Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4980, del 07-04-2005 (2005/2805)

RESOLUCIÓ de 1 de març de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4980

Data del DOGV
:   07-04-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/2805

CVE


Data del document
:   01-03-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Picassent](javascript:void(0))
    * [Almussafes](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [Quart de Poblet](javascript:void(0))
    * [Borriol](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 1 de març de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/2805]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 276/02-AIA, 029/01-AIA, 037/03-AIA, 004/04-AIA i 324/00-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les
  
València, 1 de març de 2005. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 276/02'AIA.
  
Títol: Remodelació d'accessos al polígon industrial de l'Oliverar.
  
Promotor: Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infrastructures i Transports.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports.
  
Objecte: Dotar el parc logístic de Riba-roja d'una connexió directa amb la A-3, amb la remodelació de l'enllaç al polígon de l'Oliverar i evitar així el pas del nou trànsit generat per l'interior d'aquest.
  
Localització: Riba-roja, Quart de Poblet.
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El projecte consisteix en un vial d'accés al parc logístic i un enllaç amb doble rotonda localitzat en la zona sud-oriental del polígon de l'Oliverar. L'esmentat vial d'accés discorre per l'est del polígon, molt pròxim a aquest, amb una longitud aproximada de 1.067 metres. Així mateix, disposa d'una rotonda, per a accés al polígon mateix, al PK 0+293,645.
  
No es pretén descriure majorment el nou enllaç, ja que està fonamentalment condicionat per criteris tècnics, que no ambientals. Així, en endavant, i sempre dins del present apartat, només es farà referència al vial de connexió.
  
La secció tipus de l'accés viari al parc comprén dues calçades independents, de dos carrils per sentit de 3,5 metres d'ample cadascun, vorals interiors i exteriors d'1 metre, berma exterior d'1 metre i mitjana de 3 metres.
  
Els materials que componen el ferm són mescles bituminoses en calent S-20 i G-25 en el paviment i base bituminosa, rebliment artificial en la base del ferm i materials granulars per a la subbase.
  
Alternatives
  
S'han estudiat tres alternatives. Entre els criteris utilitzats per a avaluar la idoneïtat de les opcions plantejades se'n destaquen dos, per raó del major caràcter ambiental d'aquestes, com són la menor ocupació possible de superfície i l'aprofitament de vials existents.
  
No s'entrarà ara a descriure cadascuna de les alternatives estudiades, perquè aquestes difereixen únicament en la definició de l'enllaç, el qual, en tots els casos i com és obvi, es localitza als voltants de l'autovia A-3. Així, només s'ha de dir que al vial de connexió directa entre l'esmentat enllaç i el parc logístic és coincident en les tres opcions; aquest vial comporta les majors implicacions ambientals del projecte.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 15 de juliol de 2002 es va rebre, procedent de la Conselleria d'Infrastructures i Transports, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte remodelació d'accessos al polígon industrial l'Oliverar.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de remodelació d'accessos al polígon industrial l'Oliverar, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el BOE núm. 173, de data 20 de juliol de 2002, i en el DOGV núm. 4294, de data 17 de juliol de 2002, amb la presentació de diverses al·legacions i informes.
  
Resum d'al·legacions
  
Entre les al·legacions a què es feia referència abans, es fa una síntesi de les més significatives, en funció dels aspectes ambientals que mencionen, com també les referències als esmentats aspectes ambientals.
  
L'Ajuntament de Quart de Poblet es va referir a la modificació induïda pel projecte sobre l'escorriment superficial en la zona d'actuació (amb l'advertència que el vial discorre sobre zones inundables), al fraccionament del territori i a l'excessiva generalitat, segons el criteri d'aquest, de l'estudi d'impacte ambiental.
  
La Plataforma ciutadana per un barranc verd, net i viu... sense formigó, la Unió de Llauradors i Ramaders-COAG, la Plataforma ciutadana per un cinturó d'Horta i 19 escrits de particulars, al·leguen, en les respectives instàncies i com a aspectes més ressenyables d'aquestes, des del punt de vista ambiental, que el nombre de drenatges transversals que es preveu disposar serà insuficient, com també que no es preveu l'encreuament sobre el barranc del Pozalet i que es generaran bosses marginals de sòl agrícola que, en conseqüència, veuran impossibilitada l'explotació d'aquest. A més, se sol·licita la reposició de murs de maçoneria, respecte als camins ramaders afectats i la col·locació de pantalles antisoroll. S'aporten dues alternatives inèdites a l'enllaç projectat.
  
Sempre des del punt de vista ambiental, ha d'assenyalar-se el següent en referència al contingut de les al·legacions plantejades i, més concretament, a les opcions plantejades:
  
- L'opció 1 aportada planteja l'accés per l'oest del polígon. En aquest sentit, ateses les condicions ambientals generals del medi, a les quals es farà al·lusió posteriorment en la present declaració, s'entén que aquella no ofereix majors avantatges ambientals de rellevància enfront de les de la ja projectada. Així, en aquest cas, es creu convenient donar primacia als avantatges que, des del punt de vista de l'enginyeria de trànsit, han portat a preferir l'accés projectat.
  
- Des de la rotonda de l'enllaç en pes projectat que es localitza més al nord, s'entén que l'enllaç amb un suposat vial que discorreguera adjacent al límit oriental del polígon, com proposa l'opció 2 donada, necessitaria uns acords geomètrics en planta que farien que l'afecció final a la superfície agrícola no fóra molt de menor que la que s'infligeix a raó del fraccionament propiciat pel vial projectat.
  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 28 de febrer de 2003 es va efectuar consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València; en l'esmentada data es va sol·licitar també una ampliació al contingut de l'estudi d'impacte ambiental a la Direcció General de Transports.
  
Informes sectorials
  
Es passa seguidament a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.
  
En data 15 d'abril de 2003 es va rebre informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València. El mateix indicava que la solució proposada per al camí ramader afectat no permet els usos compatibles i complementaris, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. Així, proposa que es destine un carril exclusiu, de la màxima amplària possible, per als usos indicats en l'article 17 de l'esmentada llei.
  
En data 2 de desembre de 2003 es va rebre escrit de resposta i documentació complementària a la sol·licitud d'ampliació que es fera.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, els informes rebuts i altres consultes, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les servituds legals següents:
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció al tram del camí ramader assagador d'Aragó.
  
- D'acord Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, s'afecta domini públic hidràulic.
  
- Per raó del Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, s'afecta l'àmbit del referit PORN .
  
- La classificació i qualificació dels sòls afectats correspon a sòl urbà d'ús industrial, en el cas de l'enllaç, i sòl no urbanitzable en el del vial de connexió.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Es vol, primerament, assenyalar que l'entorn més immediat a aquell en què es pretén portar a terme l'actuació està totalment antropitzat. Està principalment ocupat per infrastructures viàries de gran capacitat i extenses superfícies de sòl destinades a usos industrials. És així que l'actuació, i cabria centrar-se únicament en el vial de connexió projectat, ha d'atribuir-se a l'entorn de què es parla, i no al principalment agrícola que el circumda.
  
D'altra banda, i amb l'adaptació del concepte de capacitat de càrrega al cas concret del medi que ens ocupa, pot entendre's que aquesta seria aquella càrrega màxima sostenible que pot imposar-se al medi, i atendre els factors ambientals propis d'aquest. Aquests, indubtablement, serien els valors de caràcter físic (biòtic i abiòtic), perceptual i social que s'analitzen en l'inventari de l'estudi d'impacte ambiental. No obstant això i per més rigor, s'ha de referir també a la capacitat d'acollida del medi afectat, amb l'acceptació llavors, que en el cas concret que s'avalua, no cap la possibilitat de distingir-la de la capacitat de càrrega d'aquest.
  
Amb tot, i tenint en compte la globalitat dels factors referits abans com ja s'han descrit i caracteritzat en l'esmentat estudi d'impacte, de tots els quals es fa seguidament una breu síntesi, pot concloure's que, malgrat la saturació d'usos antròpics o, més bé al contrari, vista la saturació, l'actuació és perfectament assimilable pel medi on es vol ubicar, en tant s'entén que la capacitat de càrrega d'aquesta podrà assumir l'actuació plenament.
  
- Geologia i edafologia
  
Gran part de l'enllaç, com també el tram del vial d'accés al parc logístic més pròxim a aquell, es localitza sobre llims terrosos fluvials, crosta (calcàries arenoses) i argiles de descalcificació provinents de la dissolució del CaCO3 de calcàries impures.
  
Els riscos més destacables en la zona, segons l'estudi d'impacte ambiental, són el sísmic, tot i que és mitjà-baix, i el d'inundació. Aquest últim és ressenyable al sud de l'àrea del parc logístic, ja que presenta un risc 3 segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).
  
Els sòls caracteritzats en la zona afectada són els fluvisòls i cambisòls. Dels primers s'indica l'alta productivitat agrícola. Del segon s'assenyala que es tracta de cambisòl calcari, de clara vocació agrícola en l'àmbit on es troben.
  
- Règim hidrològic
  
La zona on s'actua es localitza en la conca del barranc del Pozalet, el qual és contributiu de la rambla del Poyo, i desapareix al sud de la zona d'actuació.
  
Ha d'indicar-se que, d'acord amb el PATRICOVA, el vial projectat discorre sobre terrenys subjectes a risc 1, aquesta circumstància no és tan important com el fet que el llit afectat és contributiu del barranc del Poyo, per al qual l'esmentat document preveu una actuació integral.
  
Dins de la unitat hidrogeològica del mitjà Túria, és la subunitat Buñol-Cheste sobre la qual se situa la zona on està l'accés al parc logístic de Riba-roja. En aquesta, els aqüífers estan constituïts per nivells de calcàries juràssiques en l'àrea de Chiva-Cheste.
  
La vulnerabilitat de les aigües subterrànies és mitjana, això implica que, encara que la qualitat de les aigües és bona, no tenen una correcta protecció natural contra la contaminació fisicoquímica.
  
- Vegetació
  
La vegetació natural de la zona, en l'etapa madura d'aquesta, correspondria a boscos planifolis de Quercus rotundifolia, tot i que també estan el garrofer (Ceratonia siliqua), l'ullastre (Olea europaea sub. sylvestris) o el coscoll arborescent (Quercus coccifera). No obstant això, la vegetació existent és la pròpia de cultius fruiters i de secà.
  
- Fauna
  
Les espècies presents en la zona són les habituals d'hàbitats característics de les zones de cultiu. En qualsevol cas, l'inventari realitzat en l'estudi ha recollit les presents en aquest cas concret, sense destacar d'entre elles, cap de rellevància ni susceptible de major afecció.
  
- Paisatge
  
Pel que fa al paisatge a què quedarà incorporada la ronda, s'ha d'indicar que es caracteritza per ser molt pla, com també per estar poblat per camps de cultius fruiters de baixa alçària (tarongers, predominantment). Així mateix, es veu afectat per l'existència d'infrastructures viàries d'entitat (bypass) i altres pròpies d'un entorn molt urbanitzat, com xarxes elèctriques.
  
- Camins ramaders
  
L'estudi ha especificat l'existència d'un camí ramader en la zona d'actuació. L'esmentat camí ramader es denomina assagador d'Aragó. Aquest, es veu interceptat per la traça del vial de connexió proposat.
  
- Patrimoni cultural
  
D'acord amb l'informe arqueològic inclòs en l'estudi d'impacte ambiental, no es troben elements patrimonials rellevants o d'entitat en l'entorn de l'actuació.
  
Així mateix, ha d'assenyalar-se que el projecte disposa d'un informe favorable emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Finalment, s'ha de fer referència a què l'actuació se situa dins de l'àmbit inclós en el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera. Així, i atenent a part del contingut d'aquest, es recorda el següent:
  
La localització i disseny de tota infrastructura, a més de complir la normativa sectorial, han de plantejar diverses alternatives sobre la base d'un estudi previ o paral·lel de la capacitat d'acollida del territori que tinga en compte almenys els següents aspectes:
  
A. L'increment de processos condicionants naturals com a risc d'erosió, lliscaments, arrossegaments, etc.
  
B. L'alteració de llits per aterrament, o destrucció de la vegetació.
  
- Durant la realització de les obres han de prendre's les precaucions necessàries per a evitar l'alteració de la coberta vegetal o la modificació de llits en les zones adjacents i, en tot cas, el projecte inclourà les necessàries partides pressupostàries per a la correcció de l'impacte produït, com també per a la seua adequació ecològica i paisatgística.
  
S'entén convenient que tot això, com també la resta de disposicions del PORN que puguen ser d'aplicació, es tinga en compte, si s'afecta al barranc del Pozalet.
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretenen recalcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
L'impacte acústic que generarà el funcionament de la maquinària, en fase de construcció, es diu en l'estudi que, en part, serà pal·liat pel soroll de fons emés per la xarxa viària existent, la qual cosa fa concloure que serà compatible.
  
En línia amb l'anterior ha d'assenyalar-se que les obres es constituiran en una nova font de soroll que sempre haurà de sumar-se a les ja existents en l'entorn, per la qual cosa no està clar que, en part, el soroll generat quedarà camuflat pel soroll ambient. En qualsevol cas, sí s'entén vàlida, ateses les circumstàncies de l'entorn afectat, la qualificació de compatible concedida a l'impacte.
  
Existirà afecció al sòl vegetal, perquè aquest serà retirat tant de la superfície ocupada per la infrastructura com d'altres xicotetes zones destinades a instal·lacions auxiliars, parc de maquinària, creació de pistes i accessos addicionals. L'impacte es considera compatible perquè, es diu en l'estudi, que els sòls afectats no presenten singularitats edàfiques rellevants.
  
L'impacte sobre el desenvolupament econòmic pel canvi d'ús de sòl s'ha valorat com a moderat, per al qual es proposa l'establiment de mesures compensatòries.
  
Respecte al camí ramader assagador d'Aragó, com ja s'ha comentat en la present declaració, es produeix afecció a aquest en un punt ja pròxim al parc logístic. S'estableix la correcció del traçat d'aquest.
  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores que s'han disposat per a minimitzar o compensar els impactes induïts, s'han de destacar les següents:
  
- S'ha de procedir al reg de pistes i accessos en les èpoques en què siga previsible la generació de pols. Els camions que transporten materials pulverulents han d'anar proveïts de lones.
  
- S'han de revisar els silenciadors dels motors i s'han d'utilitzar revestiments elàstics en tolves i caixes de bolquets.
  
- S'ha de jalonar la zona d'ocupació de les obres. S'ha de dotar a la zona de maquinària de contenidors adequats per a residus líquids i sòlids.
  
- S'ha de procurar l'ocupació dels camins rurals com a pistes d'obra.
  
- S'ha de recuperar la terra vegetal, després, aquesta s'ha d'apilar en cordons de 2 metres d'alçària.
  
- Les operacions de manteniment de la maquinària no es poden desenvolupar en zones pròximes a séquies.
  
- El camí ramader afectat serà objecte de modificació de traçat, discorrent ara per l'est de la via de connexió, de manera que l'esmentat vial no arribe a interrompre-la en cap punt.
  
- S'ha de procedir a la revegetació dels talussos generats, a la descompactació dels terrenys afectats, labors de recuperació de la vegetació adjacent, etc.
  
- . S'ha establert un complet pla de restauració ambiental de totes les superfícies que queden afectades tant per l'actuació.
  
Pel que fa al Programa de vigilància, aquest ha fixat al responsable ambiental de les obres així com també la necessitat d'emplenar un diari ambiental d'obra. Igualment s'han determinat els paràmetres que s'han de vigilar, els indicadors que materialitzaran la vigilància i els valors llindar que advertiran sobre el compliment o no, d'allò que s'ha establert per l'estudi. Finalment, s'ha disposat la redacció d'una sèrie d'informes, el contingut i freqüència de la qual també han sigut determinats.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de remodelació d'accessos al polígon industrial de l'Oliverar, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infrastructures i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta d'aquests amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a realitzar.
  
També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la utilització d'aquestes, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, si no tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Com s'ha esmentat en anteriors apartats de la present declaració, l'actuació queda dins de l'àmbit del PORN de l'Albufera, aprovat per decret 96/1995 de 16 de maig, del Govern Valencià.
  
D'acord amb les especificacions recollides en el mateix, i a les quals ja s'ha fet al·lusió anteriorment, s'entén que és necessari que el projecte de construcció estudie els fenòmens d'erosió evolutiva i localitzada que poden produir-se al barranc del Pozalet, a fi de conéixer els efectes sobre la dinàmica d'aquest o altres a què aboca.
  
D'altra banda, el programa de vigilància ambiental ha d'establir un especial control de les activitats que es desenvolupen en les proximitats o sobre els llits, a fi d'evitar aportacions de materials externs, contaminants o, en qualsevol cas, prevore la regeneració de la vegetació dels punts afectats.
  
- La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
- S'ha d'atendre al que disposa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció de la contaminació acústica.
  
- Atesa l'afecció al camí ramader assagador d'Aragó, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació de traçat davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- El projecte pretén respectar el règim d'escorriment superficial propi de la zona d'actuació i disposar els drenatges transversals necessaris, s'entén que dimensionats adequadament al fi que persegueix. No obstant això, és important, des del punt de vista ambiental, que les alteracions que en aquest sentit puguen generar-se en la zona, i vista la predisposició d'aquesta a sofrir inundacions, tinguen en consideració les implicacions que de l'actuació puguen derivar-se'n aigües avall, al mateix temps que s'executen les obres en coordinació amb la planificació contra inundacions existent.
  
Així, el projecte d'execució ha d'incorporar les accions pertinents que asseguren tant l'eficiència de les obres de drenatge disposades com la no-interferència d'aquestes o, en tot cas, correcta coordinació, amb el planejament contra inundacions vigent a què s'ha al·ludit.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 029/2001-AIA
  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del sector ZI-2 riu Sec est
  
Promotor: Ajuntament de Borriol
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: Al costat del marge est de la carretera CV-10, al sud del nucli urbà de Borriol, i afronta amb la zona residencial denominada el Molló
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La classificació, com a sòl urbanitzable industrial, de 21.090'77 m² de sòl no urbanitzable comú al costat del límit sud d'un sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial classificat així en les vigents normes subsidiàries com també la incorporació del vial d'accés rodat al polígon des de la rotonda situada al sud de la zona residencial el Molló.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La superfície del sector industrial arriba als 410.194'62 m² amb la modificació presentada.
  
II. Els usos previstos per a la zona a ampliar són els de zona verda i accessos; aquesta es correspon amb àrees naturals o naturalitzades d'elevat pendent.
  
III. L'accés al sector es pretén efectuar des de la rotonda situada al sud-oest de la zona residencial el Molló, la qual voreja per l'est.
  
3. Alternatives
  
Aparentment, s'han estimat únicament les alternatives de l'accés rodat al polígon industrial; l'elegida es considera com l'única viable atesa la situació de l'autovia i del sòl residencial existent. La solució proposada es troba avalada per la Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 14 de febrer de 2001 l'Ajuntament de Borriol va remetre l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'homologació modificativa i el Pla parcial del sector ZI-2 riu Sec est.
  
Després de sol·licitar a l'Ajuntament el projecte tècnic i l'expedient municipal en data 23 de febrer de 2001, aquest va remetre l'esmentada documentació en data 8 d'octubre de 2002, i va omplir així la documentació necessària per a iniciar el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 28 de novembre de 2001 i en el DOGV núm. 4144, de 10 de desembre de 2001.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar set al·legacions, si bé només n'hi consten sis en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Borriol, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
Posteriorment, i fora de termini, es van presentar nou al·legacions més.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Algunes de les al·legacions presentades fan referència, de manera resumida, als següents aspectes relacionats amb matèries ambientals:
  
- Impacte ecològic i estètic.
  
- Possibles repercussions sobre les àrees pròximes habitades, especialment les derivades de la contaminació acústica, atmosfèrica i lumínica.
  
- Localització de la zona verda.
  
- Afecció a un sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
- Ampliació del sector sobre una àrea de difícil aprofitament urbanístic per les seues característiques morfològiques.
  
- Afecció al camí ramader.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 10 de febrer de 2003 es va sol·licitar ampliació de la documentació tècnica per entendre que alguns dels aspectes tècnics del projecte no havien sigut tractats adequadament.
  
L'Ajuntament de Borriol va remetre en data 9 d'abril de 2003 documentació que contestava els aspectes requerits en l'informe d'ampliació.
  
Informes sectorials
  
En data 8 d'octubre de 2002 la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló va remetre informe ambiental sobre el projecte. Després de descriure algunes de les característiques físiques de l'entorn, s'informa de l'afecció al camí ramader assagador de la Muntanya Negra sobre el qual ja s'ha iniciat un expedient de modificació de traçat amb referència CS/VP/MT003/01 que es considera viable tècnicament.
  
Es recullen, a més, una sèrie de conclusions respecte al projecte que fan referència a les possibles limitacions geotècniques i paisatgístiques, principalment.
  
Afeccions legals
  
1. El sector se situa sobre el camí ramader classificada com assagador de la Muntanya Negra, amb 20'89 metres d'amplària legal, i que afecta un desenvolupament de 529 metres i una superfície total de 10.930'32 m², dels quals 10.572'06 m² es troben dins de l'actuació urbanística presentada.
  
L'expedient de modificació de traçat, iniciat en data 19 de juliol de 2001 i del qual no es té constància de la finalització d'aquest, comportarà un increment de la superfície resultant del camí ramader, amb un total de 20.664'84 m², sense que compute a l'efecte urbanístic i amb el manteniment de la titularitat pública dels terrenys.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'àmbit de la proposta es caracteritza per la presència de dues àrees ben diferenciades geològicament. La primera d'aquestes es correspon amb materials detrítics quaternaris que constitueixen el peu de muntanya, amb pendents més suaus i estructura afeixada dedicada al cultiu de secà principalment. La segona es correspon amb relleus calcaris d'origen cretaci i juràssic, i abraça els materials detrítics juntament amb la traça de la CV-10, amb pendents molt més pronunciats i vegetació natural.
  
Si bé els gruixos dels materials trobats pareixen significatius, les característiques fisicoquímiques els fan prou permeables, la qual cosa pot comportar un determinat risc de contaminació dels aqüífers subjacents en el supòsit de produir-se abocaments directament al terreny.
  
2. Les capacitats d'ús agrari del sòl són limitades en les zones de dipòsits quaternaris per no gaudir aquest d'un gruix significatiu i presentar nivells intermedis de pedregositat. Altrament, les elevacions calcàries, amb afloraments de roca i escassa presència de sòl, no són aptes per als usos agraris sinó més pròpies del manteniment de les seues característiques naturals.
  
Són precisament les àrees de major pendent les que presenten majors riscos d'erosió, per la qual cosa és important mantenir al màxim la coberta vegetal existent, una estructura de bancals i tractar adequadament els talussos generats.
  
3. Les dues àrees geomorfològiques en les quals es divideix l'àrea d'estudi alberguen dos tipus de vegetació totalment diferent. En les àrees cultivades domina el secà, principalment de garrofer, al costat d'alguns cítrics, és comuna l'aparició d'espècies nitròfiles pròpies de vores de camins que no presenten major interés botànic com també altres pròpies de les etapes de colonització forestal. D'altra banda, en les àrees elevades apareix un matoll - llistonar amb presència de pi blanc distribuït de manera dispersa.
  
La vegetació no es correspon doncs amb la potencial però resulta important des d'un punt de vista paisatgístic i per la contribució d'aquesta al control de l'erosió.
  
Altrament, l'abandó d'algunes parcel·les de cultiu de secà suposa l'avanç de la vegetació forestal sobre aquestes.
  
4. Amb motiu de l'ampliació de documentació de l'expedient s'ha facilitat un informe de l'empresa subministradora d'aigua potable al sector en tramitació on s'indica estar a disposició de subministrar un cabal continu de 5 l/s en condicions de qualitat adequades per als usos industrial i humà. Això suposa un valor de 10'53 m³/dia i hectàrea bruta, que ha de considerar-se a l'hora d'atorgar llicències segons el tipus d'activitats que es desitgen instal·lar.
  
Per a la depuració de les aigües residuals es proposa l'ampliació de l'EDAR ja existent, localitzada a l'altre costat de la CV-10 i per a la qual ja està previst el pas per baix de l'esmentada infrastructura com també la parcel·la per a situar-la. Aquesta instal·lació, amb capacitat per a 400 m³/dia, es dissenya exclusivament per a aigües residuals sanitàries, de manera que les aigües d'origen industrial han de tractar-se de manera autònoma per cadascuna de les indústries que allí se n'instal·len. S'acceptaran els efluents que, depurats o no prèviament, complisquen amb els paràmetres recollits en l'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram redactada per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, que substitueix la prevista inicialment pel projecte. Una vegada depurades les aigües, aquestes s'abocaran al llit del riu Sec, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions que es requerisquen per al compliment de les legislacions sectorials vigents. D'altra banda, la xarxa de sanejament serà separativa i s'hi instal·laran les corresponents arquetes de registre.
  
L'execució del sòl industrial suposarà una transformació de la morfologia actual de la zona, amb una important generació d'estèrils, principalment de les àrees de relleus calcaris. En la documentació ampliada s'indica que la totalitat dels esmentats estèrils serà empleada en l'anivellament del terreny i s'inclou una lleugera aproximació a la solució del tractament dels talussos generats.
  
Altrament, la gestió dels residus se suposa que la realitzaran empreses autoritzades contractades per cadascuna de les indústries com també per l'empresa gestora de l'EDAR, i s'hi imposa aquesta condició per part de l'Ajuntament.
  
5. Des d'un punt de vista paisatgístic, el principal impacte estarà originat per la generació de talussos i la pèrdua de sòl que pot comportar, atesa la preexistència d'instal·lacions industrials i un altre tipus d'assentaments en l'entorn més immediat, sense que s'haja trobat documentació suficient al respecte en el projecte presentat.
  
6. La construcció d'un dipòsit de 400 m³ en les cotes més elevades podria, a priori, suposar un risc per als usos industrials que es pretenen desenvolupar en cas de ruptura. La documentació ampliada inclou una justificació relacionada amb la inexistència d'aquest risc, atesa la pressió del depòsit com també les canalitzacions d'evacuació d'aigües previstes.
  
7. Respecte de la contaminació atmosfèrica, l'estudi d'impacte ambiental recull mesures correctores al respecte que pretenen limitar la producció de pols durant la fase de construcció i d'emissions atmosfèriques i acústiques durant la fase de funcionament, principalment, però la distribució proposada inicialment no pareix afavorir l'aplicació d'altres mesures passives que puguen resultar útils i les plantejades resulten generals i d'escassa efectivitat en algunes ocasions.
  
8. La superfície del sòl industrial es troba travessada per diverses infrastructures, entre elles destaca un ramal del gasoducte i dos trams de xarxa de transport d'energia elèctrica de diferent capacitat, un d'ells de 400 kV, que es pretén fer coincidir amb un dels vials de la urbanització.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i Pla parcial del sector ZI-2 riu Sec est del municipi de Borriol (Castelló), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. L'execució del polígon industrial ha de començar necessàriament després de l'aprovació definitiva de l'expedient de modificació de traçat del camí ramader assagador de la Muntanya Negra, amb 20'89 metres d'amplària legal, amb referència CS/VP/MT003/01.
  
II. L'Ajuntament de Borriol considera el límit de proveïment d'aigua potable de 10'53 m³/dia i hectàrea bruta de superfície de sòl industrial a l'hora de concedir les llicències d'activitat. Aquest valor no es pot superar amb el sumatori de consums de les empreses que allí s'instal·len.
  
III. La nova estació depuradora d'aigües residuals, inclosa la xarxa de sanejament, ha d'estar executada amb caràcter previ a l'atorgament de les llicències d'activitat.
  
IV. La normativa urbanística del polígon obliga a l'adopció de mesures de contenció i prevenció de la contaminació atmosfèrica, especialment en tot allò referent a l'emmagatzematge de material pulverulent. Es poden acceptar sistemes que varien des dels contenidors coberts fins a l'emmagatzematge en estructures tancades amb sistemes de captació de partícules, tot això en funció de l'aplicació de les últimes tecnologies disponibles.
  
V. Amb l'objecte de disminuir la percepció de les construccions des de la CV-10 i els terrenys confrontants, entre les parcel·les edificades del polígon i l'esmentat vial s'han de plantar espècies arbòries de port alt, d'escàs requeriment hídric i de caràcter autòcton / climàcic. Ha d'incloure's en el projecte una partida destinada al reg i manteniment de les esmentades espècies almenys en el primer any d'edat, amb la substitució dels peus que no prosperen adequadament.
  
VI. S'ha de procedir al soterrament de la línia de transport d'energia elèctrica de menor capacitat que travessa part del sector de sòl urbanitzable; s'ha de respectar per a la de major capacitat les distàncies establertes en el Reial decret 1995/2000, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica, com també en la Circular 01/2003, de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia, relativa a l'aplicació de l'article 162 de l'esmentat reial decret.
  
VII. S'ha de remetre a aquesta Direcció General la llista exhaustiva d'usos i activitats admeses, compatibles i prohibides que s'han de reconéixer en el sector que, segons la contestació a les al·legacions presentades, ha d'incorporar el pla parcial. Aquesta Direcció General ha d'emetre resolució al respecte amb la consideració de l'adequació dels usos a l'entorn de la proposta.
  
VIII. De la mateixa manera, s'ha de remetre un complet projecte de restauració de talussos una vegada aprovat el projecte de reparcel·lació i establertes les cotes definitives d'anivellació del terreny i rasants. L'execució del sòl urbanitzable ha de supeditar-se a l'emissió per part d'aquesta Direcció General d'una resolució favorable en aquest sentit.
  
IX. En nom d'una major integració paisatgística i d'una menor transformació del terreny, segons la complexa morfologia que presenta la superfície del sector en l'extrem sud-est, la naturalesa dels materials i el caràcter forestal de la vegetació, es proposa l'ampliació de la superfície de zona verda prevista inicialment en el projecte segons el plànol adjunt a aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 de febrer de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 37/03-AIA
  
Títol: Instal·lació per a l'engreixament de túnids
  
Promotor: Explotaciones Atuneras del Mediterráneo, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Localització: Badia de Moraira enfront de la cala de les Bassetes (Benissa)
  
Antecedents i objecte
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació ha presentat per a l'avaluació d'impacte el projecte d'instal·lació per a l'engreixament de tonyina roja que s'ha de situar enfront de la cala de les Bassetes i el cap Blanc al terme municipal de Benissa, a una milla nàutica del litoral.
  
Descripció del projecte
  
Per al desenvolupament de l'activitat l'empresa sol·licitant Explotaciones Atuneras del Mediterráneo, SL inicia la tramitació de les autoritzacions necessàries inclosa una concessió de domini públic marítim de 480.000 metres quadrats on s'instal·laran 10 gàbies cilíndriques de 50 metres de diàmetre i 13 metres de profunditat.
  
En aquestes gàbies es projecta introduir fins a 1.260 tones de tonyines procedents de captures en el medi natural, d'un pes per individu al voltant de 150 quilograms, amb l'objecte de ser engreixats en el període de juliol a desembre en què incrementaran el pes inicial un 11%, fins a les 1.398 tones en el total del cultiu.
  
Així doncs, per mitjà d'aquest projecte la producció final neta en biomassa de peix és de 138 tones, (1398 t ?1260 t).
  
Per a obtenir aquest augment de pes de 138 tones, el projecte determina unes necessitats d'alimentació de les tonyines de 4.800 tones d'aliment. El coeficient de conversió de l'aliment ingerit s'estima en 35:1. L'alimentació aportada consisteix en peix congelat, concretament cavalla, sorell, bis, sardina i alatxa i cefalòpodes.
  
Per tant, la diferència entre l'aportació externa a la instal·lació en biomassa de peix congelat (4.800 t) i les eixides del sistema en biomassa de tonyina roja (138 t), és de 4.662 t, la major part de les quals, es convertiran en residus orgànics, excrements i restes de peix no consumit. Suposant que en respiració es perd un 10% de l'aliment consumit, es pot estimar que la part d'alimentació que finalment es transforma en excrements o queda en la badia en estat de descomposició és de 4.182 t (4.800 t-138 t - 480 t).
  
Aquestes 4.182 tones de residus cauran al fons marí situat o derivaran per efecte del corrent i l'onatge en estat de descomposició. Un percentatge desconegut de les restes de peix que s'aporten a les gàbies passarà a les cadenes tròfiques naturals per consum d'espècies silvestres.
  
L'activitat no inclou mesures que haja de realitzar el promotor que prevegen cap sistema de gestió dels residus generats.
  
Alternatives
  
El promotor introdueix ambdues alternatives de situació a la badia de Moraira. La primera d'aquestes a les proximitats del port nàutic de Moraira i la segona situada al SO de la primera enfront del cap Blanc.
  
En aquesta segona alternativa, que finalment és l'elegida, es dóna la circumstància que en l'àrea sol·licitada per a la instal·lació objecte d'avaluació es troba en tràmit d'avaluació d'impacte ambiental una altra sol·licitud per a la instal·lació de gàbies flotants destinades a una granja marina d'engreixament de daurada i llobarro el promotor de la qual és l'empresa Moraira Acuicultura SL.
  
El promotor no aporta elements que justifiquen la raó que condueix a desenvolupar una activitat tan agressiva des del punt de vista ambiental com la projectada, en una situació tan sensible ambientalment i important des del punt de vista turístic com és la badia de Moraira.
  
Aquest tipus d'activitat pot i ha de desenvolupar-se en aigües més profundes i allunyades de la costa. Fins i tot s'han desenvolupat sistemes mòbils que permeten realitzar l'engreixament de la tonyina en alta mar, en el trànsit d'aquesta als centres de consum, en els quals l'impacte ambiental generat, en part és corregit per la pròpia mobilitat de les gàbies.
  
Al·legacions en el període d'informació pública
  
En el període d'informació pública en el qual s'ha exposat l'estudi d'impacte ambiental s'hi han presentat deu al·legacions amb contingut ambiental, corresponents a les següents institucions: Confraria de Pescadors de Dénia, Ajuntament de Calp, Moraria Acuicultura SL, Ajuntament de Benissa, Ajuntament de Teulada, Club Nàutic les Bassetes, Club Nàutic de Moraira, Club Nàutic de Calp, Confraria de Pescadors de Moraira i Estació Nàutica de la Marina Alta.
  
En general aquestes al·legacions fan referència a la importància ecològica, paisatgística i turística de la badia de Moraira i a l'efecte negatiu per al medi ambient que la instal·lació tonyinera projectada pot causar sobre els valors naturals de la badia.
  
Anàlisi ambiental de l'activitat projectada. Conclusions
  
La cria intensiva d'espècies marines en gàbies flotants constitueix una activitat incipient en plena expansió. La major part de les instal·lacions actuals tenen pocs anys de funcionament i com a conseqüència hi ha escassa informació sobre les conseqüències ambientals d'aquestes.
  
S'imposa per tant, a l'hora d'avaluar ambientalment una instal·lació d'aquest tipus, la necessitat d'adoptar criteris de precaució ambiental, màximament quan les instal·lacions de cultiu, com és el cas, es projecten instal·lar en àrees d'extraordinària importància ecològica i paisatgística. Això, juntament amb la qualitat de les aigües existents fan de la badia de Moraira un enclavament privilegiat amb una importància turística excepcional, en el qual és prioritari evitar les fonts de contaminació de l'aigua o dels fons.
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor atén el problema dels residus orgànics produïts, fa una anàlisi d'aportacions de nitrogen i fòsfor projectat en l'aigua i una anàlisi de dispersió de partícules de granulats en funció de la grandària i el pes d'aquestes.
  
No obstant això, no s'analitzen les conseqüències de les restes de peix utilitzades per a l'alimentació que no siguen ingerides i isquen fora de les gàbies. Al respecte l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor només fa referència a aquest problema amb la següent consideració :
  
Sens dubte, un dels impactes més importants sobre la qualitat del sediment tindrà lloc per la sedimentació i acumulació de les restes orgàniques macroscòpiques procedents de l'aliment (carnada) i de les dejeccions dels peixos (granulats).
  
La descomposició d'aquestes restes orgàniques, via detritívors o microbiana, comporta un important consum d'oxigen que pot derivar en l'anòxia de les capes superficials del sediment: l'anoxificació del sediment implica l'aparició de processos de descomposició anaeròbia que, sota condicions d'hidrodinamisme reduït, comporta la producció i alliberament al medi de metabòlits químicament reduïts, alguns d'aquests molt tòxics per als organismes, com el sulfhídric (SH2). La producció anaeròbia de sulfhídric en els sediments localitzats sota les gàbies de cultiu en algunes concessions, és fàcilment identificable pel desenvolupament de denses colònies de bacteris filamentosos del sofre que arriben a cobrir el fons amb un prim tapís de color blanquinós.
  
L'activitat, per tant, comporta un risc ambiental, reconegut pel promotor mateix, que no és corregit amb mesures correctores o protectores, conseqüència de la creació d'un focus permanent de contaminació que tots els anys, en el període de juny a desembre, incorporarà 4.300 tones de residus orgànics de distint tipus a l'ecosistema natural de la badia de Moraira.
  
Aquest risc no és assumible, màximament quan part d'aquesta contaminació seran restes de peix no ingerit que aniran a la deriva per les aigües de la badia de Moraira, en estat de descomposició, en el període de major calor, i poden causar problemes de diversa índole.
  
Hi ha altres efectes ambientals negatius correctament expressats en les al·legacions presentades en el període d'informació pública.
  
Les incògnites que es plantegen per a l'avaluació ambiental d'aquesta activitat conflueixen amb l'existència d'un entorn marí molt sensible amb notables valors.
  
Especialment important és l'afecció paisatgística que generarà el conjunt de gàbies en la badia de Moraira, que serà visible per a desenes de milers de persones que tenen la residència en les vessants orientades a la badia i el front marí d'aquesta.
  
Consideracions socioeconòmiques
  
El desenvolupament d'aquest projecte, que té caràcter privat, és rebutjat per totes les entitats municipals la zona, ajuntaments de Benissa, Teulada i Calp.
  
En període de funcionament de l'activitat, entre els mesos de juliol i desembre, els problemes de contaminació per residus orgànics, poden influir negativament sobre el potencial turístic de la zona, el qual està directament relacionat amb la bellesa de l'entorn marí i la qualitat de les aigües d'aquest.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.G.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desvaforable, al sol efecte ambiental, el projecte de granja d'engreixament de tonyines que s'ha de desenvolupar en el litoral de Benissa per Explotaciones Atuneras del Mediterráneo, SL, pel fet que l'esmentada activitat alliberarà en l'entorn pròxim de la costa, sense control ni tractament previ una important quantitat de residus orgànics, generarà un risc de contaminació de les aigües i els fons marins i com a conseqüència la degradació ambiental progressiva d'un sistema litoral d'extraordinària bellesa i riquesa ecològica.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de febrer de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural:Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 004/04'AIA
  
Títol: Modificació de la línia Silla-FORD España i la línia Millares-Alzira a 132 KV, DC, entre el suport núm. 61A i la ST FORD España (València)
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte: Modificació de línia elèctrica de 132 KV ja existent
  
Localització: Picassent, Almussafes (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La línia aèria de doble circuit que es pretén executar té una longitud total de 0,907 km; discorre en un entorn pla on es destaquen cultius de cítrics i zones industrials.
  
Els suports seran metàl·lics amb forma de tronc piramidal des de la base al braç inferior i prismàtica des d'aquest fins al superior; estaran culminats per dos castellets en la part superior per al cable de terra.
  
2. Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, van ser dues les opcions que es van plantejar: una primera consistent en el soterrament de la línia, i una altra, la finalment seleccionada, basada en el desplaçament de la línia. L'estudi ha entés que, des del punt de vista ambiental, i ateses les característiques del medi on es localitza l'actuació, en les quals s'entrarà posteriorment, ambdues alternatives suposen implicacions semblants, sense que cap aportació que proporcione millores significatives sobre la resta.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 06 de febrer de 2004 la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte de modificació de la línia Silla-FORD España i la línia Millares-Alzira a 132 KV, DC, entre el suport núm. 61A i la ST FORD España (València).
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de modificació de la línia Silla-FORD España i la línia Millares-Alzira a 132 KV, DC, entre el suport núm. 61A i la ST FORD España (València), ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València, núm. 284 de data 29 de novembre de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que no hi ha afecció a les servituds legals de caràcter ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
- Geologia
  
La zona d'actuació es troba, majorment, sobre dipòsits quaternaris d'origen continental, formats per llims terrosos de vessament de glacis predominantment. Des del punt de vista edafològic, s'han caracteritzat els gleisòls, calcisòls i luvisòls.
  
- Hidrogeologia
  
El terreny presenta alta permeabilitat per porositat, i s'hi descriu una vulnerabilitat mitjana en l'àrea.
  
- Vegetació
  
La zona estudiada està majorment ocupada per cultius de cítrics.
  
- Fauna
  
L'estudi s'ha centrat en la caracterització de l'avifauna, perquè és aquesta la que pot resultar més afectada a raó de l'actuació, atesa la proximitat de l'Albufera, reconeguda com a zona d'especial importància per a les aus (ZEPA). Així, s'assenyala que les espècies amb algun grau d'amenaça és molt improbable que estiguen presents en l'àrea estudiada, per necessitar zones humides tant per a la reproducció (ardèids i larolimícoles) com per a la hivernada (anàtids). Això es pot extrapolar a la gran majoria de les espècies d'aus que freqüenten la ZEPA.
  
- Paisatge
  
El paisatge de la zona d'estudi té un grau d'alteració humana molt alt, per trobar-se l'àmbit de l'actuació subjecte a usos industrials i, majorment agrícola. Aquestes són les dues unitats paisatgístiques establertes per l'estudi per a l'anàlisi d'aquest. De la geomorfologia d'aquest en destaca l'eminent planor.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén recalcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
Ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més importants de cadascuna d'aquestes en aquest cas concret.
  
Dins de la fase de construcció, l'acció que comportarà majors impactes al medi és la instal·lació de suports, mentre podran exigir l'obertura de camins d'accés com també superfícies per a la provisió de materials. No obstant això, en el cas present, la necessitat de nous accessos és poca; de la mateixa manera, el volum inert generat no superarà els 86 m3.
  
Els residus que podran generar-se són olis, combustibles i semblants, procedents de la maquinària emprada, i estèrils vinguts de les operacions d'excavació.
  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren i valoren seguidament:
  
La presència de la línia elèctrica comportarà un major impacte sobre l'avifauna, atés que es genera un risc d'accident, ja siga per col·lisió o per electrocució. Aquest segon, en el cas concret de la línia que s'avalua, no és considerat tot i que la distància entre conductors i la resta no representa perill.
  
Finalment, s'entenen com a impactes sobre el medi la generació de camps elèctrics i magnètics, els quals es consideren desacoblats per tenir una freqüència molt baixa. Així, respecte al camp magnètic, assenyala l'estudi que intensitats de 100 mT es consideren segures. Atés que una línia de 132 kv, sempre d'acord amb l'estudi, genera intensitats de camp de 7,2 mT en l'entorn immediat al conductor, no s'estima cap generació d'impacte.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores disposades per part de l'estudi d'impacte, s'han de destacar les següents:
  
- Màxim aprofitament de la xarxa de camins existent.
  
- El manteniment de la maquinària es portarà a terme en zones establertes amb aquest fi.
  
- Eliminació adequada de tots els residus que es generen.
  
- Restitució de camins i zones afectades per les obres.
  
- Senyalització, per mitjà de salvaocells, de la línia elèctrica nova que s'ha d'instal·lar.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de modificació de la línia Silla-FORD España i la línia Millares-Alzira a 132 KV, DC, entre el suport núm. 61A i la ST FORD España (València), promogut per IBERDROLA Distribución Eléctrica SAU, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta d'aquest amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar. També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- Els elements salvaocells s'han de localitzar a portell sobre els cables de terra, al llarg de tot el recorregut i separat 10 metres. Els esmentats elements han de ser tires en X de neopré (35 cm x 35 cm) subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, o també espirals de color visible i dimensions de 30 x 100 cm.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la utilització d'aquests, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- S'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han d'abassegar al llarg de la traça en munts, l'alçària dels quals ha de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals.
  
- La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a l'efecte, aquesta ha d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles emissions de residus fluids a cunetes o canalitzacions, proveïdes d'arquetes cegues prou dimensionades.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 25 de febrer de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 324/00-AIA
  
Títol: Parc de desballestament d'automòbils
  
Promotor: Reciclados José Pérez e Hijos
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria i Energia
  
Localització: Carretera Simat, VP-1036, km. 2, Xàtiva (València)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un desballestador per a automòbils.
  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a desballestar-los i vendre als tallers de vehicles automòbils les peces en bon estat. El material no vendible i metàl·lic es facilitarà a les indústries siderúrgiques i metal·lúrgiques per a fondre'l. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.
  
Tramitació administrativa
  
En data 14 d'agost de 2000 el Servei Territorial d'Indústria i Energia va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de construcció d'un parc de desballestament d'automòbils.
  
Afeccions legals
  
En data 22 de setembre de 2000 es va enviar escrit a l'Ajuntament de Xàtiva mitjançant el qual es demanava el resultat de la informació pública, com també la sol·licitud de llicència d'activitat.
  
Posteriorment, en data 6 d'agost de 2001 se'ls va reiterar la petició de l'esmentada documentació, i se'ls va advertir que si en el termini de tres mesos no responien, es procediria al tancament de l'expedient.
  
Finalment, el 3 de setembre de 2001 es va rebre escrit de l'Ajuntament de Xàtiva on es diu textualment que:
  
S'emet informe desfavorable a la instal·lació de l'activitat de referència, atés que, la parcel·la es troba situada en terrenys qualificats segons el vigent PGOU com a sòl no urbanitzable comú, i que incompleix, per tant, la Llei 4/92 sobre usos en sòl no urbanitzable, en l'article 18.2 d'aquesta. Així mateix, l'esmentada parcel·la es troba afectada per la zona de protecció viària (apartat 4.5.4 del II Pla de carreteres de la Comunitat Valenciana).
  
Resolc: No admetre a tràmit la sol·licitud de llicència municipal d'obertura per a la instal·lació de l'activitat.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de construcció d'un parc de desballestament d'automòbils, promogut per Reciclados José Pérez e Hijos SL.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4980, del 07-04-2005 (2005/2805)

RESOLUCIÓN de 1 de marzo de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4980

Fecha DOGV
:   07-04-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/2805

CVE


Fecha del documento
:   01-03-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Picassent](javascript:void(0))
    * [Almussafes](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [Quart de Poblet](javascript:void(0))
    * [Borriol](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de marzo de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/2805]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 276/02-AIA, 029/01-AIA, 037/03-AIA, 004/04-AIA, y 324/00-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 1 de marzo de 2005. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 276/02'AIA.
  
Título: Remodelación de accesos al Polígono Industrial El Oliveral.
  
Promotor: Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Objeto: Dotar al parque logístico de Riba-roja de una conexión directa con la A-3, remodelando el enlace al polígono El Oliveral y evitándose, así, el paso del nuevo tráfico generado por el interior de éste.
  
Localización: Riba-roja, Quart de Poblet.
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El proyecto consiste en un vial de acceso al Parque Logístico y un enlace con doble rotonda localizado en la zona suroriental del polígono El Oliveral. El mencionado vial de acceso discurre por el este del polígono, muy próximo al mismo, según una longitud aproximada de 1067 metros. Asimismo, dispone de una rotonda, para acceso al propio polígono, en el PK 0+293,645.
  
No se entrará a describir mayormente el nuevo enlace, en tanto viene fundamentalmente condicionado por criterios técnicos, que no medioambientales. Así, en adelante, y siempre dentro del presente apartado, solo se hará referencia al vial de conexión.
  
La sección tipo del acceso viario al Parque comprende dos calzadas independientes, de dos carriles por sentido de 3,5 metros de ancho cada uno, arcenes interiores y exteriores de 1 metro, berma exterior de 1 metro y mediana de 3 metros.
  
Los materiales que componen el firme son mezclas bituminosas en caliente S-20 y G-25 en el pavimento y base bituminosa, zahorra artificial en la base del firme y materiales granulares para la subbase.
  
Alternativas
  
Se han estudiado tres alternativas. De entre los criterios utilizados para evaluar la idoneidad de las opciones planteadas se destacan dos, en virtud de su mayor carácter ambiental, como son la menor ocupación posible de superficie y el aprovechamiento de viales existentes.
  
No se entrará, ahora, a describir cada una de las alternativas estudiadas, pues las mismas difieren únicamente en la definición del enlace, el cual, en todos los casos y como es obvio, se localiza en el entorno de la autovía A-3. Así, solo cabe referirse a que el vial de conexión directa entre el citado enlace y el Parque Logístico es coincidente en las tres opciones, vial este, por demás, que supone las mayores implicaciones ambientales del proyecto.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública
  
En fecha 15 de julio de 2002 se recibió, procedente de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes al proyecto Remodelación de accesos al Polígono Industrial El Oliveral
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto Remodelación de accesos al Polígono Industrial El Oliveral, ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el BOE nº173 de fecha 20 de julio de 2002, y en el DOGV nº 4294 de fecha 17 de julio de 2002, habiéndose presentado diversas alegaciones e informes.
  
Resumen de alegaciones
  
De entre las alegaciones a las que se hacía referencia antes, se da una síntesis de las más significativas, en función de los aspectos ambientales a que hacen mención, y sólo de lo que se refiere a dichos aspectos ambientales.
  
El Ayto. de Quart de Poblet se refirió a la modificación inducida por el proyecto sobre la escorrentía superficial en la zona de actuación (advirtiéndose que el vial discurre sobre zonas inundables), al fraccionamiento del territorio y a la excesiva generalidad, según su criterio, del Estudio de Impacto Ambiental.
  
La Plataforma Ciudadana per un barranc verd, net i viu... sense formigó, la Unió de Llauradors i Ramaders-COAG, la plataforma Ciutadana per un cinturó d'Horta y 19 escritos de particulares, alegan, en sus respectivas instancias y como aspectos más reseñables de las mismas, desde el punto de vista ambiental, que el número de drenajes transversales que se prevé disponer será insuficiente, así como que no se contempla el cruce sobre el barranco del Pozalet y que se generarán bolsas marginales de suelo agrícola que, en consecuencia, verá imposibilitada su explotación. Además, se solicita la reposición de muros de mampostería, respeto a las vías pecuarias afectadas y la colocación de pantallas antirruido. Se aportan dos alternativas inéditas al enlace proyectado.
  
Siempre desde el punto de vista ambiental, ha de señalarse lo que sigue entorno al contenido de las alegaciones planteadas y, más concretamente, entorno a las opciones planteadas:
  
La opción 1 aportada plantea el acceso por el oeste del polígono. En este sentido, dadas las condiciones ambientales generales del medio, a lo que se hará alusión posteriormente en la presente Declaración, se entiende que aquélla no ofrece mayores ventajas ambientales de relevancia frente a las propias de la proyectada. Así, en tal caso, se cree conveniente dar primacía a las ventajas que, desde el punto de vista de la ingeniería de tráfico, han llevado a preferir el acceso proyectado.
  
Desde la rotonda del enlace en pesa proyectado que se localiza más al norte, se entiende que el enlace con un supuesto vial que discurriese adyacente al límite oriental del polígono, como propone la opción 2 dada, necesitaría de unos acuerdos geométricos en planta tales que la afección final a la superficie agrícola no sería mucho menor que la que se inflige a razón del fraccionamiento propiciado por el vial proyectado.
  
Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 28 de febrero de 2003 se efectuó consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, solicitándose, asimismo y en la citada fecha, una ampliación al contenido del Estudio de Impacto Ambiental a la Dirección General de Transportes.
  
Informes sectoriales
  
Se pasa seguidamente a hacer un breve resumen de la información obtenida de los informes que se señalaban en el punto anterior.
  
En fecha 15 de abril de 2003 se recibió informe de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia. El mismo indicaba que la solución propuesta para la vía pecuaria afectada no permite los usos compatibles y complementarios, de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias. Así, propone que se destine un carril exclusivo, de la máxima anchura posible, para los usos indicados en el artículo 17 de la citada ley.
  
En fecha 2 de diciembre de 2003 se recibió escrito de respuesta y documentación complementaria a la solicitud de ampliación que se hiciera.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, los informes recibidos y otras consultas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:
  
- En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, existe afección al tramo de vía pecuaria ?cordel de Aragón?.
  
- De acuerdo ley de aguas 29/1985, modificada por la ley 46/99, se afecta a dominio público hidráulico.
  
- En virtud del Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera, se afecta al ámbito del referido PORN .
  
- La clasificación y calificación de los suelos afectados corresponde a suelo urbano de uso industrial, en el caso del enlace, y suelo no urbanizable en el del vial de conexión.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación
  
Se quiere, primeramente, señalar que el entorno más inmediato a aquél en el que se pretende llevar a cabo la actuación está totalmente antropizado, estando principalmente ocupado por infraestructuras viarias de gran capacidad y extensas superficies de suelo destinadas a usos industriales. Es así que la actuación, y cabría centrarse únicamente en el vial de conexión proyectado, debe atribuirse al entorno del que se habla, y no al eminentemente agrícola que lo circunda.
  
Por otra parte, adaptando el concepto de capacidad de carga al caso concreto del medio que nos ocupa, puede entenderse que ésta sería aquella carga máxima sostenible que puede imponerse al medio, atendiendo a los factores medioambientales propios del mismo. Éstos, indudablemente, serían los valores de carácter físico (biótico y abiótico), perceptual y social que se analizan en el inventario del Estudio de Impacto Ambiental. Cabría, no obstante y por más rigor, referirse a la capacidad de acogida del medio afectado, aceptándose, entonces, que en el caso concreto que se evalúa, no cabe apenas distinguirla de la capacidad de carga del mismo.
  
Con todo, y atendiendo a la globalidad de los factores referidos antes tal y como se han descrito y caracterizado en el citado Estudio de Impacto, de todos los cuales se hace seguidamente una breve síntesis, puede concluirse que, pese a la saturación de usos antrópicos o, más bien al contrario, vista tal saturación, la actuación es perfectamente asimilable por el medio en el que se ubicará, en tanto se entiende que su capacidad de carga podrá asumir la actuación plenamente.
  
- Geología y edafología
  
Gran parte del enlace, así como el tramo del vial de acceso al Parque Logístico más próximo a aquél, se localiza sobre limos pardo fluviales, costra (calizas arenosas) y arcillas de descalcificación venidas de la disolución del CaCO3 de calizas impuras.
  
Los riesgos más destacables en la zona, según el Estudio de Impacto Ambiental, son el sísmico, aún cuando es medio-bajo, y el de inundación. Este último es reseñable al sur del área del Parque Logístico, en tanto que presenta un riesgo 3 según el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre la Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).
  
Los suelos caracterizados en la zona afectada son los fluvisoles y cambisoles. De los primeros se indica su alta productividad agrícola. Del segundo se señala que se trata de cambisol calcárico, de clara vocación agrícola en el ámbito en que se hallan.
  
- Régimen hidrológico
  
La zona en la que se actúa se localiza en la cuenca del barranco del Pozalet, el cual es contributivo de la Rambla del Poyo, desapareciendo al sur de la zona de actuación.
  
Ha de indicarse que, de acuerdo con el PATRICOVA, el vial proyectado discurre sobre terrenos sujetos a riesgo 1, no siendo tan importante esta circunstancia como el hecho de que el cauce afectado es contributivo del barranc del Poyo, para el que el citado documento prevé una actuación integral.
  
Dentro de la unidad hidrogeológica del Medio Turia, es la subunidad Buñol-Cheste sobre la que se sitúa la zona en la que se ubica el acceso al Parque Logístico de Riba-Roja. En la misma, los acuíferos están constituidos por niveles de calizas jurásicas en el área de Chiva-Cheste.
  
La vulnerabilidad de las aguas subterráneas es media lo que implica que, siendo la calidad de las aguas buena, no tienen una correcta protección natural contra la contaminación físico-química.
  
- Vegetación
  
La vegetación natural de la zona, en su etapa madura, correspondería a bosques planifolios de Quercus rotundifolia, aún cuando también cabrían el algarrobo (Ceratonia siliqua), el acebuche (Olea europaea sub. sylvestris) o la coscoja arborescente (Quercus coccifera). Sin embargo, la vegetación existente es la propia de cultivos frutales y de secano.
  
- Fauna
  
Las especies presentes en la zona son las habituales de hábitats propios de las zonas de cultivo. En cualquier caso, el inventario realizado en el Estudio ha recogido las presentes en este caso concreto, no destacando, de entre ellas, ninguna de relevancia ni susceptible de mayor afección.
  
- Paisaje
  
En cuanto al paisaje al que quedará incorporada la ronda, cabe indicar que se caracteriza por presentar gran planeidad, así como por estar poblado por campos de cultivos frutales de baja altura (naranjos, predominantemente). Asimismo, se ve afectado por la existencia de infraestructuras viarias de entidad (by-pass) y otras propias de un entorno muy urbanizado, como redes eléctricas.
  
- Vías pecuarias
  
El Estudio ha especificado la existencia de una vía pecuaria en la zona de actuación. Dicha vía pecuaria se denomina ?cordel de Aragón?. Esta, es interceptada por la traza del vial de conexión propuesto.
  
- Patrimonio cultural
  
De acuerdo con el informe arqueológico incluido en el Estudio de Impacto Ambiental, no se encuentran elementos patrimoniales relevantes o de entidad en el entorno de la actuación.
  
Asimismo, ha de señalarse que el proyecto cuenta con informe favorable emitido por la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano
  
Por último, cabe hacer referencia a que la actuación se ubica dentro del ámbito abarcado por el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera. Así, y atendiendo a parte del contenido del mismo, se recuerda lo que sigue:
  
La localización y diseño de toda infraestructura, además de cumplir la normativa sectorial, deberá plantear diversas alternativas sobre la base de un estudio previo o paralelo de la capacidad de acogida del territorio que tenga en cuenta al menos los siguientes aspectos:
  
a. El incremento de procesos condicionantes naturales como riesgo de erosión, deslizamientos, arrastres, etc.
  
b. La alteración de cauces por aterramiento, o destrucción de la vegetación.
  
- Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la alteración de la cubierta vegetal o la modificación de cauces en las zonas adyacentes y, en todo caso, el proyecto incluirá las necesarias partidas presupuestarias para la corrección del impacto producido, así como para su adecuación ecológica y paisajística.
  
Se entiende conveniente que todo ello, así como el resto de disposiciones del PORN que pudiesen ser de aplicación, sea tenido en cuenta, en tanto se afecte al barranco del Pozalet.
  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
El impacto acústico que generará el funcionamiento de la maquinaria, en fase de construcción, se dice en el Estudio que, en parte, será paliado por el ruido de fondo emitido por la red viaria existente, todo lo cual hace concluir que será compatible.
  
En línea con lo anterior ha de señalarse que las obras se constituirán en una nueva fuente de ruido que siempre habrá de sumarse a las ya existentes en el entorno, por lo que no cabe hablar de que, en parte, el ruido generado quedará camuflado por el ruido ambiente. En cualquier caso, sí se entiende válida, dadas las circunstancias del entorno afectado, la calificación de compatible concedida al impacto.
  
Existirá afección al suelo vegetal, pues éste será retirado tanto de la superficie ocupada por la infraestructura como de otras pequeñas zonas destinadas a instalaciones auxiliares, parque de maquinaria, creación de pistas y accesos adicionales. El impacto es considerado como compatible pues, se dice en el Estudio, que los suelos afectados no presentan singularidades edáficas relevantes.
  
El impacto sobre el desarrollo económico, por el cambio de uso de suelo, se ha valorado como moderado, para lo que se propone el establecimiento de medidas compensatorias.
  
Respecto a la vía pecuaria ?cordel de Aragón?, como ya se ha comentado en la presente Declaración, se produce afección a la misma en un punto ya próximo al Parque Logístico. Se establece la corrección de su trazado.
  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Entre las medidas correctoras que se han dispuesto para minimizar o compensar los impactos inducidos, caben ser destacadas las que siguen:
  
- Se procederá al riego de pistas y accesos en las épocas en las que sea previsible la generación de polvo. Los camiones que transporten materiales pulverulentos irán provistos de lonas.
  
- Se revisarán los silenciadores de los motores y se utilizarán revestimientos elásticos en tolvas y cajas de volquetes.
  
- Se jalonará la zona de ocupación de las obras. Se dotará a la zona de maquinaria de contenedores adecuados para residuos líquidos y sólidos.
  
- Se procurará el empleo de los caminos rurales como pistas de obra.
  
- Se recuperará la tierra vegetal, tras lo que se apilará en cordones de 2 metros de altura.
  
- Las operaciones de mantenimiento de la maquinaria no se desarrollarán en zonas próximas a acequias.
  
- La vía pecuaria afectada será objeto de modificación de trazado, discurriendo ahora por el este del vía de conexión, de forma que el citado vial no la interrumpa en ningún punto.
  
- Se procederá a la revegetación de los taludes generados, a la descompactación de los terrenos afectados, labores de recuperación de la vegetación adyacente, etc.
  
- Se ha establecido un completo Plan de Restauración Ambiental de cuantas superficies queden afectadas tanto por la actuación.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia, este ha fijado al responsable ambiental de las obras así como la necesidad de cumplimentar un Diario Ambiental de Obra, Igualmente se han determinado los parámetros a vigilar, los indicadores que materializarán tal vigilancia y los valores umbral que advertirán sobre el cumplimiento, o no, de lo establecido por el Estudio. Por último, se ha dispuesto la redacción de una serie de informes, cuyo contenido y frecuencia han sido, asimismo, determinados.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Remodelación de accesos al Polígono Industrial El Oliveral, promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
- Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
- Como se ha mencionado en anteriores apartados de la presente Declaración, la actuación queda dentro del ámbito del PORN de l'Albufera, aprobado por decreto 96/1995 de 16 de mayo, del Govern Valencià.
  
De acuerdo con las especificaciones recogidas en el mismo, y a las que ya se ha hecho alusión anteriormente, se entiende que es necesario que el proyecto de construcción estudie los fenómenos de erosión evolutiva y localizada que pueden producirse en el barranc del pozalet, a fin de conocer los efectos sobre la dinámica del mismo u otros a los que vierte.
  
Por otra parte, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá establecer un especial control de las actividades que se desarrollen en las proximidades o sobre los cauces, a fin de evitar aportes de materiales externos, contaminantes o, en cualquier caso, prever la regeneración de la vegetación de los puntos afectados.
  
- La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
- Se atenderá a lo dispuesto en la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección de la contaminación acústica
  
- Dada la afección a las vías pecuarias ?cordel de Aragón?, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación de trazado ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
- El proyecto pretende respetar el régimen de escorrentía superficial propio de la zona de actuación disponiendo los drenajes transversales necesarios, se entiende que dimensionados adecuadamente al fin que persiguen. No obstante, es importante, desde el punto de vista ambiental, que las alteraciones que en este sentido pudiesen generarse en la zona, y vista su predisposición a sufrir inundaciones, tengan en consideración las implicaciones que de la actuación pudieran derivarse aguas abajo de la misma, al tiempo que se ejecutan las obras en coordinación con la planificación contra inundaciones existente.
  
Así, el proyecto de ejecución deberá incorporar las acciones pertinentes que aseguren tanto la eficiencia de las obras de drenaje dispuestas como su no interferencia o, en todo caso, correcta coordinación, con el planeamiento contra inundaciones vigente al que se ha aludido.
  
- Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
València, 29 de enero de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 029/2001-AIA
  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial del sector ZI-2 ?Riu Sec Este-
  
Promotor: Ayuntamiento de Borriol
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y COPUT
  
Localización: Junto al margen este de la carretera CV-10, al sur del casco urbano de Borriol, lindando con la zona residencial denominada El Mollo.
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del proyecto
  
La clasificación, como suelo urbanizable industrial, de 21.090'77 m² de suelo no urbanizable común junto al límite sur de un suelo apto para urbanizar de uso industrial clasificado como tal en las vigentes Normas Subsidiarias así como la incorporación del vial de acceso rodado al polígono desde la rotonda situada al sur de la zona residencial ?El Mollo?.
  
Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. La superficie del sector industrial asciende hasta los 410.194'62 m² con la modificación presentada.
  
II. Los usos previstos para la zona a ampliar son los de zona verde y accesos, correspondiéndose ésta con áreas naturales o naturalizadas de elevada pendiente.
  
III. El acceso al sector se pretende efectuar desde la rotonda situada al sudoeste de la zona residencial ?El Mollo?, bordeando ésta por el este.
  
Alternativas
  
Al parecer, se han estimado únicamente las alternativas del acceso rodado al polígono industrial, considerándose la elegida como la única viable dada la situación de la autovía y del suelo residencial existente, encontrándose la solución propuesta respaldada por la División de Carreteras de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 14 de febrero de 2001 el Ayuntamiento de Borriol remitió el estudio de impacto ambiental relativo a la Homologación Modificativa y Plan Parcial del sector ZI-2 ?Riu Sec Este?.
  
Tras solicitar al Ayuntamiento el proyecto técnico y el expediente municipal en fecha 23 de febrero de 2001, éste remitió la mencionada documentación en fecha 8 de octubre de 2002, cumplimentando así la documentación necesaria para iniciar el trámite de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Periódico Mediterráneo, de fecha 28 de noviembre de 2001 y en el DOGV nº4.144, de 10 de diciembre de 2001.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron siete alegaciones, si bien sólo constan seis en los certificados emitidos por el secretario del Ayuntamiento de Borriol, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.
  
Posteriormente, y fuera de plazo, se presentaron nueve alegaciones más.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
Algunas de las alegaciones presentadas hacen referencia, de modo resumido, a los siguientes aspectos relacionados con materias ambientales:
  
- Impacto ecológico y estético.
  
- Posibles repercusiones sobre las áreas próximas habitadas, especialmente las derivadas de la contaminación acústica, atmosférica y lumínica.
  
- Localización de la zona verde.
  
- Afección a un suelo no urbanizable de especial protección.
  
- Ampliación del sector sobre un área de difícil aprovechamiento urbanístico por sus características morfológicas.
  
- Afección a la vía pecuaria.
  
3. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 10 de febrero de 2003 se solicitó ampliación de la documentación técnica por entender que algunos de los aspectos técnicos del proyecto no habían sido tratados adecuadamente.
  
El Ayuntamiento de Borriol remitió en fecha 9 de abril de 2003 documentación que venía a cumplimentar los aspectos requeridos en el informe de ampliación.
  
Informes sectoriales
  
En fecha 8 de octubre de 2002 la dirección territorial de Medio Ambiente de Castellón remitió informe ambiental sobre el proyecto. Tras describir algunas de las características físicas del entorno, se informa de la afección a la vía pecuaria ?Azagador de la Muntanya Negra- sobre la cual ya se ha iniciado un expediente de modificación de trazado con referencia CS/VP/MT003/01 que se considera viable técnicamente.
  
Se recogen, además, una serie de conclusiones al respecto del proyecto que hacen referencia a las posibles limitaciones geotécnicas y paisajísticas, principalmente.
  
Afecciones legales
  
El sector se sitúa sobre la vía pecuaria clasificada como ?Azagador de la Muntanya Negra?, con 20'89 metros de anchura legal, afectando a un desarrollo de 529 metros y a una superficie total de 10.930'32 m², de los que 10.572'06 m² se encuentran dentro de la actuación urbanística presentada.
  
El expediente de modificación de trazado, iniciado en fecha 19 de julio de 2001 y del que no se tiene constancia de su finalización, supondrá un incremento de la superficie resultante de vía pecuaria, con un total de 20.664'84 m², no computando a efectos urbanísticos y manteniendo la titularidad pública de los terrenos.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El ámbito de la propuesta se caracteriza por la presencia de dos áreas bien diferenciadas geológicamente. La primera de ellas se correspondería con materiales detríticos cuaternarios que constituyen el pie de monte, con pendientes más suaves y estructura abancalada dedicada al cultivo de secano principalmente. La segunda se correspondería con relieves calcáreos de origen cretácico y jurásico, abrazando a los materiales detríticos junto con la traza de la CV-10, con pendientes mucho más pronunciadas y vegetación natural.
  
Si bien los espesores de los materiales encontrados parecen significativos sus características físicoquímicas los hacen bastante permeables, lo que podría suponer un cierto riesgo de contaminación de los acuíferos subyacentes en el supuesto de producirse vertidos directamente al terreno.
  
2. Las capacidades de uso agrario del suelo son limitadas en las zonas de depósitos cuaternarios por no gozar el mismo de un espesor significativo y presentar niveles intermedios de pedregosidad. Por su parte, las elevaciones calizas, con afloramientos de roca y escasa presencia de suelo, no son aptas para los usos agrarios sino más propias del mantenimiento de sus características naturales.
  
Son precisamente las áreas de mayor pendiente las que presentan mayores riesgos de erosión, por lo que es importante mantener al máximo la cubierta vegetal existente, una estructura de bancales y tratar adecuadamente los taludes generados.
  
3. Las dos áreas geomorfológicas en las que se divide el área de estudio albergan dos tipos de vegetación totalmente diferente. En las áreas cultivadas domina el secano, principalmente de algarrobo, junto a algunos cítricos, siendo común la aparición de especies nitrófilas propias de bordes de caminos que no presentan mayor interés botánico así como otras propias de las etapas de colonización forestal. Por su parte, en las áreas elevadas aparece un matorral - lastonar con presencia de pino carrasco distribuido de manera dispersa.
  
La vegetación no se corresponde pues con la potencial pero resulta importante desde un punto de vista paisajístico y por su contribución al control de la erosión.
  
Por su parte, el abandono de algunas parcelas de cultivo de secano supone el avance de la vegetación forestal sobre las mismas.
  
4. Con motivo de la ampliación de documentación del expediente se ha facilitado un informe de la empresa suministradora de agua potable al sector en tramitación en el que se indica estar a disposición de suministrar un caudal continuo de 5 l/s en condiciones de calidad adecuadas para los usos industrial y humano. Esto supone un valor de 10'53 m³/día y hectárea bruta, que deberá considerarse a la hora de otorgar licencias según el tipo de actividades que se deseen instalar.
  
Para la depuración de las aguas residuales se propone la ampliación de la EDAR ya existente, localizada al otro lado de la CV-10 y para la que ya está previsto el paso por debajo de dicha infraestructura así como la parcela para ubicarla. Esta instalación, con capacidad para 400 m³/día, se diseña exclusivamente para aguas residuales sanitarias, de manera que las aguas de origen industrial deberán tratarse de manera autónoma por cada una de las industrias que allí se instalen. Se aceptarán aquellos efluentes que, depurados o no previamente, cumplan con los parámetros recogidos en la Ordenanza de Vertidos a la Red de Alcantarillado redactada por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, que sustituye a la prevista inicialmente por el proyecto. Una vez depuradas las aguas, éstas se verterán al cauce del Río Seco, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones que se requieran para el cumplimiento de las legislaciones sectoriales vigentes. Por su parte, la red de saneamiento será separativa instalándose las correspondientes arquetas de registro.
  
La ejecución del suelo industrial supondrá una transformación de la morfología actual de la zona, con una importante generación de estériles, principalmente de las áreas de relieves calizos. En la documentación ampliada se indica que la totalidad de dichos estériles será empleada en la nivelación del terreno y se incluye una ligera aproximación a la solución del tratamiento de los taludes generados.
  
Por su parte, la gestión de los residuos se supone a realizar por empresas autorizadas contratadas por cada una de las industrias así como por la empresa gestora de la EDAR, imponiéndose tal condición por parte del Ayuntamiento.
  
5. Desde un punto de vista paisajístico, el principal impacto vendrá dado por la generación de taludes y la pérdida de suelo que puede conllevar, dada la preexistencia de instalaciones industriales y otro tipo de asentamientos en el entorno más inmediato, no encontrándose documentación suficiente al respecto en el proyecto presentado.
  
6. La construcción de un depósito de 400 m³ en las cotas más elevadas podría, a priori, suponer un riesgo para los usos industriales que se pretenden desarrollar en caso de rotura. La documentación ampliada incluye una justificación relacionada con la inexistencia de este riesgo, dada la presión del depósito así como las canalizaciones de evacuación de aguas previstas.
  
7. Respecto de la contaminación atmosférica, el estudio de impacto ambiental recoge medidas correctoras al respecto que pretenden limitar la producción de polvo durante la fase de construcción y de emisiones atmosféricas y acústicas durante la fase de funcionamiento, principalmente, pero la distribución propuesta inicialmente no parece favorecer la aplicación de otras medidas pasivas que pudieran resultar útiles y las planteadas resultan generales y de escasa efectividad en algunas ocasiones.
  
8. La superficie del suelo industrial se encuentra atravesada por diversas infraestructuras, destacando entre ellas un ramal del gasoducto y dos tramos de red de transporte de energía eléctrica de diferente capacidad, uno de ellos de 400 KV, que se pretende hacer coincidir con uno de los viales de la urbanización.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación Modificativa y Plan Parcial del sector ZI-2 ?Riu Sec Este- del municipio de Borriol (Castellón), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. La ejecución del polígono industrial comenzará necesariamente tras la aprobación definitiva del expediente de modificación de trazado de la vía pecuaria ?Azagador de la Muntanya Negra?, con 20'89 metros de anchura legal, con referencia CS/VP/MT003/01.
  
II. El Ayuntamiento de Borriol considerará el límite de abastecimiento de agua potable de 10'53 m³/día y hectárea bruta de superficie de suelo industrial a la hora de conceder las licencias de actividad, no debiendo superar este valor el sumatorio de consumos de las empresas que allí se instalen.
  
III. La nueva estación depuradora de aguas residuales, incluida la red de saneamiento, deberá estar ejecutada con carácter previo al otorgamiento de las licencias de actividad.
  
IV. La normativa urbanística del polígono obligará a la adopción de medidas de contención y prevención de la contaminación atmosférica, especialmente en lo que hace referencia al almacenamiento de material pulverulento. Se aceptarán sistemas que varíen desde los contenedores cubiertos hasta el almacenamiento en estructuras cerradas con sistemas de captación de partículas, todo ello en función de la aplicación de las últimas tecnologías disponibles.
  
V. Con el objeto de disminuir la percepción de las construcciones desde la CV-10 y los terrenos colindantes, entre las parcelas edificadas del polígono y dicho vial se procederá a plantar especies arbóreas de porte alto, de escaso requerimiento hídrico y de carácter autóctono / climácico. Deberá incluirse en el proyecto una partida destinada al riego y mantenimiento de dichas especies al menos en su primer año de edad, sustituyéndose los pies que no prosperen adecuadamente.
  
VI. Se procederá al soterramiento de la línea de transporte de energía eléctrica de menor capacidad que atraviesa parte del sector de suelo urbanizable, respetándose para la de mayor capacidad las distancias establecidas en el Real Decreto 1995/2000, por el que se regulan las actividades de transporte, distribución, comercialización, suministro y procedimientos de autorización de instalaciones de energía eléctrica, así como en la Circular 01/2003, de la Conselleria de Industria, Comercio y Energía, relativa a la aplicación del artículo 162 del citado Real Decreto.
  
VII. Se remitirá a esta dirección general la rigurosa relación de usos y actividades admitidas, compatibles y prohibidas a reconocer en el sector que, según la contestación a las alegaciones presentadas, debe incorporar el Plan Parcial. Esta dirección general emitirá resolución al respecto considerando la adecuación de los usos al entorno de la propuesta.
  
VII. De la misma manera, se remitirá un completo proyecto de restauración de taludes una vez aprobado el proyecto de reparcelación y establecidas las cotas definitivas de nivelación del terreno y rasantes. La ejecución del suelo urbanizable deberá supeditarse a la emisión por parte de esta dirección general de una resolución favorable en ese sentido.
  
IX. En aras de una mayor integración paisajística y de una menor transformación del terreno, atendiendo a la compleja morfología que presenta la superficie del sector en su extremo sudeste, a la naturaleza de los materiales y al carácter forestal de la vegetación, se propone la ampliación de la superficie de zona verde contemplada inicialmente en el proyecto según el plano adjunto a esta declaración de impacto ambiental.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 23 de febrero de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 37/03-AIA
  
Título: Instalación para el engrase de túnidos.
  
Promotor: Explotaciones Atuneras del Mediterraneo, SL
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación
  
Localización: Bahía de Moraira frente a Cala les Bassetes (Benissa).
  
Antecedentes y objeto.
  
Se ha presentado para su evaluación de impacto por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, proyecto de instalación para el engorde de atún rojo a ubicar frente a la Cala les Bassetes y Cap Blanc en el término municipal de Benissa, a una milla naútica del litoral.
  
Descripción del proyecto .
  
Para el desarrollo de la actividad la empresa solicitante Explotaciones Atuneras del Mediterraneo, SL, inicia la tramitación de las autorizaciones necesarias incluida una concesión de dominio público marítimo de 480.000 metros cuadros donde se instalarán 10 jaulas cilíndricas de 50 metros de diámetro y 13 metros de profundidad.
  
En estas jaulas se proyecta introducir hasta 1.260 toneladas de atunes procedentes de capturas en el medio natural, de un peso por individuo en torno a 150 kilógramos, con el objeto de ser engordados-engrasados en el periodo de Julio a diciembre en que incrementarán su peso inicial un 11%, hasta las 1.398 toneladas en el total del cultivo.
  
Por tanto mediante este proyecto la producción final neta en biomasa de pescado es de 138 toneladas, (1398 Tm - 1260 Tm).
  
Para obtener ese aumento de peso de 138 toneladas, el proyecto determina unas necesidades de alimentación de los atunes de 4.800 toneladas de alimento. El coeficiente de conversión del alimento ingerido se estima en 35:1. La alimentación aportada consiste en pescado congelado, concretamente caballa, jurel, estornino, sardina y alacha y cefalópodos.
  
Por tanto la diferencia entre el aporte externo a la instalación en biomasa de pescado congelado (4.800 Toneladas) y las salidas del sistema en biomasa de atún rojo (138 Toneladas), es de 4.662 Toneladas, la mayor parte de los cuales, se convertirán en residuos orgánicos, excrementos, restos de pescado no consumido. Suponiendo que en respiración se pierde un 10% del alimento consumido, se puede estimar que la parte de alimentación que finalmente es transformada a excrementos o queda en la bahía en estado de descomposición es de 4.182 Tm, (4.800 Tm- 138 Tm - 480 Tm).
  
Estas 4.182 toneladas de residuos caerán al fondo marino situado o derivarán por efecto de la corriente y el oleaje en estado de descomposición. Un porcentaje desconocido de los restos de pescado que se aportan a las jaulas pasará a las cadenas tróficas naturales por consumo de especies silvestres.
  
La actividad no incluye medidas a realizar por el promotor que contemplen sistema alguno de gestión de gestión de los residuos generados.
  
Alternativas.
  
El promotor introduce alternativas de ubicación ambas en la bahía de Moraira. La primera de ellas en las proximidades del puerto naútico de Moraira y la segunda ubicada al SW de la primera frente a Cap Blanc.
  
En esta segunda alternativa, que finalmente es la elegida se da la circunstancia que en el área solicitada para la instalación objeto de evaluación se encuentra en trámite de evaluación de impacto ambiental otra solicitud para la instalación de jaulas flotantes destinadas a una granja marina de engorde de dorada y lubina cuyo promotor es la empresa Moraira Acuicultura, SL.
  
El promotor no aporta elementos que justifiquen la razón que conduce a desarrollar una actividad tan agresiva desde el punto de vista ambiental como la proyectada, en una ubicación tan sensible ambientalmente e importante desde el punto de vista turístico como es la Bahía de Moraira.
  
Este tipo de actividad puede y debe desarrollarse en aguas más profundas y alejadas de la costa. Incluso se han desarrollado sistemas móviles que permiten realizar el engrase del atún en alta mar, en su tránsito a los centros de consumo, en los cuales el impacto ambiental generado en parte es corregido por la propia movilidad de las jaulas.
  
Alegaciones en el periodo de información pública
  
En el periodo de información pública en el que se ha expuesto el Estudio de Impacto Ambiental, se han presentado diez alegaciones con contenido medioambiental, correspondientes a las siguientes instituciones : Cofradía de pescadores de Denia, Ayuntamiento de Calpe, Moraria Acuicultura SL, Ayuntamiento de Benissa, Ayuntamiento de Teulada, Culb Naútico les Bassetes, Club naútico de Moraira, Club Naútico de Calpe, Cofradía de Pescadores de Moraira y Estación Naútica de la Marina Alta.
  
En general estas alegaciones hacen referencia a la importancia ecológica, paisajística y turística de la bahía de Moraira y a los efectos negativos para el medio ambiente que la instalación atunera proyectada, va a causar sobre los valores naturales de la bahía.
  
Análisis ambiental de la actividad proyectada. Conclusiones.
  
La cría intensiva de especies marinas en jaulas flotantes constituye una actividad incipiente en plena expansión. La mayor parte de las instalaciones actuales tienen pocos años de funcionamiento y como consecuencia existe escasa información sobre sus consecuencias ambientales.
  
Se impone por tanto, a la hora de evaluar ambientalmente una instalación de este tipo, la necesidad de adoptar criterios de precaución ambiental máxime cuando las instalaciones de cultivo, como es el caso, proyectan instalarse en áreas de extraordinaria importancia ecológica y paisajística. Ello junto con la calidad de las aguas existentes hacen de la bahía de Moraira un enclave privilegiado con una importancia turística excepcional, en el cual es prioritario evitar las fuentes de contaminación del agua o de los fondos.
  
El estudio de impacto ambiental presentado por el promotor atiende el problema de los residuos orgánicos producidos, haciendo un análisis de aportes de nitrógeno y fósforo proyectado en el agua y un análisis de dispersión de partículas de pellets e función de su tamaño y peso.
  
No se analizan sin embargo, las consecuencias de los restos de pescado utilizados para la alimentación que no sean ingeridos y salgan fuera de las jaulas. A este respecto el estudio de impacto ambiental presentado por el promotor solamente hace referencia a este problema con la siguiente consideración :
  
?Sin duda, uno de los impactos más importantes sobre la calidad del sedimento tendrá lugar por la sedimentación y acumulación de los restos orgánicos macroscópicos procedentes del alimento (carnada) y de las deyecciones de los peces (pellets).
  
La descomposición de estos restos orgánicos, vía detritívoros y/o microbiana, supone un importante consumo de oxígeno que puede derivar en la anoxia de las capas superficiales del sedimento: la anoxificación del sedimento implica la aparición de procesos de descomposición anaerobia que, bajo condiciones de hidrodinamismo reducido, supone la producción y liberación al medio de metabolitos químicamente reducidos, algunos de ellos muy tóxicos para los organismos, tales como el sulfhídrico (SH2). La producción anaerobia de sulfhídrico en los sedimentos localizados bajo las jaulas de cultivo en algunas concesiones, es fácilmente identificable por el desarrollo de densas colonias de bacterias filamentosas del azufre que llegan a cubrir el fondo con un delgado tapiz de color blanquecino. -
  
La actividad por tanto conlleva un riesgo ambiental, reconocido por el propio promotor, que no es corregido con medidas correctoras o protectoras, consecuencia de la creación de un foco permanente de contaminación que todos los años, en el periodo de junio a diciembre, incorporará 4.300 toneladas de residuos orgánicos de distinto tipo al ecosistema natural de la Bahía de Moraira.
  
Este riesgo no es asumible, máxime cuando parte de esta contaminación serán restos de pescado no ingerido que van a derivar por las aguas de la bahía de Moraira, en estado de descomposición, en el periodo de mayor calor, causando problemas de distinta índole.
  
Existen otros efectos ambientales negativos correctamente expresados en las alegaciones presentadas en el periodo de información pública.
  
Las incógnitas que se plantean para la evaluación ambiental de esta actividad confluyen con la existencia de un entorno marino muy sensible con notables valores.
  
Especialmente importante es la afección paisajística que generará el conjunto de jaulas en la bahía de Moraira, que será visible para decenas de miles de personas que tienen su residencia en las laderas orientadas a la bahía y su frente marino.
  
Consideraciones socioeconómicas.
  
El desarrollo de este proyecto, que tiene carácter privado es rechazado por todas las entidades municipales la zona, Ayuntamientos de Benissa, Teulada y Calpe,
  
En periodo de funcionamiento de la actividad, entre los meses de Julio y diciembre los problemas de contaminación por residuos orgánicos, pueden influir negativamente sobre el potencial turístico de la zona, el cual está directamente relacionado con la belleza del entorno marino y la calidad de sus aguas.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.g.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar desvaforable, a los efectos ambientales, el proyecto de granja de engrase de atunes a desarrollar en el litoral de Benissa por Explotaciones Atuneras del Mediterraneo, SL, debido a que dicha actividad liberará en el entorno próximo de la costa, sin control ni tratamiento previo una importante cantidad de residuos orgánicos, generando un riesgo de contaminación de las aguas y los fondos marinos y como consecuencia la degradación ambiental progresiva de un sistema litoral de extraordinaria belleza y riqueza ecológica.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 9 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 004/04'AIA
  
Título: Modificación de la línea Silla-Ford España y la línea Millares-Alzira a 132 kv, DC, entre el apoyo nº61A y la ST FORD España (Valencia)
  
Promotor: Iberdrola Distribución eléctrica SAU
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Industria, Comercio y Turismo
  
Objeto: Modificación de línea eléctrica de 132KV ya existente.
  
Localización: Picassent, Almussafes (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
La línea aérea de doble circuito que se pretende ejecutar tiene una longitud total de 0,907 km, discurriendo la misma en un entorno llano, en el que se destacan cultivos de cítricos y zonas industriales.
  
Los apoyos serán metálicos con forma tronco piramidal desde su base al brazo inferior, prismática desde éste hasta el superior, culminados por dos castilletes en la parte superior para el cable de tierra.
  
2. Alternativas
  
En lo que se refiere a las alternativas planteadas, fueron dos las opciones que se plantearon: una primera consistente en el soterramiento de la línea, y otra, la finalmente escogida, basada en el desplazamiento de la línea. El Estudio ha entendido que, desde el punto de vista ambiental, y dadas las características del medio en que se localiza la actuación, en las que se entrará posteriormente, ambas alternativas suponen implicaciones similares, sin que ninguna aporte mejoras significativas sobre la restante.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 06 de febrero de 2004 la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo remitió el Estudio de Impacto Ambiental correspondiente al proyecto ?Modificación de la línea Silla-FORD España y la línea Millares-Alzira a 132 kv, DC, entre el apoyo nº61A- y la ST FORD España (Valencia)?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto ?Modificación de la línea Silla-FORD España y la línea Millares-Alzira a 132 kv, DC, entre el apoyo nº61A- y la ST FORD España (Valencia)?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia, nº284 de fecha 29 de noviembre de 2003, no habiéndose presentado alegación alguna.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que no existe afección a las servidumbres legales de carácter ambiental.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
- Geología
  
La zona de actuación se encuentra, mayormente, sobre depósitos cuaternarios de origen continental, formados por limos pardos de derrame de glacis predominantemente. Desde el punto de vista edafológico, se han caracterizado los gleisoles, calcisoles y luvisoles.
  
- Hidrogeología
  
El terreno presenta alta permeabilidad por porosidad, describiéndose una vulnerabilidad media en al área.
  
- Vegetación
  
La zona estudiada está mayormente ocupada por cultivos de cítricos.
  
- Fauna
  
El Estudio se ha centrado en la caracterización de la avifauna, pues es ésta la que puede resultar más afectada a razón de la actuación, dada la proximidad de l'Albufera, reconocida como Zona de Especial Importancia para las Aves (ZEPA). Así, se señala que las especies con algún grado de amenaza es muy improbable que estén presentes en el área estudiada, por necesitar de zonas húmedas tanto para la reproducción (ardeidas y larolimicolas) como para la ivernada (anátidas).Ello es extrapolable a la gran mayoría de las especies de aves que frecuentan la ZEPA.
  
- Paisaje
  
El paisaje de la zona de estudio tiene un grado de alteración humano muy alto, por encontrarse el ámbito de la actuación sujeto a usos industriales y, mayormente agrícola, habiendo sido éstas las dos unidades paisajísticas establecidas por el Estudio para su análisis. De su geomorfología es destacable su eminente planeidad.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
Nos centraremos primeramente en las perturbaciones propias de la fase de construcción y en las consecuencias más sobresalientes de cada una de ellas en este caso concreto.
  
Dentro de la fase de construcción, la acción que supondrá mayores impactos al medio será la instalación de apoyos, en tanto podrán exigir de la apertura de caminos de acceso así como superficies para el acopio de materiales. No obstante, en el caso presente, la necesidad de nuevos accesos será poca, así como que el volumen de inertes generados no superará los 86 m3.
  
Los residuos que podrán generarse serán aceites, combustibles y similares, procedentes de la maquinaria empleada, y estériles venidos de las operaciones de excavación.
  
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, las más destacables en este caso son las que se enumeran y valoran seguidamente:
  
La presencia del tendido supondrá un mayor impacto sobre la avifauna, dado que se genera un riesgo de accidente, ya sea por colisión o electrocución. Este segundo, en el caso concreto de la línea que se evalúa, no es considerado por cuanto la distancia entre conductores y demás no representa peligro.
  
Finalmente, se entienden como impactos sobre el medio la generación de campos eléctricos y magnéticos, los cuales se consideran desacoplados por ser su frecuencia muy baja. Así, respecto al campo magnético, señala el Estudio que intensidades de 100 mT son consideradas seguras. Dado que una línea de 132 kv, siempre de acuerdo con el Estudio, genera intensidades de campo de 7,2 mT en el entorno inmediato al conductor, no se estima generación de impacto alguno.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
De entre las medidas correctoras dispuestas por parte del Estudio de Impacto, caben ser destacadas las que siguen:
  
- Máximo aprovechamiento de la red de caminos existente.
  
- El mantenimiento de la maquinaria se llevará a cabo en zonas establecidas a tal fin.
  
- Eliminación adecuada de cuantos residuos se generen.
  
- Restitución de caminos y zonas afectadas por las obras.
  
- Señalización, mediante salvapájaros, del nuevo tendido eléctrico a instalar.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 2-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Modificación de la línea Silla-FORD España y la línea Millares-Alzira a 132 kv, DC, entre el apoyo nº61A y la ST FORD España (Valencia), promovido por IBERDROLA Distribución eléctrica SAU, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender. También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
- Los elementos salvapájaros se localizarán al tresbolillo sobre los cables de tierra, a lo largo de todo su recorrido y separados 10 metros. Tales elementos serán tiras en ?X- de neopreno (35cm x 35cm) sujetos por mordaza de elastómero con cinta luminiscente, o también espirales de color visible y dimensiones de 30 x 100cm.
  
- Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
- Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales.
  
- La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
En caso de que el parque de maquinaria se localice en un área no acondicionada al efecto, ésta deberá ir provista de una solera impermeable terminada con pendientes que dirijan posibles emisiones de residuos fluidos a cunetas o canalizaciones, provistas de arquetas ciegas suficientemente dimensionadas.
  
- Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 25 de febrero de 2004. El director general De Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 324/00-AIA
  
Título: Parque de desguace de automóviles.
  
Promotor: Reciclados José Pérez e Hijos.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Industria y Energía.
  
Localización: Ctra. Simat, VP-1036, km. 2. Játiva. Valencia.
  
Descripción del Proyecto
  
El objeto del proyecto es la construcción de un desguace para automóviles.
  
La actividad consiste en la compra de vehículos averiados o accidentados, para proceder a desguazarlos y vender a los talleres de vehículos-automóviles, las piezas en buen estado. El material no vendible y metálico se le facilitará a las industrias siderometalúrgicas para su fundición. Las partes de los vehículos potencialmente contaminantes como baterías, neumáticos y aceites lubricantes, serán recogidas por empresas especializadas.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 14 de agosto de 2000 el Servicio Territorial de Industria y Energía remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de ?Construcción de un parque de desguace de automóviles?.
  
Afecciones legales
  
Resultando que en fecha 22 de septiembre de 2000 se envió escrito al Ayuntamiento de Játiva pidiendo el resultado de la información pública, así como la solicitud de licencia de actividad.
  
Posteriormente, en fecha 6 de agosto de 2001 se les reiteró la petición de dicha documentación, advirtiéndoles que si en el plazo de tres meses no respondían, se procedería al cierre del expediente.
  
Finalmente, el 3 de septiembre de 2001 se recibió escrito del Ayuntamiento de Játiva donde se dice textualmente que:
  
?se informa desfavorablemente la instalación de la actividad de referencia, dado que, la parcela se encuentra ubicada en terrenos calificados según el vigente P.G.O.U. como Suelo No Urbanizable Común, incumpliendo, por tanto, la Ley 4/92 sobre Usos en Suelo No Urbanizable, en su artículo 18.2. Asimismo, dicha parcela se encuentra afectada por la zona de protección viaria (apartado 4.5.4 del II Plan de Carreteras de la Comunidad Valenciana).
  
Resuelvo: no admitir a trámite la solicitud de licencia municipal de apertura para la instalación de la actividad .......-
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 6-c) del Anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de construcción de un Parque de desguace de automóviles, promovido por Reciclados José Pérez e Hijos SL.
  
Segundo
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML