelo urbanizable en el Plan general de ordenación urbana en tramitación.  
Teniendo en cuenta todo el anterior y analizado las propuestas del PMUS de Beniparrell, se entiende que, en su conjunto, estas propuestas:  
1. Contribuyen a un mejor uso racional del espacio público y a las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Promueven el cambio modal hacia los modos de transporte más sostenibles: caminar e ir en bicicleta, con la consiguiente reducción del consumo energético.  
3. Desaconseja el uso del vehículo privado a favor del público y/o colectivo.  
4. Favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
5. Promueve la descarbonización del sistema de transporte del municipio.  
A la vista de la documentación presentada, de acuerdo con los criterios del anexo VIII del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), se considera que el Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell no afecta a zonas protegidas o forestales y sus propuestas se limitan en general a suelo urbano y urbanizable. En cuanto a las actuaciones en suelo no urbanizable, discurren por vías o caminos ya existentes donde el uso propuesto está permitido. En el caso de propuestas de ejecución en suelo no urbanizable que suponen reclasificación de suelo o que suponen un uso no permitido, estas no serán objeto de evaluación en este PMUS dado que el ayuntamiento no es competente para aprobar modificaciones en suelo no urbanizable.  
Así, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de información territorial de esta conselleria, se puede determinar, respecto al Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell, que el procedimiento de evaluación simplificado es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
F. Propuesta de acuerdo  
Conforme a lo establecido en el artículo 53.2.b del TRLOTUP, de acuerdo con lo que se ha expuesto, se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell, de acuerdo con los criterios del anexo VIII del TRLOTUP, por no tener efectos negativos significativos sobre el medio ambiente, y corresponde continuar la tramitación de esta modificación de acuerdo con su normativa sectorial, siempre que se ajuste a lo descrito en la documentación presentada, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
1. El PMUS incluirá las consideraciones aportadas por el informe de 31 de mayo de 2021, del Servicio de Movilidad Urbana sobre la eliminación de la propuesta 3.4 y la inclusión de la vía ciclopeatonal entre la nueva estación de cercanías de Albal y el camino de la Marjal.  
2. El PMUS deberá contemplar las determinaciones del informe emitido por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 31 de agosto de 2021.  
3. Tal y como indica el informe de 9 de julio de 2021, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, en el PMUS deberá constar que, previamente al inicio de los trabajos de explotación de la zona de policía, se deberá contar con la autorización de la CHJ.  
4. El Plan atenderá las observaciones aportadas por la Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana, del Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana en su informe el 10 de febrero de 2021.  
Según establece el artículo 53.7 del TRLOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su validez y cesará en la producción de los efectos que sean propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se haya procedido a la aprobación del Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En este caso, el promotor deberá de volver a iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que hace referencia el artículo 53.2.b del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
Por lo tanto, la Comisión de Evaluación Ambiental acuerda emitir un informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de Beniparrell, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en dicho informe.  
Notificar a los interesados que, contra esta resolución, al no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que se puedan utilizar los medios de defensa que en su derecho consideran pertinentes.  
Notificar para su conocimiento y a los efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos exactos que se derivan, en conformidad con lo que dispone el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 8 de abril de 2022.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 19 de junio de 2024.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML