Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4910, del 24-12-2004 (2004/13219)

DECRET 280/2004, de 17 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2004/12/17/280/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4910

Data del DOGV
:   24-12-2004

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2004/13219

CVE


Data del document
:   17-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRET 280/2004, de 17 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva. [2004/X13219]
  
Els valors ambientals, paisatgístics i culturals de la marjal de Pego-Oliva van motivar la declaració com a parc natural mitjançant la disposició addicional tercera de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. En aquesta mateixa disposició s'indica que «el règim jurídic de l'esmentat parc natural s'establirà per decret del Consell de la Generalitat».
  
Mitjançant el Decret 70/1999, de 4 de maig, del Consell de la Generalitat es va aprovar el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva. Ha d'assenyalar-se que, durant el període d'aplicació d'aquest important document, l'espai natural es va veure sotmés a una situació que pot qualificar-se com d'excepcional, i que no solament va dificultar en la pràctica la gestió efectiva dels seus valors naturals, sinó que fins i tot va arribar a comprometre seriosament la conservació futura dels seus recursos naturals. Afortunadament, la marjal es troba actualment en un context sens dubte diferent, sota el qual la resolució dels conflictes i les discrepàncies que, sovint i legítimament, afloren al voltant de la preservació ambiental, pot afrontar-se des d'una base de discussió i diàleg que no sempre van estar presents en anys precedents.
  
Sense perjudici de la complexa realitat que va afectar el parc durant aquests anys, l'aplicació de les determinacions del pla aprovat el 1999 va posar les bases per a establir diversos aspectes susceptibles de millora, sempre des de la perspectiva de garantir la supervivència dels hàbitats i espècies presents en el parc, però també des de l'òptica d'afavorir el desenvolupament harmònic d'aquelles activitats humanes que, de forma secular, han configurat l'espai. Amb aquest objectiu, es va formular l'Ordre de 12 de febrer de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient, d'inici dels treballs de revisió del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la marjal de Pego-Oliva, i de l'Acord de 13 de febrer de 2001, del Consell de la Generalitat, pel qual es va determinar la forma d'aplicació de les mesures cautelars en l'àmbit comprés en l'ordre esmentada.
  
Els treballs de revisió del PORN no van ser obstacle perquè, de manera paral·lela a la confecció i tramitació d'aquest, s'avançara en la millora de la capacitat de gestió i maneig de l'espai natural, com també a completar l'estructura d'aquest amb altres instruments d'especial rellevància per a facilitar la participació dels agents socials i econòmics directament implicats. Entre aquestes accions mereix destacar-se l'aprovació del Decret 31/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea la Junta Rectora del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva. La Junta Rectora té caràcter d'òrgan consultiu, representatiu i canalitzador de la participació i les iniciatives de la propietat, les distintes administracions i els col·lectius públics i privats directament relacionats amb els objectius del parc, en els àmbits administratiu, econòmic, social i cultural.
  
En aquest moment, completada la tramitació administrativa, es proposa l'aprovació del Pla d'ordenació dels recursos naturals que ha de substituir i millorar el formulat mitjançant el Decret 70/1999. Un pla que ha de considerar-se nou en molts aspectes, però que recull i consolida l'experiència adquirida en els últims anys i sota l'empara de les determinacions del document anterior respecte de la gestió territorial i hidràulica de l'espai natural. El procés de concertació desenvolupat en el seu dia, com també el tràmit preceptiu d'informació pública, ha de constituir una garantia que les diferents sensibilitats que concorren en la zona respecte de la seua conservació i gestió han sigut, en la mesura en que ha sigut possible, preses en consideració.
  
En conseqüència, a proposta del conseller de Territori i Habitatge, el Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 17 de desembre de 2004,
  
DECRETE
  
Article únic
  
1. S'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la marjal de Pego-Oliva, en compliment del que disposen l'article 32 i següents de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
2. Com a annex I al present decret es recull la part normativa del pla.
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS
  
Primera
  
Es faculta el conseller de Territori i Habitatge, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al compliment del que disposa el present decret.
  
Segona
  
1. L'aplicació de les disposicions contingudes en el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals que s'aprova mitjançant el present decret s'exceptuarà en els instruments d'ordenació i modernització de l'activitat agrària que tinguen com a objecte la concentració parcel·lària, l'explotació en comú, el cultiu en comú o qualsevol altra forma d'explotació associativa dels cultius que existixen.
  
2. Els instruments a què es referix l'apartat anterior s'ajustaran en tot cas a la zonificació i usos establits pel Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals, en la resta dels casos el pla tindrà caràcter indicatiu i serà d'aplicació subsidiària per a aquells.
  
3. Els instruments d'ordenació i modernització de l'activitat agrària a què es referix esta disposició addicional necessitaran l'avaluació d'impacte ambiental favorable.
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
  
Queda derogat en la seua totalitat el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva aprovat pel Decret 70/1999, de 4 de maig, del Consell de la Generalitat.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 17 de desembre de 2004
  
El president de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
Text normatiu del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.
  
TÍTOL I
  
Disposicions generals
  
Article 1. Naturalesa del pla
  
El present Pla d'ordenació dels recursos naturals de la marjal de Pego-Oliva es redacta a l'empara de l'article 4 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestre, i del que disposen els articles 30 i 31 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Article 2. Finalitat
  
1. El present pla té per finalitat l'ordenació dels recursos naturals de la marjal de Pego-Oliva.
  
2. Els objectius genèrics d'aquest pla són els assenyalats en l'article 32.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
3. El contingut al qual haurà d'ajustar-se aquest pla és el previst en l'article 34 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Article 3. Àmbit
  
L'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la marjal de Pego-Oliva queda grafiat en els plànols de zonificació d'aquest, i inclou en la seua totalitat el parc natural, al costat d'una zona perifèrica d'esmorteïment d'impactes definida a l'efecte previst en l'article 29 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. L'annex 1 d'aquesta normativa recull la descripció completa dels límits d'aquest àmbit.
  
Article 4. Àrea d'influència socioeconòmica
  
D'acord amb l'article 21 de la Llei 11/1994 i amb l'article 18.2 de la Llei estatal 4/1989, es declaren com a àrea d'influència socioeconòmica de la marjal de Pego-Oliva els termes municipals complets de Pego i Oliva.
  
Article 5. Efectes
  
1. De conformitat amb el que disposa l'article 5.2 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestre, el Pla d'ordenació dels recursos naturals ha de ser obligatori i executiu en les matèries regulades per la aquesta llei, i les seues disposicions constitueixen un límit per a qualssevol altres instruments d'ordenació territorial o física, les determinacions dels quals no podran alterar o modificar aquestes disposicions.
  
2. De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, el pla d'ordenació dels recursos naturals ha de ser obligatori i executiu pel que fa a la conservació, la protecció o la millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals, i preval sobre qualssevol altres instruments d'ordenació territorial o física.
  
3. El planejament urbanístic i territorial que s'aprove amb posterioritat a l'entrada en vigor d'aquest Pla d'ordenació dels recursos naturals haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores que s'hi contenen. El planejament vigent en el moment de l'aprovació d'aquest pla haurà d'adaptar-se a les determinacions d'aquest; mentrestant, en tots aquells aspectes en què hi haja disparitat de criteris entre ambdós instruments, prevaldran les disposicions recollides en aquest Pla d'ordenació dels recursos naturals.
  
4. Així mateix, el present PORN ha de tenir caràcter indicatiu respecte de qualssevol altres actuacions, plans o programes sectorials i les seues determinacions s'aplicaran subsidiàriament, sense perjudici de la prevalència d'aquest pla en les matèries regulades per la Llei 4/1989, de 27 de març de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestre.
  
5. El present pla inclou directrius i criteris per a l'elaboració i l'execució del Pla rector d'ús i gestió i la resta d'instruments que regulen l'ús públic de l'espai, la utilització dels recursos, la investigació, i altres matèries vinculades amb la gestió del parc natural i la seua àrea d'esmorteïment d'impactes, i s'assenyalaran, si escau, les activitats que s'han de regular necessàriament i els objectius concrets que han de recollir-se en aquests instruments.
  
Article 6. Indemnitzacions
  
Les eventuals limitacions a l'ús dels béns que es deriven de l'aprovació del present pla d'ordenació dels recursos naturals, donaran lloc a indemnització quan concórreguen simultàniament els requisits establits en l'article 20.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Article 7. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
  
1. El Pla d'ordenació dels recursos naturals estableix, en la normativa particular, les activitats, obres i instal·lacions que han de sotmetre's al règim d'avaluació d'impacte ambiental, es podran incloure activitats per a les quals la legislació corresponent no preveu aquest requisit.
  
2. L'exigència del tràmit d'avaluació de l'impacte ambiental pot realitzar-se per raó del tipus d'activitat, obra o instal·lació o en aplicació de criteris territorials, i es pot estendre la necessitat d'aquest requisit a actuacions expressament assenyalades en el pla que hagen de desenvolupar-se fora del seu àmbit però incidisquen directament sobre els recursos naturals i valors ambientals objecte d'ordenació i protecció.
  
Article 8. Autoritzacions i informes previs
  
1. Per a la realització d'obres, usos o activitats de qualsevol tipus que, d'acord amb les normes d'aquest pla, requerisquen informe de la Conselleria competent en medi ambient o de qualsevol altre organisme, s'entendrà que aquest informe haurà de ser favorable per a la seua realització; aquest requisit és imprescindible per a l'obtenció de la corresponent llicència urbanística.
  
2. Les sol·licituds d'autorització hauran d'anar acompanyades de la documentació següent:
  
a. Memòria descriptiva:
  
- Identificació del peticionari
  
- Descripció genèrica de l'actuació que s'ha de realitzar
  
- Nombre i característiques dels mitjans de transport o maquinària que s'ha d'emprar, si és el cas
  
- Període de temps en què es realitzarà l'actuació.
  
b. Efectes previstos sobre els recursos naturals
  
c. Plànol o croquis de localització de l'activitat i vies d'accés
  
d. Projecte o descripció tècnica, quan així es requerisca
  
Article 9. Vigència i revisió
  
1. Les determinacions d'aquest PORN entraran en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El PORN tindrà vigència indefinida.
  
2. La revisió o modificació de les determinacions del PORN es pot portar a terme en qualsevol moment per haver canviat suficientement les circumstàncies o els criteris que en van determinar l'aprovació, a proposta de la Conselleria competent en medi ambient, seguint els mateixos tràmits utilitzats per a l'aprovació d'acord amb l'article 36 de la Llei 11/1994. Els ajuntaments integrants del PORN podran elevar proposta de revisió del PORN, de forma preferentment conjunta, sense que aquesta tinga caràcter vinculant per a l'administració competent.
  
3. L'eventual ampliació dels límits del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, sense perjudici de la tramitació administrativa que s'haja de portar a terme per a l'aprovació, no requerirà la revisió o la modificació del present PORN. En el mateix acte en què s'aprove, si és el cas, aquesta ampliació, s'establirà la normativa particular, de les previstes en el present document, que haja de ser aplicada a cadascuna de les zones afectades.
  
Article 10. Interpretació
  
1. En la interpretació d'aquest Pla d'ordenació dels recursos naturals ha d'atendre's al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la part d'informació, el diagnòstic i el marc jurídic i abast del pla com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció d'aquest.
  
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents cartogràfics del pla prevaldran les primeres, excepte en el cas que la interpretació derivada dels plànols també estiga recolzada per la memòria, de manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.
  
3. En l'aplicació d'aquest PORN prevaldrà aquella interpretació que implique un major grau de protecció dels valors naturals de l'àmbit d'aquest.
  
4. En qualsevol actuació no prevista en el present PORN, serà preceptiu l'informe favorable de la Conselleria competent en medi ambient, sense perjudici de les competències sectorials que puga haver-hi.
  
TÍTOL II
  
Normes de protecció i ús dels recursos naturals
  
CAPÍTOL I
  
Normes sobre protecció de recursos i del domini públic
  
Secció 1a
  
Protecció de recursos hídrics, ambients humits i llits
  
Article 11. Qualitat de l'aigua
  
1. Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats que contribuïsquen a deteriorar la qualitat de les aigües i disminuir-ne la quantitat en els ecosistemes aquàtics, com també aquelles actuacions, obres i infraestructures que puguen dificultar el flux hídric o impliquen manifestament un maneig no racional d'aquest i dels seus recursos naturals. S'exceptuen les actuacions necessàries per a la pràctica del cultiu de l'arròs i de l'horta en els termes del present pla.
  
2. El que disposen les normes particulars sobre els ambients aquàtics inclosos en les distintes zones d'ordenació del pla, complementen el que estableix aquest article.
  
Article 12. Llits, riberes i marges dels cursos d'aigua
  
1. Amb caràcter general, es mantindran les condicions naturals dels llits. Es tindrà especial atenció a mantenir les condicions adequades que permeten el desenvolupament i la conservació de les espècies vegetals de ribera que tenen gran capacitat per a la subjecció de marges, motes i séquies.
  
2. Així mateix, en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en el text refós de la Llei d'aigües, aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, es conservarà la vegetació de ribera. En l'àmbit de la zona de protecció del parc natural no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals.
  
3. En l'àmbit del parc natural, prèviament a la realització de tasques de neteja, desbrossament i dragatge de canals, séquies, llits i els marges, haurà de sol·licitar-se autorització a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals. L'autorització establirà, si és el cas, les recomanacions oportunes per a realitzar-les.
  
4. Es prohibeix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals; com també l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits.
  
Article 13. Objectius de qualitat del medi hídric
  
La Conselleria competent en medi ambient establirà els objectius de qualitat d'aigua que han de complir els recursos hídrics i els llits públics en l'àmbit del parc natural. En particular, al respecte es tindrà en compte el que estableix l'article 38.3 de l'Ordre de 13 d'agost de 1999 per la qual es disposa la publicació de les determinacions d'ordre normatiu del Pla hidrològic de la conca del Xúquer, aprovat pel Reial decret 1.664/1998, de 24 de juliol.
  
Article 14. Abocaments
  
1. Es prohibeix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals de qualsevol tipus al domini públic hidràulic. En qualsevol cas, l'abocament depurat mai no podrà realitzar-se en un radi inferior a 500 metres d'un punt de proveïment d'aigua potable i haurà de ser autoritzat per l'organisme de conca.
  
2. Per a la concessió de llicència municipal relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, s'exigirà la justificació del tractament que hagen de donar-se a aquests per a evitar la contaminació de les aigües superficials o subterrànies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser tal que les aigües resultants no sobrepassen els límits establits en la legislació sectorial per a zones sensibles. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada en tot cas a l'obtenció i la validesa posterior de l'autorització d'abocament.
  
3. En el domini públic hidràulic i les zones de servitud i policia, queda prohibit l'abocament o depòsit permanent o temporal de tota classe de residus urbans, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, especialment desbrossaments i restes de vegetació, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o de degradació del seu entorn; excepte en els casos de neteja, d'acord amb el que preveu el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, modificat per Reial decret 606/2003, de 23 de maig.
  
Article 15. Protecció d'aigües subterrànies
  
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar que el terreny absorbisca aigües residuals que puguen produir per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.
  
2. La construcció de minidepuradores biològiques o d'oxidació total per al sanejament de les construccions o instal·lacions permeses pel pla només podrà ser autoritzada quan es donen les suficients garanties que no comporten cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies i hi haja raons justificades que n'impedisquen la connexió a la xarxa de clavegueram.
  
3. L'explotació dels aqüífers haurà d'ajustar les extraccions totals l'any mitjà amb els recursos renovables estimats, amb l'objectiu de mantenir tan estable com siga possible el nivell piezomètric. A l'efecte, no es podran realitzar noves extraccions en un radi de 500 m de les fonts dels rius Bullent i Racons; les noves captacions en la zona d'esmorteïment d'impactes requeriran l'avaluació d'impacte ambiental.
  
Article 16. Captacions d'aigua
  
1. Queda prohibida l'obertura de nous pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del parc natural.
  
2. Sense perjudici de l'anterior, i amb caràcter excepcional, podran autoritzar-se aquelles captacions destinades a satisfer les necessitats derivades d'infraestructures d'ús públic o de recuperació de terrenys com a hàbitats d'espècies de flora i fauna silvestre. Aquestes hauran d'efectuar-se de forma que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.
  
3. Totes les captacions destinades a proveïment públic hauran de disposar del corresponent perímetre de protecció.
  
Article 17. Gestió de l'aigua
  
El maneig de l'aigua haurà d'atenir-se al pla de gestió hídrica que elabore i aprove la Conselleria competent en medi ambient com a document de desenvolupament del present PORN. Mentre s'aprove aquest pla de gestió, les determinacions del qual seran en tot cas incorporades al pla rector d'ús i gestió que es tramite per al parc natural, hauran de respectar-se les directrius generals següents:
  
a. La zona d'especial protecció del parc natural ha de mantenir-se inundada amb el màxim nivell possible durant tot l'any.
  
b. La zona dedicada al cultiu de l'arrossar haurà de seguir el cicle d'aigua associat a aquest cultiu, i mantenir-se a l'hivern en el màxim nivell d'inundació possible a fi de controlar les espècies adventícies i facilitar la recarrega d'aqüífers.
  
c. Amb idèntica finalitat de recarrega d'aqüífers, la zona dedicada a cultius d'estiu mantindrà a l'hivern el cicle natural d'inundació.
  
d. L'aportació principal per a la gestió hídrica del parc haurà de ser, fonamentalment, d'aigua dolça procedent el riu Bullent. Les aportacions d'aigua a l'arrossar procediran també preferentment del riu Bullents, i se suplementaran, quan calga, dels pous de Mustalla.
  
e. Els retorns de regs de l'arrossar, l'aigua que s'extrau per a la preparació de la sembra, per a l'eliminació de males herbes i per a la collita han d'aportar-se a la zona d'especial protecció per a autodepuració de nutrients procedents de la fertilització.
  
f. Al riu Bullent, es mantindrà un cabal per a ús ecològic i per a reg de terrenys en la duna costera.
  
g. Es potenciarà el desbordament del riu Racons a la zona d'especial protecció.
  
Secció 2a
  
Protecció dels sòls
  
Article 18. Moviments de terres
  
1. Queda sotmesa al procediment d'estimació d'impacte ambiental, previst en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, la realització de qualsevol obra o activitat, no sotmesa a declaració d'impacte ambiental, que porte aparellada la realització de moviments de terres en superfícies superiors a una hectàrea.
  
2. Queden exceptuades de l'obtenció d'informe les labors de preparació i condicionament de terres de cultiu relacionades amb el normal desenvolupament de l'activitat agrícola en les àrees permeses pel PORN, com també aquelles que corresponguen a l'execució de projectes o obres que disposen d'avaluació d'impacte ambiental favorable emesa amb anterioritat a l'entrada en vigor del present document.
  
Article 19. Extracció d'àrids
  
Es prohibeix l'extracció d'àrids i les activitats mineres a cel obert en tot l'àmbit del parc natural.
  
Article 20. Abancalaments i altres intervencions sobre vegetació i sòls en els ressalts topogràfics
  
1. Es promourà la regeneració de la vegetació autòctona, tant llenyosa com herbàcia a fi de controlar l'erosió del sòl i millorar paisatgísticament i ecològicament el medi.
  
2. Totes les actuacions sobre la vegetació i els sòls al parc natural hauran de disposar de l'autorització prèvia de l'òrgan competent en espais naturals.
  
3. Es prohibeix l'abancalament o la construcció de bancals al parc natural.
  
4. Es prohibeixen les transformacions agrícoles distintes de les permeses en aquest pla per a cada categoria de zonificació prevista.
  
Secció 3a
  
Protecció de la vegetació silvestre
  
Article 21. Vegetació silvestre
  
1. Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'aquest article totes aquelles no cultivades ni resultants de l'activitat agrícola, s'inclou en aquest últim cas les espècies nitròfiles que acompanyen els cultius i els seus marges com a vegetació adventícia.
  
2. Tampoc es consideren formacions vegetals regulades per aquesta secció les formacions ruderals i nitròfiles que colonitzen els camins, cunetes, erms i altres àrees antropitzades.
  
3. Totes les formacions vegetals no excloses pels apartats anteriors, es consideren objecte de protecció per aquesta normativa, sense perjudici de la protecció específica de les espècies vegetals d'interés preferent segons la normativa sectorial.
  
Article 22. Protecció de la vegetació silvestre
  
1. La protecció de les formacions vegetals silvestres s'estén tant a la integritat de les plantes individuals que constitueixen les associacions vegetals com a l'estructura i la composició florística d'aquestes últimes.
  
2. Es permet el desbrossament i la neteja de formacions vegetals pròpies del marge de les séquies, canals, arrossars i camins, tant palustres com ruderals, practicada segons els usos tradicionals conforme a les determinacions establides en les normes generals sobre l'activitat agrícola i sobre protecció dels recursos hídrics, dels ambients humits i dels llits.
  
3. Amb independència de les actuacions sobre la vegetació que s'indiquen en l'apartat anterior, practicades tradicionalment amb periodicitat determinada, l'òrgan competent en matèria d'espais naturals podrà autoritzar actuacions singulars de desbrossament selectiu de formacions pirofítiques existents en els marges de camins, erms o zones degradades, amb fins de prevenció enfront d'incendis o de coadjuvar a la regeneració d'espècies o formacions vegetals d'interés. També es podran autoritzar actuacions que eliminen vegetació natural a fi d'augmentar la diversitat d'hàbitats o crear zones d'aigües lliures.
  
4. Amb les excepcions indicades en els apartats anteriors, queda prohibit en l'àmbit del parc natural:
  
a. L'extracció d'arrels o altres parts subterrànies de les plantes silvestres, com també la recollida de llavors o propàguls, excepte autorització expressa de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals per motius científics, educatius o de conservació de l'espècie de què es tracte.
  
b. La deposició de runes, substàncies sòlides o fems, com també l'abocament de líquids o fluids susceptibles de causar dany a les plantes.
  
c. La introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.
  
d. La introducció i la repoblació d'espècies no autòctones a les àrees de protecció integral.
  
e. La rompuda, tala, tallada, arrancada, recol·lecció o qualsevol altra acció que puga alterar o perjudicar les condicions de l'espai natural o de les espècies silvestres existents.
  
f. La destrucció o la deterioració de la coberta vegetal, tant en els peus vegetals individuals com en l'estructura i la composició de les formacions vegetals, per mitjà de qualsevol medi mecànic, físic, quimicobiològic o d'un altre tipus.
  
5. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals promourà l'eliminació progressiva de la vegetació exòtica, especialment arbòria i arbustiva, i la seua substitució per espècies autòctones, com també la reforestació d'aquelles àrees en què s'estime necessari. Es podran mantenir aquelles espècies que no són d'origen autòcton i han sigut introduïdes des de temps històrics i constituïsquen cultius o aprofitaments tradicionals.
  
Secció 4a
  
Protecció de la fauna silvestre
  
Article 23. Protecció de la fauna silvestre
  
1. En aplicació de l'article 26.4 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestre, es prohibeixen amb caràcter general les activitats que puguen comportar la destrucció o el deteriorament irreversible de la fauna silvestre com la destrucció de nius i caus, tràfic, manipulació i comerç de cries, ous i adults, vius o morts.
  
2. Es prohibeix causar la mort o la deterioració de la fauna, com també la recol·lecció, l'alliberament, el comerç, l'exposició per al comerç, la naturalització i la tinença no autoritzades, captura, persecució, molèsties i alteració dels hàbitats respecte dels exemplars, ous, larves, cries o restes de les espècies catalogades i protegides; així mateix, es prohibeix la mort, la recol·lecció o la captura no autoritzada dels exemplars, ous, larves, cries o restes de les espècies tutelades. S'haurà de respectar, en tot cas, la legislació general i específica establida al respecte.
  
3. En l'àmbit del parc natural, requereix autorització expressa de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals la realització de qualsevol de les següents activitats:
  
a) Instal·lació d'observatoris i aguaits per a l'observació de la fauna
  
b) Anellatge d'aus amb fins científics
  
c) Introducció de fauna autòctona.
  
Article 24. Repoblació o solta d'animals
  
1. Es prohibeix la repoblació i la solta de qualsevol espècie animal exòtica, s'entén per tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit del PORN, excepte la utilització d'espècies per al control biològic de plagues que realitze la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació o autoritze aquesta.
  
2. En relació amb les espècies autòctones, i de conformitat amb el que disposa la normativa sectorial d'aplicació, la introducció i la reintroducció d'espècies o el reforçament de poblacions, i el mode de realitzar-les, requerirà l'autorització de la Conselleria competent en medi ambient. Així mateix, es prohibeix l'alliberament d'espècies catalogades o protegides sense l'autorització expressa de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
3. L'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals estarà supeditada a la presentació d'un pla de repoblació i reintroducció, que ha de contenir, com a mínim, un inventari ambiental de base i una justificació respecte de l'espècie que s'ha de reintroduir, on s'establiran les seues característiques, calendari d'introducció, qualificació del personal encarregat de la seua execució i un programa de seguiment.
  
Article 25. Tanques
  
Es prohibeix, amb caràcter general, l'alçament de tanques en l'àmbit del parc natural.
  
Secció 5a
  
Protecció d'hàbitats
  
Article 26. Protecció d'hàbitats
  
1. La Conselleria competent en medi ambient fomentarà la realització d'actuacions de caràcter públic o privat que tinguen com a finalitat la recuperació de terrenys com a hàbitats d'espècies silvestres.
  
2. Aquestes actuacions requeriran preceptivament informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, que establirà les condicions que han de complir les actuacions.
  
Secció 6a
  
Protecció del paisatge
  
Article 27. Definicions i règim general
  
1. A l'efecte d'aquesta normativa, constituiran el paisatge rural tradicional i, en conseqüència, serà objecte de protecció especial, tant els elements naturals i seminaturals del medi ?biòtics i abiòtics- com aquells elements i conjunts d'origen antròpic que, en interacció històrica amb aquests elements naturals en un ambient socioeconòmic rural de zona humida mediterrània, han configurat el paisatge del parc.
  
2. S'entén per elements naturals o seminaturals del paisatge, tant les formacions vegetals naturals amb la fauna associada, com els traços geomorfològics vinculats a l'ambient de zona humida i als ressalts topogràfics.
  
3. S'entén per elements antròpics del paisatge el patrimoni etnogràfic constituït per les infraestructures i construccions lligades a les activitats socioeconòmiques del medi rural i els elements etnològics de l'acerb cultural local lligats a l'ús històric dels recursos naturals, incloent les formes específiques d'ús d'aquests que configuren determinat model local d'organització de paisatges humanitzats. En aquest concepte s'inclouen així mateix els elements del patrimoni arqueològic i historicoartístic.
  
4. A fi de conservar amb un nivell de qualitat suficient els valors paisatgístics a què es refereix aquest article, amb caràcter general la implantació d'usos o activitats que per les seues característiques puguen generar un impacte paisatgístic negatiu haurà de realitzar-se de manera que aquest es minimitze. Amb aquest fi s'evitarà especialment la ubicació d'aquests en llocs d'alta fragilitat visual.
  
Article 28. Criteris paisatgístics
  
1. La Conselleria competent en medi ambient tindrà en compte, a l'hora d'autoritzar o informar sobre els projectes de nous usos i activitats en l'àmbit del PORN, l'efecte de la seua implantació sobre els valors paisatgístics.
  
2. En aquelles zones de marjal en què l'amplitud visual és molt àmplia es limitarà l'ocupació de tancaments opacs, siguen vegetals o no, d'altura superior a 1'20 m.
  
3. La protecció per mitjà de tallavents d'àrees sotmeses a aprofitaments agrícoles, no es realitzarà, en cap cas, per mitjà de malles metàl·liques, plastificades o no, ni malles plàstiques.
  
Article 29. Publicitat estàtica
  
1. En l'àmbit del parc natural, es prohibeix amb caràcter general la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori, com sobre les edificacions. S'admetran, únicament, els indicadors de caràcter institucional o vinculats amb el parc natural.
  
2. El planejament urbanístic declararà fora d'ordenació els elements de publicitat actualment existents que contravinguen el que disposa el paràgraf anterior, per la qual cosa no podran renovar-se les concessions actualment vigents i haurà de procedir-se a desmantellar-les una vegada hagen conclòs els terminis de concessió.
  
Article 30. Característiques estètiques de les edificacions en el medi rural
  
Els elements constructius tradicionals (de valor històric) existents seran objecte d'especial protecció a fi de garantir la conservació, i la recuperació dels valors arquitectònics i tipologies relacionades amb les activitats tradicionalment desenvolupades en el territori. Per a la seua restauració, els particulars podran demanar la col·laboració tècnica i econòmica de l'administració competent, que l'atorgarà segons els mitjans humans i materials de què dispose.
  
Secció 7a
  
Protecció del patrimoni cultural
  
Article 31. Patrimoni cultural
  
1. En l'àmbit del present PORN, la protecció del patrimoni històric i cultural, inclòs el patrimoni arqueològic i paleontològic, es regirà pel que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià.
  
2. S'estableix el Catàleg del patrimoni històric i cultural de la marjal de Pego-Oliva, que abraça l'àmbit del PORN, per a catalogar tots aquells elements del patrimoni humà que requereixen una protecció específica i programes de restauració. Inicialment s'inclouran en aquest catàleg aquells elements que figuren en els inventaris corresponents de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
3. La resta d'elements que integraran el catàleg es determinaran en el pla rector d'ús i gestió que es redacte per al parc natural, es fixaran igualment les prioritats per a la conservació, la restauració i la promoció dels diferents elements catalogats, a més de determinar criteris de gestió i d'actuació. Queda prohibida la destrucció o l'alteració voluntària dels elements inclosos en el Catàleg.
  
Secció 8a
  
Protecció dels camins ramaders
  
Article 32. Camins ramaders d'interés natural
  
1. La Conselleria competent en medi ambient tramitarà la classificació, la delimitació i la fitació dels camins ramaders existents en l'àmbit del PORN, hauran de vetlar pel seu manteniment com a espai d'ús públic i, especialment, com a corredors de connexió entre zones naturals.
  
2. Sense perjudici del que estableix l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, i per raó del que assenyala la disposició addicional tercera de la Llei 3/1995, de camins ramaders, es consideren camins ramaders d'interés natural l'efecte previst en l'article 17.2 d'aquesta llei la totalitat dels camins ramaders de l'àmbit del pla que discórreguen per sòl distint del classificat com a urbà o urbanitzable programat.
  
Article 33. Ocupacions
  
En aplicació de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, queda prohibida l'ocupació definitiva o interrupció d'aquests per mitjà de qualsevol construcció, activitat o instal·lació, inclosos els tancats de qualsevol tipus. Les ocupacions temporals únicament podran autoritzar-se quan siga necessari per a la realització d'una obra pública o d'algunes de les actuacions previstes en aquest pla o en el pla rector d'ús i gestió que s'elabore en el futur; en qualsevol cas, l'ocupació temporal d'un camí ramader haurà de respectar l'amplària necessària en què aquesta estiga classificada. Les ocupacions temporals que puguen existir en el moment d'aprovació d'aquest pla no podran prorrogar-se una vegada haja conclòs el període per al qual va ser autoritzada.
  
CAPÍTOL II
  
Normes sobre regulació d'activitats i infraestructures
  
Secció 1a
  
Activitats agràries
  
Article 34. Règim general
  
1. Es consideraran agràries o agropecuàries les activitats relacionades directament amb l'explotació dels recursos vegetals del sòl i la cria, la reproducció i l'aprofitament ramader d'espècies animals.
  
2. Es considera compatible en l'àmbit del PORN el manteniment de les activitats agràries tradicionals que es registren en l'actualitat, conforme a l'ordenació proposada en el present document. En particular, l'activitat agrària vinculada al cultiu d'arròs, practicada conforme als usos tradicionals en les zones previstes en aquest pla, està protegida per l'interés ecològic, socioeconòmic i cultural que té.
  
Article 35. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries
  
1. Les construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària, les instal·lacions de primera transformació de productes i les infraestructures de serveis a l'explotació, en les zones en què es permeten, hauran de guardar una relació de dependència i proporció adequades a la tipologia dels aprofitaments a què es dedique l'explotació en què hagen d'instal·lar-se.
  
2. Amb caràcter general, la superfície mínima de parcel·la per a la construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola serà de 10.000 m² i la superfície de parcel·la ocupada per les construccions i elements arquitectònics no podrà ser superior a 16 m².
  
3. En les zones d'horta:
  
a) Es prohibeixen amb caràcter general els magatzems agrícoles de nova planta. En tot cas caldrà una autorització especial de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals i tindran una altçada màxima de cornisa de 4 metres, la superfície màxima construïda està limitada a 16 metres quadrats.
  
b) Es prohibeix la instal·lació d'hivernacles i ombrejos.
  
c) Les instal·lacions per a reg per degoteig en les parcel·les destinades a cultius hortícoles només s'admetran si es garanteix l'aportació de l'aigua no usada a una altra zona de la marjal.
  
Article 36. Productes fitosanitaris
  
1. L'ús de productes fitosanitaris haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, limitacions i condicions establits pels organismes competents.
  
2. En qualsevol cas:
  
a) Queda prohibit l'ús de productes fitosanitaris de categoria C en l'àmbit del PORN. Es limitarà als inclosos en les categories toxicològiques A o B, com assenyala l'Ordre del Ministeri d'Agricultura, de 4 de desembre de 1975, (BOE de 19.XII.75), per la qual es reglamenta l'ús de productes fitosanitaris per a prevenir danys a la fauna, que prohibeix l'ús de productes de categoria C respecte de la fauna terrestre.
  
b) Es prohibeix l'aplicació d'herbicides per mitjà d'avionetes.
  
c) Es prohibeix a les zones d'arrossar la utilització d'herbicides en la composició dels quals estiga inclosa la matèria activa quinclorac.
  
d) Així mateix, queden prohibits els productes fitosanitaris considerats perillosos en aplicació del Decret 2163/1994, pel qual s'implanta el sistema harmonitzat comunitari d'autorització per a la comercialització i autoritzar productes fitosanitaris.
  
3. Les conselleries competents en medi ambient i agricultura promouran la creació de línies d'investigació sobre sistemes alternatius de control de plagues que reduïsquen o eviten la utilització de productes químics tòxics. Així mateix aquests organismes efectuaran un seguiment sobre les possibles plagues que puguen donar-se en l'àmbit del parc natural i dels tractaments que s'apliquen fins a la seua eradicació.
  
4. La Conselleria competent en medi ambient promourà la recollida selectiva dels residus tòxics agrícoles en l'àmbit del parc, l'òrgan de gestió del parc natural és l'encarregat del seguiment de les actuacions. Els residus hauran de gestionar-se d'acord amb la seua naturalesa i característiques.
  
Article 37. Estat de les infraestructures agràries
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació desenvoluparà un programa sobre l'estat de les infraestructures agràries existents, en col·laboració amb l'òrgan de gestió del parc i organitzacions agràries locals. El programa establirà, a més, les necessitats en matèria de camins rurals, millores de séquies de reg, magatzems, modernització d'assecadors i altres instal·lacions, amb l'objecte d'establir criteris objectius que permeten la racionalització i la utilització eficaç de les infraestructures.
  
Article 38. Ramaderia
  
1. Les construccions i instal·lacions existents en el moment de l'aprovació de les presents normes podran seguir exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada per aquestes.
  
2. Queden prohibides les construccions i les instal·lacions ramaderes de nova planta en l'àmbit del parc natural. Aquesta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva com a l'extensiva.
  
3. L'activitat ramadera en el parc natural haurà de disposar de l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals en la qual es condicionarà aquesta activitat als objectius de la gestió de l'espai.
  
Article 39. Normes sobre l'aqüicultura
  
1. En les àrees d'ús agrícola del parc natural que tinguen la categoria d'arrossar segons els plànols d'ordenació d'aquest pla, es permet l'aqüicultura extensiva, sempre que la dotació d'aigua de renovació per hectàrea per a l'explotació no supere a la de l'arrossar. En qualsevol cas, la destinació dels terrenys per a la pràctica de l'aqüicultura no podrà comportar la realització de cap tipus d'infraestructura o obra per a la seua explotació, ni el seu exercici no podrà comportar cap pertorbació o perjudici per al dret de propietat, tenen preferència les activitats agrícoles. Podran recuperar-se les instal·lacions existents amb la finalitat de recuperació de la pràctica tradicional i sostenible en el parc.
  
2. Les activitats d'aqüicultura requeriran, a més dels permisos i autoritzacions que sectorialment corresponguen, l'autorització prèvia de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
3. Es prohibeix la implantació de piscifactories intensives en l'àmbit del parc natural, entenent per aquestes les instal·lacions dedicades a la cria astacícola i piscícola amb fins comercials, la producció de les quals sobrepasse els 500 quilograms per hectàrea i any d'animals vius.
  
Secció 2a
  
Activitat cinegètica
  
Article 40. Normes generals
  
L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del PORN, i queda subjecta als períodes i condicions establits en aquest pla i en la legislació sectorial específica.
  
Article 41. Ordenació cinegètica
  
1. D'acord amb l'article 33.3 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestres, i l'article 3 del Decret 50/1994, de 7 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es regulen els plans d'aprofitament cinegètic en terrenys de règim cinegètic especial, els titulars dels vedats hauran de comptar amb un Pla tècnic d'aprofitament cinegètic, com a instrument de gestió per a l'aprofitament de la riquesa cinegètica de forma compatible amb la seua capacitat biològica i potenciació de les espècies existents. Aquests plans regularan l'activitat cinegètica en els vedats existents en l'àmbit del PORN i hauran de ser presentats i aprovats en el termini màxim previst en l'article 6 del referit decret.
  
2. Els vedats inclosos totalment o parcialment en l'àmbit territorial del parc natural, i que no hagen presentat un pla tècnic d'aprofitament cinegètic, hauran de presentar-lo d'acord amb les especificacions i els contingut assenyalats en el Decret 50/1994, de 7 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es regulen els plans d'aprofitament cinegètic en terrenys de règim cinegètic especial, en el termini d'un any des de l'entrada en vigor del present Pla d'ordenació dels recursos naturals.
  
3. L'ordenació cinegètica en l'àmbit del PORN té per finalitat el manteniment de l'equilibri biològic de les diferents espècies animals. Per això, i a fi de garantir la consecució d'aquest, s'haurà d'establir en cada vedat una zona de reserva on no es practicarà la caça. Aquesta zona quedarà definida en el corresponent pla tècnic d'aprofitament cinegètic. Aquestes zones hauran de ser convenientment senyalitzades en els sis mesos següents a l'aprovació del Pla tècnic d'aprofitament cinegètic. En el cas de vedats que disposen de plans cinegètics aprovats i no complisquen aquest requisit, hauran de modificar-lo adaptant-se al compliment d'aquesta norma en la següent revisió del Pla tècnic d'aprofitament cinegètic. Els plans tècnics d'aprofitament cinegètic tendiran a una reducció de captures per vedat i caçador, i a concentrar les reserves cinegètiques en les àrees de protecció integral del parc natural hi estarà prohibit permanentment l'exercici de la caça.
  
4. En aquells vedats que no complisquen els terminis i les determinacions assenyalats en els paràgrafs anteriors d'aquest article quedarà suspés qualsevol tipus d'aprofitament cinegètic fins que es estiguen complits.
  
5. La Conselleria competent en medi ambient procedirà a prohibir la caça en els terrenys cinegètics d'aprofitament comú existents en l'àmbit del parc natural.
  
6. Sense perjudici del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la Conselleria competent en medi ambient pot determinar en l'àmbit del PORN, si així ho requereix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i els períodes hàbils.
  
Secció 3a
  
Activitat pesquera i aprofitaments piscícoles
  
Article 42. Marc normatiu de l'activitat pesquera
  
1. L'activitat pesquera està regulada, amb caràcter general, en la Llei de pesca fluvial, de 20 de febrer de 1942 i en el seu Reglament de 6 d'abril de 1943, com també en la Llei 4/1989, de 27 de març, de conservació dels espais naturals i de la flora i la fauna silvestres (article 33.2).
  
2. Així mateix seran d'aplicació les ordes anuals de la Conselleria competent en medi ambient sobre períodes hàbils i normes generals sobre la pesca en aigües continentals de la Comunitat Valenciana, referint les espècies de pesca permesa, les limitacions i prohibicions de caràcter general i altres aspectes de l'activitat.
  
3. Aquesta normativa es complementa amb les normes específiques contingudes en els articles següents d'aquesta secció.
  
Article 43. Normes específiques sobre la pesca esportiva amb canya
  
1. Es permet la pesca esportiva amb canya durant tot l'any, en aquells ambients aquàtics del parc natural que no tinguen la consideració de zones d'especial protecció i en la zona de desembocadura dels llits dels rius Bullent i Molinell en els llocs autoritzats per a això, sotmesa en qualsevol cas al règim general establit en l'article anterior.
  
2. Prèvia autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, podran adequar-se zones preferents per a la pesca esportiva dotades d'instal·lacions adequades, de forma que l'exercici d'aquesta activitat en aigües continentals puga realitzar-se en condicions òptimes i sense perjudici per a la fauna silvestre.
  
Article 44. Normes sobre les espècies de fauna relacionades amb l'activitat pesquera
  
1. Queda prohibida la captura, tant amb caràcter professional com esportiu, de totes aquelles espècies de fauna aquàtica sotmeses a protecció per raó d'aquest pla i de la legislació sectorial vigent en la matèria.
  
2. La pesca del cranc de riu americà (Procambarus clarkii) s'autoritza durant tot l'any, sense limitació de grandària ni nombre d'exemplars. Així mateix, tampoc es limita el nombre de salabrets per pescador.
  
3. S'autoritza en l'àmbit del parc natural la pesca de l'anguila (Anguilla anguilla) de longitud inferior a 10 cm, per mitjà de l'art denominat monot, en les circumstàncies i condicions establides en la normativa vigent per a aquest tipus de pesca. Si les circumstàncies ho aconsellen, a fi de fomentar les repoblacions naturals de les anguiles en l'àmbit del parc, la Conselleria competent en medi ambient prohibirà o limitarà la pesca d'anguiles durant un període determinat que establirà per mitjà d'una ordre.
  
Secció 4a
  
Ús públic del parc natural
  
Article 45. Ordenació de l'ús públic
  
1. Fins a l'aprovació i l'entrada en vigor del corresponent pla rector d'ús i gestió de l'espai protegit, la localització i l'equipament d'àrees destinades a la realització d'activitats recreatives, com també l'activitat de les existents, haurà de disposar de l'autorització de la Conselleria competent en medi ambient.
  
2. El Pla rector d'ús i gestió haurà de determinar les instal·lacions i equipaments existents que no siguen compatibles amb els seus objectius respecte de l'ús públic o comporten vulneració de l'ordenació o un perjudici sobre els elements naturals que cal protegir; una vegada aprovat aquest pla, aquestes instal·lacions quedaran en situació de fora d'ordenació.
  
Article 46. Instal·lacions i adequacions turístiques, recreatives i d'oci
  
1. Es prohibeix la implantació de noves instal·lacions esportives, turístiques i recreatives en la zona de protecció especial, excepte en el cas d'instal·lacions de caràcter extensiu o vinculades al coneixement i la interpretació de la naturalesa que siguen establides en aquest pla o en el Pla rector d'ús i gestió.
  
2. La construcció d'instal·lacions o edificacions de qualsevol classe que hagen d'emplaçar-se en zones recreatives, estaran, en tot cas, subjectes a l'obtenció prèvia de llicència urbanística, encara que es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional. En tot cas, l'adaptació o la transformació d'edificacions existents a sòl no urbanitzable per a aquest fi serà prioritària sobre la nova construcció.
  
3. Queda prohibida la instal·lació de campaments de turisme en tot l'àmbit de l'espai natural protegit.
  
4. Les instal·lacions recreatives, tant de caràcter extensiu com intensiu, hauran de disposar del corresponent projecte, l'execució del qual necessitarà l'autorització prèvia de l'òrgan competent en espais naturals.
  
5. Tota instal·lació recreativa haurà de tenir sistemes de seguretat i prevenció d'incendis, com també garantir el tractament adequat de residus tant líquids com sòlids, de manera que no comporten un efecte negatiu sobre l'ecosistema o el paisatge.
  
Article 47. Acampada
  
1. L'acampada es permetrà únicament en les àrees que estableix el pla, i queda prohibida aquesta activitat en la resta de l'àmbit.
  
2. D'acord amb el Decret 233/1994, de 8 de novembre, pel qual es regulen les acampades i l'ús d'instal·lacions recreatives a les forests de la Comunitat Valenciana, queda prohibida l'acampada i l'estada a forests o terrenys forestals, excepte en les zones autoritzades a l'efecte per la Conselleria competent en medi ambient.
  
3. En aplicació dels articles 8 i 9 del Decret 233/1994, les àrees d'acampada necessiten l'autorització de la Conselleria competent en medi ambient per a funcionar, de la mateixa manera que les àrees recreatives, en les quals es prohibeix la pernoctació.
  
4. En les zones referides en l'apartat anterior queda prohibit fer foc amb qualsevol tipus de combustible, excepte en instal·lacions degudament dissenyades i autoritzades per a cuinar.
  
5. En aplicació de l'article 11 del Decret 233/1994, les zones d'acampada i àrees recreatives hauran de reunir com a mínim les característiques següents:
  
- Hauran d'estar delimitades i senyalitzades.
  
- No s'hi podran utilitzar tancaments artificials que donen lloc a una pantalla contínua.
  
- Incorporaran les mínimes instal·lacions, en materials i estils d'acord amb el paisatge en què s'enclaven.
  
- L'emmagatzemament de residus s'efectuarà en recipients de fàcil neteja i proveïts de tapa.
  
- Hi haurà una franja perimetral de seguretat davant del risc d'incendis.
  
- Hauran de disposar d'aigua potable i d'instal·lacions sanitàries.
  
6. Per a la utilització d'àrees d'acampada caldrà la sol·licitud i l'obtenció d'autorització per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, d'acord amb els requisits i les condicions assenyalat en els articles 13 a 16 del Decret 233/1994.
  
Article 48. Circulació
  
1. Es prohibeix, amb caràcter general, circular amb vehicles de motor fora de les carreteres i camins, inclosos els agrícoles i els forestals, excepte amb fins d'aprofitament agrari, forestal o de gestió del parc natural.
  
2. Es prohibeix, amb caràcter general, la realització de competicions esportives amb vehicles de qualsevol tipus en l'àmbit del parc natural.
  
Secció 5a
  
Urbanisme
  
Article 49. Règim urbanístic
  
1. Els terrenys inclosos en el parc natural es classificaran, a l'efecte urbanístic, com a sòl no urbanitzable de protecció especial.
  
2. El planejament urbanístic considerarà com a fora d'ordenació, els habitatges construïts en l'àmbit del parc natural sense llicència d'obres i en contra del planejament urbanístic de l'ajuntament corresponent abans de la declaració del parc natural i sense autorització de la Conselleria competent després de la declaració del parc natural.
  
3. En els municipis el planejament dels quals continga normes i qualificació de sòl que comporten una major protecció dels recursos naturals que les previsions d'aquest PORN, es mantindran la qualificació i les determinacions fixades en el planejament.
  
4. En relació amb les activitats, obres i construccions per a les quals s'exigisca informe previ o autorització per part de la Conselleria competent en medi ambient o de qualsevol altre organisme, s'entendrà que aquest requisit és condició prèvia indispensable per a l'obtenció de la corresponent llicència urbanística.
  
Article 50. Edificació al parc natural
  
1. Es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta de qualsevol tipus o la instal·lació d'habitatges prefabricats, tant sobre fonaments com sense, tant de fusta com de qualsevol altre tipus de material, com també qualsevol infraestructura, moble o immoble, que puga servir d'habitatge temporal o permanent sobre sòl inclòs en el parc natural, excepte les excepcions que explícitament s'assenyalen en les normes i programes d'actuació d'aquest pla.
  
2. En aquests casos, la construcció d'edificacions de nova planta sobre sòl no urbanitzable requerirà, quan no estiga sotmesa a estimació d'impacte ambiental, l'informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals amb caràcter previ a la concessió de la llicència urbanística.
  
3. La construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola únicament podrà realitzar-se en les àrees d'horta, definida en aquest pla. En la zona d'horta es requerirà una autorització expressa de l'òrgan competent en espais naturals. La superfície mínima de parcel·la serà de 10.000 m², amb una alçada màxima de 4 metres; i una superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada per les construccions i elements arquitectònics no podrà excedir de 16 m².
  
4. La construcció d'instal·lacions o edificacions relacionades amb les activitats recreatives que hagen d'emplaçar-se en la zona de recepció i trànsit, s'hauran de subjectar al que estableixen les normes particulars del text normatiu del present pla.
  
Article 51. Construccions i edificacions públiques singulars
  
Només es permetran construccions i edificacions públiques singulars que es realitzen com a edifici aïllat o singular vinculat a l'ús de l'espai natural protegit.
  
Secció 6a
  
Infraestructures
  
Article 52. Requisits
  
La realització d'infraestructures compatibles amb les determinacions d'aquest Pla d'ordenació, hauran d'incloure, a més de les disposicions que li siguen pròpies per raó de la matèria, els requisits següents:
  
a) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, s'evitarà la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o rebliments en aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics i garantir el pas de les espècies.
  
b) Durant la realització de les obres, hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, s'haurà de procedir a la terminació de les obres, a la restauració del terreny i de la coberta vegetal.
  
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures hauran d'obtenir-se, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística o de l'aprovació definitiva del projecte.
  
Article 53. Xarxa viària
  
1. La realització de noves vies d'accés, la modificació de traçat o ampliació de les existents requerirà de la corresponent declaració, o si és el cas estimació d'impacte ambiental en els termes previstos en la legislació vigent.
  
2. La construcció de camins rurals o pistes o les ampliacions d'aquests de plataforma i modificacions de traçat, quan no estiguen sotmesos a declaració d'impacte ambiental, necessitaran d'estimació d'impacte ambiental. Amb excepció de les obres que es realitzen per a defensa contra incendis, d'acord amb el que disposa l'article 63 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana.
  
Article 54. Proveïment d'aigua
  
1. Els nous depòsits de proveïment d'aigua hauran de construir-se soterrats o semisoterrats; en el cas que això siga inviable per condicions topogràfiques o característiques físiques del terreny, s'elegirà una ubicació que no provoque impacte paisatgístic.
  
2. Requeriran d'estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent i sense perjudici d'aquesta, els projectes per a la construcció de depòsits d'aigua elevats de capacitat superior a 5.000 m3.
  
Article 55. Sanejament
  
1. No es pot atorgar llicència per a la realització d'instal·lacions o edificacions de qualsevol tipus que no disposen de sistema de recollida i depuració d'aigües residuals, de manera que la qualitat de les aigües resultants complisca les normes de qualitat exigibles per als usos a què es destinen d'acord amb la legislació d'aigües.
  
2. Els projectes corresponents a infraestructures de sanejament hauran de disposar de declaració o estimació d'impacte ambiental d'acord amb el que estableix la legislació vigent.
  
Article 56. Residus urbans
  
1. Els abocadors incontrolats de qualsevol tipus existents en l'àmbit de parc natural hauran de ser clausurats i restaurats els terrenys al seu estat original.
  
2. En l'àmbit del parc natural no podran construir-se instal·lacions de tractament o eliminació de residus urbans, incloent els depòsits temporals.
  
Article 57. Energia elèctrica
  
1. S'admetran les noves línies de subministrament d'energia elèctrica que estiguen vinculades a les actuacions que es consideren compatibles en el PORN, en les zones en què es permeta explícitament. Requeriran declaració o estimació d'impacte ambiental, en els termes establits en la legislació vigent, i el traçat haurà de discorrer subterrani amb caràcter obligatori en el cas del parc natural i de forma prioritària en la resta de l'àmbit del PORN.
  
2. En el cas que calga el pas de línies elèctriques amb una finalitat externa a l'àmbit del PORN, hauran de discórrer en tot cas fora del parc natural.
  
Article 58. Avaluació d'impacte ambiental
  
Sense perjudici del que disposen els articles anteriors, hauran de sotmetre's al procediment de declaració o, si és el cas, estimació d'impacte ambiental els projectes d'infraestructura a què es refereixen els annexos I i II del Reglament d'impacte ambiental (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat).
  
Secció 7a
  
Activitats d'investigació
  
Article 59. Promoció de les activitats d'investigació
  
1. La Conselleria de medi ambient per a una millor gestió i administració de l'espai protegit promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.
  
2. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del parc natural són les establides en el present PORN.
  
3. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del parc natural.
  
4. Les activitats o projectes d'investigació que s'han de desenvolupar en el parc natural requeriran l'autorització prèvia de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
5. L'òrgan de gestió del parc natural establirà un registre i base de dades de les activitats d'estudi científic i d'anellatge d'aus portades a terme en l'àmbit de l'espai protegit.
  
6. Conclosa la investigació o l'estudi científic, la persona responsable d'aquest haurà de presentar a l'òrgan de gestió del parc natural un informe sobre els resultats, com també de qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural.
  
TÍTOL III
  
Normes particulars
  
CAPÍTOL I
  
Concepte i aspectes generals
  
Article 60. Concepte i règim de protecció
  
A l'efecte de particularitzar les normes protectores establides per mitjà d'aquest pla, s'han distingit dues zones per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora:
  
a. L'àrea d'esmorteïment d'impactes, perimetral a l'espai natural protegit, i els límits exteriors de la qual corresponen als de l'àmbit territorial del PORN.
  
b. L'àrea que correspon a l'àmbit declarat com a espai natural protegit (Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva), i que se subdivideix, al seu torn, en les següents categories per a definir els tractaments específics més ajustats a les necessitats de protecció, conservació i millora:
  
- Zona d'especial protecció
  
- Zona de regeneració
  
- Zona d'arrossar
  
- Zona de cultius hortofructícoles
  
- Zona de cultius d'estiu
  
- Zona de recepció i trànsit
  
La delimitació de cadascuna de les anteriors categories es mostra en la cartografia de zonificació del present document.
  
Article 61. Interpretació
  
1. Les determinacions inherents a cadascuna de les categories de protecció assenyalades en l'article anterior constitueixen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i activitats permeses i prohibides per aquest Pla d'ordenació dels recursos naturals.
  
2. En tot el que no es regula en aquestes normes particulars seran d'aplicació les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.
  
3. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.
  
CAPÍTOL II
  
Zona d'especial protecció
  
Article 62. Criteri de zonificació
  
1. La zona d'especial protecció apareix grafiada en el plànol d'ordenació.
  
2. Constitueix una zona d'elevat interés per a la conservació per les característiques de la vegetació, la fauna, el paisatge com també la presència de l'ecosistema humit.
  
3. Els criteris d'ordenació són la conservació de l'àmbit i el manteniment de l'equilibri natural de la zona i dels seus processos naturals, garantint la integritat dels recursos naturals i culturals.
  
Article 63. Usos permesos
  
1. Activitats vinculades amb la interpretació de la natura.
  
2. Activitats educatives i pedagògiques relacionades amb el coneixement i la interpretació de la natura.
  
3. Activitats relacionades amb l'observació de la natura.
  
4. Activitats vinculades amb l'ús públic de conformitat amb el que establisca el PRUG o el Pla d'ús públic del parc natural.
  
Article 64. Usos permesos amb autorització prèvia
  
1. Activitats d'investigació, que hauran d'anar acompanyades del corresponent pla, que haurà de ser aprovat per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
2. Instal·lacions necessàries per a la conservació dels valors naturals.
  
3. Actes de caràcter festiu tradicional.
  
4. Activitat ramadera.
  
Article 65. Usos prohibits
  
1. Circulació i estacionament de vehicles, excepte autorització temporal de l'òrgan de gestió del parc i els vehicles del parc i dels propietaris que accedisquen a la seua propietat a través de les corresponents servituds de pas.
  
2. S'evitaran les accions que puguen molestar la fauna. Es prohibeix la utilització de megàfons, altaveus i de qualsevol altre instrument anàleg d'alt volum sonor, llevat que es faça de puntual amb autorització expressa de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
3. Es prohibeixen les construccions, obres de fàbrica, tanques o qualsevol actuació que pertorbe el medi natural, excepte les instal·lacions referides en l'article anterior.
  
4. Es prohibeix la instal·lació de línies elèctriques aèries.
  
5. Es prohibeix la publicitat exterior, excepte els indicadors informatius d'ús públic, que no hauran de produir impactes visuals negatius.
  
6. La recol·lecció de plantes i ous, la captura d'animals i l'extracció de minerals i roques, excepte els derivats d'activitats científiques conforme al pla aprovat a què es refereix l'article anterior i l'extinció de plagues o espècies exòtiques.
  
7. Construcció d'habitatges de particulars.
  
8. En general, usos diferents dels assenyalats en els dos articles anteriors.
  
CAPÍTOL III
  
Zona de regeneració
  
Article 66 Criteris d'ordenació
  
1. La zona de regeneració apareix grafiada en els plànols d'ordenació. Es tracta d'una zona que requereix actuacions de regeneració per a recuperar els seus valors naturals potencials. Ubicades en zones perifèriques i pròximes a zones de recepció i trànsit, poden ser àrees d'ús públic, per a coneixement i gaudi dels valors naturals del parc natural.
  
2. Els objectius de l'ordenació són
  
a. Recuperar els valors naturals de la zona
  
b. Establir rutes i itineraris que permeten que el públic conega i valore aquests valors
  
c. Permetre usos recreatius tradicionals de la zona.
  
Article 67. Usos permesos
  
1. Activitats necessàries per a la regeneració de la zona.
  
2. Activitats necessàries per al manteniment de la zona, com ara neteja, sanejament, conservació de la vegetació i d'altres anàlogues.
  
3. Activitats didàctiques relacionades amb el coneixement del parc natural.
  
4. Activitats recreatives a l'aire lliure: senderisme, passejos a cavall, passejos amb barca, bicicleta, etc.
  
5. Senyalització institucional del parc natural.
  
Article 68. Usos permesos amb autorització prèvia
  
1. Activitat de pesca
  
2. Instal·lacions necessàries per a la conservació dels valors naturals
  
3. Actes de caràcter festiu tradicional.
  
Article 69. Usos prohibits
  
1. Circulació i estacionament de vehicles, excepte autorització temporal de l'òrgan de gestió del parc i els vehicles del parc i dels propietaris que accedisquen a la seua propietat a través de les corresponents servituds de pas.
  
2. S'evitarà les accions que puguen molestar la fauna. Es prohibeix la utilització de megàfons, altaveus i de qualsevol altre instrument anàleg d'alt volum sonor.
  
3. Es prohibeixen les construccions, obres de fàbrica, tanques o qualsevol actuació que pertorbe el medi natural, excepte les instal·lacions referides en l'article anterior.
  
4. Es prohibeix la instal·lació de línies elèctriques aèries.
  
5. Es prohibeix la publicitat exterior, excepte els indicadors informatius d'ús públic, que no hauran de produir impactes visuals negatius.
  
6. La recol·lecció de plantes i ous, la captura d'animals i l'extracció de minerals i roques, excepte els derivats d'activitats científiques conforme al pla aprovat a què es refereix l'article anterior i l'extinció de plagues o espècies exòtiques.
  
7. Construcció d'habitatges de particulars.
  
8. En general, usos diferents dels assenyalats en els dos articles anteriors.
  
CAPÍTOL IV
  
Zona de recepció i trànsit
  
Article 70. Criteris d'ordenació
  
La zona de recepció i trànsit apareix grafiada en el plànol d'ordenació. És una zona d'interés paisatgístic, els objectius d'ordenació de la qual són:
  
a. Acollir els visitants i proporcionar informació sobre les característiques naturals i culturals del parc natural.
  
b. Establir itineraris d'ús preferent per al coneixement i gaudi ordenat del parc natural.
  
c. Aquells altres que s'assenyalen en el Pla rector d'ús i gestió i en el Pla d'ús públic.
  
Article 71. Usos permesos
  
1. Activitats necessàries per al manteniment de la zona, com neteja, sanejament, conservació de la vegetació i altres anàlogues.
  
2. Activitats didàctiques relacionades amb el coneixement del parc natural.
  
3. Activitats recreatives a l'aire lliure.
  
4. Senyalització institucional del parc natural.
  
Article 72. Usos permesos prèvia autorització
  
1. Recuperació d'edificacions i infraestructures ja existents.
  
2. Edificacions i infraestructures de nova planta vinculades a l'ús públic del parc natural o a la investigació científica d'aquest.
  
3. Ús de restauració i allotjament en les edificacions autoritzades.
  
4. Activitat de pesca.
  
Article 73. Usos prohibits
  
1. Estan prohibides les edificacions i infraestructures de nova planta, excepte les autoritzades conforme a l'article anterior.
  
2. En general, usos diferents dels assenyalats en els dos articles anteriors.
  
CAPÍTOL V
  
Zona d'arrossar
  
Article 74. Criteris d'ordenació
  
1. La zona d'arrossar de protecció apareix grafiada en el plànol d'ordenació. Es tracta de sòls en què, pel flux hídric de la marjal, resulten més aptes per al cultiu d'arròs.
  
2. El criteri d'ordenació es basa en l'aprofitament agrícola, de forma compatible amb els processos o valors naturals d'aquests llocs.
  
Article 75. Usos permesos
  
1. Cultiu de l'arròs
  
2. Els previstos en la zona d'especial protecció.
  
Article 76. Usos permesos prèvia autorització
  
1. Activitat cinegètica, prèvia aprovació del corresponent pla tècnic de caça.
  
2. Activitat piscícola, prèvia aprovació del corresponent pla piscícola.
  
3. Restauració d'edificacions existents per a usos vinculats a l'activitat agrícola o a l'ús públic del parc natural.
  
4. Instal·lacions elèctriques en subterrani.
  
Article 77. Usos prohibits
  
1. Construcció d'habitatges per a particulars.
  
2. En general, usos diferents als assenyalats en els dos articles anteriors.
  
CAPÍTOL VI
  
Zona de cultiu hortofructícola
  
Article 78. Criteri d'ordenació
  
1. La zona de cultiu hortofructícola apareix grafiada en el plànol d'ordenació. Es tracta de sòls que estan destinats a cultius hortofructícoles.
  
2. El criteri d'ordenació és el manteniment dels cultius tradicionals a la zona, sense perjudici dels processos o valors naturals que concorren en la zona.
  
Article 79. Usos permesos
  
1. Els tradicionals cultius hortofructícoles i d'arrossar de la zona.
  
2. Els previstos en la zona d'especial protecció.
  
Article 80. Usos permesos prèvia autorització
  
Els mateixos que en la zona d'arrossar i el manteniment de l'ús ramader existent.
  
Article 81. Usos prohibits
  
Els no permesos ni autoritzats conforme als articles anteriors, especialment la construcció d'habitatges de nova planta de qualsevol tipus, tant mobles com immobles, com s'especificava en l'article 50.
  
CAPÍTOL VII
  
Zona de cultiu d'estiu
  
Article 82. Criteri d'ordenació
  
1. La zona de cultiu d'estiu apareix grafiada en el plànol d'ordenació.
  
2. Es tracta de sòls que estan destinats a cultius hortofructícoles, que per les seues condicions hídriques permeten ser cultivats en temporada d'estiu.
  
3. L'administració realitzarà les inversions necessàries per a poder aïllar hídricament aquesta zona de la resta del parc, a través d'una gola de desaigüe paral·lela al límit oriental i unes comportes de control. Així mateix, es realitzaran les actuacions necessàries per a permetre el drenatge natural dels terrenys si així fóra convenient.
  
4. Es mantindran els cultius d'estiu, s'inicia la campanya el 1r d'abril i conclou el 30 de setembre, sense poder cultivar fora d'aquesta època.
  
5. A partir del moment en què es dispose de drenatge natural, en el mode especificat en el punt 3r, queda prohibit el drenatge artificial dels terrenys.
  
6. Durant l'època assenyalada de cultius d'estiu, amb caràcter excepcional, per a salvar les collites davant d'esdeveniments meteorològics, l'òrgan competent en matèria d'espais naturals pot permetre el bombament de cabals. Aquests seran inexcusablement aplicats bé a l'arrossar o bé a la zona d'especial protecció per a restablir l'equilibri hídric del parc.
  
Article 83. Usos permesos
  
1. Els cultius hortofructícoles de la zona en època estival i el cultiu d'arrossar.
  
2. Els previstos en les àrees d'especial protecció.
  
Article 84. Usos permesos prèvia autorització
  
Els mateixos que en la zona d'horta i el manteniment de l'ús ramader existent.
  
Article 85. Usos prohibits
  
1. Els no permesos ni autoritzats conforme als articles anteriors.
  
2. No es permetran sistemes de drenatge artificial del terreny.
  
CAPÍTOL VIII
  
Zona d'esmorteïment d'impactes
  
Article 86. Règim de protecció
  
1. S'estableix una zona d'esmorteïment d'impactes conforme a la delimitació establida en els plànols d'ordenació.
  
2. El règim de protecció aplicable en aquesta zona es constitueix per l'exigència d'avaluació d'impacte ambiental, emesa per la Conselleria competent en medi ambient previ informe de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, per a les següents activitats:
  
a. Transformacions agrícoles de terrenys forestals o de secà a regadiu.
  
b. Extraccions d'aigua, noves perforacions i modificacions dels cabals d'extracció i existents.
  
c. Qualsevol tipus d'actuació que comporte una repercussió rellevant en el règim hídric de la marjal de Pego Oliva.
  
ANNEX a la normativa
  
Descripció dels límits del PORN
  
(En el sentit de les agulles del rellotge)
  
A partir del punt de la costa situat immediatament a l'est de la punta del Cadastre, al costat del límit entre els termes municipal dels Poblets ?a l'est- i Dénia ?a l'oest-, el límit avança primer cap al sud i posteriorment cap a l'oest, seguint la demarcació que delimita aquests dos municipis i enllaçant amb el límit entre els termes municipals dels Poblets, Dénia i el Verger. Des d'aquest punt, contínua aproximadament en direcció sud sobre el límit entre els termes municipals de Dénia i el Verger, el qual coincideix sensiblement i al seu torn amb un camí que enllaça finalment amb la carretera N-332, en un punt pròxim a l'entroncament amb l'esmentada via de la carretera CV-723.
  
Des del punt anterior, el límit segueix l'esmentada carretera N-332 en direcció primer sud-est i després sud, rodejant la major part del nucli urbà del Verger fins a l'extrem sud d'aquest, on la carretera és creuada pel límit entre els termes municipals del Verger i Ondara, que en aquest tram coincideix amb el traçat de l'assagador de les Sorts. El límit del PORN contínua doncs pel límit entre els termes municipals del Verger i Ondara en direcció oest; creua l'autopista i avança en idèntica direcció cap a la serra de Segària, la línia de cims i vessant nord de la qual queden incloses en l'àmbit del PORN. Sense deixar la serra, continua en direcció sud-oest i sud coincidint amb el límit entre els termes municipals de Benimeli ?que queda inclòs en el PORN- i Beniarbeig ?fora d'aquest-, i posteriorment amb direcció de nou sud-oest coincidint amb el límit entre els termes municipals de Benimeli, Sanet i Negrals ?aquest últim, fora de l'àmbit del PORN- fins al nucli urbà de Benimeli, on assoleix el traçat de la carretera CV-728.
  
Des de Benimeli, el límit avança cap a l'oest coincidint amb el traçat de la citada carretera CV-728; gira primer cap al sud-oest i posteriorment cap al sud, travessa el nucli urbà del Ràfol d'Almúnia ?que queda en la seua major part inclòs en l'àmbit- i Sagra, al qual rodeja pel nord fins a enllaçar amb el traçat de la carretera CV-715. Des de Sagra, el límit coincideix amb la citada carretera CV-715, que avança en direcció sud, rodeja per l'est el nucli urbà de Tormos ?que queda inclòs en el PORN- i assoleix l'encreuament de la carretera que seguia amb la CV-721, per la qual contínua en direcció sud-oest, seguint posteriorment el traçat sinuós d'aquesta fins a aconseguir el punt d'intersecció entre aquesta via i el límit entre els termes municipals d'Orba i la Vall de Laguar. Segueix des d'ací aquest límit de termes en direcció sud-est, enllaçant a continuació amb el límit dels termes d'Orba i Murla, fins al punt d'intersecció entre l'esmentat límit municipal i la corba de nivell de 300 m. Aquesta corba de nivell es dirigeix primer cap al sud-oest i posteriorment cap al sud, rodejant el nucli urbà de Murla fins a intersectar el límit entre el terme municipal d'aquesta població i el de la Vall de Laguar, pel qual continua en direcció nord-oest. El límit del PORN es prolonga sobre el límit municipal entre la Vall de Laguar que ?queda inclòs en l'àmbit- i Benigembla, primer en direcció oest i després sud, fins a intersectar el traçat de la carretera CV-720.
  
Des d'aquest punt, el límit de l'àmbit del PORN coincideix amb el traçat de la citada carretera CV-720, que avança cap a Castell de Castells amb direcció primer oest i posteriorment sud. Superat el nucli urbà d'aquesta població, que queda majoritàriament exclòs del PORN, el límit d'aquest segueix coincidint amb la mateixa carretera CV-720 en direcció primer a Famorca i posteriorment a Fageca. A penes superat el nucli urbà d'aquesta població, i en l'encreuament entre la carretera CV-720, per la que discorria, i la CV-754, que es dirigeix a Quatretondeta, abandona la primera per a coincidir amb el traçat de la segona, avançant en coincidència amb el traçat d'aquesta via fins a arribar al citat nucli urbà de Quatretondeta, el qual rodeja per l'est i el sud, i queda aquest dins de l'àmbit ordenat, i continuant el seu avanç, sempre seguint la mencionada carretera, fins a la població de Gorga, on enllaça de nou amb el traçat de la carretera CV-720 que havia abandonat a Fageca.
  
Des de Gorga, i coincidint amb la citada CV-720, el límit avança cap al nord fins al punt d'intersecció d'aquesta via amb el límit municipal entre Millena i Balones, pel qual continua en direcció nord-oest. En les proximitats del vèrtex de la lloma Redona, se cenyeix al límit municipal entre Almudaina, que queda exclosa del PORN, i Balones. Aquest límit, que avança en direcció primer nord-est i posteriorment nord, es continua per la delimitació municipal entre Almudaina i Planes, que es dirigeix al nord-oest fins que intersecta el traçat del camí Almudaina, pel que contínua cap al nord-est, creua la carretera CV-700, rodeja per l'oest el nucli urbà de Planes, que queda inclòs en el PORN, i assoleix el traçat de la carretera CV-711, aproximadament a l'altura del punt en què el camí de Tormos hi desemboca.
  
La delimitació del PORN continua en direcció nord pel traçat de la mencionada carretera CV-711, travessa la presa de l'embassament de Beniarrés, i continua avançant rodejant pel nord aquest embassament fins a aconseguir, sempre coincidint amb la citada via, la carretera CV-705, per la que continua, deixant a l'oest i fora del seu àmbit el nucli de Beniarrés i continuant el traçat de la CV-705 pel port de Salem fins al límit municipal entre Beniarrés i Salem, que coincideix al mateix temps amb el de les províncies d'Alacant i València. Des d'aquest punt, l'àmbit del PORN abandona la carretera per a seguir cap al nord-est el citat límit provincial, que al seu torn separa successivament els termes de Salem, Castelló de Rugat, Aielo de Rugat, Montitxelvo i part del de Terrateig (al nord, dins de la província de València i exclosos del PORN) i Beniarrés i l'Orxa (al sud, en la província d'Alacant i dins de l'àmbit d'ordenació). La coincidència entre el límit provincial i el del PORN desapareix en el punt de contacte entre els termes municipals de Terrateig, Villalonga i l'Orxa, ja que des d'aquest l'esmentat límit segueix la delimitació que separa el citat municipi de Villalonga, al sud i inclòs en el PORN, dels de Terrateig, Llocnou de Sant Jeroni, Castellonet de la Conquesta, Ador, Potries i la Font d'En Carròs ?tots ells exclosos del PORN- i part del d'Oliva. Precisament des del punt en què coincideixen els límits municipals de Villalonga, Oliva i l'Atzúvia, el límit de l'àmbit torna a coincidir amb el que separa les províncies d'Alacant i València: aquest límit, que se superposa al seu torn amb el que separa Oliva de l'Atzúvia, avança en direcció sud-sud-est, fins al punt en què creua la corba de nivell de 100 m, per la qual seguirà.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4910, del 24-12-2004 (2004/13219)

DECRETO 280/2004, de 17 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parc Natural del Marjal de Pego-Oliva.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2004/12/17/280/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   4910

Fecha DOGV
:   24-12-2004

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2004/13219

CVE


Fecha del documento
:   17-12-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRETO 280/2004, de 17 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parc Natural del Marjal de Pego-Oliva. [2004/X13219]
  
Los valores ambientales, paisajísticos y culturales de la marjal de Pego-Oliva motivaron su declaración como parque natural mediante la disposición adicional tercera de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. En esta misma disposición se indica que ?el régimen jurídico del mencionado Parque Natural se establecerá por Decreto del Consell de la Generalitat?.
  
Mediante el Decreto 70/1999, de 4 de mayo, el Consell de la Generalitat aprobó el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural del Marjal de Pego-Oliva. Debe señalarse que, durante el período de aplicación de este importante documento, el espacio natural se vio sometido a una situación que puede calificarse como excepcional, y que no sólo dificultó en la práctica la gestión efectiva de sus valores naturales, sino que incluso llegó a comprometer seriamente la conservación futura de sus recursos naturales. Afortunadamente, el marjal se encuentra actualmente en un contexto sin duda diferente, bajo el cual la resolución de los conflictos y discrepancias que, a menudo y legítimamente, afloran alrededor de la preservación ambiental, puede afrontarse desde una base de discusión y diálogo que no siempre estuvieron presentes en años precedentes.
  
Sin perjuicio de la compleja realidad que afectó al parque durante estos años, la aplicación de las determinaciones del Plan aprobado en 1999 puso las bases para establecer diversos aspectos susceptibles de mejora, siempre desde la perspectiva de garantizar la supervivencia de los hábitats y especies presentes en el parque, pero también desde la óptica de favorecer el desarrollo armónico de aquellas actividades humanas que, de forma secular, han configurado el espacio. Con este objetivo, se formuló la Orden de 12 de febrero de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient, de inicio de los trabajos de revisión del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la marjal de Pego-Oliva, y del Acuerdo de 13 de febrero de 2001, del Consell de la Generalitat, por el que se determinó la forma de aplicación de las medidas cautelares en el ámbito comprendido en la mencionada orden.
  
Los trabajos de revisión del PORN no fueron obstáculo para que, de manera paralela a la confección y tramitación del mismo, se avanzara en la mejora la capacidad de gestión y manejo del espacio natural, así como en completar la estructura del mismo con otros instrumentos de especial relevancia para facilitar la participación de los agentes sociales y económicos directamente implicados. Entre estas acciones merece destacarse la aprobación del Decreto 31/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se crea la Junta Rectora del Parque Natural del Marjal de Pego-Oliva. La Junta Rectora tiene carácter de órgano consultivo, representativo y canalizador de la participación y las iniciativas de la propiedad, las distintas administraciones y los colectivos públicos y privados directamente relacionados con los objetivos del Parque, en los ámbitos administrativo, económico, social y cultural.
  
En este momento, completada la tramitación administrativa, procede proponer la aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales que debe sustituir y mejorar el formulado mediante el Decreto 70/1999. Un Plan que debe considerarse como nuevo en muchos aspectos, pero que recoge y consolida la experiencia adquirida en los últimos años y bajo el amparo de las determinaciones del documento anterior respecto a la gestión territorial e hidráulica del espacio natural. El proceso de concertación desarrollado en su día, así como el trámite preceptivo de información pública, debe constituir una garantía de que las diferentes sensibilidades que concurren en la zona respecto a su conservación y gestión han sido, en la medida posible, tomadas en consideración.
  
En consecuencia, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda, el Consell de la Generalitat, en la reunión del día 17 de diciembre de 2004,
  
DECRETO
  
Artículo único
  
1. Se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Marjal de Pego-Oliva, en cumplimiento de lo que dispone el artículo 32 y siguientes de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
  
2. Como anexo I al presente decreto se recoge la parte normativa del Plan.
  
DISPOSICIONES ADICIONALES
  
Primera
  
Se faculta al conseller de Territori i Habitatge, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas precisas para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente decreto.
  
Segunda
  
1. La aplicación de las disposiciones contenidas en Plan de Ordenación de los Recursos Naturales que se aprueba mediante el presente decreto se exceptuará en los instrumentos de ordenación y modernización de la actividad agraria que tengan por objeto la concentración parcelaria, la explotación en común, el cultivo en común o cualquier otra forma de explotación asociativa de los cultivos existentes.
  
2. Los instrumentos a que se refiere el apartado anterior se ajustarán en todo caso a la zonificación y usos establecidos por el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, en lo demás dicho Plan tendrá carácter indicativo y será de aplicación subsidiaria para aquellos.
  
3. Los instrumentos de ordenación y modernización de la actividad agraria a que se refiere esta disposición adicional precisarán de la evaluación de impacto ambiental favorable.
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA
  
Queda derogado en su totalidad el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parc Natural del Marjal de Pego-Oliva aprobado por el Decreto 70/1999, de 4 de mayo, del Consell de la Generalitat.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 17 de diciembre de 2004
  
El presidente de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territorio y Vivienda,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANEXO I
  
Texto Normativo del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural del Marjal de Pego-Oliva.
  
TÍTULO I
  
Disposiciones generales
  
Artículo 1. Naturaleza del Plan
  
El presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Marjal de Pego-Oliva se redacta al amparo del artículo 4 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestre, y de lo dispuesto en los artículos 30 y 31 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 2. Finalidad
  
1. El presente Plan tiene por finalidad la ordenación de los recursos naturales del Marjal de Pego-Oliva.
  
2. Los objetivos genéricos de este Plan son los señalados en el artículo 32.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
3. El contenido a que deberá ajustarse este Plan es el previsto en el artículo 34 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 3. Ámbito
  
El ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Marjal de Pego-Oliva queda grafiado en los planos de zonificación del mismo, e incluye en su totalidad el parque natural, junto con una zona periférica de amortiguación de impactos definida a los efectos previstos en el artículo 29 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. El anexo 1 de esta normativa recoge la descripción completa de los límites de este ámbito.
  
Artículo 4. Área de Influencia Socioeconómica
  
De acuerdo con el artículo 21 de la Ley 11/1994 y con el artículo 18.2 de la Ley estatal 4/1989, se declaran como Área de Influencia Socioeconómica del Marjal de Pego-Oliva los términos municipales completos de Pego y Oliva.
  
Artículo 5. Efectos
  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 5.2 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestre, el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales será obligatorio y ejecutivo en las materias reguladas por dicha Ley, constituyendo sus disposiciones un límite para cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial o física, cuyas determinaciones no podrán alterar o modificar dichas disposiciones.
  
2. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales será obligatorio y ejecutivo en lo que afecte a la conservación, protección o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales, prevaleciendo sobre cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial o física.
  
3. El planeamiento urbanístico y territorial que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo. El planeamiento vigente en el momento de la aprobación de este Plan deberá adaptarse a las determinaciones de éste; mientras tanto, en todos aquellos aspectos en que exista disparidad de criterios entre ambos instrumentos, prevalecerán las disposiciones recogidas en este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales.
  
4. Asimismo, el presente PORN tendrá carácter indicativo respecto de cualesquiera otras actuaciones, planes o programas sectoriales y sus determinaciones se aplicarán subsidiariamente, sin perjuicio de la prevalencia de este plan en las materias reguladas por la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestre.
  
5. El presente Plan incluye directrices y criterios para la elaboración y ejecución del Plan Rector de Uso y Gestión y demás instrumentos que regulen el uso público del espacio, la utilización de los recursos, la investigación, y otras materias vinculadas con la gestión del Parque Natural y su área de amortiguación de impactos, señalando, en su caso, las actividades a regular necesariamente y los objetivos concretos que deben recogerse en dichos instrumentos.
  
Artículo 6. Indemnizaciones
  
Las eventuales limitaciones al uso de los bienes que se derivaran de la aprobación del presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, darán lugar a indemnización cuando concurran simultáneamente los requisitos establecidos en el artículo 20.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 7. Régimen de evaluación de impactos ambientales
  
1. El Plan de Ordenación de los Recursos Naturales establece, en su normativa particular, las actividades, obras e instalaciones que deben someterse al régimen de evaluación de impacto ambiental, pudiendo incluirse actividades para las que la legislación correspondiente no prevé este requisito.
  
2. La exigencia del trámite de Evaluación del Impacto Ambiental podrá realizarse en virtud del tipo de actividad, obra o instalación o en aplicación de criterios territoriales, pudiéndose extender la necesidad de este requisito a actuaciones expresamente señaladas en el Plan que deban desarrollarse fuera de su ámbito pero incidan directamente sobre los recursos naturales y valores ambientales objeto de ordenación y protección.
  
Artículo 8. Autorizaciones e informes previos
  
1. Para la realización de obras, usos o actividades de cualquier tipo que, de acuerdo con las normas de este Plan, precisen de informe de la Conselleria competente en medio ambiente o de cualquier otro organismo, se entenderá que dicho informe deberá ser favorable para su realización, siendo éste requisito imprescindible para la obtención de la correspondiente licencia urbanística.
  
2. Las solicitudes de autorización deberán ser acompañadas de la siguiente documentación:
  
a. Memoria descriptiva:
  
- Identificación del peticionario
  
- Descripción genérica de la actuación a realizar.
  
- Número y características de los medios de transporte o maquinaria a emplear si procede.
  
- Período de tiempo en que se desarrollará la actuación.
  
b. Efectos previstos sobre los recursos naturales.
  
c. Plano o croquis de localización de la actividad y vías de acceso.
  
d. Proyecto o descripción técnica cuando así se requiera.
  
Artículo 9. Vigencia y Revisión
  
1. Las determinaciones de este PORN entrarán en vigor al día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El PORN tendrá vigencia indefinida.
  
2. La revisión o modificación de las determinaciones del PORN se podrá llevar a cabo en cualquier momento por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que determinaron su aprobación, a propuesta de la Conselleria competente en medio ambiente, siguiendo los mismos trámites utilizados para su aprobación de acuerdo con el artículo 36 de la Ley 11/1994. Los ayuntamientos integrantes del PORN podrán elevar propuesta de revisión del PORN, de forma preferentemente conjunta, sin que la misma tenga carácter vinculante para la administración competente.
  
3. La eventual ampliación de los límites del Parque Natural del Marjal de Pego-Oliva, sin perjuicio de la tramitación administrativa que se deba llevar a cabo para su aprobación, no requerirá la revisión o modificación del presente PORN. En el mismo acto en que se apruebe, en su caso, dicha ampliación, se establecerá la normativa particular, de las previstas en el presente documento, que deba ser aplicada a cada una de la zona o zonas afectadas.
  
Artículo 10. Interpretación
  
1. En la interpretación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la parte de información, el diagnóstico y el marco jurídico y alcance del Plan como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del mismo.
  
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos cartográficos del plan prevaldrán las primeras, excepto en el caso que la interpretación derivada de los planos también esté apoyada por la memoria, de manera que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.
  
3. En la aplicación de este PORN prevalecerá aquella interpretación que implique un mayor grado de protección de los valores naturales del ámbito del mismo.
  
4. En cualquier actuación no contemplada en el presente PORN, será preceptivo el informe favorable de la Conselleria competente en medio ambiente, sin perjuicio de las competencias sectoriales que puedan existir.
  
TÍTULO II
  
Normas de protección y uso de los recursos naturales
  
CAPÍTULO I
  
Normas sobre protección de recursos y del dominio público
  
Sección 1ª
  
Protección de recursos hídricos, ambientes húmedos y cauces
  
Artículo 11. Calidad del agua
  
1. Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades que contribuyan a deteriorar la calidad de las aguas y disminuir su cantidad en los ecosistemas acuáticos, así como aquellas actuaciones, obras e infraestructuras que puedan dificultar el flujo hídrico o supongan manifiestamente un manejo no racional del mismo y de sus recursos naturales. Se exceptúan las actuaciones necesarias para la práctica del cultivo del arroz y de la huerta en los términos del presente Plan.
  
2. Lo dispuesto en las normas particulares sobre los ambientes acuáticos incluidos en las distintas zonas de ordenación del Plan, complementan lo establecido en este artículo.
  
Artículo 12. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua
  
1. Con carácter general, se mantendrán las condiciones naturales de los cauces. Se tendrá especial cuidado en mantener las condiciones adecuadas que permitan el desarrollo y conservación de las especies vegetales de ribera que tienen gran capacidad para la sujeción de márgenes, motas y acequias.
  
2. Asimismo, en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en el texto refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, se conservará la vegetación de ribera. En el ámbito de la Zona de Protección del Parque Natural no se permitirá la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales.
  
3. En el ámbito del Parque Natural, previamente a la realización de labores de limpieza, desbroce y dragado de canales, acequias, cauces y sus márgenes, deberá solicitarse autorización al órgano competente en materia de espacios naturales. La autorización establecerá en su caso las recomendaciones oportunas para su realización.
  
4. Se prohíbe la ocupación del dominio público hidráulico y de la zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales; así como la extracción de áridos, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de los cauces.
  
Artículo 13. Objetivos de calidad del medio hídrico
  
La Conselleria competente en medio ambiente establecerá los objetivos de calidad de agua que deben cumplir los recursos hídricos y los cauces públicos en el ámbito del Parque Natural. En particular se tendrá en cuenta al respecto lo establecido en el artículo 38.3 de la Orden de 13 de agosto de 1999 por la que se dispone la publicación de las determinaciones de orden normativo del Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar, aprobado por Real Decreto 1.664/1998, de 24 de julio.
  
Artículo 14. Vertidos
  
1. Se prohíbe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales de cualquier tipo al dominio público hidráulico. En cualquier caso, el vertido depurado nunca podrá realizarse en un radio inferior a 500 metros de un punto de abastecimiento de agua potable y deberá ser autorizado por el Organismo de Cuenca.
  
2. Para la concesión de licencia municipal relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, se exigirá la justificación del tratamiento que hayan de darse a los mismos para evitar la contaminación de las aguas superficiales o subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que las aguas resultantes no sobrepasen los límites establecidos en la legislación sectorial para zonas sensibles. La efectividad de la licencia quedará condicionada en todo caso a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.
  
3. En el dominio público hidráulico y sus zonas de servidumbre y policía, queda prohibido el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos urbanos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, especialmente desbroces y restos de vegetación, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o de degradación de su entorno; salvo en los casos de limpieza, de acuerdo con lo previsto en el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, modificado por Real Decreto 606/2003, de 23 de mayo.
  
Artículo 15. Protección de aguas subterráneas
  
1. Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.
  
2. La construcción de minidepuradoras biológicas o de oxidación total para el saneamiento de las construcciones o instalaciones permitidas por el Plan sólo podrá ser autorizada cuando se den las suficientes garantías de que no suponen riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas y existan razones justificadas que impidan su conexión a la red de alcantarillado.
  
3. La explotación de los acuíferos deberá ajustar las extracciones totales en el año medio con los recursos renovables estimados, con el objetivo de mantener lo más estable posible el nivel piezométrico. A tales efectos no se podrán realizar nuevas extracciones en un radio de 500 m de las fuentes de los ríos Bullent y Racons; las nuevas captaciones en la Zona de Amortiguación de Impactos requerirán de evaluación de impacto ambiental.
  
Artículo 16. Captaciones de agua
  
1. Queda prohibida la apertura de nuevos pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del Parque Natural.
  
2. Sin perjuicio de lo anterior, y con carácter excepcional, podrán autorizarse aquellas captaciones destinadas a satisfacer las necesidades derivadas de infraestructuras de uso público o de recuperación de terrenos como hábitats de especies de flora y fauna silvestre. Estas deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos.
  
3. Todas las captaciones destinadas a abastecimiento público deberán disponer de su correspondiente perímetro de protección.
  
Artículo 17. Gestión del agua
  
El manejo del agua deberá atenerse al Plan de Gestión Hídrica que elabore y apruebe la Conselleria competente en medio ambiente como documento de desarrollo del presente PORN. En tanto se apruebe dicho Plan de Gestión, cuyas determinaciones serán en todo caso incorporadas al Plan Rector de Uso y Gestión que se tramite para el Parque Natural, deberán respetarse las siguientes directrices generales:
  
a. La zona de especial protección del Parque Natural ha de mantenerse inundada con el máximo nivel posible durante todo el año.
  
b. La zona dedicada al cultivo del arrozal deberá seguir el ciclo de agua asociado a dicho cultivo, manteniéndose en invierno en el máximo nivel de inundación posible con el fin de controlar las especies adventicias y facilitar la recarga de acuíferos.
  
c. Con idéntica finalidad de recarga de acuíferos, la zona dedicada a cultivos de verano mantendrá en invierno el ciclo natural de inundación.
  
d. El aporte principal para la gestión hídrica del parque deberá ser, fundamentalmente, de agua dulce procedente el río Bullent. Los aportes de agua al arrozal procederán también preferentemente del río Bullents, suplementándose cuando se precise de los pozos de Mustalla.
  
e. Los retornos de riegos del arrozal, el agua que se extrae para la preparación de la siembra, para la eliminación de malas hierbas y para la cosecha han de aportarse a la zona de especial protección para autodepuración de nutrientes procedentes de la fertilización.
  
f. En el río Bullent, se mantendrá un caudal para uso ecológico y para riego de terrenos en la duna costera.
  
g. Se potenciará el desbordamiento del río Racons en la zona de especial protección.
  
Sección 2ª
  
Protección de los suelos
  
Artículo 18. Movimientos de tierras
  
1. Queda sometida al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental, previsto en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, la realización de cualquier obra o actividad, no sometida a Declaración de Impacto Ambiental, que lleve aparejada la realización de movimientos de tierras en superficies superiores a una hectárea.
  
2. Quedan exceptuadas de la obtención de informe las labores de preparación y acondicionamiento de tierras de cultivo, relacionadas con el normal desarrollo de la actividad agrícola en las áreas permitidas por el PORN, así como aquellas que correspondan a la ejecución de proyectos u obras que cuenten con evaluación de impacto ambiental favorable emitida con anterioridad a la entrada en vigor del presente documento.
  
Artículo 19. Extracción de áridos
  
Se prohíbe la extracción de áridos y las actividades mineras a cielo abierto en todo el ámbito del Parque Natural.
  
Artículo 20. Aterrazamientos y otras intervenciones sobre vegetación y suelos en los resaltes topográficos
  
1. Se promoverá la regeneración de la vegetación autóctona, tanto leñosa como herbácea con objeto de controlar la erosión de suelo y mejorar paisajística y ecológicamente el medio.
  
2. Todas las actuaciones sobre la vegetación y los suelos en el Parque Natural deberán contar con la previa autorización del órgano competente en espacios naturales.
  
3. Se prohíbe el aterrazamiento o la construcción de bancales en el Parque Natural.
  
4. Se prohíben las transformaciones agrícolas distintas de las permitidas en este Plan para cada categoría de zonificación prevista.
  
Sección 3ª
  
Protección de la vegetación silvestre
  
Artículo 21. Vegetación silvestre
  
1. Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones de este artículo todas aquellas no cultivadas ni resultantes de la actividad agrícola, incluyendo en este último caso las especies nitrófilas que acompañan a los cultivos y sus márgenes como vegetación adventicia.
  
2. Tampoco se consideran formaciones vegetales reguladas por esta sección las formaciones ruderales y nitrófilas que colonizan los caminos, cunetas, baldíos y otras áreas antropizadas.
  
3. Todas las formaciones vegetales no excluidas por los apartados anteriores, se consideran objeto de protección por esta normativa, sin perjuicio de la protección específica de las especies vegetales de interés preferente según la normativa sectorial.
  
Artículo 22. Protección de la vegetación silvestre
  
1. La protección de las formaciones vegetales silvestres se extiende tanto a la integridad de las plantas individuales que constituyen las asociaciones vegetales como a la estructura y composición florística de estas últimas.
  
2. Se permite el desbroce y monda de formaciones vegetales propias del margen de las acequias, canales, arrozales y caminos, tanto palustres como ruderales, practicada según los usos tradicionales conforme a las determinaciones establecidas en las Normas Generales sobre la actividad agrícola y sobre protección de los recursos hídricos, de los ambientes húmedos y de los cauces.
  
3. Con independencia de las actuaciones sobre la vegetación que indican en el apartado anterior, practicadas tradicionalmente con periodicidad determinada, el órgano competente en materia de espacios naturales podrá autorizar actuaciones singulares de desbroce selectivo de formaciones pirofíticas existentes en los márgenes de caminos, baldíos o zonas degradadas, con fines de prevención frente a incendios o de coadyuvar a la regeneración de especies o formaciones vegetales de interés. También se podrán autorizar actuaciones que eliminen vegetación natural con el fin de aumentar la diversidad de hábitats o crear zonas de aguas libres.
  
4. Con las excepciones indicadas en los apartados anteriores, queda prohibido en el ámbito del Parque Natural:
  
a. La extracción de raíces u otras partes subterráneas de las plantas silvestres, así como la recogida de semillas o propágulos, salvo autorización expresa del órgano competente en materia de espacios naturales por motivos científicos, educativos o de conservación de la especie de que se trate.
  
b. La deposición de escombros, sustancias sólidas o basuras, así como el vertido de líquidos o fluidos susceptibles de causar daño a las plantas.
  
c. La introducción de especies susceptibles de constituir plagas o de generar enfermedades
  
d. La introducción y repoblación de especies no autóctonas en las áreas de protección integral.
  
e. La roturación, tala, corta, arranque, recolección o cualquier otra acción que pueda alterar o perjudicar las condiciones del espacio natural o de las especies silvestres existentes.
  
f. La destrucción o deterioro de la cubierta vegetal, tanto en los pies vegetales individuales como en la estructura y composición de las formaciones vegetales, mediante cualquier medio mecánico, físico, químico biológico o de otro tipo.
  
5. El órgano competente en materia de espacios naturales promoverá la eliminación progresiva de la vegetación exótica, especialmente arbórea y arbustiva, y su sustitución por especies autóctonas, así como la reforestación de aquellas áreas en que se estime necesario. Se podrán mantener aquellas especies que no siendo de origen autóctono hayan sido introducidas desde tiempos históricos y constituyan cultivos o aprovechamientos tradicionales.
  
Sección 4ª
  
Protección de la fauna silvestre
  
Artículo 23. Protección de la fauna silvestre
  
1. En aplicación del artículo 26.4 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna silvestre, se prohíben con carácter general las actividades que puedan comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna silvestre tales como la destrucción de nidos y madrigueras, tráfico, manipulación y comercio de crías, huevos y adultos, vivos o muertos.
  
2. Se prohíbe causar la muerte o deterioro de la fauna, así como la recolección, liberación, comercio, exposición para el comercio, naturalización y tenencia no autorizadas, captura, persecución, molestias y alteración de sus hábitats respecto de los ejemplares, huevos, larvas, crías o restos de las especies catalogadas y protegidas; asimismo, se prohíbe la muerte, recolección o captura no autorizada de los ejemplares, huevos, larvas, crías o restos de las especies tuteladas. Se deberá respetar, en todo caso, la legislación general y específica establecida al respecto.
  
3. En el ámbito del Parque Natural, requiere autorización expresa del órgano competente en materia de espacios naturales la realización de cualquiera de las siguientes actividades:
  
a) Instalación de observatorios y hides para la observación de la fauna
  
b) Anillamiento de aves con fines científicos
  
c) Introducción de fauna autóctona.
  
Artículo 24. Repoblación o suelta de animales
  
1. Se prohíbe la repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose por tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la fauna del ámbito del PORN, salvo la utilización de especies para el control biológico de plagas que realice la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación o autorice ésta.
  
2. En relación con las especies autóctonas y de conformidad con lo dispuesto en la normativa sectorial de aplicación, la introducción y reintroducción de especies o el reforzamiento de poblaciones, y el modo de realizarlas, requerirá la autorización de la Conselleria competente en medio ambiente. Asimismo, se prohíbe la liberación de especies catalogadas o protegidas sin la autorización expresa del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
3. La autorización del órgano competente en materia de espacios naturales estará supeditada a la presentación de un plan de repoblación y reintroducción, que debe contener como mínimo un inventario ambiental de base y una justificación respecto de la especie a reintroducir, en donde se establecerán sus características, calendario de introducción, cualificación del personal encargado de su ejecución y un programa de seguimiento.
  
Artículo 25. Cercas y vallados
  
Se prohíbe, con carácter general, el levantamiento de cercas y vallados en el ámbito del Parque Natural.
  
Sección 5ª
  
Protección de hábitats
  
Artículo 26. Protección de hábitats
  
1. La Conselleria competente en medio ambiente fomentará la realización de actuaciones de carácter público o privado que tengan como finalidad la recuperación de terrenos como hábitats de especies silvestres.
  
2. Estas actuaciones requerirán preceptivamente informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, que establecerá las condiciones que deben cumplir las actuaciones.
  
Sección 6ª
  
Protección del Paisaje
  
Artículo 27. Definiciones y régimen general
  
1. A los efectos de esta normativa, constituirán el paisaje rural tradicional y, en consecuencia, será objeto de protección especial, tanto los elementos naturales y seminaturales del medio ?bióticos y abióticos- como aquellos elementos y conjuntos de origen antrópico que, en interacción histórica con dichos elementos naturales en un ambiente socioeconómico rural de zona húmeda mediterránea, han configurado el paisaje del Parque.
  
2. Se entiende por elementos naturales o seminaturales del paisaje, tanto las formaciones vegetales naturales con su fauna asociada como los rasgos geomorfológicos vinculados al ambiente de zona húmeda y a los resaltes topográficos.
  
3. Se entiende por elementos antrópicos del paisaje el patrimonio etnográfico constituido por las infraestructuras y construcciones ligadas a las actividades socioeconómicas del medio rural y los elementos etnológicos del acerbo cultural local ligados al uso histórico de los recursos naturales, incluyendo las formas específicas de uso de los mismos que configuran determinado modelo local de organización de paisajes humanizados. En este concepto se incluyen asimismo los elementos del patrimonio arqueológico e histórico artístico.
  
4. Con objeto de conservar con un nivel de calidad suficiente los valores paisajísticos a que se refiere este artículo, con carácter general la implantación de usos o actividades que por sus características puedan generar un impacto paisajístico negativo deberá realizarse de manera que este se minimice. A tal fin se evitará especialmente la ubicación de los mismos en lugares de alta fragilidad visual.
  
Artículo 28. Criterios paisajísticos
  
1. La Conselleria competente en medio ambiente tendrá en cuenta, a la hora de autorizar o informar los proyectos de nuevos usos y actividades en el ámbito del PORN, los efectos de su implantación sobre los valores paisajísticos.
  
2. En aquellas zonas de marjal en las que la amplitud visual es muy amplia se limitará el empleo de cerramientos opacos, sean vegetales o no, de altura superior a 1'20 m.
  
3. La protección mediante cortavientos de áreas sometidas a aprovechamientos agrícolas, no se realizará, en ningún caso, mediante mallas metálicas, plastificadas o no, ni mallas plásticas.
  
Artículo 29. Publicidad estática
  
1. En el ámbito del Parque Natural, se prohíbe con carácter general la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio, como sobre las edificaciones. Se admitirán, únicamente, los indicadores de carácter institucional o vinculados con el parque natural.
  
2. El planeamiento urbanístico declarará fuera de ordenación los elementos de publicidad actualmente existentes que contravengan lo dispuesto en el párrafo anterior, por lo que no podrán renovarse las concesiones actualmente vigentes y deberá procederse a su desmantelamiento una vez hayan concluido los plazos de concesión.
  
Artículo 30. Características estéticas de las edificaciones en medio rural
  
Los elementos constructivos tradicionales (de valor histórico) existentes serán objeto de especial protección a fin de garantizar la conservación, y recuperación de los valores arquitectónicos y tipologías relacionadas con las actividades tradicionalmente desarrolladas en el territorio. Para su restauración, los particulares podrán recabar colaboración técnica y económica de la administración competente, que la otorgará en función de los medios humanos y materiales de que disponga.
  
Sección 7ª
  
Protección del patrimonio cultural
  
Artículo 31. Patrimonio cultural
  
1. En el ámbito del presente PORN, la protección del patrimonio histórico y cultural, incluido el patrimonio arqueológico y paleontológico, se regirá por lo que dispone la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano.
  
2. Se establece el Catálogo del Patrimonio Histórico y Cultural de la marjal de Pego-Oliva, que abarca el ámbito del PORN, para catalogar todos aquellos elementos del patrimonio humano que requieren una protección específica y programas de restauración. Inicialmente se incluirán en el citado Catálogo aquellos elementos que figuren en los inventarios correspondientes de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
3. El resto de elementos que integrarán el catálogo se determinarán en el Plan Rector de Uso y Gestión que se redacte para el parque natural, fijándose igualmente las prioridades para la conservación, restauración y promoción de los diferentes elementos catalogados, además de determinar criterios de gestión y de actuación. Queda prohibida la destrucción o alteración voluntaria de los elementos incluidos en el catálogo.
  
Sección 8ª
  
Protección de las vías pecuarias
  
Artículo 32. Vías pecuarias de interés natural
  
1. La Conselleria competente en medio ambiente tramitará la clasificación, deslinde y amojonamiento de las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN, debiendo velar por su mantenimiento como espacio de uso público y, especialmente, como corredores de conexión entre zonas naturales.
  
2. Sin perjuicio de lo establecido en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, y en virtud de lo señalado en la disposición adicional tercera de la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias, se consideran como vías pecuarias de interés natural a los efectos previstos en el artículo 17.2 de dicha Ley la totalidad de las vías pecuarias del ámbito del Plan que discurran por suelo distinto del clasificado como urbano o urbanizable programado.
  
Artículo 33. Ocupaciones
  
En aplicación de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, queda prohibida la ocupación definitiva o interrupción de las mismas mediante cualquier construcción, actividad o instalación, incluidos los cercados de cualquier tipo. Las ocupaciones temporales únicamente podrán autorizarse cuando sea necesario para la realización de una obra pública o de algunas de las actuaciones previstas en este Plan o en el Plan Rector de Uso y Gestión que se elabore en el futuro; en cualquier caso, la ocupación temporal de una vía pecuaria deberá respetar el ancho necesario con que la misma esté clasificada. Las ocupaciones temporales que pudieran existir en el momento de aprobación de este Plan no podrán prorrogarse una vez haya concluido el período para el que fue autorizada.
  
CAPÍTULO II
  
Normas sobre regulación de actividades e infraestructuras
  
Sección 1ª
  
Actividades agrarias
  
Artículo 34. Régimen general
  
1. Se considerarán agrarias o agropecuarias las actividades relacionadas directamente con la explotación de los recursos vegetales del suelo y la cría, reproducción y aprovechamiento ganadero de especies animales.
  
2. Se considera compatible en el ámbito del PORN el mantenimiento de las actividades agrarias tradicionales que se vienen registrando en la actualidad, conforme a la ordenación propuesta en el presente documento. En particular, la actividad agraria vinculada al cultivo de arroz, practicada conforme a los usos tradicionales en las zonas previstas en este Plan, está protegida por su interés ecológico, socioeconómico y cultural.
  
Artículo 35. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agropecuarias
  
1. Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria, las instalaciones de primera transformación de productos y las infraestructuras de servicios a la explotación, en las zonas en las que se permitan, guardarán una relación de dependencia y proporción adecuadas a la tipología de los aprovechamientos a los que se dedique la explotación en que hayan de instalarse.
  
2. Con carácter general, la superficie mínima de parcela para la construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola será de 10.000 m² y la superficie de parcela ocupada por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá ser superior a 16 m².
  
3. En las zonas de huerta:
  
a) Se prohíben con carácter general los almacenes agrícolas de nueva planta. En todo caso se necesitará una autorización especial del órgano competente en mateia de espacios naturales y tendrán una altura máxima de cornisa de 4 metros, quedando limitada su superficie máxima construida a 16 metros cuadrados.
  
b) Se prohíbe la instalación de invernaderos y sombreados
  
c) Las instalaciones para riego por goteo en las parcelas destinadas a cultivos hortícolas sólo se admitirán si se garantiza la aportación del agua no empleada a otra zona de la marjal.
  
Artículo 36. Productos fitosanitarios
  
1. El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condiciones establecidos por los organismos competentes.
  
2. En cualquier caso:
  
a) Queda prohibido el uso de productos fitosanitarios de categoría C en el ámbito del PORN. Se limitará a los incluidos en las categorías toxicológicas A o B, tal y como señala la Orden del Ministerio de Agricultura, de 4 de diciembre de 1975 (BOE de 19.XI.75), por la que se reglamenta el uso de productos fitosanitarios para prevenir daños a la fauna, que prohíbe el uso de productos de categoría C respecto a la fauna terrestre.
  
b) Se prohíbe la aplicación de herbicidas mediante avionetas
  
c) Se prohíbe en las zonas de arrozal la utilización de herbicidas en cuya composición esté incluida la materia activa quinclorac.
  
d) Asimismo, quedan prohibidos los productos fitosanitarios considerados peligrosos en aplicación del Decreto 2163/1994, por el que se implanta el sistema armonizado comunitario de autorización para la comercializar y autorizar productos fitosanitarios.
  
3. Las Consellerias competentes en medio ambiente y agricultura promoverán la creación de líneas de investigación sobre sistemas alternativos de control de plagas que reduzcan o eviten la utilización de productos químicos tóxicos. Asimismo estos organismos efectuarán un seguimiento sobre las posibles plagas que puedan darse en el ámbito del Parque Natural y de los tratamientos que se apliquen hasta su erradicación.
  
4. La Conselleria competente en medio ambiente promoverá la recogida selectiva de los residuos tóxicos agrícolas en el ámbito del Parque, siendo el órgano de gestión del Parque Natural el encargado del seguimiento de las actuaciones. Los residuos deberán gestionarse de acuerdo con su naturaleza y características.
  
Artículo 37. Estado de las infraestructuras agrarias
  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación desarrollará un programa sobre el estado de las infraestructuras agrarias existentes, en colaboración con el órgano de gestión del Parque y organizaciones agrarias locales. El Programa establecerá además las necesidades en materia de caminos rurales, mejoras de acequias de riego, almacenes, modernización de secaderos y otras instalaciones, con el objeto de establecer criterios objetivos que permitan la racionalización y utilización eficaz de las infraestructuras.
  
Artículo 38. Ganadería
  
1. Las construcciones e instalaciones existentes en el momento de la aprobación de las presentes normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, si bien no podrán ampliar la superficie ocupada por las mismas.
  
2. Quedan prohibidas las construcciones e instalaciones ganaderas de nueva planta en el ámbito del Parque Natural. Esta prohibición se extiende tanto a la ganadería intensiva como a la extensiva.
  
3. La actividad ganadera en el Parque Natural deberá contar con una autorización del órgano competente en materia de espacios naturales en la que se condicionará esta actividad a los objetivos de la gestión del espacio.
  
Artículo 39. Normas sobre la acuicultura
  
1. En las áreas de uso agrícola del Parque Natural que tengan la categoría de arrozal según los planos de ordenación de este plan, se permite la acuicultura extensiva, siempre que la dotación de agua de renovación por hectárea para la explotación no supere a la del arrozal. En cualquier caso, el destino de los terrenos para la práctica de la acuicultura no podrá comportar la realización de tipo alguno de infraestructura u obra para su explotación, ni suponer su ejercicio perturbación o perjuicio alguno para el derecho de propiedad, teniendo preferencia las actividades agrícolas. Podrán recuperarse las instalaciones existentes con la finalidad de recuperación de la práctica tradicional y sostenible en el Parque.
  
2. Las actividades de acuicultura requerirán, además de los permisos y autorizaciones que sectorialmente correspondan, la autorización previa del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
3. Se prohíbe la implantación de piscifactorías intensivas en el ámbito del Parque Natural, entendiéndose por tales las instalaciones dedicadas a la cría astacícola y piscícola con fines comerciales, cuya producción sobrepase los 500 kilogramos por hectárea y año de animales vivos.
  
Sección 2ª
  
Actividad cinegética
  
Artículo 40. Normas generales
  
La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del PORN, quedando sujeta a los periodos y condiciones establecidos en este Plan y en la legislación sectorial específica.
  
Artículo 41. Ordenación cinegética
  
1. De acuerdo con el artículo 33.3 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, y el artículo 3 del Decreto 50/1994, de 7 de marzo, del Consell de la Generalitat por el que se regulan los planes de aprovechamiento cinegético en terrenos de régimen cinegético especial, los titulares de los cotos deberán contar con un Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético, como instrumento de gestión para el aprovechamiento de la riqueza cinegética de modo compatible con su capacidad biológica y potenciación de las especies existentes. Estos planes regularán la actividad cinegética en los cotos existentes en el ámbito del PORN y deberán ser presentados y aprobados en el plazo máximo previsto en el artículo 6 del referido Decreto.
  
2. Los cotos incluidos total o parcialmente en el ámbito territorial del Parque Natural, y que no hayan presentado un Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético, deberán presentarlo de acuerdo con las especificaciones y contenido señalados en el Decreto 50/1994, de 7 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se regulan los planes de aprovechamiento cinegético en terrenos de régimen cinegético especial, en el plazo de un año desde la entrada en vigor del presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales.
  
3. La ordenación cinegética en el ámbito del PORN tiene por finalidad el mantenimiento del equilibrio biológico de las diferentes especies animales. Por ello, y a fin de garantizar la consecución del mismo, se deberá establecer en cada coto una zona de reserva donde no se practicará la caza. Esta zona quedará definida en el correspondiente Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético. Estas zonas deberán ser convenientemente señalizadas en los seis meses siguientes a la aprobación del Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético. En el caso de cotos que cuenten con planes cinegéticos aprobados y no cumplan este requisito, deberán modificarlo adaptándose al cumplimiento de esta norma en la siguiente revisión del Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético. Los Planes Técnicos de Aprovechamiento Cinegético tenderán a una reducción de capturas por coto y cazador, y a concentrar las reservas cinegéticas en las áreas de protección integral del Parque Natural quedando en ellas prohibido permanentemente el ejercicio de la caza.
  
4. En aquellos cotos que no cumplan los plazos y determinaciones señalados en los párrafos anteriores de este artículo quedará suspendido cualquier tipo de aprovechamiento cinegético hasta que se vean cumplidos.
  
5. La Conselleria competente en medio ambiente procederá a prohibir la caza en los terrenos cinegéticos de aprovechamiento común existentes en el ámbito del Parque Natural.
  
6. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre periodos de veda y especies cinegéticas en la Comunidad Valenciana, la Conselleria competente en medio ambiente podrá determinar en el ámbito del PORN, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles.
  
Sección 3ª
  
Actividad pesquera y aprovechamientos piscícolas
  
Artículo 42. Marco normativo de la actividad pesquera
  
1. La actividad pesquera está regulada, con carácter general, en la Ley de Pesca Fluvial, de 20 de febrero de 1942 y en su Reglamento de 6 de abril de 1943, así como en la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y la Fauna Silvestres (artículo 33.2).
  
2. Asimismo serán de aplicación las órdenes anuales de la Conselleria competente en medio ambiente sobre períodos hábiles y normas generales sobre la pesca en aguas continentales de la Comunidad Valenciana, refiriendo las especies de pesca permitida, las limitaciones y prohibiciones de carácter general y otros aspectos de la actividad.
  
3. Esta normativa se complementa con las normas específicas contenidas en los artículos siguientes de esta sección.
  
Artículo 43. Normas específicas sobre la pesca deportiva con caña
  
1. Se permite la pesca deportiva con caña durante todo el año, en aquellos ambientes acuáticos del Parque Natural que no tengan la consideración de Zonas de Especial Protección y en la zona de desembocadura de los cauces de los ríos Bullent y Molinell en los lugares autorizados para ello, sometida en cualquier caso al régimen general establecido en el artículo anterior.
  
2. Previa autorización del órgano competente en materia de espacios naturales, podrán adecuarse zonas preferentes para la pesca deportiva dotadas de instalaciones adecuadas, de forma que el ejercicio de dicha actividad en aguas continentales pueda realizarse en condiciones óptimas y sin perjuicio para la fauna silvestre.
  
Artículo 44. Normas sobre las especies de fauna relacionadas con la actividad pesquera
  
1. Queda prohibida la captura, tanto con carácter profesional como deportivo, de todas aquellas especies de fauna acuática sometidas a protección en virtud de este Plan y de la legislación sectorial vigente en la materia.
  
2. La pesca del cangrejo rojo americano (Procambarus clarkii) se autoriza durante todo el año, sin limitación de tamaño ni número de ejemplares. Asimismo, tampoco se limita el número de reteles por pescador.
  
3. Se autoriza en el ámbito del Parque Natural la pesca de la angula (Anguilla anguilla) de longitud inferior a 10 cm, mediante el arte denominado ?monot?, en las circunstancias y condiciones establecidas en la normativa vigente para este tipo de pesca. Si las circunstancias lo aconsejan, con el fin de fomentar las repoblaciones naturales de las anguilas en el ámbito del Parque, la Conselleria competente en medio ambiente prohibirá o limitará la pesca de angulas durante un período determinado que establecerá mediante orden.
  
Sección 4ª
  
Uso Público del Parque Natural
  
Artículo 45. Ordenación del uso público
  
1. Hasta la aprobación y entrada en vigor del correspondiente Plan Rector de Uso y Gestión del espacio protegido, la localización y equipamiento de áreas destinadas a la realización de actividades recreativas, así como la actividad de las existentes, deberá contar con autorización de la Conselleria competente en medio ambiente.
  
2. El Plan Rector de Uso y Gestión determinará las instalaciones y equipamientos existentes que no sean compatibles con sus objetivos respecto del uso público o supongan vulneración de la ordenación o un perjuicio sobre los elementos naturales que hay que proteger; una vez aprobado dicho Plan, estas instalaciones quedarán en situación de fuera de ordenación.
  
Artículo 46. Instalaciones y adecuaciones turísticas, recreativas y de ocio
  
1. Se prohíbe la implantación de nuevas instalaciones deportivas, turísticas y recreativas en la Zona de Protección Especial, salvo en el caso de instalaciones de carácter extensivo o vinculadas al conocimiento e interpretación de la naturaleza que sean establecidas en este Plan o en el Plan Rector de Uso y Gestión.
  
2. La construcción de instalaciones o edificaciones de cualquier clase que hayan de emplazarse en zonas recreativas, estarán, en todo caso, sujetas a la previa obtención de licencia urbanística, aunque se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional. En todo caso, la adaptación o transformación de edificaciones existentes en suelo no urbanizable para este fin será prioritaria sobre la nueva construcción.
  
3. Queda prohibida la instalación de campamentos de turismo en todo el ámbito del espacio natural protegido.
  
4. Las instalaciones recreativas, tanto de carácter extensivo como intensivo, deberán contar con el correspondiente proyecto, cuya ejecución precisará de la autorización previa del órgano competente en espacios naturales.
  
5. Toda instalación recreativa deberá contar con sistemas de seguridad y prevención de incendios, así como garantizar el tratamiento adecuado de residuos tanto líquidos como sólidos, de modo que no supongan un efecto negativo sobre el ecosistema o el paisaje.
  
Artículo 47. Acampada
  
1. La acampada se permitirá únicamente en las áreas que establece el Plan, quedando prohibida esta actividad en el resto de su ámbito.
  
2. De acuerdo con el Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, por el que se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en los montes de la Comunidad Valenciana, queda prohibida la acampada y estancia en montes o terrenos forestales, salvo en las zonas autorizadas al efecto por la Conselleria competente en medio ambiente.
  
3. En aplicación de los artículos 8 y 9 del Decreto 233/1994, las áreas de acampada precisan de autorización de la Conselleria competente en medio ambiente para su funcionamiento, de igual modo que las áreas recreativas, en las cuales se prohíbe la pernocta.
  
4. En las zonas referidas en el apartado anterior queda prohibido hacer fuego con cualquier tipo de combustible, salvo en instalaciones debidamente diseñadas y autorizadas para cocinar.
  
5. En aplicación del artículo 11 del Decreto 233/1994, las zonas de acampada y áreas recreativas deberán reunir como mínimo las siguientes características:
  
- Deberán estar delimitadas y señalizadas.
  
- No se utilizarán cerramientos artificiales que den lugar a una pantalla continua.
  
- Incorporarán las mínimas instalaciones, en materiales y estilos acordes al paisaje en que se enclaven.
  
- El almacenamiento de residuos se efectuará en recipientes de fácil limpieza y provistos de tapa.
  
- Existirá una franja perimetral de seguridad frente al riesgo de incendios.
  
- Dispondrán de agua potable y de instalaciones sanitarias.
  
6. Para la utilización de áreas de acampada será necesaria la solicitud y obtención de autorización por el órgano competente en materia de espacios naturales, de acuerdo a los requisitos y condiciones señaladas en los artículos 13 a 16 del Decreto 233/1994.
  
Artículo 48. Circulación
  
1. Se prohíbe, con carácter general, circular con vehículos a motor fuera de las carreteras y caminos, incluidos los agrícolas y forestales, salvo con fines de aprovechamiento agrario, forestal o de gestión del Parque Natural.
  
2. Se prohíbe, con carácter general, la realización de competiciones deportivas con vehículos de cualquier tipo en el ámbito del Parque Natural.
  
Sección 5ª
  
Urbanismo
  
Artículo 49. Régimen urbanístico
  
1. Los terrenos incluidos en el Parque Natural se clasificarán, a efectos urbanísticos, como Suelo No Urbanizable de Protección Especial.
  
2. El planeamiento urbanístico considerará como fuera de ordenación, las viviendas construidas en el ámbito del Parque Natural sin licencia de obras y en contra del planeamiento urbanístico del Ayuntamiento correspondiente antes de la declaración del Parque Natural y sin autorización de la Conselleria competente después de la declaración del Parque Natural.
  
3. En los municipios cuyo planeamiento contenga normas y calificación de suelo que suponga una mayor protección de los recursos naturales que las previsiones de este PORN, se mantendrán la calificación y determinaciones fijadas en el planeamiento.
  
4. En relación con las actividades, obras y construcciones para las cuales se exija informe previo o autorización por parte de la Conselleria competente en medio ambiente o de cualquier otro organismo, se entenderá que este requisito es condición previa indispensable para la obtención de la correspondiente Licencia Urbanística.
  
Artículo 50. Edificación en el Parque Natural
  
1. Se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta de cualquier tipo o la instalación de viviendas prefabricadas, tanto sobre cimientos como sin ellos, tanto de madera como de cualquier otro tipo de material, así como cualquier infraestructura, mueble o inmueble, que pueda servir de vivienda temporal o permanente sobre suelo incluido en el Parque Natural, salvo las excepciones que explícitamente se señalen en las Normas y Programas de Actuación de este Plan.
  
2. En esos casos, la construcción de edificaciones de nueva planta sobre suelo no urbanizable requerirá, cuando no esté sometida a Estimación de Impacto Ambiental, del informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales con carácter previo a la concesión de la licencia urbanística.
  
3. La construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola únicamente podrá realizarse en las Áreas de huerta, definida en este Plan. En la zona de huerta se requerirá una autorización expresa del órgano competente en espacios naturales. La superficie mínima de parcela será de 10.000 m², con una altura máxima de 4 metros; y una superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá exceder de 16 m².
  
4. La construcción de instalaciones o edificaciones relacionadas con las actividades recreativas que deban emplazarse en la zona de recepción y tránsito, se sujetarán a lo establecido en las normas particulares del texto normativo del presente Plan.
  
Artículo 51. Construcciones y edificaciones públicas singulares
  
Sólo se permitirán construcciones y edificaciones públicas singulares, que se realicen como edificio aislado o singular vinculado al uso del espacio natural protegido.
  
Sección 6ª
  
Infraestructuras
  
Artículo 52. Requisitos
  
La realización de infraestructuras compatibles con las determinaciones de este Plan de Ordenación, deberán contemplar, además de las disposiciones que le sean propias en razón de la materia, los siguientes requisitos:
  
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, evitando la creación de obstáculos en la libre circulación de las aguas o rellenos en las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos y garantizando el paso de las especies.
  
b) Durante la realización de las obras, deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal.
  
c) Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de Licencia Urbanística o de la aprobación definitiva del proyecto.
  
Artículo 53. Red viaria
  
1. La realización de nuevas vías de acceso, la modificación de trazado o ampliación de las existentes requerirá de la correspondiente Declaración, o en su caso Estimación, de Impacto Ambiental en los términos previstos en la legislación vigente.
  
2. La construcción de caminos rurales o pistas o sus ampliaciones de plataforma y modificaciones de trazado, cuando no estén sometidos a Declaración de Impacto Ambiental, precisarán de Estimación de Impacto Ambiental. Con excepción de las obras que se realicen para defensa contra incendios, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 63 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 54. Abastecimiento de agua
  
1. Los nuevos depósitos de abastecimiento de agua deberán construirse enterrados o semienterrados; en el caso de que ello sea inviable por condiciones topográficas o características físicas del terreno, se escogerá una ubicación que no provoque impacto paisajístico.
  
2. Requerirán de Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente y sin perjuicio de ésta, los proyectos para la construcción de depósitos de agua elevados de capacidad superior a 5.000 m3.
  
Artículo 55. Saneamiento
  
1. No se podrá otorgar licencia para la realización de instalaciones o edificaciones de cualquier tipo que no cuenten con sistema de recogida y depuración de aguas residuales, de modo que la calidad de las aguas resultantes cumpla las normas de calidad exigibles para los usos a que se destinen de acuerdo con la legislación de aguas.
  
2. Los proyectos correspondientes a infraestructuras de saneamiento deberán contar con Declaración o Estimación de Impacto Ambiental de acuerdo con lo establecido en la legislación vigente.
  
Artículo 56. Residuos urbanos
  
1. Los vertederos incontrolados de cualquier tipo existentes en el ámbito de Parque Natural, deberán ser clausurados y restaurados los terrenos a su estado original.
  
2. En el ámbito del Parque Natural no podrán construirse instalaciones de tratamiento o eliminación de residuos urbanos, incluyendo los depósitos temporales.
  
Artículo 57. Energía eléctrica
  
1. Se admitirán los nuevos tendidos de suministro de energía eléctrica que estén vinculados a las actuaciones que se consideran compatibles en el PORN, en las zonas en que se permita explícitamente. Requerirán de Declaración o Estimación de Impacto Ambiental, en los términos establecidos en la legislación vigente, y su trazado discurrirá en subterráneo con carácter obligatorio en el caso del Parque Natural y de forma prioritaria en el resto del ámbito del PORN.
  
2. En caso de que sea necesario el paso de tendidos eléctricos con una finalidad externa al ámbito del PORN, deberán discurrir en todo caso fuera del Parque Natural.
  
Artículo 58. Evaluación de impacto ambiental
  
Sin perjuicio de lo dispuesto en los artículos anteriores, deberán someterse al procedimiento de Declaración o, en su caso, Estimación de Impacto Ambiental los proyectos de infraestructura a que se refieren los anexos I y II del Reglamento de Impacto Ambiental (Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat).
  
Sección 7ª
  
Actividades de investigación.
  
Artículo 59. Promoción de las actividades de investigación
  
1. La Conselleria de medio ambiente para una mejor gestión y administración del espacio protegido promoverá la realización de actividades de investigación aplicada en materia de conocimiento y gestión de los recursos ambientales y culturales.
  
2. Las materias prioritarias de investigación aplicada en el ámbito del Parque Natural son las establecidas en el presente PORN.
  
3. El órgano competente en materia de espacios naturales facilitará el conocimiento y promoverá la divulgación de los trabajos de investigación realizados en el ámbito del Parque Natural.
  
4. Las actividades o proyectos de investigación a desarrollar en el Parque Natural requerirán de la previa autorización del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
5. El órgano de gestión del Parque Natural establecerá un registro y base de datos de las actividades de estudio científico y de anillamiento de aves llevadas a cabo en el ámbito del espacio protegido.
  
6. Concluida la investigación o estudio científico, la persona responsable del mismo deberá presentar al órgano de gestión del Parque Natural un informe sobre los resultados, así como de cualquier otro dato que pueda ser interesante desde el punto de vista científico o de gestión del espacio natural.
  
TÍTULO III
  
Normas particulares
  
CAPÍTULO I
  
Concepto y aspectos generales
  
Artículo 60. Concepto y régimen de protección
  
A los efectos de particularizar las Normas Protectoras establecidas mediante este Plan, se han distinguido dos zonas para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora:
  
a. El área de amortiguación de impactos, perimetral al espacio natural protegido, y cuyos límites exteriores corresponden a los del ámbito territorial del PORN.
  
b. El área que corresponde al ámbito declarado como espacio natural protegido (Parque Natural del Marjal de Pego-Oliva), y que se subdivide, a su vez, en las siguientes categorías para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora:
  
- Zona de especial protección
  
- Zona de regeneración
  
- Zona de arrozal
  
- Zona de cultivos hortofrutícolas
  
- Zona de cultivos de verano
  
- Zona de recepción y tránsito
  
La delimitación de cada una de las anteriores categorías queda reflejada en la cartografía de zonificación del presente documento.
  
Artículo 61. Interpretación
  
1. Las determinaciones inherentes a cada una de las categorías de protección señaladas en el artículo anterior constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidas y prohibidas por este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales.
  
2. En todo lo no regulado en estas Normas Particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades.
  
3. En la interpretación de la normativa prevalecerán las Normas Particulares sobre las Generales.
  
CAPÍTULO II
  
Zona de especial protección
  
Artículo 62. Criterio de zonificación
  
1. La zona de especial protección aparece grafiada en el plano de ordenación.
  
2. Constituye una zona de elevado interés para la conservación por las características de la vegetación, la fauna, el paisaje así como la presencia del ecosistema húmedo.
  
3. Los criterios de ordenación son la conservación del ámbito y mantenimiento del equilibrio natural de la zona y de sus procesos naturales, garantizando la integridad de los recursos naturales y culturales.
  
Artículo 63. Usos permitidos
  
1. Actividades vinculadas con la interpretación de la naturaleza.
  
2. Actividades educativas y pedagógicas relacionadas con el conocimiento e interpretación de la naturaleza.
  
3. Actividades relacionadas con la observación de la naturaleza.
  
4. Actividades vinculadas con el uso público de conformidad con lo que establezca el PRUG o el Plan de Uso Público del Parque Natural
  
Artículo 64. Usos permitidos previa autorización
  
1. Actividades de investigación, que deberán ir acompañadas del correspondiente Plan, que deberá ser aprobado por el órgano competente en materia de espacios naturales.
  
2. Instalaciones necesarias para la conservación de los valores naturales.
  
3. Actos de carácter festivo tradicional.
  
4. Actividad ganadera.
  
Artículo 65. Usos prohibidos
  
1. Circulación y estacionamiento de vehículos, salvo autorización temporal del órgano de gestión del Parque y los vehículos del parque y de los propietarios que accedan a su propiedad a través de las correspondientes servidumbres de paso.
  
2. Se evitará las acciones que puedan molestar a la fauna. Se prohíbe la utilización de megáfonos, altavoces y de cualquier otro instrumento análogo de alto volumen sonoro excepto de forma puntual con autorización expresa del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
3. Se prohíben las construcciones, obras de fábrica, cercados o cualquier actuación que perturbe el medio natural, salvo las instalaciones referidas en el artículo anterior.
  
4. Se prohíbe la instalación de tendidos eléctricos aéreos.
  
5. Se prohíbe la publicidad exterior, salvo los indicadores informativos de uso público, que no deberán producir impactos visuales negativos.
  
6. La recolección de plantas y huevos, la captura de animales y la extracción de minerales y rocas, salvo los derivados de actividades científicas conforme al plan aprobado a que se refiere el artículo anterior y la extinción de plagas o especies exóticas.
  
7. Construcción de viviendas de particulares.
  
8. En general, usos diferentes de los señalados en los dos artículos anteriores.
  
CAPÍTULO III
  
Zona de regeneración
  
Artículo 66 Criterios de ordenación
  
1. La zona de regeneración aparece grafiada en los planos de ordenación. Se trata de una zona que requiere de actuaciones de regeneración para recuperar sus valores naturales potenciales. Ubicadas en zonas periféricas y próximas a zonas de recepción y tránsito, pueden ser áreas de uso público, para conocimiento y disfrute de los valores naturales del Parque Natural.
  
2. Los objetivos de la ordenación son:
  
a. Recuperar los valores naturales de la zona
  
b. Establecer rutas e itinerarios que permitan conocer y valorar dichos valores por el público.
  
c. Permitir usos recreativos tradicionales de la zona
  
Artículo 67. Usos permitidos
  
1. Actividades necesarias para la regeneración de la zona.
  
2. Actividades necesarias para el mantenimiento de la zona, tales como limpieza, saneamiento, conservación de la vegetación y otras análogas.
  
3. Actividades didácticas relacionadas con el conocimiento del Parque Natural.
  
4. Actividades recreativas al aire libre: senderismo, paseos a caballo, paseos en barca, bicicleta, etc.
  
5. Señalización institucional del Parque Natural
  
Artículo 68. Usos permitidos previa autorización
  
1. Actividad de pesca.
  
2. Instalaciones necesarias para la conservación de los valores naturales.
  
3. Actos de carácter festivo tradicional.
  
Artículo 69. Usos prohibidos
  
1. Circulación y estacionamiento de vehículos, salvo autorización temporal del órgano de gestión del Parque y los vehículos del parque y de los propietarios que accedan a su propiedad a través de las correspondientes servidumbres de paso.
  
2. Se evitará las acciones que puedan molestar a la fauna. Se prohíbe la utilización de megáfonos, altavoces y de cualquier otro instrumento análogo de alto volumen sonoro.
  
3. Se prohíben las construcciones, obras de fábrica, cercados o cualquier actuación que perturbe el medio natural, salvo las instalaciones referidas en el artículo anterior.
  
4. Se prohíbe la instalación de tendidos eléctricos aéreos.
  
5. Se prohíbe la publicidad exterior, salvo los indicadores informativos de uso público, que no deberán producir impactos visuales negativos.
  
6. La recolección de plantas y huevos, la captura de animales y la extracción de minerales y rocas, salvo los derivados de actividades científicas conforme al plan aprobado a que se refiere el artículo anterior y la extinción de plagas o especies exóticas.
  
7. Construcción de viviendas de particulares.
  
8. En general, usos diferentes de los señalados en los dos artículos anteriores.
  
CAPÍTULO IV
  
Zona de recepción y tránsito
  
Artículo 70. Criterios de ordenación
  
La zona de recepción y tránsito aparece grafiada en el plano de ordenación. Es una zona de interés paisajístico, cuyos objetivos de ordenación son:
  
a. Acoger a los visitantes y proporcionar información sobre las características naturales y culturales del Parque Natural.
  
b. Establecer itinerarios de uso preferente para el conocimiento y disfrute ordenado del Parque Natural.
  
c. Aquellos otros que se señalen en el Plan Rector de Uso y Gestión y en el Plan de Uso Público.
  
Artículo 71. Usos permitidos
  
1. Actividades necesarias para el mantenimiento de la zona, tales como limpieza, saneamiento, conservación de la vegetación y otras análogas.
  
2. Actividades didácticas relacionadas con el conocimiento del Parque Natural.
  
3. Actividades recreativas al aire libre.
  
4. Señalización institucional del Parque natural.
  
Artículo 72. Usos permitidos previa autorización
  
1. Recuperación de edificaciones e infraestructuras ya existentes.
  
2. Edificaciones e infraestructuras de nueva planta vinculadas al uso público del Parque Natural o a la investigación científica del mismo.
  
3. Uso de restauración y alojamiento en las edificaciones autorizadas.
  
4. Actividad de pesca.
  
Artículo 73. Usos prohibidos
  
1. Están prohibidas las edificaciones e infraestructuras de nueva planta salvo las autorizadas conforme al artículo anterior.
  
2. En general, usos diferentes de los señalados en los dos artículos anteriores
  
CAPÍTULO V
  
Zona de arrozal
  
Artículo 74. Criterios de ordenación
  
1. La zona de arrozal protección aparece grafiada en el plano de ordenación. Se trata de suelos en los que, por el propio flujo hídrico del marjal, resultan más aptos para el cultivo de arroz.
  
2. El criterio de ordenación se basa en el aprovechamiento agrícola, de forma compatible con los procesos o valores naturales de tales lugares.
  
Artículo 75. Usos permitidos
  
1. Cultivo del arroz.
  
2. Los previstos en la zona de especial protección.
  
Artículo 76. Usos permitidos previa autorización
  
1. Actividad cinegética, previa aprobación del correspondiente Plan Técnico de Caza.
  
2. Actividad piscícola, previa aprobación del correspondiente plan piscícola.
  
3. Restauración de edificaciones existentes para usos vinculados a la actividad agrícola o al uso público del Parque natural.
  
4. Instalaciones eléctricas en subterráneo.
  
Artículo 77. Usos prohibidos
  
1. Construcción de viviendas para particulares.
  
2. En general, usos diferentes a los señalados en los dos artículos anteriores.
  
CAPÍTULO VI
  
Zona de cultivo hortofrutícola
  
Artículo 78. Criterio de ordenación
  
1. La zona de cultivo hortofrutícola aparece grafiada en el plano de ordenación. Se trata de suelos en los que están destinados a cultivos hortofrutícolas
  
2. El criterio de ordenación es el mantenimiento de los cultivos tradicionales en la zona, sin perjuicio de los procesos o valores naturales que concurren en la zona.
  
Artículo 79. Usos permitidos
  
1. Los tradicionales cultivos hortofrutícolas y de arrozal de la zona.
  
2. Los previstos en la zona de especial protección.
  
Artículo 80. Usos permitidos previa autorización
  
Los mismos que en la zona de arrozal y el mantenimiento del uso ganadero existente.
  
Artículo 81. Usos prohibidos
  
Los no permitidos ni autorizados conforme a los artículos anteriores, especialmente la construcción de viviendas de nueva planta de cualquier tipo, tanto muebles como inmuebles, como se especificaba en el artículo 50.
  
CAPÍTULO VII
  
Zona de cultivo de verano
  
Artículo 82. Criterio de ordenación
  
1. La zona de cultivo de verano aparece grafiada en el plano de ordenación.
  
2. Se trata de suelos en los que están destinados a cultivos hortofrutícolas, que por sus condiciones hídricas permiten ser cultivados en temporada de verano.
  
3. La Administración realizará las inversiones necesarias para poder aislar hídricamente esta zona del resto del parque, a través de una gola de desagüe paralela al linde oriental y unas compuertas de control. Asimismo se realizarán las actuaciones necesarias para permitir el drenaje natural de los terrenos si así conviniera.
  
4. Se mantendrán los cultivos de verano, iniciando la campaña el 1º de abril y concluyendo el 30 de septiembre, sin poder cultivar fuera de dicha época.
  
5. A partir del momento en que se disponga de drenaje natural, en el modo especificado en el punto 3º, queda prohibido el drenaje artificial de los terrenos.
  
6. Durante la época señalada de cultivos de verano, con carácter excepcional, para salvar las cosechas ante eventos meteorológicos, el órgano competente en materia de espacios naturales podrá permitir el bombeo de caudales. Estos serán inexcusablemente aplicados bien al arrozal o bien a la zona de especial protección para restablecer el equilibrio hídrico del Parque.
  
Artículo 83. Usos permitidos
  
1. Los cultivos hortofrutícolas de la zona en época estival y el cultivo de arrozal.
  
2. Los previstos en las áreas de especial protección.
  
Artículo 84. Usos permitidos previa autorización
  
Los mismos que en la zona de huerta y el mantenimiento del uso ganadero existente.
  
Artículo 85. Usos prohibidos
  
1. Los no permitidos ni autorizados conforme a los artículos anteriores.
  
2. No se permitirán sistemas de drenaje artificial del terreno.
  
CAPÍTULO VIII
  
Zona de amortiguación de impactos
  
Artículo 86. Régimen de protección
  
1. Se establece una zona de amortiguación de impactos conforme a la delimitación establecida en los planos de ordenación.
  
2. El régimen de protección aplicable en esta zona se constituye por la exigencia de evaluación de impacto ambiental, emitida por la Conselleria competente en medio ambiente previo informe del órgano competente en materia de espacios naturales, para las siguientes actividades:
  
a. Transformaciones agrícolas de terrenos forestales o de secano a regadío
  
b. Extracciones de agua, nuevas perforaciones y modificaciones de los caudales de extracción y existentes
  
c. Cualquier tipo de actuación que pueda suponer una repercusión relevante en el régimen hídrico de la marjal de Pego-Oliva.
  
ANEXO a la Normativa
  
Descripción de los límites del PORN
  
(En el sentido de las agujas del reloj)
  
A partir del punto de la costa situado inmediatamente al este de la Punta del Cadastre, junto al límite entre los términos municipal de Els Poblets ?al este- y Dénia ?al oeste-, el límite avanza primero hacia el sur y posteriormente al oeste, siguiendo la demarcación que delimita ambos municipios y enlazando con el límite entre los términos municipales de Els Poblets, Dénia y el Verger. Desde este punto, continua aproximadamente en dirección sur sobre el límite entre los términos municipales de Dénia y el Verger, el cual coincide sensiblemente y a su vez con un camino que enlaza finalmente con la carretera N-332, en un punto cercano al entronque con dicha vía de la carretera CV-723.
  
Desde el punto anterior, el límite sigue la citada carretera N-332 en dirección primero sureste y después sur, rodeando la mayor parte del casco urbano del Verger hasta el extremo sur del mismo, donde la carretera es cruzada por el límite entre los términos municipales de El Verger y Ondara, que en este tramo coincide con el trazado del Assagador de les Sorts. El límite del PORN continua pues por el límite entre los términos municipales de El Verger y Ondara en dirección oeste; cruza la autopista y avanza en idéntica dirección hacia la serra de Segària, cuya linea de cumbres y vertiente norte quedan incluidas en el ámbito del PORN. Sin dejar la sierra, continua en dirección suroeste y sur coincidiendo con el límite entre los términos municipales de Benimeli ?que queda incluido en el PORN- y Beniarbeig ?fuera del mismo-, y posteriormente con dirección de nuevo suroeste coincidiendo con el límite entre los términos municipales de Benimeli y Sanet i Negrals ?este último, fuera del ámbito del PORN- hasta el núcleo urbano de Benimeli, donde alcanza el trazado de la carretera CV-728.
  
Desde Benimeli, el límite avanza hacia el oeste coincidiendo con el trazado de la citada carretera CV-728; gira primero hacia el suroeste y posteriormente hacia el sur, atraviesa el núcleo urbano del Ràfol d'Almúnia ?que queda en su mayor parte incluido en el ámbito- y Sagra, al que rodea por el norte hasta enlazar con el trazado de la carretera CV-715. Desde Sagra, el límite coincide con la citada carretera CV-715, que avanza en dirección sur, rodea por el este el núcleo urbano de Tormos ?que queda incluido en el PORN- y alcanza el cruce de la carretera que venía siguiendo con la CV-721, por la cual continua en dirección suroeste, siguiendo posteriormente el trazado sinuoso de la misma hasta alcanzar el punto de intersección entre dicha vía y el límite entre los términos municipales de Orba y Vall de Laguar. Sigue desde aquí dicho límite de términos en dirección sureste, enlazando a continuación con el límite de los términos de Orba y Murla, hasta el punto de intersección entre dicho límite municipal y la curva de nivel de 300 m. Dicha curva de nivel se dirige primero hacia el suroeste y posteriormente hacia el sur, rodeando el núcleo urbano de Murla hasta intersectar el límite entre el término municipal de esta población y el de la Vall de Laguar, por el cual continua en dirección noroeste. El límite del PORN se prolonga sobre el límite municipal entre Vall de Laguar ?que queda incluido en el ámbito- y Benigembla, primero en dirección oeste y después sur, hasta intersectar el trazado de la carretera CV-720.
  
Desde este punto, el límite del ámbito del PORN coincide con el trazado de la citada carretera CV-720, que avanza hacia Castell de Castells con dirección primero oeste y posteriormente sur. Superado el núcleo urbano de esta población, que queda mayoritariamente excluido del PORN, el límite del mismo sigue coincidiendo con la misma carretera CV-720 en dirección primero a Famorca y posteriormente a Fageca. Apenas superado el núcleo urbano de esta población, y en el cruce entre la carretera CV-720, por la que discurría, y la CV-754, que se dirige a Quatretondeta, abandona la primera para coincidir con el trazado de la segunda, avanzando en coincidencia con el trazado de esta vía hasta alcanzar el citado núcleo urbano de Quatretondeta, el cual rodea por el este y el sur, quedando el mismo dentro del ámbito ordenado, y continuando su avance, siempre siguiendo la mencionada carretera, hasta la población de Gorga, donde enlaza de nuevo con el trazado de la carretera CV-720 que había abandonado en Fageca.
  
Desde Gorga, y coincidiendo con la citada CV-720, el límite avanza hacia el norte hasta el punto de intersección de esta vía con el límite municipal entre Millena y Balones, por el que continua en dirección noroeste. En las cercanías del vértice de la Lloma Redona, se ciñe al límite municipal entre Almudaina, que queda excluida del PORN, y Balones. Dicho límite, que avanza en dirección primero noreste y posteriormente norte, se ve continuado por la delimitación municipal entre Almudaina y Planes, que se dirige al noroeste hasta que intersecta el trazado del Camí d'Almudaina, por el que continua hacia el noreste, cruza la carretera CV-700, rodea por el oeste el núcleo urbano de Planes, que queda incluido en el PORN, y alcanza el trazado de la carretera CV-711, aproximadamente a la altura del punto en que el Camí de Tormos desemboca en la misma.
  
La delimitación del PORN continua en dirección norte por el trazado de la mencionada carretera CV-711, atraviesa la presa del embalse de Beniarrés, y continua avanzando rodeando por el norte dicho embalse hasta alcanzar, siempre coincidiendo con la citada vía, la carretera CV-705, por la que continua, dejando al oeste y fuera de su ámbito el núcleo de Beniarrés y continuando el trazado de la CV-705 por el Port de Salem hasta el límite municipal entre Beniarrés y Salem ?coincidente, a su vez, con el de las provincias de Alacant y Valencia. Desde este punto, el ámbito del PORN abandona la carretera para seguir hacia el noreste el citado límite provincial, que a su vez separa sucesivamente los términos de Salem, Castelló de Rugat, Aielo de Rugat, Montixelvo y parte del de Terrateig (al norte, dentro de la provincia de Valencia y excluidos del PORN) y Beniarrés y l'Orxa (al sur, en la provincia de Alacant y dentro del ámbito de ordenación). La coincidencia entre el límite provincial y el del PORN desaparece en el punto de contacto entre los términos municipales de Terrateig, Vilallonga y l'Orxa, puesto que desde el mismo dicho límite sigue la delimitación que separa el citado municipio de Vilallonga, al sur e incluido en el PORN, de los de Terrateig, Lloc-nou de Sant Geroni, Castellonet de la Conquesta, Ador, Potries y la Font d'en Carròs ?todos ellos excluidos del PORN- y parte del de Oliva. Precisamente desde el punto en que coinciden los límites municipales de Vilallonga, Oliva y L'Atzúvia, el límite del ámbito vuelve a coincidir con el que separa las provincias de Alacant y Valencia: dicho límite, que se superpone a su vez con el que separa Oliva de l'Atzúvia, avanza en dirección sur-sureste, hasta el punto en que cruza la curva de nivel de 100 m., por la que seguirá.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI