Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8537, del 29-04-2019 (2019/3503)

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 91/12-EAE Beneixama.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8537

Data del DOGV
:   29-04-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/3503

CVE


Data del document
:   01-04-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Beneixama](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 91/12-EAE Beneixama. [2019/3503]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana i de conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, que estableixen la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 91/12-EAE Beneixama.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental de pla.  
Promotor: Ajuntament de Beneixama.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Localització: terme municipal de Beneixama (Alacant)  
Expedient: 091 € 2012 € EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 24 de gener de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general de Beneixama, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que més endavant es detalla) i conforme al que s'estableix en la disposició transitòria primera, punt 2, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) a aquest Pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental, desenvolupada a la Comunitat Valenciana per l'esmentada LOTUP.  
No obstant això, a l'instrument urbanístic no li és aplicable aquesta llei, ja que va ser informat al públic amb anterioritat, en virtut del que s'estableix en la disposició transitòria primera, punt 1, de la Llei 5/2014. Aquest ha sigut elaborat amb la LRAU, la Llei 10/2004 de sòl no urbanitzable (LSNU) i la Llei 4/2004 d'ordenació del territori i protecció del paisatge (LOTPP).  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària conforme a la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si escau, les condicions finals que s'hagen d'incorporar-hi prèviament a la seua aprovació.  
L'1 d'agost de 201 8 el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant remet la proposta del Pla general i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Després de comprovar la documentació remesa es va observar que estava incompleta i es va realitzar un requeriment d'esmena. El 17 de desembre de 2018 s'entrega la documentació completa que consta de:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic.  
- Document de participació pública (relació de les consultes realitzades a les administracions afectades, persones interessades i empreses subministradores, reunions explicatives?)  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
- Resultats del pla de participació pública.  
- Document de participació pública en el qual se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del pla.  
- Certificat d'aprovació de la Proposta de pla.  
  
Proposta de pla (febrer 2018):  
- Memòria informativa  
- Memòria justificativa  
- Plans d'informació  
- Plans d'ordenació  
- Normes urbanístiques  
- Directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i ocupació del terreny  
- Fitxes de planejament i gestió  
- Catàleg de proteccions  
  
Estudis complementaris:  
- Estudi d'inundabilitat  
- Estudi de paisatge  
- Estudi acústic  
- Estudi de trànsit i accessibilitat de les rotondes d'accés a Beneixama  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
El 21 de març de 2006 es va remetre còpia del Pla juntament amb un estudi d'impacte ambiental per a la seua avaluació i es va obrir l'expedient 93/2006 AIA. Després de diversos requeriments l'Ajuntament finalment va elaborar un nou text refós del Pla i va remetre la documentació completa el 5 de juliol de 2011.  
  
Primera informació pública del Pla i de l'estudi d'impacte ambiental, durant 1 mes. Data de publicació en el DOGV: 22/03/05  
Segona exposició pública del Pla general durant 1 mes, Data DOGV 15/06/10  
Presentació de la sol·licitud d'inici (Documentació completa) 05/07/11  
Emissió del document de referència.  
(Equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic). 18/01/13  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i resta de documentació exigible, durant un període mínim de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 15/02/17  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de Pla. 31/05/18  
Sol·licitud d'emissió de DATE (amb deficiències) 01/08/18  
Esmena deficiències per a emissió DATE 17/12/18  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) Antecedents. Resum del document de referència.  
B.0.1) Informació territorial:  
El terme municipal de Beneixama, amb una superfície de 3.459 hectàrees i 1.712 habitants (IVE 2016), pertany a la comarca de l'Alt Vinalopó. Limita al nord amb el terme de Fontanars dels Alforins, a l'est amb Banyeres de Mariola, al sud amb Biar, i a l'oest amb el terme del Camp de Mirra.  
La meitat nord del terme és muntanyenca dominada per la serra de la Solana en la qual destaquen diversos pics com Sarseta (955 m), Carrascalet (998 m), Tres Pinets (1.010 m), o Rabosa (1.005). En aquesta zona se situa la microreserva Barranc del Toll i el LIC Els Alforins.  
La meitat sud està formada per la vall del riu Vinalopó el qual discorre pel límit sud del terme. Al costat d'aquest es troben els terrenys agrícoles de major capacitat. Respecte als cultius, predominen les oliveres, fruiters, vinyes, ametlers i cereals. Des de la serra fins al riu discorren diversos barrancs entre els quals es poden destacar el de les Coves, el de Cloquet o el de les Mules.  
El nucli urbà es localitza al sud, al costat de la principal via de comunicació, la CV-81. Disposa d'un segon nucli de xicotetes dimensions denominat el Salse. Des del nucli, en direcció nord, cap a Fontanars discorre la CV-657. A l'oest del nucli hi ha una zona de caràcter industrial (polígons el Forseguer i la Casilla).  
B.0.2) Planejament vigent:  
(nota: les dades aportades per la proposta de Pla s'han completat amb la informació existent en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i en el Servei de Coordinació Urbanística i Territorial)  
  
El planejament municipal vigent són unes normes subsidiàries, aprovades per la CTU el 19 febrer 1993, amb la declaració prèvia d'impacte ambiental (Exp. 166/92-AIA) subscrita en data 12 de gener de 1993. Anteriorment es disposava d'unes altres NS que van ser aprovades el 29 de març de 1984.  
S'han aprovat 4 modificacions puntuals. Les modificacions 2, 3 i 5 es referien a xicotetes ampliacions del sòl urbà (1.400, 2.775 i 3.388 m² respectivament) que van obtindre DIA favorable el 16 de juny de 1997 (exp. 122/97 AIA). La modificació núm. 6 versava sobre la creació d'un nou article de les NU, el 103 bis, que establia els paràmetres edificatoris de les activitats terciàries en el SNU (exp. 2/13 EAE). El 15 de febrer de 2013 la Comissió d'Avaluació Ambiental va considerar que no tenia efectes en el medi ambient.  
El planejament classifica el sòl en urbà, apte per a urbanitzar i no urbanitzable.  
El sòl urbà es distribueix en tres àmbits, dos residencials i un d'ús industrial. D'ús residencial es disposa del nucli tradicional i d'una pedania denominada el Salse situada a l'est del primer. Per a completar la urbanització i edificació es preveien 6 unitats d'execució que sumaven 135.195 m², no s'especifica la seua possible execució.  
  
El sòl urbà industrial es localitza a l'oest del nucli principal, separat d'aquest, al costat de la variant de la CV-81 i el límit de terme del Camp de Mirra.  
Es classifica un únic sector de sòl apte per a urbanitzar (o urbanitzable) d'ús industrial, que es disposa entre el sòl urbà residencial i l'industrial. Aquest sector es va desenvolupar mitjançant el Pla parcial el Forseguer que va ser aprovat el 30 de gener de 1998 (no va ser objecte d'avaluació ambiental). Es troba urbanitzat i parcialment ocupat per l'edificació.  
Aqueix mateix any es va aprovar un altre Pla parcial que reclassificava sòl no urbanitzable per a destinar-lo a ús industrial. Amb la seua classificació es van connectar les dues bosses de sòl industrial existents, la del sòl urbà i la del sòl apte per a urbanitzar. Aquest Pla parcial es va anomenar la Casilla i va ser aprovat el 2 d'octubre de 1998; va ser sotmés a avaluació ambiental (exp. 260/98 AIA) i va obtindre DIA el 17 de juliol de 1998. Es troba urbanitzat i parcialment ocupat per l'edificació.  
El sòl no urbanitzable es qualificava en comú i de protecció forestal, situat aquest últim en les zones muntanyenques del nord.  
Com a dotacions en el sòl no urbanitzable destaquen una zona verda de 73.625 m² (GEL-1 La Solana) situada en la zona de protecció forestal i el poliesportiu al sud del nucli urbà.  
En el SNU destaca la presència d'una subestació elèctrica (ST Beneixama) en el límit est del terme, amb les seues corresponents línies d'alta tensió, i un parc solar (Beneixama Solar I) amb dues ampliacions avaluades però no executades. Entre l'antiga carretera CC-3316 i el llit del riu Vinalopó es localitzen diversos habitatges unifamiliars i activitats terciàries (saló de banquets)  
El municipi es troba dins de la Zona Eòlica13 si bé les cotes altes de la serra la Solana es troba en zona no apta. La declaració d'impacte ambiental, favorable amb condicionants, del Pla especial que desenvolupava la zona va ser emesa el 16 d'abril de 2008 (exp. 35/02 AIA); fins hui no s'han executat els corresponents parcs.  
  
  
S. urbà residencial S. urbà industrial  
Nucli tradicional 460.609 Polígon inicial 79.545  
Mod 2, 3 i 5 7.563 El Forseguer 55.000  
El Salse 14.415 La Casilla 100.000  
Total 482.587 Total 234.545  
Total sòl urbà 717.132  
Sòl no urbanitzable  
Comú 19.257.468   
Protegit 14.615.400   
Total SNU 33.872.868  
Total terme municipal 34.590.000  
  
  
(nota: quadre d'elaboració pròpia obtingut a partir de les normes subsidiàries. En la proposta de Pla s'indica que el Forseguer té 53.331 m² i la Casilla 100.502 m²)  
  
B.0.3) Alternativa proposada en el document consultiu.  
El 21 de març de 2006 es va sol·licitar l'emissió de la declaració d'impacte ambiental del Pla general (exp. 93/2006 AIA) conforme a la Llei 2/1989 d'impacte ambiental. Després de diverses vicissituds administratives i canvis legislatius experimentats, que es descriuen en el document de referència, finalment es va decidir tramitar el Pla conforme a la Llei 9/2006 i es va presentar una nova versió del Pla general com a document consultiu.  
En aquesta versió es plantegen com a nous desenvolupaments, a més de l'ampliació del sòl urbà residencial, tres sectors residencials i un d'ús industrial.  
Així el nucli de població principal creix en tres direccions:  
- Cap al nord, fins a arribar a la CV-81 ampliant el sòl urbà i amb el sector 2.  
- Cap a l'est amb el sector 1 i una zona de parc públic PQL.  
- Cap al sud, amb el sector 5 i dues ampliacions del sòl urbà.  
En el sòl urbà es delimiten 5 unitats d'execució (UE1, UE2, UE3, UE 6 i UE7) que comprenen 44.385 m² de superfície.  
D'ús industrial es planteja l'ampliació del polígon industrial amb el sector 4 situant-lo al nord de la CV-81.  
Així mateix, es proposa actualitzar la cartografia per a incloure-hi els nous enllaços en la CV-81 i les modificacions de planejament aprovades.  
El sòl no urbanitzable protegit s'amplia incloent-hi les afeccions existents de carreteres, hidràuliques i patrimonials. Les qualificacions del SNU comú també s'amplien i es crea l'agrícola tipus 1, l'agrícola tipus 2 i el d'energies renovables.  
  
S. urbà S. urbanitzable  
Nucli principal 460.609 Sector 1 res. 55.046  
El Salse 14.062 Sector 2 res. 31.298  
Polígon industrial 214.441 Sector 5 res. 18.868  
Total urbà 820.833 Sector 4 ind. 355.657  
 Parc públic 40.742  
 Total urbanitzable 501.613  
Sòl no urbanitzable  
Comú Sense desglossar   
Protegit Sense desglossar   
Total SNU 33.267.553  
Total terme municipal 34.590.000  
  
  
B.0.4) Resum de determinacions assenyalades a tindre en consideració en el document d'abast.  
- Respecte al sòl urbanitzable, s'ha de justificar el creixement proposat. La seua localització és adequada però han d'ajustar la seua superfície al que s'estableix en l'ETCV.  
- El sector 1 ocupa el barranc de Franco per la qual cosa s'ha de tornar a delimitar.  
- Igualment el sector 4 industrial haurà de respectar el barranc de la Dreta. Disposarà una zona verda al seu costat.  
- S'haurà de justificar el grau d'urbanització i consolidació de l'edificació a l'efecte d'adequar els nous desenvolupaments a la demanda i justificar si compleixen els requisits per a considerar-se urbà, i en cas contrari classificar-los com a urbanitzables o no urbanitzables.  
- Respecte al sòl no urbanitzable, cal:  
· Zonificar.  
· Detallar les característiques que diferencien el SNU comú agrícola tipus 1 del tipus 2.  
· Considerar la possibilitat de delimitar un SNU de protecció agrícola.  
· Reflectir els pous de subministrament d'aigua i el seu perímetre d'afecció.  
· Incloure les vies pecuàries com a sòl protegit.  
- S'hauran de realitzar estudis acústics, d'inundabilitat, de paisatge i de mobilitat.  
- Justificar si cal ampliar el cementeri.  
B.1) Continguts concordes amb el document d'abast  
En la introducció de la memòria justificativa s'indiquen els canvis introduïts per a adequar-se al document d'abast.  
- S'han reajustat els creixements adaptant-se a l'ETCV: respecte a l'ús residencial s'ha eliminat el sector 5 i s'ha reduït el sector 1 separant-se del barranc; i en relació a l'ús industrial s'ha eliminat el sector 4 per l'afecció paisatgística i s'ha optat per culminar la consolidació del sòl urbà industrial.  
- No s'ha aportat el grau d'urbanització i consolidació de l'edificació a l'efecte d'adequar els nous desenvolupaments a la demanda i justificar si compleixen els requisits per a considerar-se urbà.  
- Respecte al sòl no urbanitzable:  
· S'ha zonificat el sòl no urbanitzable comú amb tres zones, l'agrícola, assentaments històrics i la d'energies renovables. Aquestes zones no concorden amb les assenyalades en l'art. 18 LSNU.  
· No es distingeixen diferenciacions en el sòl agrícola.  
· Si inclou la zona de protecció, amb un radi de 300 metres, del pou de subministrament d'aigua situat a l'est del Salse que afecta el sòl no urbanitzable.  
· Les vies pecuàries s'han classificat com SNU protegit.  
S'ha justificat que no cal preveure noves parcel·les per a ampliar el cementeri. En l'actualitat el cementeri ja disposa d'una zona barrada amb sòl vacant per a la seua utilització en cas de necessitat.  
B.2) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP, amb el mateix ordre i amb la mateixa denominació de capítols.  
Com a annexos a l'EATE s'incorporen el resum no tècnic i la cartografia, entre els quals es troba el d'infraestructura verda.  
- Respecte a l'aigua potable, s'indica que existeix un dret d'aprofitament per als pous Cases de Sant Joan i Lloma de les Cabres amb un volum anual de 300.000 m³. S'ha estimat que, en funció del sostre poblacional previst, seran necessaris 345.000 m³ / any. Comparant totes dues quanties es pot concloure que no hi ha suficient recurs hídric per a tota la població del pla, si bé aquesta qüestió no s'ha analitzat en l'EATE.  
- Les aigües residuals són tractades en l'EDAR de Villena. La seua capacitat és de 8.000 m³/dia i l'efluent és de 7.000 m³ /dia. En l'actualitat s'està tramitant la seua ampliació (exp. 52/18-AIA)  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
La documentació conté un estudi de 4 alternatives viables tècnicament, es passa a descriure la triada.  
B.3.1) Objectius  
Es descriuen en la memòria, EATE i en les DEUT. De manera resumida són:  
· Adequar-se a la política territorial de la Generalitat.  
· Preveure un creixement raonable del sòl residencial.  
· Millora de l'entorn urbà.  
· Incloure en el planejament les modificacions produïdes en la carretera i en els diferents instruments urbanístics.  
· Tindre en compte els riscos naturals en la planificació.  
· Protecció dels espais naturals d'interés i del patrimoni cultural.  
  
· Incorporar com a sòl protegit les afeccions territorials existents, com ara carreteres, vies pecuàries, llits, muntanyes i jaciments arqueològics.  
B.3.2) Infraestructura verda  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte de la infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV van ser concretats els seus elements.  
En l'EATE i en l'estudi de paisatge s'inclou un pla d'aquesta. En l'apartat 3.8 es descriuen els elements que la conformen. D'aquesta es pot destacar la zona d'ametlers al peu de muntanya i la zona agrícola al sud de la carretera.  
B.3.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
Com a sòl urbà industrial es consideren els anteriors sectors urbanitzables (el Forseguer i la Casilla) que canvien la seua classificació en haver-se urbanitzat.  
El sòl urbà residencial s'amplia en direcció nord cap a la carretera CV-81, cap al sud-oest pegat al camí del Camp de Mirra i cap al sud al costat de les noves escoles. En la zona est s'ha reduït un àmbit per a incloure'l dins d'un sector de sòl urbanitzable.  
Es preveuen 5 unitats d'execució, la UE1, UE2, UE3, UE6 i UE7.  
  
El nucli del Salse no varia el seu àmbit.  
Es creen dos sectors de sòl urbanitzable residencial, tots dos confrontants al nucli. El primer planteja un creixement cap a l'est i inclou part del sòl que en el planejament vigent es considerava urbà. El segon se situa al nord, confrontant amb la CV-81.  
Entre tots dos sectors es projecta una nova zona verda de la xarxa primària, PJL1, de 28.747 m² l'obtenció de la qual serà a càrrec dels dos sectors.  
  
Nom Superfície (m²) Edificabilitat Habitatges  
UE1 13.245,52 25.584,57   
UE2 3.729,90 5.002,02   
UE3 17.122,39 26.968,11   
UE6 4.653,54 4.028,10   
UE7 5.634,28 10.215,93   
Total 44.385,63 71.798,73   
Sector 1 31.718,36 20.616,93 116  
Sector 2 30.993,05 20.145,48 113  
Total 62.711,41 40.762,41   
  
  
Per al càlcul de la reserva de zona verda, en la memòria justificativa es realitza una estimació de la capacitat del pla. S'estima que la previsió de nous habitatges serà de 38 habitatges en el nucli històric, 641 en l'ampliació del nucli, 115 d'habitatges adossats, 14 habitatges unifamiliars i 229 en els sectors, que suposen un total de 1.037 habitatges. A aquests efectes urbanístics consideren 2,5 habitants per habitatge, que sumats a la població existent s'obtenen uns 4.305 habitants.  
  
En l'EATE s'indica que aquesta població requerirà 947,10 m³/dia d'aigua potable, generarà 757,68 m³ dia d'aigües residuals i 5.252,10 kg/dia de residus sòlids urbans.  
L'ordenació general del sòl no urbanitzable es manté en línies generals: al nord el SNU de protecció forestal i al sud el SNU comú. En aquests s'incorporen els sòls protegits de carreteres, SNU-PC, historicoartístic, SNU-PHA, hidràulic, SNU-PH, i les vies pecuàries, SNU-PVP.  
  
El SNU comú s'ha zonificat en tres: agrícola, energies renovables i assentaments rurals històrics. Els usos permesos, de manera resumida, en el SNU són els següents:  
SNU comú agrícola: agrícola, ramader, cinegètic, forestal, residencial unifamiliar aïllat o vinculat a activitat agrícola, recursos hidrològics, industrial, productiu, terciàries i de serveis. Les energies renovables en superfícies inferiors a 1 ha.  
SNU comú d'energies renovables: es permeten en la zona representada gràficament sense limitació superficial.  
SNU comú d'assentaments rurals: es defineixen tres localitzacions, les Cases de Sant Joan (a l'est del Salse), les Cases de Maestre i les Casetes del Verde (totes dues al sud de l'enllaç de la CV-81 amb la CV-657). Es permeten els mateixos usos que la zona agrícola.  
  
Superfícies (en ha) Alternativa 0 Alternativa dr Pla proposat Variació  
Sòl urbà Residencial 48,26 60,64 61,01 +12,75  
 Industrial 23,45 21,44 21,44 € 2,01  
 Terciari   
 Dotacional   
Total sòl urbà 71,71 82,08 82,46 +10,75  
  
Sòl urbanitzable Residencial 10,52 6,27 +6,27  
 Industrial 35,57   
 Dotacional 4,07 2,87 +2,87  
Total sòl urbanitzable 50,16 9,15 +9,15  
  
Sòl no urbanitzable Comú 1.925,75 1.649,01 1.621,50 € 304,256  
 Protegit 1.461,54 1.677,75 1.745,89 +284,35  
Total sòl no urbanitzable 3.387,29 3.326,76 3.367,40 € 19,89  
  
Total terme municipal 3.459,00 3.459,00 3.459,00 0  
  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
Durant el termini d'exposició al públic es van presentar 30 al·legacions de les quals 11 van ser estimades, 3 parcialment estimades i 16 desestimades.  
Resumidament es refereixen a la classificació de les seues propietats, a la unitat d'execució 1, al sector 5, a elements del patrimoni cultural, a la legislació aplicable, a l'excessiu creixement proposat o a la necessitat de protecció del riu Vinalopó.  
El 3 d'abril de 2017 es va realitzar una sessió explicativa oberta al públic en el saló de plens.  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
L'Ajuntament durant la fase d'informació pública va sol·licitar consultes als 4 municipis confrontants, a 7 departaments de les diferents administracions, i a les empreses subministradores. D'aquestes es va rebre resposta dels departaments següents:  
  
Data Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
  
17/01/13  
03/05/17  
 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:  
Servei d'Ordenació del Territori. (Inundabilitat)  
DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Servei de Planificació  
SubDG Projectes Urbans i Habitatge  
 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
 Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
 Ajuntaments confrontants (Banyeres de Mariola, Biar, el Camp de Mirra, Fontanars dels Alforins)  
  
  
- Respecte al risc d'inundació, el 17 de gener de 2013 es va emetre resolució aprovatòria de l'estudi d'inundabilitat en el qual s'assenyalen mesures a adoptar (cuneta de desviament, bassa de laminació) per a eliminar el risc.  
- La Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat emet informe favorable el 3 de maig de 2017 en matèria de planificació de carreteres (CV-81).  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental  
Presentada la sol·licitud d'emissió de la DATE, aquest òrgan ambiental va realitzar consultes a aquelles administracions que van emetre informe desfavorable, o que van assenyalar que havia de completar-se el Pla o que bé no s'hi van pronunciar. Dels informes rebuts es poden destacar els aspectes següents:  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
06/08/18   
  
02/06/17  
25/05/17  
05/10/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
Servei Territorial Medi Ambient Alacant.   
(Acústica)  
Servei Territorial Medi Ambient Alacant. (Forestal, vies pecuàries).  
Servei Territorial Agricultura Alacant.  
Servei de Vida Silvestre  
06/08/18   
23/01/19  
23/01/19  
31/10/18  
17/10/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (ETCV)  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Servei de Mobilitat  
06/08/18 14/11/18 EPSAR  
06/08/18   
  
 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
DG de Cultura i Patrimoni.  
Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació. Servei d'Infraestructures.  
06/08/18   
23/08/18 Presidència de la Generalitat.  
Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
06/08/18 Conselleria de Sanitat Universal i Salut pública.  
DG Salut Pública  
06/08/18 07/09/18 Diputació d'Alacant. Àrea de Carreteres  
06/08/18 28/11/18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
  
- El 5 d'octubre de 2018 s'emet resolució que el Pla no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 per la qual cosa no ha de sotmetre's a una avaluació detallada de repercussions sobre aquesta xarxa.  
- El 2 de juny de 2017 la Secció Forestal ha emés informe favorable en relació amb les forests d'utilitat pública, les vies pecuàries i la microreserva de flora.  
- El Servei d'Ordenació del Territori indica que la proposta és compatible amb la normativa del PATRICOVA. No obstant això, s'indica que les mesures correctores previstes en la resolució aprovatòria de l'estudi d'inundabilitat no estan arreplegades en el Pla i que és l'Ajuntament el responsable de garantir-ne l'execució.  
- L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 28 de novembre de 2018 és en sentit favorable als efectes previstos en l'article 25.4 del TR de la Llei d'aigües. No obstant això, en el text de l'informe s'indiquen diferents aspectes, que han de ser tinguts en compte, relatius a l'afecció al règim de corrents i a la disponibilitat de recursos hídrics, i que s'analitzen en l'apartat següent.  
- El Servei d'Ordenació del Territori, en relació a l'ETCV, informa en sentit favorable, ja que per a ús residencial la quantia requerida és de 193.439 m² i la proposta del Pla és de 136.797 m² considerant els sectors urbanitzables, les unitats d'execució i el sòl urbà vacant.  
  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en el seu informe de 23 de gener de 2019 estableix les determinacions finals que han d'incorporar-se a la proposta, que es resumeixen en l'apartat següent.  
- L'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències indica que l'Ajuntament ha d'elaborar un Pla d'actuació enfront del risc sísmic, ja que el municipi té una intensitat sísmica de 8.0 (EMS). Respecte al risc d'incendis, s'han d'adoptar les mesures de seguretat establides en el Decret 7/2004 quan executen obres en zona forestal.  
  
- En matèria d'agricultura el Servei Territorial ha remés informe sobre la possibilitat de preveure la instal·lació de magatzems agrícoles.  
- L'EPSAR ha emés informe en el qual assenyala que les aigües residuals són tractades en el sistema de sanejament de Villena, de titularitat municipal, que dona també servei al Camp de Mirra i la Canyada. Està dissenyat per a tractar 8.000 m³/dia i l'influent actual de 7.000 m³/dia. La proposta de planejament suposa un increment de 456,37 m³/dia respecte al cabal actual. En la planificació d'obres de sanejament i depuració està previst ampliar la capacitat fins a 10.000 m³/dia a més d'introduir-hi el tractament terciari.  
- En matèria de carreteres, la Diputació com a titular de la CV-657 ha emés informe desfavorable, ja que s'ha previst una zona de protecció de 18 metres en compte de 25 metres que exigeix la norma sectorial.  
- El Servei de Mobilitat, si bé indica que hauria d'haver-se estudiat la mobilitat per als vianants en el nucli urbà i la connectivitat de les vies ciclistes supramunicipals existents o projectades finalment emet informe favorable, atés que no s'introdueixen modificacions importants en relació a l'estructura de mobilitat actual.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del Pla  
D.1) Respecte a la proposta de zonificació del sòl no urbanitzable convé realitzar una sèrie de puntualitzacions. En la memòria justificativa s'indica que el sòl no urbanitzable comú se zonifica en les categories següents: agrícola, energies renovables i assentaments rurals històrics.  
  
D.1.1) El sòl agrícola amb aproximadament 13 milions de m² ocupa la pràctica totalitat del SNU comú. En aquest es permet la implantació de la pràctica totalitat dels usos previstos per la Llei 10/2004 pel que no es correspon amb la zonificació prevista en l'article18.1 sinó que més aviat podria ser una zona mixta prevista en l'article 18.2.  
  
A més del fet que no s'ha aportat cap justificació sobre aquest tema per a establir una zona mixta tal com exigeix la llei, es proposen usos en el mateix àmbit que resulten incompatibles entre si. Per exemple, la ramaderia intensiva i algunes activitats industrials podrien resultar incompatibles si se situen juntament amb l'ús residencial o el turístic. Per això aquest àmbit s'ha d'estudiar amb més detall i subdividir-lo en altres zones en funció de la compatibilitat d'usos i de les característiques del terreny. (Vegeu apartats D.2 a D.7)  
D.1.2) Els assentaments rurals sí que s'han d'identificar en el Pla i podrien incloure's en la zona prevista en l'article 18.1.c referent a habitatge. No obstant això, en la proposta realitzada succeeix com en el cas anterior, ja que es permet la implantació de la pràctica totalitat d'usos i tornaria a ser una inadequada zona mixta mancada de justificació i amb usos incompatibles entre si.  
Aquests assentaments es regulen específicament en l'article 23 LSNU on s'indica que els usos permesos en aquests han de definir-se detalladament en funció de les seues característiques, ordenant l'ús d'habitatge i altres usos rústics compatibles amb la seua conservació. Per això no resulta comprensible que es permeten de manera general pràcticament tots els usos previstos en la Llei 10/2004.  
Aquest article, en el seu apartat segon, indica que els assentaments han de considerar-se béns de rellevància local, per això es considera que més que una zona de l'article 18 és més adequat que es qualifique de SNU protegit historicoartístic i s'estudie amb detall quins usos existeixen en l'actualitat en aquests assentaments i quins serien compatibles per a la seua conservació.  
D.1.3) L'àmbit per a les energies renovables no està previst específicament com una zona en l'article 18 LSNU. No obstant això, el seu apartat 1.e sí que preveu una zona en la qual s'exclou tot tipus d'edificacions o se subjecta a limitacions específiques; la proposta pot emmarcar-se dins d'aquest però no queda clar tal com s'han redactat les normes urbanístiques.  
L'article que regula els usos d'aquesta «zona» està restringint la implantació de les explotacions d'energies renovables superiors a 1 ha més que regular els usos propis de la zona assenyalada en plans.  
Sembla que el que es pretén és permetre tots els usos previstos en la zona agrícola i a més preveure l'explotació extensiva d'explotacions d'energies renovables, i resulta novament una zona mixta.  
Des d'un punt de vista ambiental la zona seleccionada, amb l'excepció del paràgraf següent, s'ha estimat acceptable per a la implantació d'energies renovables, ja que en l'actualitat ja existeix un parc fotovoltaic (exp. 113/06 AIA, DIA de 02.05.2006) i uns altres dos han sigut avaluats ambientalment de manera favorable (exp. 064/08 AIA amb DIA de 19.09.2008 i exp. 66/08 AIA amb DIA de 23.09.2008). També es localitza una subestació elèctrica i nombroses línies elèctriques aèries de distribució que facilitarien la connexió de les noves implantacions que es pretenguen dur a terme.  
La zona situada al sud de la carretera CV-81 s'ha inclòs dins de la infraestructura verda on aquests usos no estan permesos conformement s'assenyala en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Si es pretén concentrar en aquesta zona les energies renovables, el més adequat és que en la resta del terme es limite la seua implantació a instal·lacions per a autoconsum o bé sobre cobertes de les edificacions. D'aquesta manera s'evitarà el creixement de zones d'energia renovable per tot el terme municipal, l'increment de les línies elèctriques de subministrament i es disminuirà l'afecció paisatgística.  
D'altra banda, no resulta convenient que es permeta la implantació de noves edificacions destinades a altres usos, excepte els agrícoles, perquè a la llarga dificultarien la implantació de l'energia renovable de manera intensiva.  
D.2) Els sòls situats entre la carretera CV-81 i el riu Vinalopó són els que majors valors agronòmics presenten (a la vista del visor cartogràfic de la Generalitat amb una capacitat elevada, les infraestructures de reg existents i de l'estructura parcel·lària) i on històricament s'ha desenvolupat l'activitat agrícola amb major rendiment.  
Per això en aquest àmbit resulta convenient establir una zona agrícola (article18.1a LSNU) on es puguen implantar construccions de suport a aquesta (magatzems, casetes de ferramentes) i, si escau, habitatges vinculats a l'explotació agrícola d'acord amb els paràmetres establits en la legislació urbanística.  
D.3) No s'han establit limitacions per a les activitats de ramaderia intensiva (article 18.1a LSNU), per això podrien implantar-se en l'entorn al nucli urbà, cosa que no és admissible per les incompatibilitats que genera amb l'ús residencial.  
Per a les granges porcines la distància de separació amb el sòl urbà i l'urbanitzable és de 1.000 metres segons l'article 5.2.4 del RD 324/2000, de 3 de març. Per a la resta d'espècies no existeix legislació que establisca aquesta, ja que l'article 53 de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana s'ha derogat, si bé davant la falta d'estudis específics que ajuden a determinar com seria la distància, s'estima convenient adoptar la que establia aquest article 53, que per a la població estimada pel Pla per a aquest municipi seria de 1.000 metres.  
En resum, les edificacions de ramaderia intensiva han de construir-se a partir de 1.000 del sòl urbà i del sòl urbanitzable previst pel pla, tant en el nucli tradicional com en el Salse.  
Les granges no porcines existents, legalment establides i que estiguen situades a menys de 1.000 metres, que necessiten ampliar-se requeriran l'elaboració d'estudis olfatomètrics que analitzen la incidència i afeccions generades sobre els usos residencials.  
D.4) L'ús residencial en el sòl no urbanitzable (article 18.1.c LSNU) resulta incompatible amb la ramaderia intensiva i amb l'industrial, per això han de localitzar-se en una altra zona. A la vista de l'apartat anterior, l'habitatge unifamiliar es pot permetre a menys de 1.000 metres dels sòls urbans i urbanitzables.  
D.5) Les condiciones d'implantació de les activitats terciàries en el sòl no urbanitzable (article 18.1.d LSNU) no són idèntiques per a totes les previstes en la llei sinó que algunes d'elles han de complir alguns condicionants.  
Així els establiments de restauració, hotelers i assimilats han de situar-se a més de 5 quilòmetres de sòl vacant classificat com a urbà o urbanitzable. Com s'han delimitat nous sectors on es permet aquest ús, s'haurà de complir aquesta distància que es localitza fora dels límits del terme municipal. Per això, s'ha de concloure que aquests tipus d'usos terciaris no són admissibles en el municipi llevat que siguen d'interés per al desenvolupament turístic rural, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria de turisme, o bé puga escometre's mitjançant la recuperació del patrimoni arquitectònic ja existent.  
Els campaments de turisme presenten les mateixes incompatibilitats que l'ús residencial amb les granges i els usos industrials, per això només poden localitzar-se a menys de 1.000 metres dels sòls urbans i urbanitzables.  
Les plantes de tractament de residus, i similars, també resulta convenient allunyar-les dels usos residencials, per la qual cosa es podran implantar a més de 1.000 metres dels sòls urbans i urbanitzables.  
D.6) Les activitats industrials i productives que es poden implantar en el sòl no urbanitzable (article 18.1.d LSNU) són molt limitades i en general convé que estiguen allunyades de l'ús residencial, bé per perillositat o bé per la contaminació acústica o atmosfèrica que provoquen. Per això es podran implantar a més de 1.000 metres dels sòls urbans i urbanitzables.  
D.7) En la proposta realitzada l'ús extractiu no es preveu en cap àmbit (zona, article 18.1.b LSNU). No és que s'haja prohibit expressament sinó que més aviat no s'ha previst en cap zona. Per això, en virtut del que es disposa en l'article 122 de la Llei 22/1973 de mines, no es pot prohibir de manera genèrica l'ús extractiu, per la qual cosa s'haurà de justificar específicament. En aquest sentit s'ha de tindre en compte que conforme al Cadastre Miner no hi ha drets miners registrats que afecten Beneixama.  
D.8) Conforme a la disposició transitòria quarta, apartat 6, LSNU s'han de definir els nuclis d'habitatges que necessitaran minimitzar el seu impacte territorial amb la previsió de mesures necessàries per a dur-lo a terme. Igualment, s'haurà d'indicar si els assentaments rurals de les Cases de Sant Joan, les Cases de Maestre i les Casetes del Verde necessiten incloure's en aquest grup.  
D.9) En la redacció de les normes urbanístiques referents al sòl no urbanitzable s'ha observat una sèrie de deficiències que convé solucionar:  
- Article 1.1.3.2.3. SNU comú agrícola. Aquest article s'ha de modificar completament, ja que la zona proposada inicialment s'ha desglossat en diverses conforme al que s'ha descrit en els apartats anteriors.  
- Article 1.1.3.2.4. SNU comuna d'energies renovables. L'apartat 1 regula la implantació d'energia renovable fora d'aquesta zona, per això ha de traslladar-se als articles que són propis de cada zona. Aquests usos només es permetran per a consum propi o bé situats sobre les cobertes de les edificacions existents.  
L'apartat 2 se substituirà per un que indique que en aquest àmbit es permet la implantació d'instal·lacions d'energia renovable i les condicions d'implantació. A més, es regularan els usos compatibles, que en aquest cas per a facilitar la implantació de l'energia renovable seran únicament l'ús agrícola i les seues construccions associades (magatzems, ferramentes, instal·lacions de reg?)  
- Article 1.1.3.2.5. Assentaments rurals històrics. Els usos permesos en l'apartat 3 incompleixen el que s'assenyala en l'article 23.3.3.d LSNU, ja que s'han de definir detalladament els usos compatibles amb l'assentament, no és vàlid detallat tots els usos previstos en la Llei. S'ha de modificar el títol de l'article, ja que deixa de ser una zona del SNU.  
  
- Article 1.1.3.2.6. Construccions i instal·lacions agrícoles. Conformement assenyala l'informe de la Direcció Territorial d'Agricultura, la dimensió de la parcel·la mínima podria reduir-se. Per això en l'apartat 1 s'indicarà:  
«Superfície mínima de la parcel·la: 5.000 m². Aquesta superfície es podrà reduir amb informe favorable de la conselleria competent en matèria d'agricultura sempre que la dimensió de l'explotació supere els 5.000 m².»  
- S'haurà d'elaborar un article per a regular les edificacions que queden fora d'ordenació.  
- Serà necessària l'elaboració d'estudis olfatomètrics perquè siga viable l'ampliació de granges no porcines, legalment implantades, situades a menys de 1.000 metres del sòl urbà/urbanitzable.  
D.10) Respecte a la proposta de segellament de sòl, s'ha de valorar positivament que les dimensions dels sectors de sòl urbanitzable s'hagen ajustat als límits establits per l'ETCV.  
D.11) La superfície del sòl urbà, respecte al planejament vigent, s'ha ampliat cap al nord i cap al sud-oest. No s'ha justificat si aquests terrenys compleixen les condicions per a considerar-se urbans, conforme a la legislació urbanística, ni s'ha descrit el grau d'urbanització que posseeixen. En el document de referència s'indicava que havien d'aportar-se aquestes dades.  
La zona nord és la més conflictiva, ja que s'intercalen usos residencials amb industrials, i nombroses parcel·les sense segellar amb una extensió d'aproximadament 2,5 hectàrees, algunes de les quals disposen d'abundant vegetació.  
D.12) En relació al paisatge, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha emés informe en el qual de manera resumida s'assenyala:  
· La infraestructura verda delimitada ocupa tot el terme municipal resultant incompatible amb la regulació d'usos efectuada. En aquestes zones no s'ha de permetre l'ús d'habitatge, industrial, plantes de residus i instal·lacions fotovoltaiques.  
· Limitar la intensitat dels usos en el sòl no urbanitzable inclòs en la infraestructura verda.  
· S'ha de completar el catàleg de béns amb les fitxes del catàleg del paisatge.  
· Els 3 programes de paisatge s'han d'incorporar en la part normativa del pla.  
· Completar les fitxes de zona i de gestió amb les normes d'integració paisatgística.  
D.13) La resolució que aprova l'estudi d'inundabilitat preveu l'execució d'una cuneta de desviament i una bassa de laminació en la zona verda PJL1 com a mesures correctores del risc. S'ha d'incloure en les fitxes dels sectors afectats per risc d'inundació que aquestes obres han d'estar executades prèviament o simultàniament al seu desenvolupament. L'Ajuntament ha de decidir si la seua execució correrà econòmicament a càrrec dels sectors o bé es financen d'una altra manera.  
D.14) En l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 28 de novembre de 2018 s'indica que les unitats d'execució UE2, UE3, UE6, i UE7 «es troben afectades per zona de flux preferent, per això serà necessària una justificació de la no afecció al règim de corrents en l'instrument d'ordenació detallada que desenvolupe aquestes unitats d'execució».  
En l'article 20 del PATRICOVA s'indica que en el sòl urbà afectat per perillositat d'inundació s'han d'establir a mñes les condicions d'adequació de les futures edificacions, prenent com a referència les establides en l'annex I de la normativa del PATRICOVA. Això seria aplicable a les UE2, UE6 i UE7, ja que actualment són sòl urbà i no a la UE3.  
La UE3 en el planejament vigent és sòl no urbanitzable i en la proposta d'aquest Pla es procedeix a reclassificar-lo a sòl urbà que delimita aquesta unitat d'execució. Conforme l'article 18.1 del PATRICOVA el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no pot ser reclassificat com a sòl urbà o urbanitzable, per això l'àmbit de la UE3 ha de mantindre's com a sòl no urbanitzable, ja que conforme a la cartografia presentada l'àmbit està afectat per riscos 3, 4 i 6.  
  
Al sud-oest del nucli urbà ocorre una circumstància similar: Existeix un sòl no urbanitzable que es reclassifica a urbà en la proposta (si bé en aquesta ocasió no s'inclou dins d'una unitat d'execució) que es troba afectat per risc d'inundació i per això no és factible aquest canvi de classificació. (Vegeu imatge annexa)  
  
  
  
D.15) En el mateix informe de la Confederació s'indica, respecte a la disponibilitat de recurs hídric, que l'Ajuntament disposa d'un aprofitament d'aigües subterrànies per un volum de 300.000 m³/any, mentre que la demanda prevista pel nou planejament ascendirà a 345.691,5 m³/any. S'assenyala que en el cas que durant el desenvolupament del Pla no es dispose de recursos hídrics suficients s'haurà de sol·licitar la modificació de les característiques de la concessió o bé sol·licitar-ne una nova.  
  
La demanda prevista calculada en el Pla s'obté de la manera següent:  
a) 1.712 habitants actuals.  
b) 1.037 nous habitatges que amb una ocupació de 2,5 habitants per habitatge suposen 2.593 habitants. (38 habitatges en el nucli històric, 641 en l'ampliació del nucli, 115 d'habitatges adossats, 14 habitatges unifamiliars i 229 en els sectors urbanitzables)  
c) Sumant tots dos s'obté una població total de 4.305 habitants.  
d) Estimant un consum de 220 l per habitant i dia, i els 365 dies de l'any:  
4.305 x 220 x 365 = 345.691.500 l = 345.691,5 m³/any.  
  
No obstant això, aquesta quantia s'ha de recalcular a causa de les reduccions en el sòl residencial que s'han de dur a terme derivades de l'afecció d'inundabilitat esmentada en el punt anterior.  
La unitat d'execució UE3 (en la zona d'ampliació del nucli) té una edificabilitat de 26.968,11 m²t. Conforme als càlculs que es realitzen en l'apartat 1.10 de la memòria justificativa corresponen a ús residencial, 17.978,74 m²t, que a raó 160 m² per habitatge suposen 38 habitatges.  
  
La zona sud-oest afecta aproximadament les illes ADO5, ADO6 i meitat de l'ADO7 (d'habitatges adossats) que suposen una superfície aproximada de 9.120 m². L'edificabilitat neta és d'1,5, amb el que suposen 13.680 m²t que equivalen a uns 86 habitatges.  
Amb aquests habitatges que s'eliminen, 38 + 86 = 124, s'obté una disminució de les necessitats hídriques equivalents a 1242,5220365 = 24.893 m³/any.  
En resum s'observa que la demanda de recurs hídric estaria lleugerament por damunt de la disponibilitat ja existent, per això en un futur seria necessària l'ampliació de la concessió.  
  
D.16) S'ha presentat un estudi acústic en el qual s'analitza el soroll generat per la CV-81.  
En el mateix estudi es conclou que no es compleixen els nivells sonors establits en la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica, tant de dia com durant la nit per al sector 2 s'han d'adoptar mesures correctores. Se'n proposen 4:  
- Repavimentar la via de comunicació amb ferm porós. No és possible, ja que aquesta no és gestionada per l'Ajuntament i no s'hi pot actuar.  
- Col·locar pantalles acústiques. No s'ha indicat com serien aquestes pantalles, ni on es col·locarien i tampoc s'ha inclòs en les fitxes l'execució d'aquestes. No és convenient per l'afecció paisatgística que es genera.  
- Col·locar pantalla verda amb vegetació densa. No es concreten les seues dimensions ni s'estudia la seua efectivitat.  
- Augmentar la distància entre la font de soroll i els receptors, retardant la línia límit d'edificació. Segons aquest estudi s'hauria de localitzar a 61,5 metres de la CV-81. D'aquesta manera la zona edificable del sector es reduiria a la meitat.  
S'ha de tindre en compte que al voltant de la CV-81 es genera una franja d'afecció visual on s'han d'establir zones verdes. S'han d'aprofitar aquestes zones verdes per a la col·locació de pantalles executades amb elements naturals, com ara talussos de terra amb vegetació arbustiva o arbratge, o similar. Una altra alternativa serien pantalles mixtes, realitzades amb elements opacs però amagades amb vegetació.  
D.17) El Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV) va entrar en vigor el 27 de juny de 2013, mitjançant l'aprovació del Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell, i té per objecte establir les disposicions necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus.  
En l'article 22 s'assenyala que els polígons industrials hauran de comptar amb un centre de transferència de residus perillosos i no perillosos. En els polígons existents aquesta reserva ha de realitzar-se en el moment de revisar el planejament general.  
Cal tindre en compte que en l'actualitat s'està redactant un nou PIR i podrien no resultar necessàries aquestes reserves en un futur.  
D.18) S'han observat xicotets errors de redacció, o manques, en el document que convé corregir:  
No quadren les superfícies desglossades del sòl no urbanitzable, en el quadre-resum de la memòria se n'indiquen unes i en el pla 0.1.1 unes altres.  
En la memòria la descripció de l'alternativa 0 és reduïda i no s'inclouen quadres superficials de les diferents qualificacions.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'EATE s'han inclòs les mesures per al seguiment i adoptat una sèrie d'indicadors basats en els assenyalats pel document de referència. Sobre la base de 10 objectius s'han definit una sèrie d'indicadors:  
  
L'Ajuntament elaborarà un primer informe de seguiment en aprovar-se el pla, i posteriorment els realitzarà cada 4 anys.  
D'acord amb el que es disposa en l'article 22 de la LOTUP s'han definit els llindars per a la projecció de la població, l'ocupació del sòl i els recursos hídrics necessaris en tres escenaris temporals diferents, a 4, 10 i 20 anys.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa considerar acceptable des del punt de vista ambiental la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general de Beneixama presentat per l'Ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1. La zonificació del sòl no urbanitzable comú es realitzarà de la manera següent:  
1.1. Es considera adequada la zona per a situar amb major densitat les instal·lacions d'energia renovable, excepte la zona situada al sud de la CV-81 per estar inclosa en la infraestructura verda. En aquesta zona, a més de les energies renovables, únicament es permetran els usos i construccions agrícoles.  
1.2. Els assentaments rurals no constituiran una zona sinó que es classificaran com SNU protegit historicoartístic i s'inclouran en el catàleg, on s'establirà la seua regulació d'usos, com a béns de rellevància local (art.23 LSNU).  
1.3. En l'àrea situada al sud del nucli urbà i de la carretera CV-81 s'establirà una zona agrícola on únicament es permetran les construccions destinades a l'activitat agrícola, habitatges vinculats a aquesta, usos terciaris recuperant el patrimoni arquitectònic existent i la possible ampliació de l'equipament esportiu.  
Aquesta mateixa zona es delimitarà en la unitat paisatgística ametlers (pla 5 de l'estudi de paisatge), al sud del SNU protegit, per estar inclòs en la infraestructura verda.  
1.4. Al nord del nucli urbà i de la CV-81 s'establirà una zona mixta amb la següent regulació d'usos i tenint en compte la distància de 1.000 metres des del sòl urbà o urbanitzable (Beneixama i el Salse) i les especificitats assenyalades en la Llei 10/2004:  
  
Activitats de la Llei 10/2004 A menys de 1.000 metres A més de 1.000   
metres  
Art. 20 (excepte granges) Permés Permés  
Art. 20 (granges) Prohibit Permés  
Art. 21 (habitatge aïllat...) Permés Prohibit  
Art. 22 (habitatge vinculat...) Permés Permés  
Art. 24.1 (pedreres...) Prohibit Vegeu determinació 2  
Art. 24.2 (energia renovable) Vegeu determinació 3 Vegeu determinació 3  
Art. 26 (industrial...) Prohibit Permés  
Art. 27.2.a (hotelers...) Vegeu determinació 4 Vegeu determinació 4  
Art. 27.2.c (campaments...) Permés Prohibit  
Art. 27.2.e (residus...) Prohibit Permés  
Art. 27.2. (resta de terciaris) Permés Permés  
  
  
2. En virtut del que es disposa en l'article 122 de la Llei 22/1973, de mines, no es pot prohibir de manera genèrica l'ús extractiu. En el cas que no es vulga permetre, s'haurà de justificar específicament.  
3. Les instal·lacions generadores d'energia solar fotovoltaica, en el sòl no urbanitzable comú i fora de la zona designada específicament, només es permetran sobre les cobertes de les edificacions o si es destinen a l'autoconsum.  
4. Els establiments de restauració, hotelers i assimilats no tenen cabuda en el sòl no urbanitzable llevat que siguen d'interés per al desenvolupament turístic rural o bé puga escometre's mitjançant la recuperació del patrimoni arquitectònic ja existent, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria de turisme.  
5. S'han de definir els nuclis d'habitatges que necessitaran minimitzar el seu impacte territorial tal com s'assenyala en la disposició transitòria quarta, apartat 6, LSNU.  
6. S'ha de corregir la redacció de les normes urbanístiques en els termes assenyalats en l'apartat D.9.  
7. No és admissible reclassificar a sòl urbà l'àmbit de la unitat d'execució UE3 per trobar-se en zona inundable i incomplir-se l'article 18.1 del PATRICOVA.  
Pel mateix motiu, tampoc és admissible reclassificar el nou sòl urbà situat al sud-oest del nucli urbà (en la zona de la gasolinera, al nord de l'antic sector 5, conformement s'indica en l'apartat D.14)  
8. S'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 23 de gener de 2019.  
9. Les zones verdes del sector 2 se situaran al costat de la CV-81 perquè actuen d'amortidor paisatgístic i acústic.  
En la fitxa del sector 2 s'inclourà com a condicionant la necessitat d'elaborar un estudi acústic perquè es concreten les mesures correctores necessàries. En cas d'implantar pantalles acústiques s'executaran amb elements naturals, com ara talussos de terra amb vegetació arbustiva o arbratge, o bé massisses amagades per la vegetació. Han de ser espècies frondoses i perennes de diferents estrats (arboris i arbustius) perquè esmorteïsquen el soroll, per la qual cosa pot ser que siguen necessàries instal·lacions de reg suplementàries.  
En el programa de vigilància s'inclourà el control periòdic dels nivells de soroll per a assegurar-se del seu correcte funcionament.  
10. En les fitxes dels sectors s'inclourà que les obres correctores (cuneta de desviament i bassa de laminació) del risc d'inundació han d'estar executades prèviament o simultàniament al desenvolupament d'aquests.  
11. No es disposa de disponibilitat jurídica de recurs hídric. Per al desenvolupament complet del Pla serà necessari ampliar la concessió existent o bé obtindre'n una nova per les vies reglamentàries davant l'organisme de conca.  
Es posarà com a condicionant en la fitxa dels sectors i de les unitats d'execució la necessitat de disposar de recurs hídric per al seu desenvolupament. S'establirà un indicador per al control i seguiment del recurs disponible i determinar quan és necessari ampliar la concessió.  
  
12. En les fitxes de les unitats d'execució UE2, UE6, i UE7 s'haurà d'incloure com a condicionant per al seu desenvolupament la necessitat de justificar la no afecció al règim de corrents i necessitarà l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica. Sobre la base de l'article 20 del PATRICOVA també s'han d'incloure les condicions que han de complir les edificacions per a adaptar-se al risc d'inundació que puga existir (vegeu l'apartat D.14)  
13. Correspon a l'òrgan substantiu valorar si les ampliacions proposades del sòl urbà residencial compleixen els requisits per a aquesta classificació o si bé han de considerar-se com a sòls urbanitzables (vegeu D.11).  
14. En el polígon industrial haurà de reservar-se un àmbit per a un centre de transferència de residus perillosos i no perillosos conformement assenyala l'article 22 del PIRCV. En el cas que el nou PIR en tramitació s'aprove i no establisca aquesta obligació perdrà validesa aquest condicionant.  
15. Haurà d'establir-se la zona de protecció de la CV-657 en 25 metres en compte de 18 metres tal com assenyala la Diputació Provincial d'Alacant.  
16. Hauran de corregir-se els errors materials observats en els termes indicats en l'apartat D.18.  
17. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla haurà d'obtindre's pronunciament definitiu del Departament de Carreteres de la Diputació, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport referents a la carretera CV-657, a l'afecció paisatgística, sobre el patrimoni cultural i reserves de sòl dotacional escolar, respectivament.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que ha aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria, i es traslladarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general de Beneixama, i s'hauran d'incorporar-hi les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 25 de gener de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 1 d'abril de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8537, del 29-04-2019 (2019/3503)

RESOLUCIÓN de 1 de abril de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 91/12-EAE Beneixama.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8537

Fecha DOGV
:   29-04-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/3503

CVE


Fecha del documento
:   01-04-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Beneixama](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de abril de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 91/12-EAE Beneixama. [2019/3503]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana y de conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, los cuales establecen la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 91/12-EAE Beneixama.  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica  
Trámite: Evaluación Ambiental de Plan  
Promotor: Ayuntamiento de Beneixama  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante  
Localización: término municipal de Beneixama (Alicante)  
Expediente: 091 € 2012 € EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 24 de enero de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de declaración ambiental y territorial estratégica del Plan General de Beneixama, en los siguientes términos:  
A la vista de la fecha de información pública (que más adelante se detalla) y conforme a lo establecido en la disposición transitoria primera, punto 2, de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP) a este Plan le es de aplicación la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental, desarrollada en la Comunitat Valenciana por la mencionada LOTUP.  
No obstante, al instrumento urbanístico no le es de aplicación dicha ley ya que fue informado al público con anterioridad, en virtud de lo establecido en la disposición transitoria primera, punto 1, de la Ley 5/2014. Este ha sido elaborado con la LRAU, la Ley 10/2004 de suelo no urbanizable (LSNU) y la Ley 4/2004 de ordenación del territorio y Protección del Paisaje (LOTPP).  
El objeto de la declaración ambiental estratégica y territorial es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la LOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación.  
El 1 de agosto de 2018 el Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante remite la propuesta del Plan General y su expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica. Tras comprobar la documentación remitida se observó que estaba incompleta realizándose un requerimiento de subsanación. El 17 de diciembre de 2018 se entrega la documentación completa que consta de:  
Expediente de evaluación ambiental y territorial:  
- Estudio ambiental y territorial estratégico.  
- Documento de participación pública (relación de las consultas realizadas a las administraciones afectadas, personas interesadas y empresas suministradoras, reuniones explicativas?)  
- Copia de los informes recibidos a las consultas efectuadas.  
- Alegaciones presentadas durante el plazo legalmente establecido.  
- Resultados del Plan de participación pública.  
- Documento de participación pública en el que se sintetizan sus resultados y se justifica como se han tomado en consideración en la propuesta de plan o programa.  
- Descripción de como se han integrado en el plan o programa los aspectos ambientales, funcionales y territoriales, y de como se han tomado en consideración el documento de alcance y el estudio ambiental y territorial estratégico.  
- Descripción de la previsión de los efectos significativos sobre el medio ambiente que se derivarán de la aplicación del plan.  
- Certificado de aprobación de la propuesta de plan.  
  
Propuesta de plan (febrero 2018):  
- Memoria informativa  
- Memoria justificativa  
- Planos de información  
- Planos de ordenación  
- Normas urbanísticas  
- Directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana y ocupación del terreno  
- Fichas de planeamiento y gestión  
- Catálogo de protecciones  
  
Estudios complementarios:  
- Estudio de inundabilidad  
- Estudio de paisaje  
- Estudio acústico  
- Estudio de tráfico y accesibilidad de las rotondas de acceso a Beneixama  
A) Análisis del proceso de evaluación  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
El 21 de marzo de 2006 se remitió copia del Plan junto con un estudio de impacto ambiental para su evaluación abriéndose el expediente 93/2006 AIA. Tras varios requerimientos el Ayuntamiento finalmente elaboró un nuevo texto refundido del Plan remitiendo la documentación completa el 5 de julio de 2011.  
  
Primera información pública del Plan y del estudio de impacto ambiental, durante 1 mes. Fecha de publicación en el DOGV: 22/03/05  
Segunda exposición pública del Plan General durante 1 mes, Fecha DOGV 15/06/10  
Presentación de la solicitud de inicio (Documentación completa) 05/07/11  
Emisión del documento de referencia  
(Equivale al documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico). 18/01/13  
Participación pública y consultas de la versión preliminar del Plan, del EATE y resto documentación exigible, durante un periodo mínimo de 45 días.  
Fecha de publicación en el DOGV: 15/02/17  
Pleno municipal de aprobación de la propuesta de Plan. 31/05/18  
Solicitud de emisión de DATE (con deficiencias) 01/08/18  
Subsanación deficiencias para emisión DATE 17/12/18  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico  
B.0) Antecedentes. Resumen del documento de referencia.  
B.0.1) Información territorial:  
El término municipal de Beneixama, con una superficie de 3.459 hectáreas y 1.712 habitantes (IVE 2016), pertenece a la comarca del Alt Vinalopó. Limita al norte con el término de Fontanars dels Alforins, al este con Banyeres de Mariola, al sur con Biar, y al oeste con el término de Campo de Mirra.  
La mitad norte del término es montañosa dominado por la Sierra de La Solana en la que destacan diversos picos tales como Sarseta (955 m), Carrascalet (998 m), Tres Pinets (1.010 m), o Rabosa (1.005). En esta zona se ubica la microreserva Barranc del Toll y el LIC Els Alforins.  
La mitad sur esta formada por el valle del río Vinalopó el cual discurre por el linde sur del término. Junto a este se encuentran los terrenos agrícolas de mayor capacidad. Respecto a los cultivos, predominan los olivos, frutales, viñedos, almendros y cereales. Desde la Sierra hasta el río discurren varios barrancos entre los que se pueden destacar el de las Cuevas, el de Cloquet o el de les Mules.  
El casco urbano se localiza al sur, junto a la principal vía de comunicación, la CV-81. Dispone de un segundo núcleo de pequeñas dimensiones denominado El Salse. Desde el casco, en dirección norte, hacia Fontanars discurre la CV-657. Al oeste del casco existe una zona de carácter industrial (polígonos El Forseguer y La Casilla).  
B.0.2) Planeamiento vigente:  
(nota: los datos aportados por la propuesta de Plan se han completado con la información existente en la Subdirección General de Evaluación Ambiental y en el Servicio de Coordinación Urbanística y Territorial)  
El planeamiento municipal vigente son unas Normas Subsidiarias, aprobadas por la CTU el 19 febrero 1993, previa declaración de impacto ambiental (Exp. 166/92-AIA) suscrita en fecha 12 de enero de 1993. Anteriormente se disponía de otras NNSS que fueron aprobadas el 29 de marzo de 1984.  
Se han aprobado 4 modificaciones puntuales. Las modificaciones 2, 3 y 5 se referían a pequeñas ampliaciones del suelo urbano (1.400, 2.775 y 3.388 m² respectivamente) y obtuvieron DIA favorable el 16 de junio de 1997 (expte. 122/97 AIA). La modificación núm. 6 versaba sobre la creación de un nuevo artículo de las NNUU, el 103 bis, estableciendo los parámetros edificatorios de las actividades terciarias en el SNU. (expte 2/13 EAE). El 15 de febrero de 2013 la Comisión de Evaluación Ambiental consideró que no tenía efectos en el medio ambiente.  
El planeamiento clasifica el suelo en urbano, apto para urbanizar y no urbanizable.  
El suelo urbano se distribuye en tres ámbitos, dos residenciales y uno de uso industrial. De uso residencial se dispone del núcleo tradicional y de una pedanía denominada «El Salse» situada al este del primero. Para completar la urbanización y edificación se contemplaban 6 Unidades de Ejecución que sumaban 135.195 m², no especificándose su posible ejecución.  
El suelo urbano industrial se localiza al oeste del núcleo principal, separado del mismo, junto a la variante de la CV-81 y el límite de término de Campo de Mirra.  
Se clasifica un único sector de suelo apto para urbanizar (o urbanizable) de uso industrial, que se dispone entre el suelo urbano residencial y el industrial. Este sector se desarrolló mediante el Plan Parcial El Forseguer que fue aprobado el 30 de enero de 1998 (no fue objeto de evaluación ambiental). Se encuentra urbanizado y parcialmente ocupado por la edificación.  
Ese mismo año se aprobó otro Plan Parcial que reclasificaba suelo no urbanizable para destinarlo a uso industrial. Con su clasificación se conectaron las dos bolsas de suelo industrial existentes, la del suelo urbano y la del suelo apto para urbanizar. A este Plan Parcial se le llamó La Casilla y fue aprobado el 2 de octubre de 1998; fue sometido a evaluación ambiental (expte 260/98 AIA) obteniendo DIA el 17 de julio de 1998. Se encuentra urbanizado y parcialmente ocupado por la edificación.  
El Suelo No Urbanizable se calificaba en común y de protección forestal, situado este último en las zonas montañosas del norte.  
Como dotaciones en el suelo no urbanizable destacan una zona verde de 73.625 m² (GEL-1 La Solana) situada en la zona de protección forestal y el polideportivo al sur del casco urbano.  
En el SNU destaca la presencia de una subestación eléctrica (ST Benejama) en el límite este del término, con sus correspondientes líneas de alta tensión, y un parque solar (Beneixama Solar I) con dos ampliaciones evaluadas pero no ejecutadas. Entre la antigua carretera CC-3316 y el cauce del río Vinalopó se localizan diversas viviendas unifamiliares y actividades terciarias (salón de banquetes)  
El municipio se encuentra dentro de la Zona Eólica 13 si bien las cotas altas de la Sierra La Solana se encuentra en zona no apta. La Declaración de Impacto Ambiental, favorable con condicionantes, del Plan Especial que desarrollaba la zona fue emitida el 16 de abril de 2008 (expte 35/02 AIA); hasta la fecha no se han ejecutado los correspondientes Parques.  
  
S. Urbano Residencial S. Urbano Industrial  
Casco Tradicional 460.609 Polígono Inicial 79.545  
Mod 2, 3 y 5 7.563 El Forseguer 55.000  
El Salse 14.415 La Casilla 100.000  
Total 482.587 Total 234.545  
Total Suelo Urbano 717.132  
Suelo no urbanizable  
Común 19.257.468   
Protegido 14.615.400   
Total SNU 33.872.868  
Total término municipal 34.590.000  
  
  
(nota: cuadro de elaboración propia obtenido a partir de las Normas Subsidiarias. En la propuesta de Plan se indica que El Forseguer tiene 53.331 m² y La Casilla 100.502 m²)  
  
B.0.3) Alternativa propuesta en el documento consultivo.  
El 21 de marzo de 2006 se solicitó la emisión de la declaración de impacto ambiental del Plan General (expte 93/2006 AIA) conforme a la Ley 2/1989 de impacto ambiental. Tras varias vicisitudes administrativas y cambios legislativos experimentados, que se describen en el documento de referencia, finalmente se decidió tramitar el Plan conforme a la Ley 9/2006 presentándose una nueva versión del Plan General como documento consultivo.  
En esta versión se plantean como nuevos desarrollos, además la ampliación del suelo urbano residencial, tres sectores residenciales y uno de uso industrial.  
Así el núcleo de población principal crece en tres direcciones:  
- Hacia el norte, hasta alcanzar la CV-81 ampliando el suelo urbano y con el sector 2.  
- Hacia el este con el sector 1 y una zona de Parque Público PQL.  
- Hacia el sur, con el sector 5 y dos ampliaciones del suelo urbano.  
En el suelo urbano se delimitan 5 unidades de ejecución (UE1, UE2, UE3, UE 6 y UE7) que abarcan 44.385 m² de superficie.  
De uso industrial se plantea la ampliación del polígono industrial con el sector 4 situándolo al norte de la CV-81.  
Asimismo se propone actualizar la cartografía para incluir los nuevos enlaces en la CV-81 y las modificaciones de planeamiento aprobadas.  
El suelo no urbanizable protegido se amplía incluyendo las afecciones existentes de carreteras, hidráulicas y patrimoniales. Las calificaciones del SNU común también se amplían creándose el agrícola tipo 1, el agrícola tipo 2 y el de energías renovables.  
  
S. urbano S. urbanizable  
Casco principal 460.609 Sector 1 res 55.046  
El Salse 14.062 Sector 2 res 31.298  
Polígono industrial 214.441 Sector 5 res 18.868  
Total urbano 820.833 Sector 4 ind 355.657  
 Parque Público 40.742  
 Total urbanizable 501.613  
Suelo no urbanizable  
Común Sin desglosar   
Protegido Sin desglosar   
Total SNU 33.267.553  
Total término municipal 34.590.000  
  
  
B.0.4) Resumen de determinaciones a tener en consideración señaladas en el documento de alcance  
- Respecto al suelo urbanizable, se debe justificar el crecimiento propuesto. Su localización es adecuada pero deben ajustar su superficie a lo establecido en la ETCV.  
- El sector 1 ocupa el barranco de Franco por lo que debe redelimitarse.  
- Igualmente el sector 4 industrial deberá respetar el barranco de la derecha. Dispondrá una zona verde junto al mismo.  
- Se deberá justificar el grado de urbanización y consolidación de la edificación a efectos de adecuar los nuevos desarrollos a la demanda y justificar si cumplen los requisitos para considerarse urbano, y en caso contrario clasificarlos como urbanizables o no urbanizables.  
- Respecto al suelo no urbanizable, se debe:  
· Zonificar.  
· Detallar las características que diferencian el SNU común agrícola tipo 1 del tipo 2.  
· Considerar la posibilidad de delimitar un SNU de protección agrícola.  
· Reflejar los pozos de suministro de agua y su perímetro de afección.  
· Incluir las vías pecuarias como suelo protegido.  
- Se deberán realizar Estudios Acústicos, de Inundabilidad, de Paisaje y de Movilidad.  
- Justificar si es necesario ampliar el cementerio.  
B.1) Contenidos acordes con el documento de alcance  
En la introducción de la Memoria Justificativa se indican los cambios introducidos para adecuarse al Documento de Alcance.  
- Se han reajustado los crecimientos adaptándose a la ETCV: Respecto al uso residencial se ha eliminado el sector 5 y se ha reducido el sector 1 separándose del barranco; y en relación al uso industrial se ha eliminado el sector 4 por la afección paisajística optando por culminar la consolidación del suelo urbano industrial.  
- No se ha aportado el grado de urbanización y consolidación de la edificación a efectos de adecuar los nuevos desarrollos a la demanda y justificar si cumplen los requisitos para considerarse urbano.  
- Respecto al Suelo No Urbanizable:  
· Se ha zonificado el Suelo No Urbanizable común con tres zonas, la agrícola, asentamientos históricos y la de energías renovables. Estas zonas no concuerdan con las señaladas en el art. 18 LSNU.  
· No se distinguen diferenciaciones en el suelo agrícola.  
· Se incluye la zona de protección, con un radio de 300 metros, del pozo de suministro de agua situado al este del Salse afectando al suelo no urbanizable.  
· Las vías pecuarias se han clasificado como SNU protegido.  
Se ha justificado que no es necesario prever nuevas parcelas para ampliar el cementerio. En la actualidad el cementerio ya dispone de una zona vallada con suelo vacante para su utilización en caso de necesidad.  
B.2) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP  
El EATE presentado contiene todos los epígrafes y contenidos señalados en el anexo VII de la LOTUP, con el mismo orden y con la misma denominación de capítulos.  
Como anexos al EATE se incorporan el Resumen no Técnico y la cartografía, entre los que se encuentra el de Infraestructura Verde.  
- Respecto al agua potable, se indica que existe un derecho de aprovechamiento para los pozos Casas de San Juan y Lloma de les Cabres con un volumen anual de 300.000 m³. Se ha estimado que, en función del techo poblacional previsto, serán necesarios 345.000 m³ / año. Comparando ambas cuantías se puede concluir que no existe suficiente recurso hídrico para toda la población del plan, si bien esta cuestión no se ha analizado en el EATE.  
- Las aguas residuales son tratadas en la EDAR de Villena. Su capacidad es de 8.000 m³/día siendo el efluente de 7.000 m³ /día. En la actualidad se está tramitando su ampliación (expte 52/18-AIA)  
B.3) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.  
La documentación contienen un estudio de 4 alternativas viables técnicamente, pasando a describir la elegida.  
B.3.1) Objetivos  
Se describen en la memoria, EATE y en las DEUT. De manera resumida son:  
- Adecuarse a la política territorial de la Generalitat.  
- Prever un crecimiento razonable del suelo residencial.  
- Mejora del entrono urbano.  
- Incluir en el planeamiento las modificaciones producidas en la carretera y en los distintos instrumentos urbanísticos.  
- Tener en cuenta los riesgos naturales en la planificación.  
- Protección de los espacios naturales de interés y del patrimonio cultural.  
- Incorporar como suelo protegido las afecciones territoriales existentes, tales como carreteras, vías pecuarias, cauces, montes y yacimientos arqueológicos.  
B.3.2) Infraestructura Verde  
El art 19 bis de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, (añadido por la Ley 12/2009, de 23 de diciembre) introdujo en la normativa urbanística el concepto de la Infraestructura Verde y en el Decreto 1/2011 de la ETCV fueron concretados sus elementos.  
En el EATE y en el estudio de paisaje se incluye un plano de la misma. En el apartado 3.8 se describen los elementos que la conforman. De ella se puede destacar la zona de almendros en el pie de monte y la zona agrícola al sur de la carretera.  
B.3.3) Principales modificaciones introducidas respecto al planeamiento vigente  
Como suelo urbano industrial se consideran los anteriores sectores urbanizables (El Forseguer y La Casilla) que cambian su clasificación al haberse urbanizado.  
El suelo urbano residencial se amplia en dirección norte hacia la carretera CV-81, hacia el sudoeste pegado al Camino Campo de Mirra y hacia el sur junto a las nuevas escuelas. En la zona este se ha reducido un ámbito para incluirlo dentro de un sector de suelo urbanizable.  
Se contemplan 5 unidades de ejecución, la UE1, UE2, UE3, UE6 y UE7.  
El núcleo de El Salse no varía su ámbito.  
Se crean dos sectores de suelo urbanizable residencial, ambos colindantes al casco. El primero plantea un crecimiento hacia el este e incluye parte del suelo que en el planeamiento vigente se consideraban urbanos. El segundo se sitúa al norte, colindante con la CV-81.  
Entre ambos sectores se proyecta una nueva zona verde de la red primaria, PJL1, de 28.747 m² cuya obtención correrá a cargo de los dos sectores.  
  
Nombre Superficie (m²) Edificabilidad Viviendas  
UE1 13.245,52 25.584,57   
UE2 3.729,90 5.002,02   
UE3 17.122,39 26.968,11   
UE6 4.653,54 4.028,10   
UE7 5.634,28 10.215,93   
Total 44.385,63 71.798,73   
Sector 1 31.718,36 20.616,93 116  
Sector 2 30.993,05 20.145,48 113  
Total 62.711,41 40.762,41   
  
  
Para el cálculo de la reserva de zona verde, en la memoria justificativa se realiza una estimación de la capacidad del plan. Se estima que la previsión de nuevas viviendas será de 38 viviendas en el núcleo histórico, 641 en la ampliación del casco, 115 de viviendas adosadas, 14 viviendas unifamiliares y 229 en los sectores, que suponen un total de 1.037 viviendas. A dichos efectos urbanísticos consideran 2,5 habitantes por vivienda, que sumados a la población existente se obtienen unos 4.305 habitantes.  
En el EATE se indica que esta población requerirá 947,10 m³ /día de agua potable, generará 757,68 m³ día de aguas residuales y 5.252,10 kg/día de residuos sólidos urbanos.  
La ordenación general del suelo no urbanizable se mantiene en líneas generales: Al norte el SNU de protección forestal y al sur el SNU común. En estos se incorporan los suelos protegidos de carreteras, SNU-PC, histórico-artístico, SNU-PHA, hidráulico, SNU-PH, y las vías pecuarias, SNU-PVP.  
El SNU común se ha zonificado en tres: agrícola, energías renovables y asentamientos rurales históricos. Los usos permitidos, de manera resumida, en el SNU son los siguientes:  
SNU Común agrícola: Agrícola, ganadero, cinegético, forestal, residencial unifamiliar aislado o vinculado a actividad agrícola, recursos hidrológicos, industrial, productivo, terciarias y de servicios. Las energías renovables en superficies inferiores a 1 ha.  
SNU Común energías renovables: se permiten en la zona grafiada sin limitación superficial.  
SNU Común asentamientos rurales: se definen tres localizaciones, Les Cases de Sant Joan (al este del Salse), Les Cases del Maestre y Les Casetes del Verd (ambas al sur del enlace de la CV-81 con la CV-657). Se permiten los mismos usos que la zona agrícola.  
  
Superficies (en Ha) Alternativa 0 Alternativa DR Plan Propuesto Variación  
Suelo Urbano . Residencial 48,26 60,64 61,01 +12,75  
 . Industrial 23,45 21,44 21,44 € 2,01  
 . Terciario   
 . Dotacional   
Total Suelo Urbano 71,71 82,08 82,46 +10,75  
  
Suelo Urbanizable . Residencial 10,52 6,27 +6,27  
 . Industrial 35,57   
 . Dotacional 4,07 2,87 +2,87  
Total Suelo Urbanizable 50,16 9,15 +9,15  
  
Suelo No Urbanizable . Común 1.925,75 1.649,01 1.621,50 € 304,256  
 . Protegido 1.461,54 1.677,75 1.745,89 +284,35  
Total Suelo No Urbanizable 3.387,29 3.326,76 3.367,40 € 19,89  
  
Total Término Municipal 3.459,00 3.459,00 3.459,00 0  
  
  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
C.1) Fase de puesta a disposición del público  
Durante el plazo de exposición al público se presentaron 30 alegaciones de las que 11 fueron estimadas, 3 parcialmente estimada y 16 desestimadas.  
Resumidamente se refieren a la clasificación de sus propiedades, a la Unidad de Ejecución 1, al sector 5, a elementos del Patrimonio Cultural, a la legislación aplicable, al excesivo crecimiento propuesto o a la necesidad de protección del río Vinalopó.  
El 3 de abril de 2017 se realizó una sesión explicativa abierta al público en el salón de plenos.  
C.2) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
El Ayuntamiento durante la fase de información pública solicitó consultas a los 4 municipios colindantes, a 7 departamentos de las diferentes administraciones, y a las empresas suministradoras. De ellas se recibió respuesta de los siguientes departamentos:  
  
Fecha Informe ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA  
 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural  
  
17/01/13  
03/05/17  
 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio:  
- Servicio de Ordenación del Territorio. (Inundabilidad)  
- DG. Obras Púbicas, Transporte y Movilidad. Servicio de Planificación  
- SubDG Proyectos Urbanos y Vivienda  
 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
 Confederación Hidrográfica del Júcar.  
 Ayuntamientos colindantes (Banyeres de Mariola, Biar, Campo de Mirra, Fontanars dels Alforins)  
  
  
- Respecto al riesgo de inundación, el 17 de enero de 2013 se emitió resolución aprobatoria del estudio de inundabilidad en el que se señalan medidas a adoptar (cuneta de desvío, balsa de laminación) para eliminar el riesgo.  
- La Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad emite informe favorable el 3 de mayo de 2017 en materia de planificación de carreteras (CV-81).  
C.3) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano ambiental  
Presentada la solicitud de emisión de la DATE este órgano ambiental realizó consultas a aquellas administraciones que emitieron informe desfavorable, o que señalaron que debía completarse el Plan o que bien no se pronunciaron. De los informes recibidos se pueden destacar los siguientes aspectos:  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA  
06/08/18   
  
02/06/17  
25/05/17  
05/10/18 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural:  
- Servicio Territorial Medio Ambiente Alicante. (Acústica)  
- Servicio Territorial Medio Ambiente Alicante. (Forestal, vías pecuarias).  
- Servicio Territorial Agricultura Alicante.  
- Servicio de Vida Silvestre  
06/08/18   
23/01/19  
23/01/19  
31/10/18  
17/10/18 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio:  
- Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
- Servicio de Ordenación del Territorio (ETCV)  
- Servicio de Ordenación del Territorio (PATRICOVA)  
- DG. Obras Púbicas, Transporte y Movilidad. Servicio de Movilidad  
06/08/18 14/11/18 EPSAR  
06/08/18   
  
 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
- DG de Cultura y Patrimonio.  
- Secretaría Autonómica de Educación e Investigación. Servicio de Infraestructuras.  
06/08/18   
23/08/18 Presidencia de la Generalitat.  
- Agencia de Seguridad y Respuesta a las Emergencias.  
06/08/18 Conselleria de Sanidad Universal y Salud pública.  
- DG Salud Pública  
06/08/18 07/09/18 Diputación de Alicante. Área de Carreteras  
06/08/18 28/11/18 Confederación Hidrográfica del Júcar  
  
  
- El 5 de octubre de 2018 se emite resolución de que el Plan no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 por lo que no debe someterse a una evaluación detallada de repercusiones sobre dicha red.  
- El 2 de junio de 2017 la Sección Forestal ha emitido informe favorable en relación a los montes de utilidad pública, las vías pecuarias y la microrreserva de flora.  
- El Servicio de Ordenación del Territorio indica que la propuesta es compatible con la normativa del PATRICOVA. No obstante se indica que las medidas correctoras contempladas en la Resolución aprobatoria del estudio de Inundabilidad no están contempladas en el Plan siendo el Ayuntamiento el responsable de garantizar su ejecución.  
- El informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 28 de noviembre de 2018 es en sentido favorable a los efectos previstos en el art. 25.4 del TR Ley de aguas. No obstante en el texto del informe se indican diferentes aspectos que deben ser tenidos en cuenta relativos a la afección al régimen de corrientes y a la disponibilidad de recursos hídricos, y que se analizan en el apartado siguiente.  
- El Servicio de Ordenación del Territorio, en relación a la ETCV, informa en sentido favorable ya que para uso residencial la cuantía requerida es de 193.439 m² siendo la propuesta del Plan de 136.797 m² considerando los sectores urbanizables, las Unidades de Ejecución y el suelo urbano vacante.  
- El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje en su informe de 23 de enero de 2019 establece las determinaciones finales que deben incorporarse a la propuesta, que se resumen en el apartado siguiente.  
- La Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències indica que el Ayuntamiento debe elaborar un Plan de Actuación frente al riesgo sísmico ya que el municipio tiene una intensidad sísmica de 8.0 (EMS). Respecto al riesgo de incendios, se deben adoptar las medidas de seguridad establecidas en el Decreto 7/2004 cuando ejecuten obras en zona forestal.  
- En materia de agricultura el Servicio Territorial ha remitido informe sobre la posibilidad de contemplar la instalación de almacenes agrícolas.  
- La EPSAR ha emitido informe en el que señala que las aguas residuales son tratadas en el sistema de saneamiento de Villena, de titularidad municipal, dando también servicio a Campo de Mirra y Cañada. Está diseñado para tratar 8.000 m³/día siendo el influente actual de 7.000 m³/día. La propuesta de planeamiento supone un incremento de 456,37 m³/día respecto al caudal actual. En la planificación de obras de saneamiento y depuración está previsto ampliar la capacidad hasta 10.000 m³/día además de introducir el tratamiento terciario.  
- En materia de carreteras, la Diputación como titular de la CV-657 ha emitido informe desfavorable ya que se ha contemplado una zona de protección de 18 metros en lugar de 25 metros que exige la norma sectorial.  
- El Servicio de Movilidad, si bien indica que debería haberse estudiado la movilidad peatonal en el núcleo urbano y la conectividad de las vías ciclistas supramunicipales existentes o proyectadas finalmente emite informe favorable dado que no se introducen modificaciones importantes en relación a la estructura de movilidad actual.  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
D.1) Respecto a la propuesta de zonificación del suelo no urbanizable conviene realizar una serie de puntualizaciones. En la Memoria Justificativa se indica que el suelo no urbanizable común se zonifica en las siguientes categorías: agrícola, energías renovables y asentamientos rurales históricos.  
D.1.1) El suelo agrícola con aproximadamente 13 millones de m² ocupan la práctica totalidad del SNU común. En ella se permite la implantación de la práctica totalidad de los usos contemplados por la Ley 10/2004 por lo que no se corresponde con la zonificación contemplada en el art.18.1 sino que más bien podría ser una zona mixta contemplada en el art 18.2.  
Además de que no se ha aportado ninguna justificación al respecto para establecer una zona mixta tal como exige la Ley, se proponen usos en el mismo ámbito que resultan incompatibles entre sí. Por ejemplo, la ganadería intensiva y algunas actividades industriales podrían resultar incompatibles situarlos junto con el residencial o el turístico. Por ello este ámbito se debe estudiar con más detalle y subdividirlo en otras zonas en función de la compatibilidad de usos y de las características del terreno. (ver apartados D.2 a D.7)  
D.1.2) Los asentamientos rurales si que se deben identificar en el Plan y podrían incluirse en la zona contemplada en el art. 18.1.c referente a vivienda. No obstante en la propuesta realizada sucede como en el caso anterior ya que se permite la implantación de la práctica totalidad de usos y volvería a ser una inadecuada zona mixta carente de justificación y con usos incompatibles entre si.  
Estos asentamientos se regulan específicamente en el art.23 LSNU donde se indica que los usos permitidos en ellos deben definirse pormenorizadamente en función de sus características, ordenando el uso de vivienda y otros usos rústicos compatibles con su conservación. Por ello no resulta comprensible que se permitan de manera general prácticamente todos los usos previstos en la Ley 10/2004.  
Dicho artículo, en su apartado segundo, indica que los asentamientos deben considerarse bienes de relevancia local por lo que se considera que más que una zona del artículo 18 es más adecuado que se califique como SNU protegido histórico-artístico y se estudie con detalle que usos existen en la actualidad en dichos asentamientos y cuales serían compatibles para su conservación.  
D.1.3) El ámbito para las energías renovables no está contemplado específicamente como una zona en el art 18 LSNU. No obstante su apartado 1.e si que contempla una zona en la que se excluye todo tipo de edificaciones o se sujeta a limitaciones específicas, pudiéndose la propuesta enmarcarse dentro de él pero no queda claro tal como se han redactado las normas urbanísticas.  
El artículo que regula los usos de esta «zona» está restringiendo la implantación de las explotaciones de energías renovables superiores a 1 ha más que regular los usos propios de la zona señalada en planos.  
Parece que lo que se pretende es permitir todos los usos previstos en la zona agrícola y además contemplar la explotación extensiva de explotaciones de energías renovables, resultando nuevamente una zona mixta.  
Desde un punto de vista ambiental la zona seleccionada, con la salvedad del párrafo siguiente, se ha estimado aceptable para la implantación de energías renovables, ya que en la actualidad ya existe un parque fotovoltaico (expte. 113/06 AIA, DIA de 02.05.2006) y otros dos han sido evaluados ambientalmente de manera favorable (expte. 064/08 AIA con DIA de 19.09.2008 y expte. 66/08 AIA con DIA de 23.09.2008). También se localiza una subestación eléctrica y numerosas líneas eléctricas aéreas de distribución que facilitaría la conexión de las nuevas implantaciones que se pretendan llevar a cabo.  
La zona situada al sur de la carretera CV-81 se ha incluido dentro de la Infraestructura Verde donde estos usos no están permitidos conforme se señala en el informe del servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
Si se pretende concentrar en esta zona las energías renovables lo más adecuado es que en el resto del término se limite su implantación, a instalaciones para autoconsumo o bien sobre cubiertas de las edificaciones. De esta manera se evitará el crecimiento de zonas de energía renovable por todo el término municipal, el incremento de las líneas eléctricas de suministro y se disminuirá la afección paisajística.  
Por otra parte no resulta conveniente que se permita la implantación de nuevas edificaciones destinadas a otros usos, salvo los agrícolas, porque a la larga dificultarían la implantación de la energía renovable de manera intensiva.  
D.2) Los suelos situados entre la carretera CV-81 y el río Vinalopó son los que mayores valores agronómicos presentan (a la vista del visor cartográfico de la Generalitat con una capacidad elevada, las infraestructuras de riego existentes y de la estructura parcelaria) y donde históricamente se ha desarrollado la actividad agrícola con mayor rendimiento.  
Por ello en este ámbito resulta conveniente establecer una zona agrícola (art.18.1a LSNU) en donde se puedan implantar construcciones de apoyo a la misma (almacenes, casetas de aperos) y en su caso viviendas vinculadas a la explotación agrícola de acuerdo a los parámetros establecidos en la legislación urbanística.  
D.3) No se han establecido limitaciones para las actividades de ganadería intensiva (art.18.1a LSNU) por lo que podrían implantarse en el entorno al casco urbano, no siendo esto admisible por las incompatibilidades que genera con el uso residencial.  
Para las granjas porcinas la distancia de separación con el suelo urbano y el urbanizable es de 1.000 metros según el art. 5.2.4 del RD 324/2000 de 3 de marzo. Para el resto de especies no existe legislación que establezca la misma ya que el art.53 de la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana se ha derogado, si bien ante la falta de estudios específicos que ayuden a determinar cual sería la distancia se estima conveniente adoptar la que establecía dicho artículo 53, que para la población estimada por el Plan para este municipio sería de 1.000 metros.  
En resumen, las edificaciones de ganadería intensiva deben construirse a partir de 1.000 del suelo urbano y del suelo urbanizable previsto por el plan, tanto en el núcleo tradicional como en El Salse.  
Las granjas no porcinas existentes, legalmente establecidas y que estén situadas a menos de 1.000 metros, que necesiten ampliarse requerirán de la elaboración de Estudios Olfatométricos que analicen la incidencia y afecciones generados sobre los usos residenciales.  
D.4) El uso residencial en el Suelo No Urbanizable (art.18.1.c LSNU) resulta incompatible con la ganadería intensiva y con el industrial por lo que deben localizarse en otra zona. A la vista del apartado anterior, la vivienda unifamiliar se puede permitir a menos de 1.000 metros de los suelos urbanos y urbanizables.  
D.5) Las condiciones de implantación de las actividades terciarias en el Suelo No Urbanizable (art. 18.1 d LSNU) no son idénticas para todas las contempladas en la Ley sino que algunas de ellas deben cumplir algunos condicionantes.  
Así los establecimientos de restauración, hoteleros y asimilados deben situarse a más de 5 kilómetros de suelo vacante clasificado como urbano o urbanizable. Como se han delimitado nuevos sectores donde se permite este uso se deberá cumplir esta distancia que se localiza fuera de los límites del término municipal. Por ello se debe concluir que estos tipos de usos terciarios no son admisibles en el municipio salvo que sean de interés para el desarrollo turístico rural, previo informe favorable del órgano competente en materia de turismo, o bien pueda acometerse mediante la recuperación del patrimonio arquitectónico ya existente.  
Los campamentos de turismo presentan las mismas incompatibilidades que el uso residencial con las granjas y los usos industriales por lo que solo pueden localizarse a menos de 1.000 metros de los suelos urbanos y urbanizables.  
Las plantas de tratamiento de residuos, y similares, también resulta conveniente alejarlas de los usos residenciales por lo que se podrán implantar a más de 1.000 metros de los suelos urbanos y urbanizables.  
D.6) Las actividades industriales y productivas que se pueden implantar en el Suelo No Urbanizable (art.18.1.d LSNU) son muy limitadas y en general conviene que estén alejadas del uso residencial, bien por peligrosidad o bien por la contaminación acústica o atmosférica que provocan. Por ello se podrán implantar a más de 1.000 metros de los suelos urbanos y urbanizables.  
D.7) En la propuesta realizada el uso extractivo no se contempla en ningún ámbito (zona art. 18.1.b LSNU). No es que se haya prohibido expresamente sino que más bien no se ha contemplado en ninguna zona. Por ello en virtud de lo dispuesto en el art.122 de la Ley 22/1973 de minas no se puede prohibir de manera genérica el uso extractivo por lo que se deberá justificar específicamente. En este sentido se debe tener en cuenta que conforme al Catastro Minero no existen derechos mineros registrados en el mismo que afecten a Beneixama.  
D.8) Conforme a la Disposición Transitoria cuarta, apartado 6 LSNU se deben definir los núcleos de viviendas que necesitarán minimizar su impacto territorial con la previsión de medidas necesarias para llevarlo a cabo. Igualmente se deberá indicar si los asentamientos rurales de Les Cases de Sant Joan, Les Cases del Maestre y Les Casetes del Verd necesitan incluirse en este grupo.  
D.9) En la redacción de las Normas urbanísticas referentes al Suelo No Urbanizable se ha observado una serie de deficiencias que conviene solventar:  
- Art. 1.1.3.2.3. SNU común agrícola. Este artículo se debe modificar completamente ya que la zona propuesta inicialmente se ha desglosado en varias conforme a lo descrito en los apartados anteriores.  
- Art. 1.1.3.2.4. SNU común Energías Renovables. El apartado 1 regula la implantación de energía renovable fuera de esta zona, por ello debe trasladarse a los artículos que son propios de cada zona. Estos usos solo se permitirán para consumo propio o bien ubicadas sobre las cubiertas de las edificaciones existentes.  
El apartado 2 se sustituirá por uno que indique que en este ámbito se permite la implantación de instalaciones de energía renovable y las condiciones de implantación. Además se regularán los usos compatibles, que en este caso para facilitar la implantación de la energía renovable serán únicamente el uso agrícola y sus construcciones asociadas (almacenes, aperos, instalaciones de riego?)  
- Art. 1.1.3.2.5. Asentamientos rurales históricos. Los usos permitidos en el apartado 3 incumplen lo señalado en el art. 23.3.3.d LSNU ya que se deben definir detalladamente los usos compatibles con el asentamiento, no siendo válido relacionar todos los usos contemplados en la Ley. Se debe modificar el título del artículo ya que deja de ser una zona del SNU.  
- Art. 1.1.3.2.6. Construcciones e instalaciones agrícolas. Conforme señala el informe de la Dirección Territorial de Agricultura la dimensión de la parcela mínima podría reducirse. Por ello en el apartado 1 se indicará:  
«Superficie mínima de la parcela: 5.000 m². Esta superficie se podrá reducir con informe favorable de la conselleria competente en materia de agricultura siempre que la dimensión de la explotación supere los 5.000 m².»  
- Se deberá elaborar un artículo para regular las edificaciones que quedan fuera de ordenación.  
- Será necesario la elaboración de Estudios Olfatométricos para que sea viable la ampliación de granjas no porcinas, legalmente implantadas, situadas a menos de 1.000 metros del suelo urbano/urbanizable.  
D.10) Respecto a la propuesta de sellado de suelo, se debe valorar positivamente que las dimensiones de los sectores de suelo urbanizable se hayan ajustado a los límites establecidos por la ETCV.  
D.11) La superficie del suelo urbano, respecto al planeamiento vigente, se ha ampliado hacia el norte y hacia el sudoeste. No se ha justificado si estos terrenos cumplen las condiciones para considerarse urbanos conforme a la legislación urbanística ni se ha descrito el grado de urbanización que poseen. En el Documento de Referencia se indicaba que debían aportarse estos datos.  
La zona norte es la más conflictiva ya que se intercalan usos residenciales con industriales, y numerosas parcelas sin sellar con una extensión de aproximadamente 2,5 hectáreas, algunas de las cuales disponen de abundante vegetación.  
D.12) En relación al paisaje, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje ha emitido informe en el que de manera resumida se señala:  
- La Infraestructura Verde delimitada ocupa todo el término municipal resultando incompatible con la regulación de usos efectuada. En estas zonas no se debe permitir el uso de vivienda, industrial, plantas de residuos e instalaciones fotovoltáicas.  
- Limitar la intensidad de los usos en el suelo no urbanizable incluidos en la Infraestructura Verde.  
- Se debe completar el Catálogo de Bienes con las fichas del Catálogo del Paisaje.  
- Los 3 Programas de Paisaje se deben incorporar en la parte normativa del plan.  
- Completar las Fichas de Zona y de Gestión con las Normas de Integración Paisajística.  
D.13) La Resolución que aprueba el Estudio de Inundabilidad contempla la ejecución de una cuneta de desvío y una balsa de laminación en la zona verde PJL1 como medidas correctoras del riesgo. Se debe incluir en las fichas de los sectores afectados por riesgo de inundación que estas obras deben estar ejecutadas previa o simultáneamente a su desarrollo. El Ayuntamiento debe decidir si su ejecución correrá económicamente al cargo de los sectores o bien se financian de otra manera.  
D.14) En el informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar el 28 de noviembre de 2018 se indica que las Unidades de Ejecución UE2, UE3, UE6, y UE7 «se encuentran afectadas por zona de flujo preferente por lo que será necesaria una justificación de la no afección al régimen de corrientes en el instrumento de ordenación pormenorizada que desarrolle estas unidades de ejecución».  
En el art.20 del PATRICOVA se indica que en el suelo urbano afectado por peligrosidad de inundación además se deben establecer las condiciones de adecuación de las futuras edificaciones tomando como referencia las establecidas en el anexo I de la normativa del PATRICOVA. Esto sería aplicable a las UE2, UE6 y UE7 ya que actualmente son suelo urbano y no a la UE3.  
La UE3 en el planeamiento vigente es suelo no urbanizable y en la propuesta de este Plan se procede a reclasificarlo a suelo urbano delimitando dicha unidad de ejecución. Conforme el art. 18.1 del PATRICOVA el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no puede ser reclasificado como suelo urbano o urbanizable por lo que el ámbito de la UE3 debe mantenerse como suelo no urbanizable ya que conforme a la cartografía presentada el ámbito está afectado por riesgos 3,4 y 6.  
  
Al sudoeste del casco urbano sucede una circunstancia similar: Existe un suelo no urbanizable que se reclasifica a urbano en la propuesta (si bien en esta ocasión no se incluye dentro de una Unidad de Ejecución) que se encuentra afectado por riesgo de inundación y por ello no es factible dicho cambio de clasificación. (ver imagen anexa)  
  
  
  
D.15) En el mismo informe de la Confederación se indica, respecto a la disponibilidad de recurso hídrico, que el Ayuntamiento dispone de un aprovechamiento de aguas subterráneas por un volumen de 300.000 m³/año, mientras que la demanda prevista por el nuevo planeamiento ascenderá a 345.691,5 m³/año. Se señala que en el caso de que durante el desarrollo del Plan no se disponga de recursos hídricos suficientes se deberá solicitar la modificación de las características de la concesión o bien solicitar una nueva.  
La demanda prevista calculada en el Plan se obtiene de la siguiente manera:  
a) 1.712 habitantes actuales.  
b) 1.037 nuevas viviendas que con una ocupación de 2,5 habitantes por vivienda suponen 2.593 habitantes. (38 viviendas en el núcleo histórico, 641 en la ampliación del casco, 115 de viviendas adosadas, 14 viviendas unifamiliares y 229 en los sectores urbanizables)  
c) Sumando ambos se obtiene una población total de 4.305 habitantes.  
d) Estimando un consumo de 220 l por habitante y día, y los 365 días del año:  
4.305 x 220 x 365 = 345.691.500 l = 345.691,5 m³/año.  
  
No obstante esta cuantía se debe recalcular debido a las reducciones en el suelo residencial que se deben llevar a cabo derivada de la afección de inundabilidad mencionada en el punto anterior.  
La Unidad de Ejecución UE3 (en la zona de ampliación de casco) tiene una edificabilidad de 26.968,11 m²t. Conforme a los cálculos que se realizan en el apartado 1.10 de la memoria justificativa corresponden a uso residencial, 17.978,74 m²t, que a razón 160 m² por vivienda suponen 38 viviendas.  
La zona sudoeste afecta aproximadamente a las manzanas ADO5, ADO6 y mitad de la ADO7 (de viviendas adosadas) que suponen una superficie aproximada de 9.120 m². La edificabilidad neta es de 1,5 con lo que suponen 13.680 m²t que equivalen a unas 86 viviendas.  
Con estas viviendas que se eliminan, 38 + 86 = 124, se obtiene una disminución de las necesidades hídricas equivalentes a 124\*2,5\*220\*365 = 24.893 m³/año  
En resumen se observa que la demanda de recurso hídrico estaría ligeramente por encima de la disponibilidad ya existente por lo que en un futuro sería necesario la ampliación de la concesión.  
  
D.16) Se ha presentado un estudio acústico en el que se analiza el ruido generado por la CV-81.  
En el mismo estudio se concluye que no se cumplen los niveles sonoros establecidos en la Ley 7/2002, de Protección Contra la Contaminación Acústica, tanto de día como durante la noche para el sector 2 debiéndose adoptar medidas correctoras. Se proponen 4:  
- Repavimentar la vía de comunicación con firme poroso. No es posible ya que la misma no está gestionada por el Ayuntamiento y no se puede actuar sobre ella.  
- Colocar pantallas acústicas. No se ha indicado como serían estas pantallas, ni donde se colocarían y tampoco se ha incluido en las fichas la ejecución de las mismas. No es conveniente por la afección paisajística que se genera.  
- Colocar pantalla verde con vegetación densa. No se concretan sus dimensiones ni se estudia su efectividad.  
- Aumentar la distancia entre la fuente de ruido y los receptores, retrasando la línea límite de edificación. Según dicho Estudio se debería localizar a 61,5 metros de la CV-81. De esta manera la zona edificable del sector se reduciría a la mitad.  
Se debe tener en cuenta que alrededor de la CV-81 se genera una franja de afección visual donde se deben establecer zonas verdes. Se deben aprovechar estas zonas verdes para la colocación de pantallas ejecutadas con elementos naturales, como taludes de tierra con vegetación arbustiva y/o arbolado, o similar. Otra alternativa serían pantallas mixtas, realizadas con elementos opacos pero escondidas con vegetación.  
D.17) El Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana (PIRCV) entró en vigor el 27 de junio de 2013 mediante la aprobación del Decreto 81/2013, de 21 de junio, del Consell y tiene por objeto establecer las disposiciones necesarias para la ordenación material y territorial de las actividades de gestión de residuos.  
En su artículo 22 se señala que los polígonos industriales deberán contar con un centro de transferencia de residuos peligrosos y no peligrosos. En los polígonos existentes esta reserva debe realizarse en el momento de revisar el planeamiento general.  
Téngase en cuenta que en la actualidad se está redactando un nuevo PIR y podrían no resultar necesarias estas reservas en un futuro.  
D.18) Se han observado pequeños errores de redacción, o carencias, en el documento que conviene corregir:  
No cuadran las superficies desglosadas del Suelo No Urbanizable, en el cuadro resumen de la memoria se indican unas y otras en el plano 0.1.1.  
En la memoria la descripción de la alternativa 0 es reducida y no se incluyen cuadros superficiales de las distintas calificaciones.  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.  
En el EATE se han incluido las medidas para el seguimiento y adoptado una serie de indicadores basados en los señalados por el Documento de Referencia. En base a 10 objetivos se han definido una serie de indicadores:  
El Ayuntamiento elaborará un primer informe de seguimiento al aprobarse el plan, y posteriormente los realizará cada 4 años.  
De acuerdo con lo dispuesto en el art.22 LOTUP se han definido los umbrales para la proyección de la población, la ocupación del suelo y los recursos hídricos necesarios en tres escenarios temporales diferentes, a 4, 10 y 20 años.  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que han expuesto, se propone considerar aceptable desde el punto de vista ambiental la presente Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General de Beneixama presentada por el Ayuntamiento, siempre y cuando se incorporen en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
1. La zonificación del suelo no urbanizable común se realizará de la siguiente manera:  
1.1. Se considera adecuada la zona para ubicar con mayor densidad las instalaciones de energía renovable, excepto la zona situada al sur de la CV-81 por estar incluida en la Infraestructura Verde. En esta zona, además de las energías renovables, únicamente se permitirán los usos y construcciones agrícolas.  
1.2. Los asentamientos rurales no constituirán una zona sino que se clasificarán como SNU protegido histórico-artístico incluyéndolos en el Catálogo, donde se establecerá su regulación de usos, como bienes de relevancia local (art.23 LSNU).  
1.3. El área situada al sur del casco urbano y de la carretera CV-81 se establecerá una zona agrícola en donde únicamente se permitirán las construcciones destinadas a la actividad agrícola, viviendas vinculadas a la misma, usos terciarios recuperando el patrimonio arquitectónico existente y la posible ampliación del equipamiento deportivo.  
Esta misma zona se delimitará en la Unidad Paisajística Almendros (plano 5 del estudio de Paisaje), al sur del SNU protegido, por estar incluido en la Infraestructura Verde.  
1.4. Al norte del casco urbano y de la CV-81 se establecerá una zona mixta con la siguiente regulación de usos y teniendo en cuenta la distancia de 1.000 metros desde el suelo urbano o urbanizable (Beneixama y el Salse) y las especificidades señaladas en la Ley 10/2004:  
  
Actividades de la Ley 10/2004 A menos de 1.000 metros A más de 1.000 metros  
Art 20 (excepto granjas) Permitido Permitido  
Art 20 (granjas) Prohibido Permitido  
Art. 21 (vivienda aislada...) Permitido Prohibido  
Art 22 (vivienda vinculada...) Permitido Permitido  
Art. 24.1 (canteras...) Prohibido Ver determinación 2  
Art. 24.2 (energía renovable) Ver determinación 3 Ver determinación 3  
Art 26 (industrial?.) Prohibido Permitido  
Art 27.2.a (hoteleros?.) Ver determinación 4 Ver determinación 4  
Art 27.2.c (campamentos...) Permitido Prohibido  
Art. 27.2.e (residuos...) Prohibido Permitido  
Art. 27.2. (resto de terciarios) Permitido Permitido  
  
  
2. En virtud de lo dispuesto en el art.122 de la Ley 22/1973 de minas no se puede prohibir de manera genérica el uso extractivo. En caso de que no se quiera permitir se deberá justificar específicamente.  
3. Las instalaciones generadoras de energía solar fotovoltaica, en el suelo no urbanizable común y fuera de la zona designada específicamente, solo se permitirán sobre las cubiertas de las edificaciones o si se destinan al autoconsumo.  
4. Los establecimientos de restauración, hoteleros y asimilados no tienen cabida en el suelo no urbanizable salvo que sean de interés para el desarrollo turístico rural o bien pueda acometerse mediante la recuperación del patrimonio arquitectónico ya existente, previo informe favorable del órgano competente en materia de turismo.  
5. Se deben definir los núcleos de viviendas que necesitarán minimizar su impacto territorial tal como se señala en la Disposición Transitoria cuarta, apartado 6 LSNU.  
6. Se debe corregir la redacción de las Normas Urbanísticas en los términos señalados en el apartado D.9.  
7. No es admisible reclasificar a suelo urbano el ámbito de la Unidad de Ejecución UE3 por encontrarse en zona inundable incumpliéndose el art. 18.1 del PATRICOVA.  
Por el mismo motivo, tampoco es admisible reclasificar el nuevo suelo urbano situado al sudoeste del casco urbano (en la zona de la gasolinera, al norte del antiguo sector 5, conforme se indica en el apartado D.14)  
8. Se deberá atender las determinaciones señaladas en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 23 de enero de 2019.  
9. Las zonas verdes del sector 2 se situarán junto a la CV-81 para que actúen de amortiguador paisajístico y acústico.  
En la ficha del sector 2 se incluirá como condicionante la necesidad de elaborar un Estudio Acústico para que se concreten las medidas correctoras necesarias. En caso de implantar pantallas acústicas se ejecutarán con elementos naturales, como taludes de tierra con vegetación arbustiva y/o arbolado, o bien macizas escondidas por la vegetación. Deben ser especies frondosas y perennes de distintos estratos (arbóreos y arbustivos) para que amortigüen el ruido, por lo que puede que sea necesario instalaciones de riego suplementarias.  
En el Programa de Vigilancia se incluirá el control periódico de los niveles de ruido para asegurarse de su correcto funcionamiento.  
10. En las fichas de los sectores se incluirá que las obras correctoras (cuneta de desvío y balsa de laminación) del riesgo de inundación deben estar ejecutadas previa o simultáneamente al desarrollo de los mismos.  
11. No se dispone de disponibilidad jurídica de recurso hídrico. Para el desarrollo completo del Plan será necesario ampliar la concesión existente o bien obtener una nueva por los cauces reglamentarios ante el organismo de cuenca.  
Se pondrá como condicionante en la ficha de los sectores y de las Unidades de Ejecución la necesidad de disponer de recurso hídrico para su desarrollo. Se establecerá un indicador para el control y seguimiento del recurso disponible y determinar cuando es necesario ampliar la concesión.  
12. En las fichas de las Unidades de Ejecución UE2, UE6, y UE7 se deberá incluir como condicionante para su desarrollo la necesidad de justificar la no afección al régimen de corrientes necesitando informe favorable de la Confederación Hidrográfica. En base al art 20 del PATRICOVA también se deben incluir las condiciones que deben cumplir las edificaciones para adaptarse al riesgo de inundación que pueda existir (ver apartado D.14)  
13. Corresponde al órgano sustantivo valorar si las ampliaciones del suelo urbano residencial propuestos cumplen los requisitos para esta clasificación o si bien deben considerarse como suelos urbanizables. (ver D.11).  
14. En el polígono industrial deberá reservarse un ámbito para un centro de transferencia de residuos peligrosos y no peligrosos conforme señala el art.22 del PIRCV. En el caso que el nuevo PIR en tramitación se apruebe y no establezca esta obligación perderá validez este condicionante.  
15. Deberá establecerse la zona de protección de la CV-657 en 25 metros en lugar de 18 metros tal como señala la Diputación Provincial de Alicante.  
16. Deberán corregirse los errores materiales observados en los términos indicados en el apartado D.18.  
17. Previamente a la aprobación definitiva del Plan deberá obtenerse pronunciamiento definitivo del Departamento de Carreteras de la Diputación, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio y del Servicio de Infraestructuras Educativas de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte referentes a la carretera CV-657, a la afección paisajística, sobre el patrimonio cultural y reservas de suelo dotacional escolar, respectivamente.  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso-administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y puesta a disposición del público en la página web de la Conselleria. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General de Beneixama, debiendo incorporarse al plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 25 de enero de 2019.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 1 de abril de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.s



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML