Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4889, del 23-11-2004 (2004/11489)

RESOLUCIÓ de 24 de març de 2004, de la directora general de Justícia, de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual resol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi d'Advocats de Castelló.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4889

Data del DOGV
:   23-11-2004

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2004/11489

CVE


Data del document
:   24-03-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [reglament intern](javascript:void(0))
    * [professió jurídica](javascript:void(0))
    * [col·legi professional](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 de març de 2004, de la directora general de Justícia, de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, per la qual resol inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi d'Advocats de Castelló. [2004/Q11489]
  
Vist l'expedient de modificació estatutària, instruït a instància de Juan José Pérez Macián, en nom i representació del Col·legi d'Advocats de Castelló, inscrit amb el número 24 de la Secció Primera del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en què sol·licita la inscripció i registre de la modificació dels seus estatuts, en l'esmentat Registre, fonamentant-se en els següents:
  
Fets
  
1. Que Manuel Badenes Franch, en nom i representació del Col·legi d'Advocats de Castelló, va presentar el 28 de novembre de 2003 el certificat de l'acord de modificació dels estatuts d'este Col·legi per a la seua inscripció en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals, en compliment d'allò previst per l'article 11.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
2. Que segons el certificat presentat, lliurat el 5 de novembre de 2003, per Manuel Badenes Franch, degà del Col·legi d'Advocats de Castelló, la Junta General extraordinària, en reunió feta el 14 de març de 2003, acordà aprovar la modificació dels seus estatuts.
  
3. Que el nou text dels estatuts figura com a annex a la present resolució, i es dóna ací per reproduït.
  
Fonaments de dret
  
1. Que els estatuts contenen totes les determinacions exigides en l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
2. Que els esmentats estatuts han sigut aprovats amb els requisits i les formalitats previstos en tal article i en els mateixos estatuts del Col·legi.
  
3. Que l'expedient ha sigut tramitat pel Servici d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, competent per així disposar-ho l'article 6.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, en virtut de les atribucions que té conferides pels decrets 3/2003, de 21 de juny, i 113/2003, de l'11 de juliol, sobre assignació de competències a les conselleries, i d'aprovació del Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, respectivament, i en relació amb el Decret 4/2002, de 4 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament de l'esmentada llei.
  
Vists:
  
L'article 36 de la Constitució i l'article 31.22 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics, i la resta de disposicions complementàries, resolc:
  
Primer
  
Inscriure la modificació dels Estatuts del Col·legi d'Advocats de Castelló.
  
Segona
  
Que es publique la present resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Contra esta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la seua notificació, o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la notificació. Tot això de conformitat amb el que establixen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i els articles 10, i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.
  
València, 24 de març de 2004.- La directora general de Justícia: Patricia Montagud Alario.
  
Estatut del Col·legi d'Advocats de Castelló
  
El present estatut va ser definitivament aprovat en la Junta General extraordinària feta per este Col·legi d'Advocats, el 14 de març de 2003.
  
El Boletín Oficial del Estado, de 10 de juliol de 2001, va publicar el Reial Decret 658/2001, de 22 de juny, pel qual s'aprova un nou Estatut General de l'Advocacia.
  
La disposició transitòria primera de l'estatut establix que els col·legis d'advocats aplicaran el nou Estatut General de l'Advocacia des de la seua entrada en vigor, i que en un termini d'un any hauran d'adaptar els seus corresponents estatuts particulars en vigor.
  
Segons la disposició final primera del reial decret d'aprovació de l'Estatut General, el que disposa el mateix s'entendrà sense perjudici del que sobre esta matèria, d'acord amb la Constitució, la legislació estatal i els estatuts d'autonomia, dispose la legislació autonòmica.
  
La legislació estatal sobre col·legis professionals està recollida en la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les modificacions introduïdes per la Llei 74/1978, de 26 de desembre, i per la Llei 7/1997, de 14 d'abril, de Mesures Liberalitzadores en Matèria de Sòl i de Col·legis Professionals.
  
La legislació de la Comunitat Valenciana sobre col·legis professionals està recollida en la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, i el Decret 4/2002, de 8 de gener, pel qual s'aprova el seu reglament, la disposició transitòria primera del qual diu que els col·legis professionals adaptaran els seus estatuts, si cal, al que disposa el mateix, en el termini d'un any des de la seua entrada en vigor.
  
Títol I. Disposicions generals
  
Article 1. Denominació i naturalesa jurídica
  
Article 2. Àmbit territorial, seu i delegacions
  
Article 3. Integrants
  
Article 4. Tractament
  
Títol II. Fins i funcions del Col·legi
  
Article 5. Fins del Col·legi
  
Article 6. Funcions del Col·legi
  
Títol III. Col·legiació i exercici de la professió
  
Capítol I. Adquisició i pèrdua de la condició de col·legiat
  
Article 7. Obligatorietat de col·legiació
  
Article 8. Requisits de col·legiació.
  
Article 9. Causes d'incapacitat
  
Article 10. Advocats pertanyents a altres col·legis d'advocats
  
Article 11. Competència de la Junta de Govern per a tramitar les sol·licituds de col·legiació
  
Article 12. Suspensió de sol·licituds
  
Article 13. Pagament de quotes
  
Article 14. Jurament o promesa
  
Article 15. Habilitació per a defensar assumptes propis o de parents
  
Article 16. Advocats i altres col·legiats
  
Article 17. Justificació de la seua condició
  
Article 18. Targeta d'identitat i identificació
  
Article 19. Col·legiats d'honor
  
Article 20. Col·legiació única
  
Article 21. Deure de comunicació
  
Article 22. Pèrdua de la condició de col·legiat
  
Capítol II. Prohibicions i incompatibilitats
  
Article 23. Prohibicions
  
Article 24. Incompatibilitats
  
Article 25. Efectes
  
Capítol III. Exercici individual, col·lectiu i multiprofessional
  
Article 26. Exercici individual
  
Article 27. Exercici col·lectiu
  
Article 28. Règim de col·laboració multiprofessional
  
Capítol IV. Drets i deures dels col·legiats
  
Secció primera. De caràcter general
  
Article 29. Deure fonamental
  
Article 30. Compliment de normes
  
Article 31. Despatx professional
  
Article 32. Secret professional
  
Article 33. Llibertat i independència
  
Article 34. Exercici de la seua funció
  
Article 35. Consideracions honorífiques
  
Secció segona. En relació amb el Col·legi i amb els altres col·legiats
  
Article 36. Drets
  
Article 37. Deures
  
Article 38. Publicitat
  
Article 39. La vènia
  
Secció tercera. En relació amb els tribunals
  
Article 40. Normes per a actuar davant dels tribunals
  
Article 41. Independència i llibertat d'actuació i dret a la consideració professional
  
Article 42. Assistència a judicis i vistes públiques
  
Secció quarta. En relació amb les parts
  
Article 43. Respecte al seu client
  
Article 44. Respecte a la part contrària
  
Títol IV. Torn d'ofici i torn d'assistència a detinguts
  
Article 45. Competència
  
Article 46. Funcionament
  
Article 47. Requisits generals
  
Títol V. Honoraris professionals
  
Article 48. Dret a la seua percepció
  
Article 49. Facultats de la Junta de Govern
  
Article 50. Trasllat en condemnes en costes
  
Títol VI. Responsabilitat disciplinària
  
Article 51. Responsabilitat disciplinària
  
Article 52. Competència
  
Article 53. Expedients referits a membres de la Junta de Govern
  
Article 54. Classes d'infraccions.
  
Article 55. Infraccions molt greus
  
Article 56. Infraccions greus
  
Article 57. Infraccions lleus
  
Article 58. Sancions
  
Article 59. Procediment sancionador
  
Article 60. Efectes
  
Article 61. Caducitat del procediment sancionador
  
Article 62 . Extinció de la responsabilitat disciplinària
  
Article 63. Prescripció de les infraccions
  
Article 64. Prescripció de les sancions
  
Article 65. Cancel·lació de les sancions
  
Títol VII. Els òrgans de govern
  
Capítol I. Òrgans de govern
  
Article 66. Òrgans de govern
  
Capítol II. La Junta de govern
  
Secció primera. Composició, atribucions i funcionament
  
Article 67. Composició de la Junta de Govern
  
Article 68. Capacitat per a formar part de la Junta de Govern
  
Article 69. El degà
  
Article 70. El secretari
  
Article 71. El tresorer
  
Article 72. El bibliotecari
  
Article 73. Els diputats
  
Article 74. Atribucions de la Junta de Govern
  
Article 75. Reunions de la Junta de Govern
  
Article 76. Comissions, seccions i agrupacions
  
Secció segona. Elecció de càrrecs
  
Article 77. Forma de proveir-se
  
Article 78. Requisits per a optar a l'elecció
  
Article 79. Tramitació
  
Article 80. Celebració de l'elecció
  
Article 81. Escrutini i proclamació
  
Article 82. Presa de possessió
  
Article 83. Comunicació del resultat
  
Article 84. Recursos
  
Secció tercera. Cessament
  
Article 85. Cessament
  
Article 86. Vacants
  
Capítol III. La Junta General
  
Secció primera. Normes generals
  
Article 87. La Junta General
  
Article 88. Competència de la Junta General
  
Article 89. Convocatòria
  
Article 90. Celebració
  
Article 91. Acords
  
Secció Segona. Juntes generals ordinàries
  
Article 92. Primera Junta General.
  
Article 93. Segona Junta General.
  
Secció Tercera. Juntes generals extraordinàries
  
Article 94. Capacitat per a sol·licitar-les
  
Article 95. Estatuts
  
Article 96. Vot de censura
  
Títol VIII. Règim econòmic del col·legi
  
Article 97. Exercici econòmic i pressupost
  
Article 98. Recursos
  
Article 99. Administració
  
Títol IX. Règim jurídic
  
Article 100. Règim jurídic
  
Article 101. Llei aplicable
  
Article 102. Executivitat
  
Article 103. Terminis
  
Article 104. Recursos contra acords de la Junta de Govern
  
Article 105. Recursos contra acords de la Junta General
  
Article 106. Efectes del recurs d'alçada
  
Títol X. Fusió, absorció, segregació i dissolució
  
Article 107. Fusió, absorció, segregació i dissolució
  
Disposicions transitòries
  
TÍTOL I
  
Disposicions generals
  
Article 1. Denominació i naturalesa jurídica
  
1. El Col·legi d'Advocats de Castelló és una corporació de dret públic, emparada per la Constitució i l'ordenament jurídic estatal i autonòmic, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per al compliment dels seus fins.
  
2. La seua estructura interna i funcionament hauran de ser democràtics.
  
Article 2. Àmbit territorial, seu i delegacions
  
1. La seua competència territorial és la província de Castelló, i la seu està a la ciutat de Castelló de la Plana.
  
2. El domicili del Col·legi d'Advocats de Castelló està actualment al carrer de Temprado, número 15, de Castelló de la Plana.
  
3. Per acord de la Junta de Govern del Col·legi, i per al millor compliment dels fins i major eficàcia de les funcions col·legials, es podran establir delegacions amb les facultats i competències que es determinen.
  
Article 3. Integrants
  
El Col·legi s'integra, sense cap limitació pels que, reunint les condicions d'aptitud i no estant sotmesos en cap tipus d'impediment, i amb el compliment previ dels requisits de col·legiació, han sigut o siguen admesos per acord de la Junta de Govern.
  
Article 4. Tractament
  
El Col·legi d'Advocats de Castelló té el tractament d'il·lustre.
  
TÍTOL II
  
Fins i funcions del Col·legi
  
Article 5. Fins del Col·legi
  
Són fins del Col·legi d'Advocats de Castelló en el seu àmbit territorial:
  
a) L'ordenació de l'exercici de la professió i la representació exclusiva d'esta.
  
b) La defensa dels drets i interessos professionals dels col·legiats.
  
c) La formació professional permanent dels advocats.
  
d) El control deontològic i l'aplicació del règim disciplinari en garantia de la societat.
  
e) La defensa de l'estat social i democràtic de dret proclamat en la Constitució i la promoció i defensa dels drets humans.
  
f) La col·laboració en el funcionament, promoció i millora de l'administració de justícia.
  
Article 6. Funcions del Col·legi
  
Corresponen al Col·legi d'Advocats de Castelló, en el seu àmbit territorial, les funcions següents:
  
a) Ostentar la representació que establisquen les lleis per al compliment dels seus fins i, especialment, la representació i defensa de la professió davant de l'administració, institucions, tribunals, entitats i particulars, amb legitimació per a ser part en quants litigis i causes afecten els drets i interessos professionals i als fins de l'advocacia, exercitar les accions penals, civils, administratives o socials que siguen procedents, així com per a utilitzar el dret de petició conforme a la llei.
  
b) Informar els projectes de lleis i de normes que es referisquen al Col·legi o l'afecten i l'exercici de l'advocacia.
  
c) Col·laborar amb el poder judicial, i els altres poders públics, mitjançant de la realització d'estudis, emissió d'informes, elaboració d'estadístiques i altres activitats relacionades amb els seus fins, que li siguen sol·licitades o acorde per pròpia iniciativa.
  
d) Organitzar i gestionar els servicis d'assistència jurídica gratuïta i tots aquells que d'assistència i orientació jurídica puguen crear-se.
  
e) Participar en matèries pròpies de la professió en els òrgans consultius de l'administració, així com en els organismes interprofessionals.
  
f) Assegurar la representació de l'advocacia en els consells socials i patronats universitaris, en els termes establits en les normes que els regulen.
  
g) Participar en l'elaboració dels plans d'estudis, informar de les normes d'organització dels centres docents corresponents a la professió, mantindre contacte permanent contacte amb estos, crear, mantindre i proposar l'homologació d'escoles de Pràctica Jurídica, i altres mitjans per a facilitar l'accés a la vida professional dels nous titulats, i organitzar cursos per a la formació i perfeccionament professional.
  
h) Ordenar l'activitat professional dels col·legiats i vetlar per la formació, l'ètica i la dignitat professionals, i pel respecte a causa dels drets dels particulars; exercir la facultat disciplinària en l'orde professional i col·legial; elaborar els seus estatuts particulars i les modificacions d'estos, redactar i aprovar el seu reglament de règim interior, i els altres acords per al desenvolupament de les seues competències.
  
i) Organitzar i promoure activitats i servicis comuns d'interés per als col·legiats, de caràcter professional, formatiu, cultural, assistencial, de previsió i altres d'anàlegs, inclòs l'assegurament obligatori de la responsabilitat civil professional, quan legalment s'establisca.
  
j) Procurar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats, i impedir la competència deslleial entre estos.
  
k) Adoptar les mesures conduents a evitar i perseguir l'intrusisme professional.
  
l) Intervindre, amb sol·licitud prèvia, en via de conciliació o arbitratge en les qüestions que, per motius professionals, se susciten entre els col·legiats, o entre estos i els seus clients.
  
m) Exercir funcions d'arbitratge en els assumptes que els siguen sotmesos, així com promoure o participar en institucions d'arbitratge.
  
n) Resoldre les discrepàncies que puguen sorgir en relació amb l'actuació professional dels col·legiats i la percepció dels seus honoraris, mitjançant laude, a què prèviament se sotmeten de mode exprés les parts interessades.
  
nn) Establir barems orientadors sobre honoraris professionals, i, si fa el cas, el règim de les notes d'encàrrec o pressupostos per als clients.
  
o) Informar i dictaminar sobre honoraris professionals, així com establir, si fa el cas, servicis voluntaris per al seu cobrament.
  
p) Complir i fer complir als col·legiats, en allò que afecte la professió, les disposicions legals i estatutàries, així com les normes i decisions adoptades pels òrgans col·legials en matèria de la seua competència.
  
q) Totes aquelles funcions que redunden en benefici dels interessos de la professió, dels col·legiats i la resta de fins de l'advocacia.
  
r) La resta que estiguen disposades per la legislació estatal o de la Comunitat Valenciana.
  
TÍTOL III
  
Col·legiació i exercici de la professió
  
CAPÍTOL I
  
Adquisició i pèrdua de la condició de col·legiat
  
Article 7. Obligatorietat de col·legiació
  
Per a l'exercici de l'advocacia caldrà col·legiar-se al Col·legi de Castelló, els que tinguen el seu domicili professional únic o principal en l'àmbit territorial d'este; la qual cosa els permetrà exercir en tot el territori espanyol conforme amb les disposicions legals.
  
Article 8. Requisits de col·legiació
  
1. La incorporació al Col·legi d'Advocats de Castelló exigirà els requisits següents:
  
a) Tindre nacionalitat espanyola o d'algun estat membre de la Unió Europea o de l'Acord sobre l'espai econòmic europeu, de 2 de maig de 1992, llevat del que disposen els tractats o convenis internacionals, o la dispensa legal.
  
b) Ser major d'edat i no haver sigut expulsat de qualsevol col·legi d'advocats, llevat que s'haja extingit la responsabilitat disciplinària.
  
c) Posseir el títol de llicenciat en Dret o els títols estrangers que, conforme a les normes vigents, siguen homologats a estos.
  
d) Satisfer la quota d'ingrés i altres que tinga establides el Col·legi.
  
2. La incorporació com a exercent exigirà, a més, els requisits següents:
  
a) No tindre antecedents penals que l'inhabiliten per a l'exercici de l'advocacia.
  
b) No estar sotmés en causa d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició per a l'exercici de l'advocacia (articles 9, 23 i 24 del present estatut).
  
c) El compliment de les fórmules legalment establides que garantisquen la preparació en l'exercici de la professió.
  
d) El sol·licitant prestarà declaració jurada, en què manifestarà si exercix funció o ocupació en l'administració; en cas afirmatiu, expressarà la naturalesa i categoria de la seua funció o ocupació i aportarà certificat expressiu que no incorre en incompatibilitat amb l'exercici de la professió.
  
e) Formalitzar l'ingrés en la Mutualitat General de l'Advocacia, Mutualitat de Previsió Social a prima fixa o, si fa el cas, en el Règim de Seguretat Social que corresponga, d'acord amb la legislació vigent.
  
Article 9. Causes d'incapacitat
  
1. Són circumstàncies determinants d'incapacitat per a l'exercici de l'advocacia:
  
a) Els impediments que, per la seua naturalesa o intensitat, no permeten el compliment de la missió de defensa dels interessos aliens que als advocats s'encomana.
  
b) La inhabilitació o suspensió expressa per a l'exercici de l'advocacia, en virtut de resolució judicial o corporativa ferma.
  
c) Les sancions disciplinàries fermes que comporten la suspensió de l'exercici professional o l'expulsió de qualsevol col·legi d'advocats.
  
2. Les incapacitats desapareixeran quan cessen les causes que les hagueren motivat o s'haja extingit la responsabilitat disciplinària, conforme a l'article 62 del present estatut.
  
Article 10. Advocats pertanyents a altres col·legis d'advocats
  
Sense perjudici que es suficient la col·legiació a un sol col·legi, que serà el del domicili professional únic o principal, per a exercir en tot el territori de l'estat, poden incorporar-se al Col·legi d'Advocats de Castelló els qui pertanguen amb anterioritat a un altre col·legi.
  
Article 11. Competència de la Junta de Govern per a tramitar les sol·licituds de col·legiació
  
Correspon a la Junta de Govern resoldre sobre les sol·licituds de col·legiació que es presenten, la qual podrà aprovar-les, suspendre-les o denegar-les, i amb aquesta finalitat practicarà les diligències i demanarà els informes que, si fa el cas, considere oportuns, i dictarà una resolució en el termini de tres mesos des de la seua presentació, passat el qual es considerarà aprovada. En tot cas, no podrà denegar-se l'ingrés als qui reunisquen els requisits de l'article 8.
  
Article 12. Suspensió de sol·licituds
  
La tramitació de les sol·licituds d'incorporació serà suspesa quan l'interessat no acompanye els documents necessaris, o hi haja dubtes respecte a la seua legitimitat o certesa, mentre no es reben les compulses oportunes.
  
Article 13. Pagament de drets
  
El pagament de les quotes d'ingrés i la resta de despeses que en dimanen, haurà de fer-se en el moment de sol·licitar-ho, amb caràcter condicional i subjecte a la concessió de l'ingrés.
  
Article 14. Jurament o promesa
  
1. Els qui queden incorporats al Col·legi d'Advocats de Castelló, abans d'iniciar el seu exercici professional per primera vegada, prestaran jurament o promesa d'acatament a la Constitució i a la resta de l'ordenament jurídic, i de fidel compliment de les obligacions i normes deontològiques de la professió d'advocat.
  
2. El jurament o promesa es formalitzarà inicialment per escrit, amb compromís de la seua posterior ratificació pública davant de la Junta de Govern. En tot cas, s'haurà de deixar constància en l'expedient personal del col·legiat de la prestació de tal jurament o promesa.
  
3. Quedarà suspés en l'exercici de la professió, fins que efectivament complisca este requisit, qui no preste el jurament o promesa el dia i l'hora que a este efecte s'assenyale, llevat de causa greu justificada.
  
Article 15. Habilitació per a defensar assumptes propis o de parents
  
No caldrà la incorporació al Col·legi d'Advocats per a la defensa d'assumptes propis o de parents fins al tercer grau de consanguinitat o segon d'afinitat, sempre que l'interessat reunisca els requisits establits per l'article 8.1.a, b) i c) del present estatut i que no estiga sotmés en causa d'incapacitat, així com aquells que puguen establir les normes vigents. Els qui es troben en este cas seran habilitats pel degà del Col·legi d'Advocats per a la intervenció que se sol·licite. Tal habilitació suposa per a qui la rep, encara que només en relació amb l'assumpte o assumptes a què arriba, el gaudi de tots els drets concedits en general als advocats i l'assumpció de les correlatives obligacions.
  
Article 16. Advocats i altres col·legiats
  
1. Tenen la condició d'advocats del Col·legi d'Advocats de Castelló els qui, en qualitat d'exercidors, i complits els requisits necessaris per a això, es dediquen de forma professional a l'assessorament, concòrdia i defensa dels interessos jurídics aliens, públics o privats.
  
2. Podran continuar utilitzant la denominació d'advocat, i afegir sempre l'expressió sense exercici, els qui cessen en l'exercici de la professió després d'haver exercit almenys vint anys.
  
3. També podran pertànyer al Col·legi d'Advocats de Castelló, amb la denominació de col·legiats no exercidors, els qui reunisquen els requisits establits en l'article 8.1 d'este estatut.
  
Article 17. Justificació de la seua condició
  
1. El secretari del Col·legi trametrà al principi de cada any, a tots els jutjats i tribunals del seu territori, així com als centres penitenciaris i de detenció, una relació comprensiva dels advocats en exercici incorporats al Col·legi. La llista serà actualitzada semestralment, amb les modificacions per noves altes i baixes. Als advocats que en aquella estigueren inclosos no es pot exigir un altre comprovant per a l'exercici de la professió.
  
2. El secretari del Col·legi, o persona en qui delegue, podrà comprovar que els advocats que intervinguen a les oficines i actuacions judicials figuren incorporats com a exercidors en este Col·legi o en un altre d'Espanya, o que, a pesar de no estar-ho, hagueren sigut habilitats conforme a l'article 15 del present estatut.
  
Article 18. Targeta d'identitat i identificació
  
1. Els col·legiats identificaran la seua personalitat i la seua condició d'advocat o de no exercidors, mitjançant un carnet o targeta d'identitat, en què figurarà la seua fotografia, que s'ajustarà al model que en cada cas acorde la Junta de Govern.
  
2. Els advocats hauran de consignar en totes les seues actuacions el Col·legi en què estigueren incorporats, el número de col·legiat i, si fa el cas, la data de l'habilitació o comunicació previstes en els articles 15 i 21 del present estatut.
  
Article 19. Col·legiats d'honor
  
Podran ser col·legiats d'honor del Col·legi de Castelló aquelles persones que reben este nomenament per acord de la Junta General, a proposta de la de Govern i en atenció a mèrits o servicis rellevants prestats a favor de l'advocacia o del mateix Col·legi.
  
Article 20. Col·legiació única
  
1. Tot advocat incorporat al Col·legi d'Advocats de Castelló podrà prestar els seus servicis professionals lliurement en tot el territori de l'estat, en la resta dels estats membres de la Unió Europea i en els altres països, d'acord amb la normativa vigent respecte d'això. Els advocats d'altres països podran fer-ho en l'àmbit territorial d'este Col·legi conforme a la normativa vigent a este efecte.
  
2. Per a actuar professionalment en l'àmbit territorial de qualsevol altre col·legi, no podrà exigir-se als advocats pertanyents al Col·legi d'Advocats de Castelló cap habilitació, ni el pagament de contraprestacions econòmiques diferents d'aquelles que s'exigisquen habitualment als col·legiats del col·legi on vaja a intervindre per la prestació dels servicis de què siguen beneficiaris i que no es troben coberts per la quota col·legial.
  
Article 21. Deure de comunicació
  
1. L'advocat que realitze una actuació professional en territori diferent al de la seua col·legiació, haurà de comunicar-ho al col·legi en l'àmbit del qual haja d'intervindre a través del seu col·legi.
  
2. La comunicació dels advocats que, pertanyent a un altre col·legi, realitzaran una actuació professional a l'àmbit territorial de Castelló, produirà efectes des de la seua presentació, registre i segell de la còpia, sense perjudici que es demane del Col·legi d'origen la documentació que calga.
  
3. En les actuacions professionals que duga a terme en l'àmbit territorial d'un altre col·legi, l'advocat està subjecte a les normes d'actuació, deontologia i règim disciplinari d'este. Tal col·legi protegirà la seua llibertat i independència en la defensa i serà competent per a la tramitació i resolució dels expedients disciplinaris que es pogueren produir, sense perjudici que l'eventual sanció produïsca efectes en tots els col·legis d'Espanya, per a la qual cosa es comunicarà al Consell General.
  
Article 22. Pèrdua de la condició de col·legiat
  
1. La condició de col·legiat es perdrà:
  
a) Per falta de pagament de les quotes ordinàries o extraordinàries i de les altres càrregues col·legials a què estiguera obligat. L'impagament de les quotes de la Mutualitat General de l'Advocacia, Mutualitat de Previsió Social a prima fixa, no donarà lloc a la immediata pèrdua de la condició de col·legiat, sense perjudici de la responsabilitat disciplinària que corresponga.
  
b) Per sanció ferma d'expulsió del Col·legi, acordada en expedient disciplinari.
  
c) Per baixa voluntària.
  
d) Per defunció.
  
2. La pèrdua de la condició de col·legiat serà acordada per la Junta de Govern del Col·legi en resolució motivada, i, una vegada ferma, serà comunicada al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i al Consell General.
  
3. En el cas de l'apartat a) del paràgraf 1, els col·legiats podran rehabilitar els seus drets pagant allò degut, més els seus interessos al tipus de l'interés legal dels diners, i la quantitat que corresponguera com a nova incorporació.
  
4. Quan no procedisca la pèrdua de la condició de col·legiat, la Junta de Govern acordarà el passe a situació de no exercidor d'aquells col·legiats en què concórrega alguna de les circumstàncies determinants d'incapacitat o incompatibilitat total per a l'exercici, mentre aquella subsistisca, sense perjudici que si a això es produïx, resolga el que procedisca en via disciplinària.
  
CAPÍTOL II
  
Prohibicions i incompatibilitats
  
Article 23. Prohibicions
  
Els advocats tenen les següents prohibicions, la infracció de les quals se sancionarà disciplinàriament:
  
a) Exercir l'advocacia estant inhabilitat, suspés, o sotmés en causa d'incompatibilitat, així com prestar la seua signatura als qui, per qualsevol causa, no puguen exercir com a advocats.
  
b) Compartir locals o servicis amb professionals incompatibles, quan puga afectar la salvaguarda del secret professional.
  
c) Mantindre vincles associatius de caràcter professional que impedisquen el correcte exercici de l'advocacia, atenent, a este respecte, el que preveu el present Estatut i, singularment, l'article 24.3.
  
Article 24. Incompatibilitats
  
1. L'exercici de l'advocacia és incompatible amb qualsevol activitat que puga suposar menyspreu de la llibertat, la independència o la dignitat que li són inherents. L'advocat pertanyent a este Col·legi, que realitze alhora qualsevol altra activitat, haurà d'abstindre's de realitzar aquella que resulte incompatible amb el correcte exercici de l'advocacia, per suposar un conflicte d'interessos que impedisca respectar els principis del correcte exercici, continguts en el present estatut.
  
2. Així mateix, l'exercici de l'advocacia serà absolutament incompatible amb:
  
a) L'exercici, en qualsevol concepte, de càrrecs, funcions o ocupacions públiques en l'estat i en qualsevol de les administracions públiques, siguen estatals, autonòmiques, locals o institucionals, la mateixa normativa reguladora del qual així ho especifique.
  
b) L'exercici de la professió de procurador, graduat social, agent de negocis, gestor administratiu i qualsevol altra, la mateixa normativa reguladora del qual així ho especifique.
  
c) El manteniment de vincles professionals amb càrrecs o professionals incompatibles amb l'advocacia, que puguen afectar el correcte exercici d'esta.
  
3. En tot cas, l'advocat no podrà realitzar activitat d'auditoria de comptes o altres que siguen incompatibles amb el correcte exercici de l'advocacia, simultàniament per al mateix client o per als qui ho hagueren sigut en els tres anys precedents. En principi, no s'entendrà incompatible esta prestació si és realitzada per persones jurídiques distintes i amb consells d'administració diferents.
  
4. L'exercici de l'advocacia és també incompatible amb la intervenció davant d'aquells organismes jurisdiccionals en què figuren com a funcionaris o contractats el cònjuge, el qui convisca amb ell de manera permanent amb anàloga relació d'afectivitat o els parents de l'advocat, dins del segon grau de consanguinitat o afinitat. L'advocat a qui afecte tal incompatibilitat haurà d'abstindre's de la defensa que en tals assumptes li haja pogut ser encomanada. Dita obligació d'abstenció s'entén sense perjudici del dret de recusació que puga assistir al litigant contrari.
  
Article 25. Efectes
  
1. L'advocat a qui afecte alguna de les causes d'incompatibilitat establides en els paràgrafs 1, 2 i 3 de l'article anterior, haurà de comunicar-ho sense excusa a la Junta de Govern del Col·legi, i cessar immediatament en la situació d'incompatibilitat, i s'entendrà que renuncia a l'exercici professional si no ho manifesta per escrit en el termini de trenta dies, amb la qual cosa automàticament serà donat de baixa en este.
  
2. La infracció del deure de cessar en la situació d'incompatibilitat, així com el seu exercici amb infracció de les incompatibilitats establides en l'article anterior, directament o per persona interposada, constituirà infracció molt greu, sense perjudici de les altres responsabilitats que corresponguen.
  
CAPÍTOL III
  
Exercici individual, col·lectiu i multiprofessional
  
Article 26. Exercici individual
  
1. L'exercici individual de l'advocacia podrà desenvolupar-se per compte propi, com a titular d'un despatx, o per compte d'altri, com a col·laborador d'un despatx individual o col·lectiu. No es perdrà la condició d'advocat que exercix com a titular del seu despatx individual quan:
  
a) L'advocat tinga en el seu bufet passants o col·laboradors, amb relació laboral o sense, amb estos.
  
b) L'advocat compartisca els locals, instal·lacions, servicis o altres mitjans amb altres advocats, però mantinga la independència dels seus bufets, sense identificació conjunta del mateix davant la clientela.
  
c) L'advocat concerte acords de col·laboració per a determinats assumptes o classes d'assumptes amb altres advocats o despatxos col·lectius, nacionals o estrangers, siga quina siga la seua forma.
  
d) L'advocat constituïsca una societat unipersonal per a tal exercici de l'advocacia, que haurà d'observar, en quant puga aplicar-se-li, el que disposa l'article següent per a l'exercici col·lectiu.
  
2. L'advocat titular d'un despatx professional individual respondrà professionalment davant del seu client de les gestions o actuacions que efectuen els seus passants o col·laboradors, sense perjudici de la facultat de repetir davant d'estos si procedix. No obstant això, els passants i col·laboradors queden sotmesos a les obligacions deontològiques i assumiran la seua responsabilitat disciplinària. Els honoraris a càrrec del client es meritaran a favor del titular del despatx, inclús en el cas que les actuacions foren realitzades per altres lletrats per delegació o substitució d'este i, al seu torn, dit titular del despatx respondrà personalment dels honoraris deguts als lletrats a qui encarregue o delegue actuacions, inclús en el cas que el client deixara d'abonar-li'ls, llevat de pacte escrit en contra.
  
3. L'exercici de l'advocacia per compte d'altri, en règim d'especial col·laboració, haurà de pactar-se expressament per escrit, fixar les condicions, duració, abast i règim econòmic de la col·laboració.
  
4. L'advocacia també podrà exercir-se per compte d'altri sota règim de dret laboral, mitjançant contracte de treball formalitzat per escrit, en què haurà de respectar-se la llibertat i independència bàsiques per a l'exercici de la professió i expressar-se si tal exercici serà en règim d'exclusivitat.
  
5. El Col·legi d'Advocats de Castelló podrà exigir la presentació dels contractes de col·laboració i de treball, per tal de verificar que s'ajusten al que establix este estatut.
  
6. En les actuacions que realitze el col·laborador en règim especial o en règim de dret laboral, o un altre lletrat per substitució o per delegació, haurà de fer-se constar en nom i per compte de qui actua.
  
Article 27. Exercici col·lectiu
  
1. Els advocats podran exercir l'advocacia col·lectivament mitjançant la seua agrupació i sota qualsevol de les formes lícites en dret, incloses les societats mercantils.
  
2. L'agrupació haurà de tindre com a objecte exclusiu l'exercici professional de l'advocacia i estar integrada exclusivament per advocats en exercici, sense limitació de nombre. No podrà compartir locals o servicis amb professionals incompatibles, si això poguera afectar la salvaguarda del secret professional. Tant el capital com els drets polítics i econòmics hauran d'estar atribuïts únicament als advocats que integren el despatx col·lectiu.
  
3. La forma d'agrupació haurà de permetre, en tot moment, la identificació dels seus integrants, i haurà de constituir-se per escrit i inscriure's en el Registre Especial corresponent al col·legi on tinguera el seu domicili. En tal Registre s'inscriuran la seua composició i les altes i baixes que es produïsquen. Els advocats que formen part d'un despatx col·lectiu estaran obligats personalment a sol·licitar les inscripcions corresponents.
  
4. Els advocats agrupats en un despatx col·lectiu no podran tindre despatx independent del col·lectiu i en les intervencions professionals que realitzen i en les minutes que emeten hauran de deixar constància de la seua condició de membres del referit col·lectiu. No obstant això, les actuacions corresponents a l'assistència jurídica gratuïta tindran caràcter personal, encara que podrà sol·licitar-se del Col·legi la seua facturació a nom del despatx col·lectiu.
  
5. Els advocats membres d'un despatx col·lectiu tindran plena llibertat per a acceptar o rebutjar qualsevol client o assumpte del despatx, així com plena independència per a dirigir la defensa dels interessos que tinguen encomanats. Les substitucions que es produïsquen s'atindran a les normes de funcionament del respectiu despatx, sense necessitar la sol·licitud de vènia interna. Els honoraris correspondran al col·lectiu, sense perjudici del règim intern de distribució que establisquen les referides normes.
  
6. L'actuació professional dels integrants del despatx col·lectiu estarà sotmesa a la disciplina col·legial del Col·legi en l'àmbit del qual s'efectua, i en respondrà personalment l'advocat que l'haja efectuada. No obstant això, s'estendran a tots els membres del despatx col·lectiu el deure de secret professional, les incompatibilitats que afecten qualsevol dels seus integrants i les situacions de prohibició d'actuar en defensa d'interessos contraposats amb els patrocinats per qualsevol d'ells.
  
7. La responsabilitat civil que poguera tindre el despatx col·lectiu serà conforme al règim jurídic general que corresponga a la forma d'agrupació utilitzada. A més a més, tots els advocats que hagen intervingut en un assumpte respondran civilment davant del client amb caràcter personal, solidari i il·limitat.
  
8. Per a la millor salvaguarda del secret professional i de les relacions de companyonia, les normes reguladores del despatx col·lectiu podran sotmetre a arbitratge col·legial les discrepàncies que pogueren sorgir entre els seus membres a causa del funcionament, separació o liquidació de tal despatx.
  
Article 28. Règim de col·laboració multiprofessional
  
1. Els advocats podran associar-se en règim de col·laboració multiprofessional amb altres professionals liberals no incompatibles, sense limitació de nombre i sense que això afecte la seua plena capacitat per a l'exercici de la professió davant de qualsevol jurisdicció i tribunal, i utilitzar qualsevol forma lícita en dret, incloses les societats mercantils, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
a) Que l'agrupació tinga com a objecte la prestació de servicis conjunts determinats, inclosos els servicis jurídics específics que es complementen amb els de les altres professions.
  
b) Que l'activitat a exercir no afecte el correcte exercici de l'advocacia pels membres advocats.
  
c) Que es complisquen les condicions establides en l'article anterior en allò que afecte l'exercici de l'advocacia, llevat del que s'ha expressat en el paràgraf 2 d'este, que no resultarà aplicable, o en el paràgraf 4, del que només serà aplicable l'obligació de deixar constància de la condició de membre del col·lectiu multiprofesional en les actuacions que es realitzen i minutes que s'emeten en el seu àmbit.
  
2. Les agrupacions en règim de col·laboració multiprofessional, que actuen en l'àmbit territorial del Col·legi de Castelló, han d'inscriure's al Registre Especial del Col·legi d'Advocats.
  
3. Els membres advocats hauran de separar-se quan qualsevol dels seus integrants incomplisca les normes sobre prohibicions, incompatibilitats o deontologia pròpies de l'advocacia.
  
CAPÍTOL IV
  
Drets i deures dels col·legiats
  
Secció primera
  
De caràcter general
  
Article 29. Deure fonamental
  
El deure fonamental de l'advocat, com a partícip en la funció pública de l'administració de justícia, és cooperar amb esta assessorant, conciliant i defensant en dret els interessos que li siguen confiats. En cap cas la tutela d'estos interessos pot justificar la desviació del fi suprem de justícia, a què l'advocacia es troba vinculada.
  
Article 30. Compliment de normes
  
Els col·legiats han de complir les normes legals, estatutàries, deontològiques, així com els acords dels diferents òrgans corporatius.
  
Article 31. Despatx professional
  
1. Els advocats d'este Col·legi hauran de mantindre despatx professional, o estar adscrits a un despatx professional, obert en el lloc on habitualment exercisquen la professió, dins de l'àmbit territorial d'este Col·legi.
  
2. S'exceptua d'este deure, de mantindre despatx obert, als advocats procedents d'altres col·legis, respecte dels quals s'entendrà complit este requisit pel fet de mantindre el seu despatx professional al Col·legi d'origen, en què més habitualment exercisquen la professió.
  
3. Tots els col·legiats tenen l'obligació de comunicar al Col·legi el seu domicili, els canvis d'este, i les absències que hagen de prolongar-se per més de dos mesos consecutius. Les notificacions efectuades al domicili professional, que conste en el Col·legi, tindran plena validesa, sense perjudici de la responsabilitat que puga derivar-se del fet de no haver comunicat el seu eventual trasllat.
  
Article 32. Secret professional
  
1. Els advocats han de guardar secret professional, de conformitat amb l'article 437.2 de la Llei Orgànica del Poder Judicial i amb les normes deontològiques, de tots els fets o notícies que coneguen per raó de qualsevol de les modalitats de la seua actuació professional, i no podran ser obligats a declarar sobre estos.
  
2. En el cas que el degà del Col·legi d'Advocats, o qui estatutàriament el substituïsca, siga requerit en virtut de norma legal o avisat per l'autoritat judicial, o si és el cas governativa, competent per a la pràctica d'un registre en el despatx professional d'un advocat del Col·legi de Castelló, haurà de personar-se en este despatx i assistir a les diligències que s'hi practiquen, per tal de vetlar per la salvaguarda del secret professional.
  
3. Si un advocat ha de reclamar judicialment contra el seu client, com a conseqüència de l'exercici professional, no tindrà cap obligació de guardar silenci respecte al cas concret a què es referix la reclamació.
  
Article 33. Llibertat i independència
  
L'advocat, en compliment de la seua missió, actuarà amb tota llibertat i independència, sense altres limitacions que les imposades per la llei o per les normes ètiques i la deontologia professional.
  
Article 34. Exercici de la seua funció
  
El deure de defensa jurídica que es confia als advocats, és també un dret per a estos, i podran reclamar, tant de les autoritats com del Col·legi i dels particulars, totes les mesures d'ajuda en l'exercici de la seua funció, que els siguen legalment degudes.
  
Article 35. Consideracions honorífiques
  
L'advocat del Col·legi de Castelló té dret a totes les consideracions honorífiques degudes a la seua professió i tradicionalment reconegudes.
  
Secció segona
  
En relació amb el Col·legi i amb els altres col·legiats
  
Article 36. Drets
  
Són drets dels col·legiats:
  
a) Participar en la gestió corporativa i, per tant, exercir els drets de petició, de vot i d'accés als càrrecs directius, en la forma que establisquen les normes legals o estatutàries. El vot dels advocats tindrà, en tot cas, doble valor que el dels col·legiats no exercidors i que el dels advocats sense exercici.
  
b) Demanar i obtindre del Col·legi, i de tots els òrgans corporatius, la protecció de la seua independència i lícita llibertat d'actuació professional.
  
c) Formular moció de censura contra els membres de la Junta de Govern, en els termes regulats en el present estatut.
  
d) Promoure actuacions dels òrgans de govern, mitjançant iniciatives.
  
e) Conéixer, en qualsevol moment, l'estat de tramitació dels expedients en què tinguen la condició d'interessat.
  
f) Aquells altres que els conferixen el present estatut i qualssevol altres disposicions de caràcter general.
  
Article 37. Deures
  
Són deures dels col·legiats:
  
a) Estar al corrent en el pagament de les quotes, ordinàries o extraordinàries, i alçar les altres càrregues col·legials, qualsevol que siga la seua naturalesa, en la forma i els terminis a este efecte establits. Amb aquesta finalista, es consideren càrregues corporatives totes les imposades pel Col·legi, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i el Consell General de l'Advocacia, en el marc de les seues competències respectives, així com les corresponents a la Mutualitat General de l'Advocacia, Mutualitat de Previsió Social a prima fixa.
  
b) Denunciar al Col·legi tot acte d'intrusisme que arribe al seu coneixement, així com els casos d'exercici il·legal, siga per falta de col·legiació, siga per suspensió o inhabilitació del denunciat, o per estar sotmés en supòsits d'incompatibilitat o prohibició. Així com aquells supòsits de falta de comunicació de l'actuació professional dels advocats pertanyents a altres col·legis.
  
c) Denunciar al Col·legi qualsevol atemptat a la llibertat, independència o dignitat d'un advocat, en l'exercici de les seues funcions.
  
d) No intentar la implicació de l'advocat contrari en el litigi o interessos debatuts, ni directament ni indirectament, i evitar inclús qualsevol al·lusió personal al company i tractar-lo sempre amb la més gran correcció.
  
e) Mantindre, com a matèria reservada, les conversacions i correspondència hagudes amb l'advocat o advocats contraris, amb prohibició de revelar-les o presentar-les en judici sense el seu previ consentiment. No obstant això, per causa greu, la Junta de Govern del Col·legi podrà discrecionalment autoritzar la seua revelació o presentació en judici, sense tal consentiment previ.
  
f) Abstindre's de la realització d'actes de competència deslleial o que intenten restringir la lliure competència.
  
g) Informar el degà, perquè puga realitzar una labor de mediació, de l'encàrrec de promoure actuacions de qualsevol classe contra un altre advocat, sobre responsabilitats relacionades amb l'exercici professional.
  
Article 38. Publicitat
  
1. Els advocats podran realitzar publicitat dels seus servicis, sempre que siga digna, lleial i veraç, amb absolut respecte a la dignitat de les persones, a la legislació sobre publicitat, sobre defensa de la competència i competència deslleial, i s'hauran d'ajustar, en tot cas, a les normes deontològiques.
  
2. Es considerarà contrària a les normes deontològiques de l'advocacia la publicitat que supose:
  
a) Revelar directament o indirectament fets, dades o situacions emparats pel secret professional.
  
b) Incitar genèricament o concretament al pleit o conflicte.
  
c) Oferir els seus servicis, per si o per mitjà de tercers, a víctimes d'accidents o desgràcies, als seus hereus o als seus drethavents, en el moment en què no tenen plena i serena llibertat per a l'elecció d'advocat per estar patint l'esmentada desgràcia personal o col·lectiva.
  
d) Prometre l'obtenció de resultats que no depenguen exclusivament de l'activitat de l'advocat.
  
e) Fer referència directa o indirecta a clients del mateix advocat.
  
f) Utilitzar els emblemes o símbols col·legials i aquells altres que per la seua similitud pogueren generar confusió, en reservar-se el seu ús per a la publicitat institucional que puga realitzar-se en benefici de la professió en general.
  
3. Els advocats que presten els seus servicis en forma permanent o ocasional a empreses individuals o col·lectives hauran d'exigir que estes s'abstinguen d'efectuar publicitat respecte de tals servicis que no s'ajusten al que establix este estatut, i seran responsables a nivell disciplinari de tal publicitat.
  
Article 39. La vènia
  
1. Els advocats que hagen d'encarregar-se de la direcció professional d'un assumpte encomanat a un altre company en la mateixa instància hauran de sol·licitar la seua vènia, llevat que hi haja renúncia escrita i incondicionada a prosseguir la seua intervenció per part de l'anterior lletrat, i en tot cas, demanar-ne la informació necessària per a continuar l'assumpte.
  
2. La vènia, excepte cas d'urgència a justificar, haurà de ser sol·licitada amb caràcter previ i per escrit, sense que el lletrat requerit puga denegar-la i amb l'obligació per la seua banda de tornar la documentació en el seu poder i facilitar al nou lletrat la informació necessària per a continuar la defensa.
  
3. El lletrat substituït tindrà dret a reclamar els honoraris que corresponguen a la seua intervenció professional.
  
Secció tercera
  
En relació amb els tribunals
  
Article 40. Normes per a actuar davant dels tribunals
  
1. Són obligacions de l'advocat amb els òrgans jurisdiccionals la probitat, lleialtat i veracitat quant al fons de les seues declaracions o manifestacions, i el respecte quant a la forma de la seua intervenció.
  
2. Els advocats compareixeran davant dels tribunals vestint toga, sense distintiu de cap classe, excepte el col·legial, i adequaran la seua indumentària a la dignitat i prestigi de la toga que visten i al respecte a la justícia.
  
3. Els advocats tindran dret a intervindre davant dels tribunals de qualsevol jurisdicció asseguts dins de l'estrada, al mateix nivell en què es trobe instal·lat el tribunal davant de qui actuen, i tindran davant seu una taula i se situaran als costats del tribunal de manera que no donen l'esquena al públic, sempre amb igualtat de tracte que el ministeri fiscal o l'advocacia de l'estat.
  
4. El lletrat actuant podrà ser auxiliat o substituït en l'acte de la vista o juí o en qualsevol altra diligència judicial per un company en exercici, incorporat, o l'actuació del qual haja sigut degudament comunicada al Col·legi. Per a la substitució serà suficicient la declaració de l'advocat substitut, sota la seua responsabilitat.
  
5. Els advocats que es troben processats o encartats i es defensen a si mateixos o col·laboren amb el seu defensor, usaran toga i ocuparan el lloc establit per als lletrats.
  
6. Els advocats esperaran un temps prudencial sobre l'hora assenyalada pels òrgans judicials per a les actuacions en què intervindran, transcorregut el qual podran formular la pertinent queixa davant del mateix òrgan i informar del retard a la Junta de Govern del Col·legi, perquè puga adoptar les iniciatives pertinents.
  
Article 41. Independència i llibertat d'actuació i dret a la consideració professional
  
Si l'advocat actuant considera que l'autoritat, tribunal o jutjat coarta la independència i llibertat necessàries per a complir els seus deures professionals, o que no se li guarda la consideració deguda a la seua professió, podrà fer-ho constar així davant del mateix jutjat o tribunal sota la fe del secretari i donar compte a la Junta de Govern. La Junta, si estima fundada la queixa, adoptarà les mesures oportunes per a emparar la llibertat, independència i prestigi professionals.
  
Article 42. Assistència a judicis i vistes públiques
  
En els tribunals es designarà un lloc, separat del públic, amb les mateixes condicions de l'assenyalat per als advocats actuants, per tal que puguen ocupar-lo els altres lletrats que, vestint toga, vulguen presenciar els judicis i les vistes públiques.
  
Secció quarta
  
En relació amb les parts
  
Article 43. Respecte al seu client
  
1. Els advocats tenen plena llibertat d'acceptar o rebutjar la direcció de l'assumpte, així com de renunciar a este qualsevol fase del procediment, sempre que no es produïsca indefensió al client.
  
2. Si no interessa a l'advocat continuar defenent el client que l'haguera nomenat, estarà obligat a fer-li saber el seu desistiment amb l'antelació necessària perquè no queden indefensos els interessos posats sota la seua empara, especialment quan estigueren en curs terminis per a evacuar qualsevol trasllat, o pròxima la prescripció de l'acció, la caducitat de la instància, la celebració de vista o la interposició del recurs davant del Tribunal Superior, amb especial atenció a allò disposat en l'article 449.4 de la Llei Orgànica del Poder Judicial.
  
3. Són obligacions de l'advocat amb la part per ell defesa, a més de les que es deriven de les seues relacions contractuals, el compliment de la missió de defensa que li siga encomanada amb el màxim zel i diligència i guardant el secret professional.
  
4. L'advocat realitzarà diligentment les activitats professionals que li impose la defensa de l'assumpte encomanat, i s'atendrà a les exigències tècniques, deontològiques i ètiques adequades a la tutela jurídica de tal assumpte i podran auxiliar-se dels seus col·laboradors i altres companys, els quals actuaran sota la seua responsabilitat.
  
5. En tot cas, l'advocat haurà d'identificar-se davant de la persona a qui assessore o defense, inclús quan ho fera per compte d'un tercer, per tal d'assumir les responsabilitats civils, penals i deontològiques que, si és el cas, corresponguen.
  
6. L'advocat està obligat a tornar puntualment al seu client la documentació que li haguera confiat, a l'acabament de la relació contractual. No serà causa per a eximir-se d'esta obligació que se li dega qualsevol quantitat. També haurà d'entregar al seu client, a la seua petició, els escrits i resolucions relacionades amb l'assumpte que li tinga encomanat, amb les despeses a càrrec del client.
  
Article 44. Respecte a la part contrària
  
Són obligacions de l'advocat amb la part contrària l'abstenció o omissió de qualsevol acte que determine una lesió injusta per a esta, i el tracte considerat i cortés.
  
TÍTOL IV
  
Torn d'ofici i torn d'assistència a detinguts
  
Article 45. Competència
  
1. Correspon al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i a la Junta de Govern d'este Col·legi la regulació i organització dels servicis d'assistència lletrada i de defensa gratuïta, i s'haurà de garantir, en tot cas, la seua continuïtat, atenent els principis d'eficiència i funcionalitat, de distribució objectiva i equitativa dels distints torns i mitjans i, quan el cens dels professionals ho permeta, d'especialització per òrgans jurisdiccionals i matèries.
  
2. La Junta de Govern és competent per a establir les normes per al seu repartiment entre els advocats, així com quants requisits complementaris han de complir aquells que hagen o vulguen prestar-lo, sense perjuí dels legalment exigits.
  
3. Correspon als advocats l'assessorament jurídic i defensa d'ofici de les persones que tinguen dret a l'assistència jurídica gratuïta, conforme a la legislació vigent.
  
4. Així mateix, correspon als advocats l'assistència i defensa de qui sol·liciten advocat d'ofici o no designen advocat en la jurisdicció penal, sense perjuí de l'abonament d'honoraris pel client si no li fóra reconegut el dret a l'assistència jurídica gratuïta.
  
5. Igualment, correspon als advocats l'assistència als detinguts i presos en els termes que expresse la legislació vigent.
  
6. Els advocats exerciran les funcions a què es referix este article amb la llibertat i independència professionals que els són pròpies i conforme a les normes ètiques i deontològiques que regixen la professió.
  
Article 46. Funcionament
  
El desenvolupament de les funcions ressenyades en l'article anterior serà organitzat pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de Castelló; s'establiran les normes i els requisits a què haja d'atindre's la prestació dels servicis corresponents, i la Junta de Govern designarà l'advocat que haja d'assumir cada assumpte, al control del seu exercici, i a l'exigència de les responsabilitats disciplinàries que es pogueren produir.
  
Article 47. Requisits generals
  
1. Amb caràcter general, els advocats adscrits als torns d'ofici o d'assistència al detingut hauran de reunir en tot moment, a més dels requisits exigits per la legislació, les condicions següents:
  
a) Estar incorporats com a exercents en este Col·legi durant l'exercici de les seues actuacions.
  
b) Tindre despatx professional principal o únic dins de l'àmbit territorial del Col·legi d'Advocats de Castelló.
  
2. L'interessat haurà de sol·licitar la seua incorporació per escrit en els terminis i la forma que assenyale la Junta de Govern. Estes sol·licituds s'efectuaran per a cada classe de torn.
  
3. La Junta de Govern podrà excloure dels torns els qui, per la seua prestació de servicis a la funció pública o treball per compte d'altri, estiguen subjectes al compliment d'un horari que els impossibilite o obstaculitze el bon compliment de les obligacions inherents al funcionament del torn d'ofici o del torn d'assistència al detingut.
  
TÍTOL V
  
Honoraris professionals
  
Article 48. Dret a la seua percepció
  
1. L'advocat té dret a una compensació econòmica adequada pels servicis prestats, així com al reintegrament de les despeses que se li hagen causat. La quantia dels honoraris serà lliurement convinguda entre el client i l'advocat, amb respecte a les normes deontològiques i sobre competència deslleial. A falta de pacte exprés en contra, per a la fixació dels honoraris es tindran en compte les normes orientadores vigents al Col·legi d'Advocats de Castelló. Les esmentades normes s'aplicaran, en tot cas, a la part contrària en els supòsits de condemna en costes
  
2. L'esmentada compensació econòmica podrà assumir la forma de retribució fixa, periòdica o per hores.
  
3. Respecte a les costes recobrades de tercers caldrà ajustar-se al que lliurement acorden les parts, i, a falta de pacte exprés, hauran de ser satisfetes efectivament a l'advocat.
  
4. Es prohibix, en tot cas, la quota litigi en sentit estricte, i s'entendrà per tal l'acord entre l'advocat i el seu client, previ a l'acabament de l'assumpte, en virtut del qual este es compromet a pagar-li únicament un percentatge del que s'obtinga, independentment que consistisca en una suma de diners o qualsevol altre benefici, bé o valor que aconseguisca el client per eixe assumpte.
  
5. La Junta de Govern del Col·legi podrà adoptar mesures disciplinàries contra els lletrats que habitualment i temeràriament impugnen les minutes dels seus companys, i també contra els lletrats els honoraris dels quals siguen declarats reiteradament excessius.
  
Article 49. Facultats de la Junta de Govern
  
1. Correspon a la Junta de Govern aprovar i revisar periòdicament barems orientadors per a la percepció d'honoraris professionals.
  
2. La Junta de Govern resoldrà tota qüestió d'honoraris a què el sotmeten extrajudicialment les parts o l'advocat i el seu client, amb el pagament previ dels honoraris corresponents per l'informe, i depòsit o aval de la quantitat a què ascendisca la minuta, que s'aplicarà segons el resultat de l'informe.
  
Article 50. Trasllat en condemnes en costes
  
1. Quan hi haja condemna en costes en un procediment davant dels jutjats i tribunals de la província de Castelló, excepte en els judicis en rebel·lia, amb caràcter previ a la seua taxació el lletrat, a favor de la part del qual s'haja obtingut el pronunciament, traslladarà directament l'advocat de l'obligada al pagament la minuta detallada dels honoraris que estime exigibles.
  
2. El lletrat de la part obligada al pagament procedirà, en el termini de cinc dies, comptats des del següent en què reba la minuta, a comunicar la seua conformitat amb esta o oposar els inconvenients que estime procedents, i ho comunicarà, en este últim cas al Col·legi d'Advocats. El silenci per part del lletrat equivaldrà a la conformitat amb la minuta.
  
3. En cas de disconformitat, els lletrats intervinents facilitaran al Col·legi, a més de la minuta objecte de discrepància, els inconvenients oposats i tots els antecedents que estimen oportuns. A la vista de tot això, i de quantes altres dades poguera sol·licitar la Junta de Govern, esta dictarà una resolució sobre la quantia de la minuta que siga exigible, amb expressió de les raons que fonamenten tal pronunciament.
  
4. L'incompliment per l'advocat minutant del deure de trasllat i el silenci del contrari, amb posterior impugnació judicial de la minuta per este, seran sancionats disciplinàriament.
  
TÍTOL VI
  
Responsabilitat disciplinària
  
Article 51. Responsabilitat disciplinària
  
1. Els advocats estan subjectes a responsabilitat disciplinària en el cas d'infracció dels seus deures professionals o deontològics.
  
2. Les sancions disciplinàries corporatives es faran constar en tot cas en l'expedient personal del col·legiat.
  
Article 52. Competència
  
1. La Junta de Govern és competent per a l'exercici de la jurisdicció disciplinària. La responsabilitat disciplinària es declararà prèvia la formació d'expedient seguit pels tràmits que s'especifiquen en el Reglament de Procediment Disciplinari.
  
2. Les correccions que podran aplicar-se són les següents:
  
a) Amonestació privada.
  
b) Advertència per escrit.
  
c) Suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini no superior a dos anys.
  
d) Expulsió del Col·legi.
  
Article 53. Expedients referits a membres de la Junta de Govern
  
Si l'expedient es referix a algun dels membres de la Junta de Govern, en coneixerà el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.
  
Article 54. Classes d'infraccions
  
Les infraccions que puguen comportar sanció disciplinària es classifiquen en molt greus, greus i lleus.
  
Article 55. Infraccions molt greus
  
Són infraccions molt greus:
  
a) La infracció de les prohibicions establides en l'article 23 o del règim d'incompatibilitats previst en l'article 24 dels presents estatuts.
  
b) La publicitat de servicis professionals amb incompliment de les normes especificades en l'article 38.
  
c) La comesa de delictes dolosos, en qualsevol grau de participació, com a conseqüència de l'exercici de la professió, així com els actes i omissions que constituïsquen ofensa greu a la dignitat de la professió o a les regles deontològiques que la governen.
  
d) L'atemptat contra la dignitat o honor de les persones que constituïxen la Junta de Govern, quan actuen en l'exercici de les seues funcions, i contra els companys en ocasió de l'exercici professional.
  
e) L'embriaguesa o consum de drogues quan afecten greument l'exercici de la professió.
  
f) La realització d'activitats, constitució d'associacions o pertinença a estes, quan tinguen com a fins o realitzen funcions que siguen pròpies i exclusives dels col·legis.
  
g) La comesa d'una infracció greu, havent sigut sancionat per la comesa d'altres dos del mateix caràcter i la sanció de la qual no s'haja cancel·lat.
  
h) L'afavoriment de l'intrusisme professional i el seu encobriment.
  
i) La condemna d'un col·legiat en sentència ferma a penes greus conforme a l'article 33.2 del Codi Penal.
  
j) El deliberat i persistent incompliment de les normes deontològiques essencials en l'exercici de l'advocacia.
  
k) Qualsevol altra infracció que en el present estatut tinguera la qualificació d'infracció molt greu.
  
Article 56. Infraccions greus
  
Són infraccions greus:
  
a) L'incompliment greu de les normes estatutàries o dels acords adoptats pels òrgans col·legials en l'àmbit de la seua competència.
  
b) L'exercici professional en l'àmbit territorial del Col·legi que ometa deliberadament la comunicació conforme a l'article 21 del present estatut.
  
c) La falta de respecte, per acció o omissió als components de la Junta de Govern, quan actuen en l'exercici de les seues funcions.
  
d) Els actes de desconsideració manifesta cap als companys en l'exercici de l'activitat professional, i la infracció del que disposa l'article 39 sobre vènia.
  
e) La competència deslleial, quan així haja sigut declarada per l'òrgan competent, i la infracció de les normes de publicitat, quan no constituïsca infracció molt greu.
  
f) L'habitual i temerària impugnació de les minutes dels companys, així com la reiterada formulació de minutes d'honoraris excessius.
  
g) Els actes i omissions descrits en els paràgrafs a) i c) de l'article anterior, quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a molt greus.
  
h) L'exercici professional en situació d'embriaguesa, o amb l'influx de drogues tòxiques.
  
i) L'exercici de l'activitat professional pels advocats inscrits amb títol obtingut en un altre estat membre de la Unió Europea, ometent expressa menció al títol professional d'origen.
  
j) Qualsevol altra infracció que en el present estatut tinguera la qualificació d'infracció greu.
  
Article 57. Infraccions lleus
  
Són infraccions lleus:
  
a) La falta de respecte als membres de la Junta de Govern en l'exercici de les seues funcions, quan no constituïsca infracció molt greu o greu.
  
b) La negligència en el compliment de les normes estatutàries.
  
c) L'incompliment lleu dels deures que la professió imposa.
  
d) Els actes o omissions enumerats en l'article anterior quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a greus.
  
Article 58. Sancions
  
1. Les sancions que poden imposar-se per infraccions molt greus seran les següents:
  
a) Per a les dels apartats b), c), d), e), f), g), h) i k) de l'article 55, suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini superior a tres mesos sense excedir de dos anys.
  
b) Per a les dels apartats a), i) i j) del mateix article, expulsió del Col·legi.
  
2. Per infraccions greus podrà imposar-se la sanció de suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini no superior a tres mesos.
  
3. Per infraccions lleus podran imposar-se les sancions d'amonestació privada o la d'advertència per escrit.
  
4. Les sancions que s'imposen hauran de guardar proporcionalitat amb les infraccions comeses.
  
Article 59. Procediment sancionador
  
1. Les infraccions seran sancionades per la Junta de Govern, després de l'obertura de l'expedient disciplinari, tramitat conforme al que disposa el Reglament de Procediment Disciplinari.
  
2. La Junta de Govern serà en tot cas l'òrgan competent per a resoldre. Les facultats d'instrucció dels expedients disciplinaris s'encomanen als membres de la Junta de Govern, i ho fa com a instructor un dels seus membres i, com a secretari, el que ho siga de la mateixa Junta de Govern, els quals actuaran amb absoluta separació i independència respecte a l'òrgan de decisió, constituït per la mateixa Junta de Govern sense la seua participació.
  
3. No obstant l'anterior, podran també instruir expedients disciplinaris els qui, tot i haver sigut membres de la Junta de Govern, formen part de la Comissió Disciplinària que la Junta de Govern puga constituir i designar a este efecte.
  
4. En tot cas, els acords de suspensió per més de sis mesos o expulsió hauran de ser presos per la Junta de Govern per mitjà de votació secreta i amb la conformitat de les dos terceres parts dels seus components. A esta sessió estaran obligats a assistir tots els components de la Junta, excepte l'instructor i el secretari de l'expedient, de manera que el que sense causa justificada no hi concórrega, cessarà com a membre de la Junta de Govern i no podrà presentar-se com a candidat en l'elecció mitjançant la qual es cobrisca la vacant.
  
Article 60. Efectes
  
1. Les sancions disciplinàries s'executaran una vegada que siguen ferms. Podran ser fetes públiques quan adquirisquen fermesa.
  
2. Totes les sancions tindran efectes en l'àmbit de tots els col·legis d'advocats d'Espanya, i amb esta finalitat el Col·legi ho comunicarà al Consell General de l'Advocacia i al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.
  
Article 61. Caducitat del procediment sancionador
  
1. Si no s'haguera notificat la resolució transcorreguts sis mesos des de la iniciació de l'expedient disciplinari, tenint en compte les possibles interrupcions del seu còmput per causes imputables a l'interessat, es produirà la caducitat del procediment.
  
2. La declaració de caducitat d'ofici o a instància del mateix interessat no impedirà la incoació d'un nou expedient disciplinari en el cas que la infracció comesa no haguera prescrit.
  
Article 62. Extinció de la responsabilitat disciplinària
  
1. La responsabilitat disciplinària dels col·legiats s'extingix pel compliment de la sanció, la defunció del col·legiat, la prescripció de la infracció i la prescripció de la sanció.
  
2. La baixa al Col·legi no extingix la responsabilitat disciplinària contreta durant el període d'alta, sinó que es conclourà el procediment disciplinari i la sanció quedarà en suspens per a ser complida, si el col·legiat causa novament alta en qualsevol Col·legi d'Advocats.
  
Article 63. Prescripció de les infraccions
  
1. Les infraccions molt greus prescriuran als tres anys; les greus als dos anys, i les lleus, als sis mesos.
  
2. El termini de prescripció començarà a comptar-se des que la infracció s'haguera comés.
  
3. La prescripció s'interromprà per la notificació al col·legiat afectat de l'acord d'incoació d'informació prèvia a l'obertura d'expedient disciplinari, i es reprendrà el còmput del termini de prescripció si, en els trenta dies hàbils següents, no s'incoa cap expedient disciplinari, o este roman paralitzat durant més de sis mesos per causa no imputable al col·legiat.
  
Article 64. Prescripció de les sancions
  
1. Les sancions imposades per infraccions molt greus prescriuran als tres anys; les imposades per infraccions greus, als dos anys, i les imposades per infraccions lleus, als sis mesos.
  
2. El termini de prescripció de la sanció per falta d'execució d'esta començarà a comptar de l'endemà a aquell en què haja quedat ferma la resolució sancionadora.
  
3. El termini de prescripció de la sanció, quan el sancionat trenque el seu compliment, començarà a comptar de la data del trencament.
  
Article 65. Cancel·lació de les sancions
  
1. L'anotació de les sancions en l'expedient personal del col·legiat es cancel·larà quan hagen transcorregut els següents terminis, sense que el col·legiat haguera incorregut en nova responsabilitat disciplinària: sis mesos, en cas de sancions d'amonestació privada o advertència escrita; un any, en cas de sanció de suspensió no superior a tres mesos; tres anys, en cas de sanció de suspensió superior a tres mesos, i cinc anys, en cas de sanció d'expulsió. Estos terminis es comptaran a partir de l'endemà a aquell en què haguera quedat complida la sanció o prescrita.
  
2. La cancel·lació de l'anotació, una vegada complits tals terminis, podrà fer-se d'ofici o a petició dels interessats.
  
TÍTOL VII
  
Els òrgans de govern
  
CAPÍTOL I
  
Els òrgans de govern
  
Article 66. Òrgans de govern
  
1. El Col·legi d'Advocats de Castelló està regit pel degà, la Junta de Govern i la Junta General.
  
2. El govern del Col·legi serà regit pels principis de democràcia i autonomia.
  
CAPÍTOL II
  
La Junta de Govern
  
Secció primera
  
Composició, atribucions, i funcionament
  
Article 67. Composició de la Junta de Govern
  
1. Componen la Junta de Govern el degà, el secretari, el tresorer, el bibliotecari, i nou diputats.
  
2. Els càrrecs de diputat estan numerats, per tal de substituir pel seu orde el degà en cas de malaltia, absència o vacant. El diputat 1r es denominarà vicedegà.
  
3. Els diputats pels mateixos motius substituiran per orde invers, començant pel nové, el secretari, tresorer o bibliotecari.
  
4. Els càrrecs de la Junta de Govern s'exerciran gratuïtament.
  
Article 68. Capacitat per a formar part de la Junta de Govern
  
1. No podran formar part de la Junta de Govern els col·legiats que:
  
a) Hagen sigut condemnats per sentència ferma que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, en tant estes subsistisquen.
  
b) Se'ls haja imposat sanció disciplinària per infracció greu o molt greu en qualsevol col·legi d'advocats, mentres no haja sigut cancel·lada.
  
c) Siguen membres d'òrgans rectors d'un altre col·legi professional
  
2. Els que es trobaren en alguna de les situacions relacionades en els apartats anteriors, hauran de comunicar-li-ho al degà, i cessaran, immediatament, com a membres de la Junta.
  
Article 69. El degà
  
1. Correspon al degà la representació institucional i legal del Col·legi; exercir les funcions de consell, vigilància i correcció que els estatuts reserven a la seua autoritat; presidir les juntes de govern i la Junta General i totes les comissions, seccions i comités a què assistisca, dirigir els debats i votacions, amb vot de qualitat en cas d'empat; expedir les ordes de pagament i lliuraments per atendre les despeses i inversions col·legials, i proposar els advocats que hagen de formar part dels tribunals d'oposicions o concursos, entre els quals reunisquen les circumstàncies necessàries a este efecte.
  
2. El degà mantindrà amb tots els companys una relació de protecció i consell, fomentarà la cooperació i la competència lleial entre estos, i tutelarà el dret de defensa davant qualsevol ingerència, limitació o restricció il·legítima.
  
3. El degà podrà delegar, per a la representació del Col·legi i la seua, qualsevol dels membres de la Junta de Govern.
  
4. La denominació honorífica de degà s'ostentarà amb caràcter vitalici.
  
Article 70. El secretari
  
Corresponen al secretari les funcions següents:
  
a) Redactar i dirigir els oficis de citació per a tots els actes del Col·legi, segons les instruccions que reba del degà.
  
b) Redactar les actes de la Junta General i de la Junta de Govern.
  
c) Portar els registres i llibres necessaris per al millor i més ordenat servici, i haurà d'existir, obligatòriament, aquell en què s'anoten les sancions que s'imposen als col·legiats, així com el de títols.
  
d) Rebre i donar compte al degà de totes les sol·licituds i comunicacions que es remeten al Col·legi i traslladar les comunicacions que emanen del Col·legi.
  
e) Expedir, amb el vistiplau del degà, els certificats que se sol·liciten.
  
f) Organitzar i dirigir les oficines i ostentar la direcció de personal.
  
g) Portar un registre en què, per orde alfabètic dels cognoms dels col·legiats, es consigne el seu historial dins del Col·legi.
  
h) Revisar semestralment les llistes dels advocats del Col·legi, amb indicació de la seua antiguitat i domicili.
  
i) Tindre a càrrec seu l'arxiu i segell del Col·legi.
  
Article 71. El tresorer
  
Correspon al tresorer:
  
a) Materialitzar la recaptació i custodiar els fons del Col·legi.
  
b) Pagar els lliuraments que expedisca el degà.
  
c) Informar periòdicament la Junta de Govern del compte d'ingressos, despeses i marxa del pressupost, i formalitzar anualment els comptes de l'exercici econòmic vençut.
  
d) Redactar els pressupostos anuals que la Junta de Govern haja de presentar a l'aprovació de la Junta General.
  
e) Ingressar i retirar fons dels comptes bancaris, conjuntament amb el degà.
  
f) Portar inventari minuciós dels béns del Col·legi, de què serà administrador.
  
g) Controlar la comptabilitat i verificar la caixa.
  
h) Realitzar els cobraments que corresponguen al Col·legi.
  
Article 72. El bibliotecari
  
Correspon al bibliotecari:
  
a) Tenir cura de la Biblioteca
  
b) Catalogar les obres.
  
c) Proposar l'adquisició de les obres que considere procedents als fins corporatius.
  
Article 73. Els diputats
  
Els diputats exerciran les funcions que el degà o la Junta de Govern els encomanen dins de les seues competències.
  
Article 74. Atribucions de la Junta de Govern
  
1. Correspon a la Junta de Govern la direcció, l'administració i la gestió ordinària del Col·legi, amb respecte a la voluntat expressada per la Junta General.
  
2. Són atribucions de la Junta de Govern:
  
a) Sotmetre a referèndum, per sufragi secret, assumptes concrets d'interés col·legial.
  
b) Resoldre sobre l'admissió de llicenciats que sol·liciten incorporar-se al Col·legi, i podrà exercir esta facultat el degà en casos d'urgència, que seran sotmesos a la ratificació de la Junta de Govern.
  
c) Vetlar perquè els col·legiats observen bona conducta en relació amb els tribunals, els seus companys, els seus clients, i perquè en l'exercici de la seua funció despleguen la necessària diligència i competència professional.
  
d) Exercitar les accions i actuacions oportunes per a impedir i perseguir l'intrusisme, així com l'exercici de la professió a qui, col·legiats o no, l'exerciren en forma i sota condicions contràries a les legalment establides, sense excloure les persones, naturals o jurídiques, que faciliten l'exercici professional irregular.
  
e) Regular, en els termes legalment establits, el funcionament i la designació per a prestar els servicis d'assistència jurídica.
  
f) Determinar les quotes d'incorporació i les ordinàries que hagen de satisfer els col·legiats per al sosteniment de les càrregues i servicis col·legials.
  
g) Proposar a la Junta General la imposició de quotes extraordinàries als seus col·legiats.
  
h) Recaptar l'import de les quotes i dels altres recursos establits per al sosteniment de les càrregues del Col·legi, del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, del Consell General de l'Advocacia Espanyola i de la Mutualitat General de l'Advocacia.
  
i) Regular els honoraris dels advocats, que tindran caràcter merament orientatiu, i informar quan els tribunals demanen el seu dictamen amb subjecció al que disposen les lleis. Els barems orientadors s'aplicaran en els casos de condemna en costes a la part contrària.
  
j) Convocar eleccions per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern, i acordar el cessament de membres de la Junta per la causa prevista en l'article 86.e d'este estatut.
  
k) Convocar juntes generals ordinàries i extraordinàries, i assenyalar l'orde del dia per a cada una.
  
l) Exercir les facultats disciplinàries respecte als col·legiats.
  
m) Proposar a la Junta General els reglaments d'orde interior que estime convenients.
  
n) Establir, crear o aprovar les delegacions, agrupacions, comissions o seccions de col·legiats que puguen interessar als fins de la corporació, regular el seu funcionament i fixar les seues facultats.
  
nn) Vetlar perquè en l'exercici professional s'observen les condicions de dignitat i prestigi que corresponen a l'advocat, així com propiciar l'harmonia i col·laboració entre els col·legiats, i impedir la competència deslleial conforme a la legalitat vigent.
  
o) Informar els col·legiats amb promptitud de totes les qüestions que conega que puguen afectar-los, ja siguen d'índole corporativa, col·legial, professional o cultural.
  
p) Defensar els col·legiats en l'exercici de les funcions de la professió o amb ocasió de les mateixes quan ho estime procedent i just.
  
q) Promoure prop del Govern i de les autoritats quant es considere beneficiós per a l'interés comú i per a la recta i ràpida administració de justícia.
  
r) Exercitar els drets i accions que corresponguen al Col·legi i, en particular, contra els que entorpisquen el bon funcionament de l'administració de justícia o la llibertat i independència de l'exercici professional.
  
s) Recaptar, administrar i aplicar els fons del Col·legi i de l'obra social, i es podrà aplicar el romanent a distintes partides pressupostàries; redactar els pressupostos, rendir els comptes anuals i proposar a la Junta General la inversió o disposició del patrimoni col·legial, si es tracta d'immobles. L'adquisició, el gravamen i l'alienació de béns immobles requerirà en tot cas acord de la Junta General.
  
t) Emetre consultes i dictàmens, administrar arbitratges i dictar laudes arbitrals, així com crear i mantindre tribunals d'arbitratge.
  
u) Procedir a la contractació dels empleats necessaris per a la bona marxa de la corporació, així com adoptar les decisions que afecten estos, excepte les ordinàries que corresponen al secretari.
  
v) Dirigir, coordinar, programar i controlar l'activitat dels departaments i servicis col·legials.
  
w) Exercir totes les accions que corresponguen al Col·legi en qualsevol classe d'administracions, organismes i tribunals nacionals o internacionals.
  
x) Designar representants entre els membres de la Junta de Govern davant de qualsevol entitat o organisme.
  
i) Prorrogar els pressupostos quan no siguen aprovats per la Junta General.
  
z) Totes les altres que no estiguen expressament atribuïdes a la Junta General.
  
Article 75. Reunions de Junta de Govern
  
1. La Junta de Govern es reunirà ordinàriament una vegada al mes, sense perjuí de poder-ho fer en qualsevol moment quan els assumptes ho requerisquen, per decisió del degà o quan ho sol·liciten dos membres de la Junta de Govern.
  
2. La convocatòria per a les reunions serà feta pel secretari, previ mandat del degà, amb dos dies d'antelació almenys excepte casos d'urgència. Es formularà per escrit i estarà acompanyada de l'orde del dia corresponent. Fora d'este no podran adoptar-se decisions sobre altres assumptes.
  
3. Amb caràcter general, els acords seran adoptats per majoria simple de vots dels assistents, i tindrà el degà vot de qualitat.
  
4. No obstant l'anterior, la Junta de Govern quedarà vàlidament constituïda, encara sense convocatòria prèvia, quan es troben reunits tots els seus membres i així siga acordat per unanimitat.
  
5. La Junta de Govern podrà convocar a les seues reunions els presidents de comissions, seccions i agrupacions o altres persones, els que assistiran amb veu i sense vot.
  
Article 76. Comissions, seccions i agrupacions
  
1. La Junta de Govern podrà crear totes les comissions que estime oportunes, a les quals podran pertànyer aquells col·legiats que siguen designats per la mateixa Junta.
  
2. Correspon a la Junta de Govern aprovar la constitució, suspensió o dissolució de les seccions o agrupacions de col·legiats, així com els seus estatuts i la modificació d'estos.
  
3. Les actuacions i comunicacions de les comissions, seccions i agrupacions existents en el si del Col·legi, hauran de ser identificades com de tal procedència, sense atribuir-se a la corporació.
  
Secció segona
  
Elecció de càrrecs
  
Article 77. Forma de proveir-se
  
1. Els càrrecs de la Junta de Govern seran proveïts per elecció per mitjà de votació directa i secreta de tots els col·legiats, exercents, no exercents i sense exercici, que es troben incorporats amb més de tres mesos d'antelació a la data de la convocatòria, i es computaran el valor dels vots dels col·legiats exercents com a doble d'aquells no exercents i sense exercici.
  
2. Seran elegits per temps de quatre anys.
  
3. No es podrà exercir el càrrec de degà durant més de dos mandats consecutius, sense perjuí de poder optar a càrrec distint en la Junta.
  
4. No es podrà pertànyer a la Junta de Govern en càrrecs diferents del de degà, durant més de tres mandats consecutius, sense perjuí de poder optar al càrrec de degà.
  
5. La renovació de la Junta de Govern es verificarà a parts iguals amb subjecció al següent torn de rotació:
  
Primer: el degà, diputats 4t, 6é, 7é, 8é i 9é i secretari.
  
Segon: els diputats 1r, 2n, 3r i 5é, el tresorer i el bibliotecari.
  
6. Si es produïx alguna vacant en la Junta de Govern, serà proveïda en la Junta General ordinària de més pròxima celebració, i l'elegit exercirà el seu càrrec pel temps que reste fins al moment de la seua renovació, segons el torn establit anteriorment. Si falta menys d'un any per a la renovació ordinària de la Junta, la vacant serà proveïda en la Junta General Ordinària en què s'efectue l'esmentada renovació.
  
Article 78. Requisits per a optar a l'elecció
  
1. Per a optar a l'elecció els candidats hauran de reunir els requisits de l'article 68 del present estatut i a més ser col·legiat en actiu amb despatx únic o principal en l'àmbit del Col·legi.
  
2. Per a ser elegit diputat 1r, 2n i 3r i tresorer es requeriran set anys d'exercici professional. La resta de càrrecs, excepte el de degà, es proveiran entre col·legiats amb més de dos anys d'exercici professional.
  
3. Cap col·legiat no podrà presentar-se com a candidat a més d'un càrrec de què hagen de ser elegits.
  
Article 79. Tramitació
  
1. L'elecció per a la renovació de la Junta de Govern tindrà lloc en la primera Junta General ordinària de l'any, que se celebrarà en el primer trimestre de l'any.
  
2. Qui ostente càrrec que no vaja a ser objecte de l'elecció, i pretenga ser elegit en distint o inclús en el mateix càrrec haurà de posar-ho en coneixement de la Junta de Govern abans que s'acorde la convocatòria d'eleccions, i eixe càrrec serà proveït per elecció en la mateixa Junta General per a la qual es convoquen eleccions, i exercirà el càrrec, qui resulte elegit pel temps que li falte complir a l'anterior.
  
3. Amb 40 dies d'antelació, es col·locarà en els taulers d'anuncis de les dependències col·legials, la convocatòria electoral en què hauran de constar els punts següents:
  
a) Càrrecs que han de ser objecte d'elecció i requisits tant d'antiguitat com de situació col·legial exigits per a poder optar a cada un d'ells.
  
b) Dia i hora de celebració de la Junta, seu de les meses electorals, i hora d'obertura i tancament de cada una d'elles.
  
4. Així mateix, es col·locaran al tauler d'anuncis del Col·legi les llistes separades de col·legiats exercents, no exercents i sense exercici, amb dret a vot.
  
5. Els col·legiats que vulguen formular reclamació contra les llistes electorals hauran de verificar-la dins del termini dels cinc dies següents a la seua exposició.
  
6. La Junta de Govern, en el cas d'haver reclamacions contra les llistes, resoldrà sobre estes, dins dels tres dies següents a l'expiració del termini per a formular-les, i es notificarà la seua resolució a cada reclamant i a l'afectat.
  
7. Les candidatures hauran de presentar-se a la Secretaria del Col·legi abans de les 18.00 hores del vinté primer dia anterior a la data assenyalada per a l'acte electoral.
  
8. Les esmentades candidatures podran ser conjuntes, per a diversos càrrecs, o individuals, per a càrrecs determinats, i hauran de ser subscrites exclusivament pels mateixos candidats.
  
9. La Junta de Govern, l'endemà de la finalització del termini de presentació de candidatures, proclamarà candidats els qui reunisquen els requisits exigibles, i es consideraran electes els qui no tinguen oponents. A continuació, ho publicarà en el tauler d'anuncis i ho comunicarà a tots els interessats, sense perjuí que puga remetre també comunicacions individuals als col·legiats.
  
10. Tots els terminis assenyalats en este article es computaran per dies naturals.
  
Article 80. Celebració de l'elecció
  
1. Per a la celebració de l'elecció, es constituirà la mesa electoral integrada per dos membres de la Junta de Govern, els càrrecs de la qual no siguen objecte d'elecció, designats per la Junta, un com a president i un altre com a secretari. En el cas de no haver-hi membres suficients, la Junta de Govern designarà els membres de la mesa electoral entre els col·legiats que no es presenten a elecció.
  
2. Cada candidat no podrà, per la seua banda, designar entre els col·legiats un interventor que el represente en la mesa electoral.
  
3. En la mesa electoral haurà d'haver urnes separades, una per al depòsit dels vots dels col·legiats exercents, i una altra per als no exercents i sense exercici. Les urnes hauran d'estar tancades, i deixar únicament una ranura per a depositar els vots.
  
4. Constituïda la mesa electoral, el president indicarà el començament de la votació; a l'hora prevista per a la seua finalització, es tancaran les portes i només podran votar els col·legiats que ja estigueren en la sala. La mesa votarà en últim lloc.
  
5. L'elecció tindrà per al seu desenvolupament un temps mínim de quatre hores i màxim de sis, llevat que la Junta, en convocar l'elecció, assenyale un termini major.
  
6. Les paperetes de vot, que seran editades pel Col·legi, hauran de ser blanques i de la mateixa grandària, i hauran de portar impreses, per una sola cara i correlativament, els càrrecs a l'elecció dels quals es procedix i els candidats per a cada un d'ells, col·locats per orde alfabètic. La Junta haurà de proveir de paperetes els candidats que ho sol·liciten.
  
7. En la seu en què es faça l'elecció haurà de disposar la Junta de Govern de suficient nombre de paperetes de vot.
  
8. Els votants hauran d'acreditar a la mesa electoral la seua personalitat. La mesa comprovarà la seua inclusió en el cens elaborat per a les eleccions, el president pronunciarà en alta veu el nom i cognoms del votant, i indicarà que vota, i després d'això el mateix president introduirà la papereta doblegada en l'urna corresponent.
  
9. La Junta de Govern podrà establir diverses seus per a la votació, i es constituirà en cada una d'elles la corresponent mesa electoral, i en este cas les llistes de col·legiats electors seran per cada seu, segons el domicili del despatx, i podran votar els col·legiats exclusivament a la seu en la llista de la qual estiguen inclosos, excepte els membres de la mesa electoral, que votaran a la seu de la mesa que integren.
  
Article 81. Escrutini i proclamació
  
1. Finalitzada la votació, es procedirà a l'escrutini en la mesa constituïda en el domicili del Col·legi, i es llegiran en veu alta totes les paperetes.
  
2. Hauran de ser declarats nuls totalment aquells vots emesos en paperetes distintes o que continguen expressions alienes a l'estricte contingut de la votació, o que continguen ratllades o raspadures, i nuls parcialment, quant al càrrec a què afecte, les que indiquen més d'un candidat per a un mateix càrrec, o nom de les persones que no concórreguen a l'elecció.
  
3. Aquelles paperetes que es troben només parcialment emplenades quant al nombre de candidats, però que reunisquen els requisits exigits per a la seua validesa, ho seran per als càrrecs i persones correctament expressats.
  
4. Finalitzat l'escrutini, el president anunciarà el seu resultat, i es proclamaran a continuació electes els candidats que hagueren obtingut per a cada càrrec el nombre més gran de vots. En cas d'empat, s'entendrà elegit el que més vots haguera obtingut entre els exercents; si es manté l'empat, s'entendrà elegit el de major temps d'exercici en este Col·legi. Si encara així es manté l'empat, s'entendrà elegi el de major edat.
  
Article 82. Presa de possessió
  
Els candidats proclamats electes prendran possessió en la primera Junta de Govern que se celebre després de les eleccions, previ jurament o promesa de complir lleialment el càrrec respectiu i guardar secret de les deliberacions de la Junta de Govern, i en este moment cessaran els substituïts.
  
Article 83. Comunicació del resultat
  
En el termini de cinc dies des de la constitució dels òrgans de govern, haurà de comunicar-se esta al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, al Consell General de l'Advocacia Espanyola, i inscriure's al Registre de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.
  
Article 84. Recursos
  
Els recursos que s'interposen en el procés electoral o contra el seu resultat, davant de la Junta de Govern del Col·legi o davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, no suspendran la votació, proclamació i possessió dels elegits, llevats quan així siga acordat per causes excepcionals, mitjançant una resolució expressa motivada.
  
Secció tercera
  
Cessament
  
Article 85. Cessament
  
Els membres de la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats cessaran per les causes següents:
  
a) Defunció.
  
b) Renúncia de l'interessat.
  
c) Falta de concurrència o pèrdua dels requisits estatutaris per a exercir el càrrec.
  
d) Expiració del termini per al qual van ser elegits o designats.
  
e) Falta d'assistència injustificada a tres sessions consecutives o sis no consecutives en el termini d'un any, amb l'acord previ de la mateixa Junta, o a alguna de les previstes en l'article 59.4 del present Estatut.
  
f) Aprovació de moció de censura.
  
Article 86. Vacants
  
1. Quan per qualsevol causa la totalitat dels càrrecs de la Junta de Govern queden vacants, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats designarà una Junta Provisional que convocarà en el termini de trenta dies naturals eleccions per a la provisió dels càrrecs vacants per la resta del mandat que quedara. Estes eleccions hauran de fer-se dins dels 40 dies naturals següents, comptats a partir de la convocatòria.
  
2. Si queden vacants la meitat o més dels càrrecs de la Junta de Govern, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats les completarà en forma també provisional, i actuarà per a la seua provisió definitiva en la forma abans consignada.
  
CAPÍTOL III
  
La Junta General
  
Secció primera
  
Normes generals
  
Article 87. La Junta General
  
1. La Junta General és l'òrgan suprem de la voluntat col·legial en els assumptes propis de la seua competència.
  
2. Tots els col·legiats, incorporats amb anterioritat a la data de la convocatòria de la Junta General, podran assistir amb veu i vot a les juntes generals ordinàries i extraordinàries que es facen.
  
Article 88. Competència de la Junta General
  
Són funcions de la Junta:
  
a) L'aprovació i modificació dels estatuts d'este Col·legi i dels reglaments de règim interior per al desenvolupament d'estos.
  
b) L'aprovació del balanç i de la liquidació pressupostària de cada exercici, així com dels pressupostos anuals d'ingressos i despeses.
  
c) La censura de la gestió de la Junta de Govern o de qualsevol dels seus membres.
  
d) L'adquisició, alienació, gravamen i la resta d'actes jurídics de disposició sobre béns immobles de la Corporació, així com la inversió en fons d'inversió i renda variable dels fons del Col·legi.
  
e) La constitució o participació en associacions, fundacions o altres entitats amb personalitat jurídica sense ànim de lucre, a proposta de la Junta de Govern, que tinguen com a objecte la promoció cultural, l'assistència social, la formació professional dels advocats o contribuïsquen millor a la consecució dels fins col·legials.
  
f) Aquells assumptes que li sotmeta la Junta de Govern que, al seu criteri, meresquen esta atenció en raó de la seua específica transcendència col·legial.
  
g) La fusió, segregació i dissolució del Col·legi, excepte en aquells supòsits en què ho impose directament la llei.
  
Article 89 . Convocatòria
  
1. La Junta General haurà de convocar-se amb una antelació mínima de 15 dies, excepte els casos d'urgència en què segons el parer de la Junta de Govern haja de reduir-se el termini. L'esmentada convocatòria amb l'ordre del dia, es col·locarà en el tauler d'anuncis del Col·legi, sense perjuí de la seua possible comunicació a més per altres mitjans als col·legiats .
  
2. A la Secretaria del Col·legi, durant les hores de despatx, estaran a disposició dels col·legiats des de la convocatòria els antecedents dels assumptes a deliberar en la Junta convocada.
  
Article 90. Celebració
  
La Junta General es farà el dia i l'hora assenyalats, siga quin siga el nombre de col·legiats concurrents, excepte en els casos en què s'exigisca un quòrum d'assistents determinat. Presidirà la Junta el degà o qui el substituïsca, i dirigirà el debat amb facultats per a limitar el nombre i la duració de les intervencions per al bon ordre d'este. Acabada la discussió, l'assumpte serà sotmés a votació. No es podran prendre acords sobre assumptes no compresos en l'orde del dia.
  
Article 91. Acords
  
1. Els acords seran presos per majoria simple de vots emesos. El vot dels col·legiats exercents computarà amb doble valor que el dels altres col·legiats.
  
2. Cada col·legiat podrà tindre la delegació de vot d'un màxim de altres dos col·legiats, excepte per a eleccions i votacions de censura; delegació específica per a eixa Junta, que haurà d'acreditar per escrit, i que entregarà al secretari. Així mateix, es podrà votar per compareixença a la Secretaria del Col·legi fins al dia anterior al de la Junta.
  
3. Les votacions seran a mà alçada. Només seran nominals quan ho sol·licite el 10% dels col·legiats presents o així ho determine la presidència per al bon recompte dels vots. També podran adoptar-se els acords per votació secreta, quan ho sol·licite un deu per cent dels col·legiats presents.
  
4. Els acords són obligatoris per a tots els col·legiats i immediatament executius, sense perjuí dels recursos que corresponguen.
  
Secció Segona
  
Juntes generals ordinàries
  
Article 92. Primera Junta General
  
1. Durant el primer trimestre de l'any es farà la primera Junta General Ordinària de cada any, d'acord amb el següent orde del dia:
  
a) Informe pel degà de la seua gestió i de la gestió de la Junta de Govern, amb ressenya dels esdeveniments més importants que durant l'any hagen tingut lloc en relació amb el Col·legi.
  
b) Lectura, deliberació i votació del compte general de despeses i ingressos de l'exercici anterior.
  
c) Lectura, deliberació i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.
  
d) Proposicions.
  
e) Precs i preguntes.
  
2. Fins a tres dies abans de la realització de la Junta General ordinària del primer trimestre, els col·legiats podran presentar les proposicions que desitgen sotmetre a la deliberació i acord de la Junta General, que seran tractades en el punt «Proposicions» de l'ordre del dia. Estes proposicions hauran d'aparéixer subscrites per 10 col·legiats .
  
3. En fer-se lectura en la Junta General de les proposicions incloses en l'orde del dia, la mateixa Junta General acordarà si procedix o no obrir cap discussió sobre estes.
  
4. Els comptes del Col·legi podran ser examinats a la seu del Col·legi des de la data de la convocatòria.
  
Article 93. Segona Junta General
  
1. La segona Junta General Ordinària es farà en l'últim trimestre de l'any, d'acord amb el següent orde del dia:
  
a) Lectura, deliberació i votació del pressupost format per la Junta de Govern per a l'exercici següent.
  
b) Lectura, deliberació i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.
  
c) Precs i preguntes.
  
2. El pressupost del Col·legi podrà ser examinat a la seu col·legial des de la data de la convocatòria.
  
Secció tercera
  
Juntes generals extraordinàries
  
Article 94. Capacitat per a sol·licitar-les
  
1. Les juntes generals extraordinàries se celebraran a iniciativa del degà, de la Junta de Govern, o a sol·licitud del 10% dels col·legiats, amb expressió dels assumptes concrets que s'hi hagen de tractar.
  
2. La Junta haurà de celebrar-se en el termini de 40 dies.
  
3. Només per resolució motivada i en el cas que la proposició siga aliena als fins atribuïts a la corporació, podrà denegar-se la celebració de la Junta extraordinària, sense perjuí dels recursos que pogueren correspondre als peticionaris.
  
Article 95. Estatuts
  
Per a l'aprovació i modificació d'estatuts s'exigirà un quòrum d'assistència de la meitat més un de col·legiats. Si no es reunix este quòrum, se celebrarà nova Junta extraordinària sense exigència de quòrum especial d'assistència. En la convocatòria de Junta s'anunciarà ja l'hora i data de la nova, per al supòsit que no es reunira quòrum en la primera, i haurà de mediar entre ambdós 15 dies com a mínim.
  
Article 96. Vot de censura
  
1. El vot de censura a la Junta de Govern o a algun dels seus membres serà competència sempre a la Junta General extraordinària convocada a l'efecte.
  
2. La sol·licitud d'eixa convocatòria de Junta General extraordinària requerirà la firma d'un mínim del 20% dels col·legiats exercents, incorporats almenys amb tres mesos d'antelació, i expressarà amb claredat les raons en què es base.
  
3. La vàlida constitució de l'esmentada Junta General Extraordinària requerirà la concurrència personal de la meitat més un del cens col·legial amb dret a vot i el vot haurà de ser expressat necessàriament de forma secreta, directa i personal.
  
TÍTOL VIII
  
Règim econòmic del col·legi
  
Article 97. Exercici econòmic i pressupost
  
1. L'exercici econòmic del Col·legi coincidirà amb l'any natural.
  
2. El funcionament econòmic del Col·legi d'Advocats de Castelló s'ajustarà al règim de pressupost anual i serà objecte d'una ordenada comptabilitat.
  
3. Tots els col·legiats podran examinar els comptes del Col·legi a partir de la data de la convocatòria de la Junta General que haja d'aprovar-les.
  
Article 98. Recursos
  
1. Constituïxen recursos ordinaris del Col·legi d'Advocats de Castelló:
  
a) Els rendiments de qualsevol naturalesa que produïsquen les activitats, béns o drets que integren el patrimoni del Col·legi, així com els rendiments dels fons depositats en els seus comptes.
  
b) Les quotes d'incorporació al Col·legi.
  
c) Els drets que fixe la Junta de Govern per expedició de certificats.
  
d) Els drets que fixe la Junta de Govern per emissió de dictàmens, resolucions, informes o consultes que evacue esta sobre qualsevol matèria, incloses les referides a honoraris previstes en l'article 49.2 del present estatut, així com per la prestació d'altres servicis col·legials.
  
e) L'import de les quotes ordinàries, fixes o variables, i les derrames establides per la Junta de Govern, així com el de les quotes extraordinàries que aprove la Junta General.
  
f) Qualsevol altre concepte que legalment procedira.
  
2. Constituiran recursos extraordinaris del Col·legi d'Advocats de Castelló:
  
a) Les subvencions o donatius que siguen concedides al Col·legi per l'estat o corporacions oficials, entitats o particulars.
  
b) Els béns i drets de qualsevol classe que per herència, llegat o un altre títol passen a formar part del patrimoni del Col·legi.
  
c) Les quantitats que per qualsevol concepte corresponguen percebre al Col·legi quan administre, en compliment d'algun encàrrec temporal o perpetu, inclús cultural o benèfic, determinats béns o rendes.
  
d) Qualsevol altre que legalment procedira.
  
Article 99. Administració
  
El patrimoni del Col·legi serà administrat per la Junta de Govern, facultat que exercirà a través del tresorer, i amb la col·laboració tècnica que es necessite. El degà exercirà les funcions d'ordinador de pagaments, les ordes de les quals seran executades pel tresorer, el qual tindrà cura de la seua comptabilització.
  
TÍTOL IX
  
Règim jurídic
  
Article 100. Règim jurídic
  
El Col·legi d'Advocats de Castelló, com a corporació de dret públic, està subjecte al dret administratiu en quant exercisca potestats públiques. La resta de la seua activitat és regida pel dret privat, sense perjuí de l'observança de les normes sobre la formació de la voluntat dels òrgans col·legials previstes en este estatut.
  
Article 101. Llei aplicable
  
La Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú s'aplicarà a quants actes dels òrgans col·legials suposen exercici de potestats administratives. L'esmentada llei tindrà caràcter supletori per allò no previst en este estatut.
  
Article 102. Executivitat
  
Els acords dels òrgans col·legials seran immediatament executius, llevat que el mateix acord dispose una altra cosa, o es tracte de matèria disciplinària.
  
Article 103. Terminis
  
Els terminis d'este estatut expressats en dies s'entendran referits a dies hàbils, llevat que expressament es diga una altra cosa.
  
Article 104. Recursos contra acords de la Junta de Govern
  
1. Els acords emanats de la Junta de Govern que estiguen subjectes al dret administratiu, podran ser objecte de recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats dins del termini d'un mes, comptat a partir de l'endemà a aquell en què s'hagueren adoptat o, si és el cas, notificat als col·legiats o persones a què afecte.
  
2. El recurs podrà interposar-se davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats o davant de la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de Castelló, que ho elevarà amb els seus antecedents i informe que procedisca al Consell Valencià dins dels 15 dies següents a la data de presentació.
  
Article 105. Recursos contra acords de la Junta General
  
Els acords de la Junta General seran recurribles en alçada per la Junta de Govern o per qualsevol col·legiat a qui afecten personalment, davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, en el termini d'un mes des de la seua adopció.
  
Article 106. Efectes del recurs d'alçada
  
La interposició del recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats no suspén l'executivitat dels acords, excepte en els casos següents:
  
a) Quan la Junta de Govern acorde la suspensió del seu acord.
  
b) Quan es recórrega una sanció disciplinària.
  
c) Quan a instància de part així ho acorde el Consell Valencià.
  
TÍTOL X
  
Fusió, absorció, segregació i dissolució del col·legi
  
Article 107. Fusió, absorció, segregació i dissolució
  
La fusió, absorció, segregació i dissolució requeriran el compliment previ del que disposa l'article 2 de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola i l'aprovació del Govern Valencià, amb un informe previ del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats. Per a la dissolució cal l'acord de la Junta General extraordinària, amb un quòrum de la meitat mes un dels col·legiats, i amb un vot a favor de la majoria dels presents, i una Llei de la Generalitat Valenciana, amb un informe previ del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primera
  
Per a facilitar la renovació de la Junta de Govern en la forma prevista en l'article 77 d'este estatut, el torn primer de càrrecs de la Junta de Govern se sotmetrà a elecció en la primera Junta General de l'any 2003, i el torn segon en la primera Junta General de l'any 2005.
  
Segona



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4889, del 23-11-2004 (2004/11489)

RESOLUCIÓN de 24 de marzo de 2004, de la directora general de Justicia, de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, por la que resuelve inscribir la modificación de los Estatutos del Colegio de Abogados de Castellón.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4889

Fecha DOGV
:   23-11-2004

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2004/11489

CVE


Fecha del documento
:   24-03-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [reglamento interno](javascript:void(0))
    * [profesión jurídica](javascript:void(0))
    * [colegio profesional](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de marzo de 2004, de la directora general de Justicia, de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, por la que resuelve inscribir la modificación de los Estatutos del Colegio de Abogados de Castellón. [2004/Q11489]
  
Visto el expediente de modificación estatutaria instruido a instancia de Juan José Pérez Macián, en nombre y representación del Colegio de Abogados de Castellón, inscrito con el número 24 de la Sección Primera del Registro de Colegios Profesionales y de Consejos Valencianos de Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana, en el que solicita la inscripción y registro de la modificación de sus estatutos, en el mencionado Registro, en base a los siguientes:
  
Hechos
  
1. Que Manuel Badenes Franch, en nombre y representación del Colegio de Abogados de Castellón, presentó el 28 de noviembre de 2003 la certificación del acuerdo de modificación de los estatutos de dicho Colegio para su inscripción en el Registro de Colegios Profesionales y de Consejos Valencianos de Colegios Profesionales, en cumplimiento de lo previsto por el artículo 11.1 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana.
  
2. Que según el certificado presentado, librado el 5 de noviembre de 2003, por Manuel Badenes Franch, decano del Colegio de Abogados de Castellón, la Junta General extraordinaria, en reunión celebrada el 14 de marzo de 2003, acordó aprobar la modificación de sus estatutos.
  
3. Que el nuevo texto de los estatutos figura como anexo a la presente resolución, dándose aquí por reproducido.
  
Fundamentos de derecho
  
1. Que los estatutos contienen todas las determinaciones exigidas en el artículo 10 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana.
  
2. Que dichos estatutos han sido aprobados con los requisitos y formalidades previstos en dicho artículo y en los propios estatutos del Colegio.
  
3. Que el expediente ha sido tramitado por el Servicio de Entidades Jurídicas, adscrito a la Dirección General de Justicia de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, competente por así disponerlo el artículo 6.1 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, en virtud de las atribuciones que tiene conferidas por los decretos 3/2003, de 21 de junio, y 113/2003, de 11 de julio, sobre asignación de competencias a las consellerias, y de aprobación del Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, respectivamente, y en relación con el Decreto 4/2002, de 4 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de dicha ley.
  
Vistos
  
El artículo 36 de la Constitución y el artículo 31.22 del Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana; la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana; la Ley 2/1974, de 13 de febrero, de Colegios Profesionales, con sus modificaciones posteriores, en sus preceptos básicos; y demás disposiciones complementarias, resuelvo:
  
Primero
  
Inscribir la modificación de los Estatutos del Colegio de Abogados de Castellón.
  
Segundo
  
Publíquese la presente resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Contra esta resolución, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer, potestativamente, recurso de reposición ante el mismo órgano que ha dictado el acto, en el plazo de un mes contado desde el día siguiente al de su notificación, o bien, recurso contencioso administrativo ante la Sala de lo Contencioso Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana, en el plazo de dos meses contados desde el día siguiente al de su notificación. Todo ello de conformidad con lo establecido en los artículos 116 y 117 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, del Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, y en los artículos 10, y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, Reguladora de la Jurisdicción Contenciosa Administrativa, sin perjuicio de que se utilice cualquier otra vía que se considere oportuna.
  
Valencia, 24 de marzo de 2004.- La directora general de Justicia: Patricia Montagud Alario.
  
Estatuto del Colegio de Abogados de Castellón
  
El presente estatuto fue definitivamente aprobado en la Junta General extraordinaria celebrada por este Colegio de Abogados el 14 de marzo de 2003.
  
El Boletín Oficial del Estado de 10 de julio del 2001 publicó el Real Decreto 658/2001, de 22 de junio, por el que se aprueba un nuevo Estatuto General de la Abogacía.
  
La disposición transitoria primera del estatuto establece que los colegios de abogados aplicarán el nuevo Estatuto General de la Abogacía desde su entrada en vigor, y que en un plazo de un año deberán adaptar sus correspondientes estatutos particulares en vigor.
  
Según la disposición final primera del real decreto de aprobación del Estatuto General, lo dispuesto en el mismo se entenderá sin perjuicio de lo que sobre esta materia, de acuerdo con la Constitución, la legislación estatal y los estatutos de autonomía, disponga la legislación autonómica.
  
La legislación estatal sobre colegios profesionales está recogida en la Ley 2/1974, de 13 de febrero, de Colegios Profesionales, con las modificaciones introducidas por la Ley 74/1978, de 26 de diciembre, y por la Ley 7/1997, de 14 de abril, de Medidas Liberalizadoras en Materia de Suelo y de Colegios Profesionales.
  
La legislación de la Comunidad Valenciana sobre colegios profesionales está recogida en la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana, y el Decreto 4/2002, de 8 de enero, por el que se aprueba su reglamento, cuya disposición transitoria primera dice que los colegios profesionales adaptarán sus estatutos, si ello fuera necesario, a lo dispuesto en el mismo, en el plazo de un año desde su entrada en vigor.
  
Título I. Disposiciones generales
  
Artículo 1. Denominación y naturaleza jurídica
  
Artículo 2. Ámbito territorial, sede y delegaciones
  
Artículo 3. Integrantes
  
Artículo 4. Tratamiento
  
Título II. Fines y funciones del colegio
  
Artículo 5. Fines del colegio
  
Artículo 6. Funciones del colegio
  
Título III. Colegiación y ejercicio de la profesión
  
Capítulo I. Adquisición y pérdida de la condición de colegiado
  
Artículo 7. Obligatoriedad de colegiación
  
Artículo 8. Requisitos de colegiación
  
Artículo 9. Causas de incapacidad
  
Artículo 10. Abogados pertenecientes a otros colegios de abogados
  
Artículo 11. Competencia de la Junta de Gobierno para tramitar las solicitudes de colegiación
  
Artículo 12. Suspensión de solicitudes
  
Artículo 13. Pago de cuotas
  
Artículo 14. Juramento o promesa
  
Artículo 15. Habilitación para defender asuntos propios o de parientes
  
Artículo 16. Abogados y otros colegiados
  
Artículo 17. Justificación de su condición
  
Artículo 18. Tarjeta de identidad e identificación
  
Artículo 19. Colegiados de honor
  
Artículo 20. Colegiación única
  
Artículo 21. Deber de comunicación
  
Artículo 22. Pérdida de la condición de colegiado
  
Capítulo II. Prohibiciones e incompatibilidades.
  
Artículo 23. Prohibiciones
  
Artículo 24. Incompatibilidades
  
Artículo 25. Efectos
  
Capítulo III. Ejercicio individual, colectivo y multiprofesional
  
Artículo 26. Ejercicio individual
  
Artículo 27. Ejercicio colectivo
  
Artículo 28. Régimen de colaboración multiprofesional
  
Capítulo IV. Derechos y deberes de los colegiados
  
Sección primera. De carácter general
  
Artículo 29. Deber fundamental
  
Artículo 30. Cumplimiento de normas
  
Artículo 31. Despacho profesional
  
Artículo 32. Secreto profesional
  
Artículo 33. Libertad e independencia
  
Artículo 34. Ejercicio de su función
  
Artículo 35. Consideraciones honoríficas
  
Sección segunda. En relación con el Colegio y con los demás colegiados
  
Artículo 36. Derechos
  
Artículo 37. Deberes
  
Artículo 38. Publicidad
  
Artículo 39. La venia
  
Sección tercera. En relación con los tribunales
  
Artículo 40. Normas para actuar ante los tribunales
  
Artículo 41. Independencia y libertad de actuación y derecho a la consideración profesional
  
Artículo 42. Asistencia a juicios y vistas públicas
  
Sección cuarta. En relación con las partes
  
Artículo 43. Respecto a su propio cliente
  
Artículo 44. Respecto a la parte contraria
  
Título IV. Turno de oficio y turno de asistencia a detenidos
  
Artículo 45. Competencia
  
Artículo 46. Funcionamiento
  
Artículo 47. Requisitos generales
  
Título V. Honorarios profesionales
  
Artículo 48. Derecho a su percepción
  
Artículo 49. Facultades de la Junta de Gobierno
  
Artículo 50. Traslado en condenas en costas
  
Título VI. Responsabilidad disciplinaria
  
Artículo 51. Responsabilidad disciplinaria
  
Artículo 52. Competencia
  
Artículo 53. Expedientes referidos a miembros de la Junta de Gobierno
  
Artículo 54. Clases de infracciones
  
Artículo 55. Infracciones muy graves
  
Artículo 56. Infracciones graves
  
Artículo 57. Infracciones leves
  
Artículo 58. Sanciones
  
Artículo 59. Procedimiento sancionador
  
Artículo 60. Efectos
  
Artículo 61. Caducidad del procedimiento sancionador
  
Artículo 62. Extinción de la responsabilidad disciplinaria
  
Artículo 63. Prescripción de las infracciones
  
Artículo 64. Prescripción de las sanciones
  
Artículo 65. Cancelación de las sanciones
  
Título VII. Los órganos de gobierno
  
Capítulo I. Órganos de gobierno
  
Artículo 66. Órganos de gobierno
  
Capítulo II. La Junta de Gobierno
  
Sección primera. Composición, atribuciones y funcionamiento
  
Artículo 67. Composición de la Junta de Gobierno
  
Artículo 68. Capacidad para formar parte de la Junta de Gobierno
  
Artículo 69. El decano
  
Artículo 70. El secretario
  
Artículo 71. El tesorero
  
Artículo 72. El bibliotecario
  
Artículo 73. Los diputados
  
Artículo 74. Atribuciones de la Junta de Gobierno
  
Artículo 75. Reuniones de la Junta de Gobierno
  
Artículo 76. Comisiones, secciones y agrupaciones
  
Sección segunda. Elección de cargos
  
Artículo 77. Forma de proveerse
  
Artículo 78. Requisitos para optar a la elección
  
Artículo 79. Tramitación
  
Artículo 80. Celebración de la elección
  
Artículo 81. Escrutinio y proclamación
  
Artículo 82. Toma de posesión
  
Artículo 83. Comunicación del resultado
  
Artículo 84. Recursos
  
Sección tercera. Cese
  
Artículo 85. Cese
  
Artículo 86. Vacantes
  
Capítulo III. La Junta General
  
Sección primera. Normas generales
  
Artículo 87. La Junta General
  
Artículo 88. Competencia de la Junta General
  
Artículo 89. Convocatoria
  
Artículo 90. Celebración
  
Artículo 91. Acuerdos
  
Sección segunda. Juntas generales ordinarias
  
Artículo 92. Primera Junta General
  
Artículo 93. Segunda Junta General
  
Sección tercera. Juntas generales extraordinarias
  
Artículo 94. Capacidad para solicitarlas
  
Artículo 95. Estatutos
  
Artículo 96. Voto de censura
  
Título VIII. Régimen económico del colegio
  
Artículo 97. Ejercicio económico y presupuesto
  
Artículo 98. Recursos
  
Artículo 99. Administración
  
Título IX. Régimen jurídico
  
Artículo 100. Régimen jurídico
  
Artículo 101. Ley aplicable
  
Artículo 102. Ejecutividad
  
Artículo 103. Plazos
  
Artículo 104. Recursos contra acuerdos de la Junta de Gobierno
  
Artículo 105. Recursos contra acuerdos de la Junta General
  
Artículo 106. Efectos del recurso de alzada
  
Título X. Fusión, absorción, segregación y disolución
  
Artículo 107. Fusión, absorción, segregación y disolución
  
Disposiciones transitorias
  
TÍTULO I
  
Disposiciones generales
  
Artículo 1. Denominación y naturaleza jurídica
  
1. El Colegio de Abogados de Castellón es una corporación de derecho público, amparada por la Constitución, y el ordenamiento jurídico estatal y autonómico, con personalidad jurídica propia y plena capacidad para el cumplimiento de sus fines.
  
2. Su estructura interna y funcionamiento deberán ser democráticos.
  
Artículo 2. Ámbito territorial, sede y delegaciones
  
1. Su competencia territorial es la provincia de Castellón, y su sede está en la ciudad de Castellón de la Plana.
  
2. El domicilio del Colegio de Abogados de Castellón está actualmente en la calle de Temprado, número 15, de Castellón de la Plana.
  
3. Por acuerdo de la Junta de Gobierno del Colegio para el mejor cumplimiento de los fines, y mayor eficacia de las funciones colegiales, se podrán establecer delegaciones con las facultades y competencias que se determinen.
  
Artículo 3. Integrantes
  
El Colegio se integra, sin limitación alguna, por quienes reuniendo las condiciones de aptitud y no estando incursos en ningún tipo de impedimento, y previo cumplimiento de los requisitos de colegiación, han sido o sean admitidos por acuerdo de la Junta de Gobierno.
  
Artículo 4. Tratamiento
  
El Colegio de Abogados de Castellón tiene el tratamiento de ilustre.
  
TÍTULO II
  
Fines y funciones del Colegio
  
Artículo 5. Fines del Colegio
  
Son fines del Colegio de Abogados de Castellón en su ámbito territorial:
  
a) La ordenación del ejercicio de la profesión y la representación exclusiva de la misma.
  
b) La defensa de los derechos e intereses profesionales de los colegiados.
  
c) La formación profesional permanente de los abogados.
  
d) El control deontológico y la aplicación del régimen disciplinario en garantía de la sociedad.
  
e) La defensa del estado social y democrático de derecho proclamado en la Constitución y la promoción y defensa de los derechos humanos.
  
f) La colaboración en el funcionamiento, promoción y mejora de la administración de justicia.
  
Artículo 6. Funciones del Colegio
  
Corresponden al Colegio de Abogados de Castellón, en su ámbito territorial, las siguientes funciones:
  
a) Ostentar la representación que establezcan las leyes para el cumplimiento de sus fines y, especialmente, la representación y defensa de la profesión ante la administración, instituciones, tribunales, entidades y particulares, con legitimación para ser parte en cuantos litigios y causas afecten a los derechos e intereses profesionales y a los fines de la abogacía, ejercitar las acciones penales, civiles, administrativas o sociales que sean procedentes, así como para utilizar el derecho de petición conforme a la ley.
  
b) Informar los proyectos de leyes y de normas que se refieran o afecten al Colegio y al ejercicio de la abogacía.
  
c) Colaborar con el poder judicial y los demás poderes públicos mediante la realización de estudios, emisión de informes, elaboración de estadísticas y otras actividades relacionadas con sus fines, que le sean solicitadas o acuerde por propia iniciativa.
  
d) Organizar y gestionar los servicios de asistencia jurídica gratuita y cuantos otros de asistencia y orientación jurídica puedan crearse.
  
e) Participar en materias propias de la profesión en los órganos consultivos de la administración, así como en los organismos interprofesionales.
  
f) Asegurar la representación de la abogacía en los consejos sociales y patronatos universitarios, en los términos establecidos en las normas que los regulen.
  
g) Participar en la elaboración de los planes de estudios, informar de las normas de organización de los centros docentes correspondientes a la profesión, mantener permanente contacto con los mismos, crear, mantener y proponer la homologación de escuelas de Práctica Jurídica, y otros medios para facilitar el acceso a la vida profesional de los nuevos titulados, y organizar cursos para la formación y perfeccionamiento profesional.
  
h) Ordenar la actividad profesional de los colegiados, velando por la formación, la ética y la dignidad profesionales y por el respeto debido a los derechos de los particulares; ejercer la facultad disciplinaria en el orden profesional y colegial; elaborar sus estatutos particulares y las modificaciones de los mismos, redactar y aprobar su propio reglamento de régimen interior, y los demás acuerdos para el desarrollo de sus competencias.
  
i) Organizar y promover actividades y servicios comunes de interés para los colegiados, de carácter profesional, formativo, cultural, asistencial, de previsión y otros análogos, incluido el aseguramiento obligatorio de la responsabilidad civil profesional cuando legalmente se establezca.
  
j) Procurar la armonía y colaboración entre los colegiados impidiendo la competencia desleal entre los mismos.
  
k) Adoptar las medidas conducentes a evitar y perseguir el intrusismo profesional.
  
l) Intervenir, previa solicitud, en vías de conciliación o arbitraje en las cuestiones que, por motivos profesionales, se susciten entre los colegiados, o entre éstos y sus clientes.
  
m) Ejercer funciones de arbitraje en los asuntos que les sean sometidos, así como promover o participar en instituciones de arbitraje.
  
n) Resolver las discrepancias que puedan surgir en relación con la actuación profesional de los colegiados y la percepción de sus honorarios, mediante laudo al que previamente se sometan de modo expreso las partes interesadas.
  
ñ) Establecer baremos orientadores sobre honorarios profesionales, y, en su caso, el régimen de las notas de encargo o presupuestos para los clientes.
  
o) Informar y dictaminar sobre honorarios profesionales, así como establecer, en su caso, servicios voluntarios para su cobro.
  
p) Cumplir y hacer cumplir a los colegiados, en cuanto afecte a la profesión, las disposiciones legales y estatutarias, así como las normas y decisiones adoptadas por los órganos colegiales en materia de su competencia.
  
q) Cuantas otras funciones redunden en beneficio de los intereses de la profesión, de los colegiados y demás fines de la abogacía.
  
r) Las demás que vengan dispuestas por la legislación estatal o de la Comunidad Valenciana.
  
TÍTULO III
  
Colegiación y ejercicio de la profesión
  
CAPÍTULO I
  
Adquisición y pérdida de la condición de colegiado
  
Artículo 7. Obligatoriedad de colegiación
  
Para el ejercicio de la abogacía deberán colegiarse en el Colegio de Castellón quienes tengan su domicilio profesional único o principal en el ámbito territorial del mismo, lo que les permitirá ejercer en todo el territorio español conforme con las disposiciones legales.
  
Artículo 8. Requisitos de colegiación
  
1. La incorporación al Colegio de Abogados de Castellón exigirá los siguientes requisitos:
  
a) Tener nacionalidad española o de algún estado miembro de la Unión Europea o del Acuerdo sobre el espacio económico europeo, de 2 de mayo de 1992, salvo lo dispuesto en tratados o convenios internacionales, o dispensa legal.
  
b) Ser mayor de edad y no haber sido expulsado de cualquier colegio de abogados, salvo que se haya extinguido la responsabilidad disciplinaria.
  
c) Poseer el título de licenciado en Derecho o los títulos extranjeros que, conforme a las normas vigentes, sean homologados a aquéllos.
  
d) Satisfacer la cuota de ingreso y las demás que tenga establecidas el Colegio.
  
2. La incorporación como ejerciente exigirá, además, los siguientes requisitos:
  
a) Carecer de antecedentes penales que inhabiliten para el ejercicio de la abogacía.
  
b) No estar incurso en causa de incapacidad, incompatibilidad o prohibición para el ejercicio de la abogacía (artículos 9, 23 y 24 del presente estatuto).
  
c) El cumplimiento de las fórmulas legalmente establecidas que garanticen la preparación en el ejercicio de la profesión.
  
d) El solicitante prestará declaración jurada en la que manifestará si ejerce función o empleo en la administración; en caso afirmativo, expresará la naturaleza y categoría de su función o empleo y aportará certificación expresiva de que no incurre en incompatibilidad con el ejercicio de la profesión.
  
e) Formalizar el ingreso en la Mutualidad General de la Abogacía, Mutualidad de Previsión Social a prima fija o, en su caso, en el Régimen de Seguridad Social que corresponda de acuerdo con la legislación vigente.
  
Artículo 9. Causas de incapacidad
  
1. Son circunstancias determinantes de incapacidad para el ejercicio de la abogacía:
  
a) Los impedimentos que, por su naturaleza o intensidad, no permitan el cumplimiento de la misión de defensa de los intereses ajenos que a los abogados se encomienda.
  
b) La inhabilitación o suspensión expresa para el ejercicio de la abogacía en virtud de resolución judicial o corporativa firme.
  
c) Las sanciones disciplinarias firmes que lleven consigo la suspensión del ejercicio profesional o la expulsión de cualquier colegio de abogados.
  
2. Las incapacidades desaparecerán cuando cesen las causas que las hubieran motivado o se haya extinguido la responsabilidad disciplinaria conforme al artículo 62 del presente estatuto.
  
Artículo 10. Abogados pertenecientes a otros colegios de abogados
  
Sin perjuicio de que basta la colegiación a un solo colegio, que será el del domicilio profesional único o principal, para ejercer en todo el territorio del estado, pueden incorporarse al Colegio de Abogados de Castellón quienes perteneciesen con anterioridad a otro colegio.
  
Artículo 11. Competencia de la Junta de Gobierno para tramitar las solicitudes de colegiación
  
Corresponde a la Junta de Gobierno resolver sobre las solicitudes de colegiación que se presenten, pudiendo aprobarlas, suspenderlas o denegarlas, a cuyo fin practicará las diligencias y recabará los informes que, en su caso, considere oportunos, y dictará resolución en el plazo de tres meses desde su presentación, pasado el cual se considerará aprobada. En todo caso, no podrá denegarse el ingreso a quienes reúnan los requisitos del artículo 8.
  
Artículo 12. Suspensión de solicitudes
  
La tramitación de las solicitudes de incorporación será suspendida cuando el interesado no acompañe los documentos necesarios, o existan dudas respecto a su legitimidad o certeza, mientras no se reciban las compulsas oportunas.
  
Artículo 13. Pago de derechos
  
El pago de las cuotas de ingreso y demás gastos de él dimanantes, deberá hacerse en el momento de solicitarlo, con carácter condicional, sujeto a la concesión del ingreso.
  
Artículo 14. Juramento o promesa
  
1. Quienes queden incorporados al Colegio de Abogados de Castellón, antes de iniciar su ejercicio profesional por primera vez, prestarán juramento o promesa de acatamiento a la Constitución y al resto del ordenamiento jurídico, y de fiel cumplimiento de las obligaciones y normas deontológicas de la profesión de abogado.
  
2. El juramento o promesa se formalizará inicialmente por escrito, con compromiso de su posterior ratificación pública ante la Junta de Gobierno. En todo caso, se deberá dejar constancia en el expediente personal del colegiado de la prestación de dicho juramento o promesa.
  
3. Quedará suspendido en el ejercicio de la profesión, hasta que efectivamente cumpla este requisito, quien no preste el juramento o promesa el día y hora que al efecto se señale, salvo causa grave justificada.
  
Artículo 15. Habilitación para defender asuntos propios o de parientes
  
No se necesitará la incorporación al Colegio de Abogados para la defensa de asuntos propios o de parientes hasta el tercer grado de consanguinidad o segundo de afinidad, siempre que el interesado reúna los requisitos establecidos por el artículo 8.1.a, b) y c) del presente estatuto y no esté incurso en causa de incapacidad, así como aquellos que puedan establecer las normas vigentes. Los que se hallen en este caso serán habilitados por el decano del Colegio de Abogados para la intervención que se solicite. Tal habilitación supone para quien la recibe, aunque sólo con relación al asunto o asuntos a que alcanza, el disfrute de todos los derechos concedidos en general a los abogados y la asunción de las correlativas obligaciones.
  
Artículo 16. Abogados y otros colegiados
  
1. Tienen la condición de abogados del Colegio de Abogados de Castellón quienes, en calidad de ejercientes, y cumplidos los requisitos necesarios para ello, se dedican de forma profesional al asesoramiento, concordia y defensa de los intereses jurídicos ajenos, públicos o privados.
  
2. Podrán seguir utilizando la denominación de abogado, añadiendo siempre la expresión «sin ejercicio», los que cesen en el ejercicio de la profesión después de haber ejercido al menos 20 años.
  
3. También podrán pertenecer al Colegio de Abogados de Castellón, con la denominación de colegiados no ejercientes, quienes reúnan los requisitos establecidos en el artículo 8.1 de este estatuto.
  
Artículo 17. Justificación de su condición
  
1. El secretario del Colegio remitirá al principio de cada año a todos los juzgados y tribunales de su territorio, así como a los centros penitenciarios y de detención, una relación comprensiva de los abogados ejercientes incorporados al Colegio. La lista será actualizada semestralmente con las modificaciones por nuevas altas y bajas. A los abogados que en aquella estuviesen incluidos no puede exigírseles otro comprobante para el ejercicio de la profesión.
  
2. El secretario del Colegio o persona en quien delegue podrá comprobar que los abogados que intervengan en las oficinas y actuaciones judiciales figuren incorporados como ejercientes en este Colegio o en otro de España, o que, pese a no estarlo, hubieren sido habilitados conforme al artículo 15 del presente estatuto.
  
Artículo 18. Tarjeta de identidad e identificación
  
1. Los colegiados identificarán su personalidad y su condición de abogado o de no ejercientes, mediante un carnet o tarjeta de identidad, en el que figurará su fotografía, que se ajustará al modelo que en cada caso acuerde la Junta de Gobierno.
  
2. Los abogados deberán consignar en todas sus actuaciones el Colegio en el que estuvieren incorporados, el número de colegiado y, en su caso, la fecha de la habilitación o comunicación previstas en los artículos 15 y 21 del presente estatuto.
  
Artículo 19. Colegiados de honor
  
Podrán ser colegiados de honor del Colegio de Castellón aquellas personas que reciban este nombramiento por acuerdo de la Junta General a propuesta de la de Gobierno y en atención a méritos o servicios relevantes prestados a favor de la abogacía o del propio Colegio.
  
Artículo 20. Colegiación única
  
1. Todo abogado incorporado al Colegio de Abogados de Castellón podrá prestar sus servicios profesionales libremente en todo el territorio del Estado, en el resto de los estados miembros de la Unión Europea y en los demás países, con arreglo a la normativa vigente al respecto. Los abogados de otros países podrán hacerlo en el ámbito territorial de este Colegio conforme a la normativa vigente al efecto.
  
2. Para actuar profesionalmente en el ámbito territorial de cualquier otro colegio, no podrá exigirse a los abogados pertenecientes al Colegio de Abogados de Castellón habilitación alguna, ni el pago de contraprestaciones económicas distintas de aquellas que se exijan habitualmente a los colegiados del colegio donde vaya a intervenir por la prestación de los servicios de los que sean beneficiarios y que no se encuentren cubiertos por la cuota colegial.
  
Artículo 21. Deber de comunicación
  
1. El abogado que vaya a realizar una actuación profesional en territorio diferente al de su colegiación, deberá comunicarlo al colegio en cuyo ámbito haya de intervenir a través de su colegio.
  
2. La comunicación de los abogados que, perteneciendo a otro colegio, vayan a realizar una actuación profesional en el ámbito territorial de Castellón, surtirá efectos desde su presentación, registro y sello de la copia, sin perjuicio de que se recabe del Colegio de origen la documentación que sea necesaria .
  
3. En las actuaciones profesionales que lleve a cabo en el ámbito territorial de otro colegio, el abogado está sujeto a las normas de actuación, deontología y régimen disciplinario del mismo. Dicho colegio protegerá su libertad e independencia en la defensa y será competente para la tramitación y resolución de los expedientes disciplinarios a que hubiere lugar, sin perjuicio de que la eventual sanción surta efectos en todos los colegios de España, para lo cual se comunicará al Consejo General.
  
Artículo 22. Pérdida de la condición de colegiado
  
1. La condición de colegiado se perderá:
  
a) Por falta de pago de las cuotas ordinarias o extraordinarias y de las demás cargas colegiales a que viniere obligado. El impago de las cuotas de la Mutualidad General de la Abogacía, Mutualidad de Previsión Social a prima fija, no dará lugar a la inmediata pérdida de la condición de colegiado, sin perjuicio de la responsabilidad disciplinaria que corresponda.
  
b) Por sanción firme de expulsión del Colegio, acordada en expediente disciplinario.
  
c) Por baja voluntaria.
  
d) Por fallecimiento.
  
2. La pérdida de la condición de colegiado será acordada por la Junta de Gobierno del Colegio en resolución motivada, y, una vez firme, será comunicada al Consejo Valenciano de Colegios de Abogados y al Consejo General.
  
3. En el caso del apartado a) del párrafo 1, los colegiados podrán rehabilitar sus derechos pagando lo adeudado, más sus intereses al tipo del interés legal del dinero, y la cantidad que correspondiere como nueva incorporación.
  
4. Cuando no proceda la pérdida de la condición de colegiado, la Junta de Gobierno acordará el pase a situación de no ejerciente de aquellos colegiados en quienes concurra alguna de las circunstancias determinantes de incapacidad o incompatibilidad total para el ejercicio, mientras aquella subsista, sin perjuicio de que si a ello hubiere lugar, resuelva lo que proceda en vía disciplinaria.
  
CAPÍTULO II
  
Prohibiciones e incompatibilidades
  
Artículo 23. Prohibiciones
  
Los abogados tienen las siguientes prohibiciones, cuya infracción se sancionará disciplinariamente:
  
a) Ejercer la abogacía estando inhabilitado, suspendido, o incursos en causa de incompatibilidad, así como prestar su firma a quienes, por cualquier causa, no puedan ejercer como abogados.
  
b) Compartir locales o servicios con profesionales incompatibles, cuando pueda afectar a la salvaguarda del secreto profesional.
  
c) Mantener vínculos asociativos de carácter profesional que impidan el correcto ejercicio de la abogacía, atendiendo a este respecto a lo previsto en el presente estatuto y, singularmente, en el artículo 24.3.
  
Artículo 24. Incompatibilidades
  
1. El ejercicio de la abogacía es incompatible con cualquier actividad que pueda suponer menosprecio de la libertad, la independencia o la dignidad que le son inherentes. El abogado perteneciente a este Colegio que realice al mismo tiempo cualquier otra actividad, deberá abstenerse de realizar aquella que resulte incompatible con el correcto ejercicio de la abogacía, por suponer un conflicto de intereses que impida respetar los principios del correcto ejercicio contenidos en el presente estatuto.
  
2. Asimismo, el ejercicio de la abogacía será absolutamente incompatible con:
  
a) El desempeño, en cualquier concepto, de cargos, funciones o empleos públicos en el estado y en cualquiera de las administraciones públicas, sean estatales, autonómicas, locales o institucionales, cuya propia normativa reguladora así lo especifique.
  
b) El ejercicio de la profesión de procurador, graduado social, agente de negocios, gestor administrativo y cualquiera otra cuya propia normativa reguladora así lo especifique.
  
c) El mantenimiento de vínculos profesionales con cargos o profesionales incompatibles con la abogacía que puedan afectar al correcto ejercicio de la misma.
  
3. En todo caso, el abogado no podrá realizar actividad de auditoria de cuentas u otras que sean incompatibles con el correcto ejercicio de la abogacía, simultáneamente para el mismo cliente o para quienes lo hubiesen sido en los tres años precedentes. En principio, no se entenderá incompatible esta prestación si se realiza por personas jurídicas distintas y con consejos de administración diferentes.
  
4. El ejercicio de la abogacía es también incompatible con la intervención ante aquellos organismos jurisdiccionales en que figuren como funcionarios o contratados el cónyuge, el conviviente permanente con análoga relación de afectividad o los parientes del abogado, dentro del segundo grado de consanguinidad o afinidad. El abogado a quien afecte tal incompatibilidad deberá abstenerse de la defensa que en tales asuntos le haya podido ser encomendada. Dicha obligación de abstención se entiende sin perjuicio del derecho de recusación que pueda asistir al litigante contrario.
  
Artículo 25. Efectos
  
1. El Abogado a quien afecte alguna de las causas de incompatibilidad establecidas en los párrafos 1, 2 y 3 del artículo anterior, deberá comunicarlo sin excusa a la Junta de Gobierno del Colegio, y cesar inmediatamente en la situación de incompatibilidad, entendiéndose que renuncia al ejercicio profesional si no lo manifiesta por escrito en el plazo de treinta días, con lo que automáticamente será dado de baja en el mismo.
  
2. La infracción del deber de cesar en la situación de incompatibilidad, así como su ejercicio con infracción de las incompatibilidades establecidas en el artículo anterior, directamente o por persona interpuesta, constituirá infracción muy grave, sin perjuicio de las demás responsabilidades que correspondan.
  
CAPÍTULO III
  
Ejercicio individual, colectivo y multiprofesional
  
Artículo 26. Ejercicio individual
  
1. El ejercicio individual de la abogacía podrá desarrollarse por cuenta propia, como titular de un despacho, o por cuenta ajena, como colaborador de un despacho individual o colectivo. No se perderá la condición de abogado que ejerce como titular de su propio despacho individual cuando:
  
a) El abogado tenga en su bufete pasantes o colaboradores, con o sin relación laboral con los mismos.
  
b) El abogado comparta los locales, instalaciones, servicios u otros medios con otros abogados, pero manteniendo la independencia de sus bufetes, sin identificación conjunta de los mismos ante la clientela.
  
c) El abogado concierte acuerdos de colaboración para determinados asuntos o clases de asuntos con otros abogados o despachos colectivos, nacionales o extranjeros, cualquiera que sea su forma.
  
d) El abogado constituya una sociedad unipersonal para dicho ejercicio de la abogacía, que habrá de observar, en cuanto pueda aplicársele, lo dispuesto en el artículo siguiente para el ejercicio colectivo.
  
2. El abogado titular de un despacho profesional individual responderá profesionalmente frente a su cliente de las gestiones o actuaciones que efectúen sus pasantes o colaboradores, sin perjuicio de la facultad de repetir frente a los mismos si procediera. No obstante, los pasantes y colaboradores quedan sometidos a las obligaciones deontológicas y asumirán su propia responsabilidad disciplinaria. Los honorarios a cargo del cliente se devengarán a favor del titular del despacho, aun en el caso de que las actuaciones fueren realizadas por otros Letrados por delegación o sustitución del mismo; y a su vez, dicho titular del despacho responderá personalmente de los honorarios debidos a los Letrados a los que encargue o delegue actuaciones aun en el caso de que el cliente dejase de abonárselos, salvo pacto escrito en contrario.
  
3. El ejercicio de la abogacía por cuenta ajena en régimen de especial colaboración habrá de pactarse expresamente por escrito, fijando las condiciones, duración, alcance y régimen económico de la colaboración.
  
4. La abogacía también podrá ejercerse por cuenta ajena bajo régimen de derecho laboral, mediante contrato de trabajo formalizado por escrito y en el que habrá de respetarse la libertad e independencia básicas para el ejercicio de la profesión y expresarse si dicho ejercicio fuese en régimen de exclusividad.
  
5. El Colegio de Abogados de Castellón podrá exigir la presentación de los contratos de colaboración y de trabajo a fin de verificar que se ajustan a lo establecido en este estatuto.
  
6. En las actuaciones que realice el colaborador en régimen especial o en régimen de derecho laboral, u otro letrado por sustitución o por delegación, deberá hacer constar en nombre y por cuenta de quien actúa.
  
Artículo 27. Ejercicio colectivo
  
1. Los abogados podrán ejercer la abogacía colectivamente, mediante su agrupación bajo cualquiera de las formas lícitas en derecho, incluidas las sociedades mercantiles.
  
2. La agrupación habrá de tener como objeto exclusivo el ejercicio profesional de la abogacía y estar integrada exclusivamente por abogados en ejercicio, sin limitación de número. No podrá compartir locales o servicios con profesionales incompatibles, si ello pudiera afectar a la salvaguarda del secreto profesional. Tanto el capital como los derechos políticos y económicos habrán de estar atribuidos únicamente a los abogados que integren el despacho colectivo.
  
3. La forma de agrupación deberá permitir en todo momento la identificación de sus integrantes, habrá de constituirse por escrito e inscribirse en el Registro Especial correspondiente al colegio donde tuviese su domicilio. En dicho Registro se inscribirán su composición y las altas y bajas que se produzcan. Los abogados que formen parte de un despacho colectivo estarán obligados personalmente a solicitar las inscripciones correspondientes.
  
4. Los abogados agrupados en un despacho colectivo no podrán tener despacho independiente del colectivo y en las intervenciones profesionales que realicen y en las minutas que emitan deberán dejar constancia de su condición de miembros del referido colectivo. No obstante, las actuaciones correspondientes a la asistencia jurídica gratuita tendrán carácter personal, aunque podrá solicitarse del Colegio su facturación a nombre del despacho colectivo.
  
5. Los abogados miembros de un despacho colectivo tendrán plena libertad para aceptar o rechazar cualquier cliente o asunto del despacho, así como plena independencia para dirigir la defensa de los intereses que tengan encomendados. Las sustituciones que se produzcan se atendrán a las normas de funcionamiento del respectivo despacho, sin precisar la solicitud de venia interna. Los honorarios corresponderán al colectivo, sin perjuicio del régimen interno de distribución que establezcan las referidas normas.
  
6. La actuación profesional de los integrantes del despacho colectivo estará sometida a la disciplina colegial del Colegio en cuyo ámbito se efectúa, respondiendo personalmente el abogado que la haya efectuado. No obstante, se extenderán a todos los miembros del despacho colectivo el deber de secreto profesional, las incompatibilidades que afecten a cualquiera de sus integrantes y las situaciones de prohibición de actuar en defensa de intereses contrapuestos con los patrocinados por cualquiera de ellos.
  
7. La responsabilidad civil que pudiese tener el despacho colectivo será conforme al régimen jurídico general que corresponda a la forma de agrupación utilizada. Además, todos los abogados que hayan intervenido en un asunto responderán civilmente frente al cliente con carácter personal, solidario e ilimitado.
  
8. Para la mejor salvaguarda del secreto profesional y de las relaciones de compañerismo, las normas reguladoras del despacho colectivo podrán someter a arbitraje colegial las discrepancias que pudieran surgir entre sus miembros a causa del funcionamiento, separación o liquidación de dicho despacho.
  
Artículo 28. Régimen de colaboración multiprofesional
  
1. Los abogados podrán asociarse en régimen de colaboración multiprofesional con otros profesionales liberales no incompatibles, sin limitación de número y sin que ello afecte a su plena capacidad para el ejercicio de la profesión ante cualquier jurisdicción y tribunal, utilizando cualquier forma lícita en derecho, incluidas las sociedades mercantiles, siempre que se cumplan las siguientes condiciones:
  
a) Que la agrupación tenga por objeto la prestación de servicios conjuntos determinados, incluyendo servicios jurídicos específicos que se complementen con los de las otras profesiones.
  
b) Que la actividad a desempeñar no afecte al correcto ejercicio de la abogacía por los miembros abogados.
  
c) Que se cumplan las condiciones establecidas en el artículo anterior en lo que afecte al ejercicio de la abogacía, salvo lo expresado bajo el párrafo 2 del mismo, que no resultará aplicable, o en el párrafo 4, del que solamente será aplicable la obligación de dejar constancia de la condición de miembro del colectivo multiprofesional en las actuaciones que se realicen y minutas que se emitan en su ámbito.
  
2. Las agrupaciones en régimen de colaboración multiprofesional que actúen en el ámbito territorial del Colegio de Castellón deben inscribirse en el Registro Especial del Colegio de Abogados.
  
3. Los miembros abogados deberán separarse cuando cualquiera de sus integrantes incumpla las normas sobre prohibiciones, incompatibilidades o deontología propias de la abogacía.
  
CAPÍTULO IV
  
Derechos y deberes de los colegiados
  
Sección Primera
  
De carácter general
  
Artículo 29. Deber fundamental
  
El deber fundamental del abogado, como partícipe en la función pública de la administración de justicia, es cooperar a ella asesorando, conciliando y defendiendo en derecho los intereses que le sean confiados. En ningún caso la tutela de tales intereses puede justificar la desviación del fin supremo de justicia a que la abogacía se halla vinculada.
  
Artículo 30. Cumplimiento de normas
  
Los colegiados deben cumplir las normas legales, estatutarias, deontológicas, así como los acuerdos de los diferentes órganos corporativos.
  
Artículo 31. Despacho profesional
  
1. Los abogados de este Colegio deberán mantener despacho profesional, o estar adscritos a un despacho profesional, abierto en el lugar donde habitualmente ejerzan la profesión, dentro del ámbito territorial de este Colegio.
  
2. Se exceptúa de este deber de mantener despacho abierto, a los abogados procedentes de otros colegios, respecto de los cuales se entenderá cumplido este requisito por el hecho de mantener su despacho profesional en el colegio de origen en el que más habitualmente ejerzan la profesión.
  
3. Todos los colegiados tienen la obligación de comunicar al Colegio su domicilio, los cambios del mismo, y las ausencias que hayan de prolongarse por más de dos meses consecutivos. Las notificaciones efectuadas en el domicilio profesional que conste en el Colegio tendrán plena validez, sin perjuicio de la responsabilidad que pueda derivarse de no haber comunicado su eventual traslado.
  
Artículo 32. Secreto profesional
  
1. Los abogados deben guardar secreto profesional de conformidad con el artículo 437.2 de la Ley Orgánica del Poder Judicial y con las normas deontológicas, de todos los hechos o noticias que conozcan por razón de cualquiera de las modalidades de su actuación profesional, no pudiendo ser obligados a declarar sobre los mismos.
  
2. En el caso de que el decano del Colegio de Abogados, o quien estatutariamente le sustituya, fuere requerido en virtud de norma legal o avisado por la autoridad judicial, o en su caso gubernativa, competente para la práctica de un registro en el despacho profesional de un abogado del Colegio de Castellón, deberá personarse en dicho despacho y asistir a las diligencias que en el mismo se practiquen, velando por la salvaguarda del secreto profesional.
  
3. Si un abogado tuviera que reclamar judicialmente contra su propio cliente como consecuencia del ejercicio profesional, no tendrá obligación de guardar silencio respecto al caso concreto al que se refiere la reclamación.
  
Artículo 33. Libertad e independencia
  
El abogado en cumplimiento de su misión, actuará con toda libertad e independencia, sin otras limitaciones que las impuestas por la ley o por las normas éticas y la deontología profesional.
  
Artículo 34. Ejercicio de su función
  
El deber de defensa jurídica que a los abogados se les confía es también un derecho para los mismos, y podrán reclamar tanto de las autoridades como del Colegio y de los particulares, todas las medidas de ayuda en el ejercicio de su función que les sean legalmente debidas.
  
Artículo 35. Consideraciones honoríficas
  
El abogado del Colegio de Castellón tiene derecho a todas las consideraciones honoríficas debidas a su profesión y tradicionalmente reconocidas.
  
Sección segunda
  
En relación con el Colegio y con los demás colegiados
  
Artículo 36. Derechos.
  
Son derechos de los colegiados:
  
a) Participar en la gestión corporativa y, por tanto, ejercer los derechos de petición, de voto y de acceso a los cargos directivos, en la forma que establezcan las normas legales o estatutarias. El voto de los abogados tendrá, en todo caso, doble valor que el de los colegiados no ejercientes y que el de los abogados sin ejercicio.
  
b) Recabar y obtener del Colegio y de todos los órganos corporativos la protección de su independencia y lícita libertad de actuación profesional.
  
c) Formular moción de censura contra los miembros de la Junta de Gobierno, en los términos regulados en el presente estatuto.
  
d) Promover actuaciones de los órganos de gobierno por medio de iniciativas.
  
e) Conocer en cualquier momento el estado de tramitación de los expedientes en los que tengan la condición de interesado.
  
f) Aquellos otros que les confieren el presente estatuto y cualesquiera otras disposiciones de carácter general.
  
Artículo 37. Deberes
  
Son deberes de los colegiados :
  
a) Estar al corriente en el pago de sus cuotas, ordinarias o extraordinarias, y levantar las demás cargas colegiales, cualquiera que sea su naturaleza, en la forma y plazos al efecto establecidos. A tales efectos se consideran cargas corporativas todas las impuestas por el Colegio, el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados y el Consejo General de la Abogacía, en el marco de sus competencias respectivas, así como las correspondientes a la Mutualidad General de la Abogacía, Mutualidad de Previsión Social a prima fija.
  
b) Denunciar al Colegio todo acto de intrusismo que llegue a su conocimiento, así como los casos de ejercicio ilegal, sea por falta de colegiación, sea por suspensión o inhabilitación del denunciado, o por estar incurso en supuestos de incompatibilidad o prohibición. Así como aquellos supuestos de falta de comunicación de la actuación profesional de los abogados pertenecientes a otros colegios.
  
c) Denunciar al Colegio cualquier atentado a la libertad, independencia o dignidad de un abogado en el ejercicio de sus funciones.
  
d) No intentar la implicación del abogado contrario en el litigio o intereses debatidos, ni directa ni indirectamente, evitando incluso cualquier alusión personal al compañero y tratándole siempre con la mayor corrección.
  
e) Mantener como materia reservada las conversaciones y correspondencia habidas con el abogado o abogados contrarios, con prohibición de revelarlos o presentarlos en juicio sin su previo consentimiento. No obstante, por causa grave, la Junta de Gobierno del Colegio podrá discrecionalmente autorizar su revelación o presentación en juicio sin dicho consentimiento previo.
  
f) Abstenerse de la realización de actos de competencia desleal o que intenten restringir la libre competencia.
  
g) Informar al decano, para que pueda realizar una labor de mediación, del encargo de promover actuaciones de cualquier clase contra otro abogado sobre responsabilidades relacionadas con el ejercicio profesional.
  
Artículo 38. Publicidad
  
1. Los abogados podrán realizar publicidad de sus servicios, siempre que sea digna, leal y veraz, con absoluto respeto a la dignidad de las personas, a la legislación sobre publicidad, sobre defensa de la competencia y competencia desleal, ajustándose, en cualquier caso, a las normas deontológicas.
  
2. Se considerará contraria a las normas deontológicas de la abogacía la publicidad que suponga:
  
a) Revelar directa o indirectamente hechos, datos o situaciones amparados por el secreto profesional.
  
b) Incitar genérica o concretamente al pleito o conflicto.
  
c) Ofrecer sus servicios, por sí o mediante terceros, a víctimas de accidentes o desgracias, a sus herederos o a sus causahabientes, en el momento en que carecen de plena y serena libertad para la elección de abogado por encontrarse sufriendo dicha reciente desgracia personal o colectiva.
  
d) Prometer la obtención de resultados que no dependan exclusivamente de la actividad del abogado.
  
e) Hacer referencia directa o indirecta a clientes del propio abogado.
  
f) Utilizar los emblemas o símbolos colegiales y aquellos otros que por su similitud pudieran generar confusión, al reservarse su uso para la publicidad institucional que pueda realizarse en beneficio de la profesión en general.
  
3. Los abogados que presten sus servicios en forma permanente u ocasional a empresas individuales o colectivas deberán exigir que las mismas se abstengan de efectuar publicidad respecto de tales servicios que no se ajuste a lo establecido en este estatuto, siendo responsables a nivel disciplinario de tal publicidad.
  
Artículo 39. La venia
  
1. Los abogados que hayan de encargarse de la dirección profesional de un asunto encomendado a otro compañero en la misma instancia deberán solicitar su venia, salvo que exista renuncia escrita e incondicionada a proseguir su intervención por parte del anterior letrado, y en todo caso, recabar del mismo la información necesaria para continuar el asunto.
  
2. La venia, excepto caso de urgencia a justificar, deberá ser solicitada con carácter previo y por escrito, sin que el letrado requerido pueda denegarla y con la obligación por su parte de devolver la documentación en su poder y facilitar al nuevo letrado la información necesaria para continuar la defensa.
  
3. El letrado sustituido tendrá derecho a reclamar los honorarios que correspondan a su intervención profesional.
  
Sección tercera
  
En relación con los tribunales
  
Artículo 40. Normas para actuar ante los tribunales
  
1. Son obligaciones del abogado para con los órganos jurisdiccionales la probidad, lealtad y veracidad en cuanto al fondo de sus declaraciones o manifestaciones, y el respeto en cuanto a la forma de su intervención.
  
2. Los abogados comparecerán ante los tribunales vistiendo toga, sin distintivo de ninguna clase, salvo el colegial, y adecuarán su indumentaria a la dignidad y prestigio de la toga que visten y al respeto a la justicia.
  
3. Los abogados tendrán derecho a intervenir ante los tribunales de cualquier jurisdicción sentados dentro del estrado, al mismo nivel en que se halle instalado el tribunal ante quien actúen, teniendo delante de sí una mesa y situándose a los lados del tribunal de modo que no den la espalda al público, siempre con igualdad de trato que el ministerio fiscal o la abogacía del estado.
  
4. El letrado actuante podrá ser auxiliado o sustituido en el acto de la vista o juicio o en cualquier otra diligencia judicial por un compañero en ejercicio, incorporado o cuya actuación haya sido debidamente comunicada al Colegio. Para la sustitución bastará la declaración del abogado sustituto, bajo su propia responsabilidad.
  
5. Los abogados que se hallen procesados o encartados y se defiendan a sí mismos o colaboren con su defensor, usarán toga y ocuparán el sitio establecido para los letrados.
  
6. Los abogados esperarán un tiempo prudencial sobre la hora señalada por los órganos judiciales para las actuaciones en que vayan a intervenir, transcurrido el cual podrán formular la pertinente queja ante el mismo órgano e informar del retraso a la Junta de Gobierno del Colegio para que pueda adoptar las iniciativas pertinentes.
  
Artículo 41. Independencia y libertad de actuación y derecho a la consideración profesional.
  
Si el abogado actuante considerase que la autoridad, tribunal o juzgado coarta la independencia y libertad necesarias para cumplir sus deberes profesionales, o que no se le guardase la consideración debida a su profesión, podrá hacerlo constar así ante el propio juzgado o tribunal bajo la fe del secretario y dar cuenta a la Junta de Gobierno. La Junta, si estimare fundada la queja, adoptará las medidas oportunas para amparar la libertad, independencia y prestigio profesionales.
  
Artículo 42. Asistencia a juicios y vistas públicas
  
En los tribunales se designará un sitio, separado del público, con las mismas condiciones del señalado para los abogados actuantes, a fin de que puedan ocuparlo los demás letrados que, vistiendo toga, quieran presenciar los juicios y vistas públicas.
  
Sección cuarta
  
En relación con las partes
  
Artículo 43. Respecto a su propio cliente
  
1. Los abogados tienen plena libertad de aceptar o rechazar la dirección del asunto, así como de renunciar al mismo en cualquier fase del procedimiento, siempre que no se produzca indefensión al cliente.
  
2. Si al abogado no le interesase continuar defendiendo al cliente que le hubiere nombrado, vendrá obligado a hacerle saber su desistimiento con la antelación necesaria para que no queden indefensos los intereses puestos bajo su amparo, especialmente cuando estuvieren en curso plazos para evacuar cualquier traslado, o próxima la prescripción de la acción, la caducidad de la instancia, la celebración de vista o la interposición del recurso ante el Tribunal Superior, con especial atención a lo dispueto en el artículo 449.4 de la Ley Orgánica del Poder Judicial.
  
3. Son obligaciones del abogado para con la parte por él defendida, además de las que se deriven de sus relaciones contractuales, el cumplimiento de la misión de defensa que le sea encomendada con el máximo celo y diligencia y guardando el secreto profesional.
  
4. El abogado realizará diligentemente las actividades profesionales que le imponga la defensa del asunto encomendado, ateniéndose a las exigencias técnicas, deontológicas y éticas adecuadas a la tutela jurídica de dicho asunto y pudiendo auxiliarse de sus colaboradores y otros compañeros, quienes actuarán bajo su responsabilidad.
  
5. En todo caso, el abogado deberá identificarse ante la persona a la que asesore o defienda, incluso cuando lo hiciere por cuenta de un tercero, a fin de asumir las responsabilidades civiles, penales y deontológicas que, en su caso, correspondan.
  
6. El abogado está obligado a devolver puntualmente a su cliente la documentación que le hubiera confiado, a la terminación de la relación contractual. No será causa para eximirse de esta obligación que se le adeude cualquier cantidad. También deberá entregar a su cliente, a su petición, los escritos y resoluciones relacionadas con el asunto que le tenga encomendado, con gastos a cargo del cliente.
  
Artículo 44. Respecto a la parte contraria
  
Son obligaciones del abogado para con la parte contraria la abstención u omisión de cualquier acto que determine una lesión injusta para la misma, y el trato considerado y cortés.
  
TÍTULO IV
  
Turno de oficio y turno de asistencia a detenidos.
  
Artículo 45. Competencia
  
1. Corresponde al Consejo Valenciano de Colegios de Abogados y a la Junta de Gobierno de este Colegio la regulación y organización de los servicios de asistencia letrada y de defensa gratuita, garantizando en todo caso su continuidad, atendiendo a los principios de eficiencia y funcionalidad, de distribución objetiva y equitativa de los distintos turnos y medios y, cuando el censo de los profesionales lo permita, de especialización por órganos jurisdiccionales y materias.
  
2. La Junta de Gobierno es competente para establecer las normas para su reparto entre los abogados, así como qué requisitos complementarios deben cumplir aquellos que deban o quieran prestarlo, sin perjuicio de los legalmente exigidos.
  
3. Corresponde a los abogados el asesoramiento jurídico y defensa de oficio de las personas que tengan derecho a la asistencia jurídica gratuita, conforme a la legislación vigente.
  
4. Asimismo, corresponde a los abogados la asistencia y defensa de quienes soliciten abogado de oficio o no designen abogado en la jurisdicción penal, sin perjuicio del abono de honorarios por el cliente si no le fuere reconocido el derecho a la asistencia jurídica gratuita.
  
5. Igualmente corresponde a los abogados la asistencia a los detenidos y presos en los términos que exprese la legislación vigente.
  
6. Los abogados desempeñarán las funciones a que se refiere este artículo con la libertad e independencia profesionales que les son propias y conforme a las normas éticas y deontológicas que rigen la profesión.
  
Artículo 46. Funcionamiento
  
El desarrollo de las funciones reseñadas en el artículo anterior será organizado por el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados y la Junta de Gobierno del Colegio de Abogados de Castellón, estableciendo las normas y requisitos a que haya de atenerse la prestación de los servicios correspondientes, procediendo la Junta de Gobierno a la designación del abogado que haya de asumir cada asunto, al control de su desempeño, y a la exigencia de las responsabilidades disciplinarias a que hubiere lugar.
  
Artículo 47. Requisitos generales
  
1. Con carácter general, los abogados adscritos a los turnos de oficio o de asistencia al detenido deberán reunir en todo momento, además de los requisitos exigidos por la legislación, las siguientes condiciones:
  
a) Estar incorporados como ejercientes en este Colegio durante el ejercicio de sus actuaciones.
  
b) Tener despacho profesional principal o único dentro del ámbito territorial del Colegio de Abogados de Castellón.
  
2. El interesado deberá solicitar su incorporación por escrito en los plazos y forma que señale la Junta de Gobierno. Estas solicitudes se efectuarán para cada clase de turno.
  
3. La Junta de Gobierno podrá excluir de los turnos a quienes por su prestación de servicios a la función pública o trabajo por cuenta ajena, estén sujetos al cumplimiento de un horario que les imposibilite u obstaculice el buen cumplimiento de las obligaciones inherentes al funcionamiento del turno de oficio o del turno de asistencia al detenido.
  
TÍTULO V
  
Honorarios profesionales
  
Artículo 48. Derecho a su percepción
  
1. El abogado tiene derecho a una compensación económica adecuada por los servicios prestados, así como al reintegro de los gastos que se le hayan causado. La cuantía de los honorarios será libremente convenida entre el cliente y el abogado, con respeto a las normas deontológicas y sobre competencia desleal. A falta de pacto expreso en contrario, para la fijación de los honorarios se tendrán en cuenta las normas orientadoras vigentes en el Colegio de Abogados de Castellón. Dichas normas se aplicarán, en todo caso, a la parte contraria en los supuestos de condena en costas
  
2. Dicha compensación económica podrá asumir la forma de retribución fija, periódica o por horas.
  
3. Respecto a las costas recobradas de terceros se estará a lo que libremente acuerden las partes, y, a falta de pacto expreso, habrán de ser satisfechas efectivamente al abogado.
  
4. Se prohíbe en todo caso la cuota litis en sentido estricto, entendiéndose por tal el acuerdo entre el abogado y su cliente, previo a la terminación del asunto, en virtud del cual éste se compromete a pagarle únicamente un porcentaje de lo que se obtenga, independientemente de que consista en una suma de dinero o cualquier otro beneficio, bien o valor que consiga el cliente por ese asunto.
  
5. La Junta de Gobierno del Colegio podrá adoptar medidas disciplinarias contra los letrados que habitual y temerariamente impugnen las minutas de sus compañeros, así como contra los letrados cuyos honorarios sean declarados reiteradamente excesivos.
  
Artículo 49. Facultades de la Junta de Gobierno
  
1. Corresponde a la Junta de Gobierno aprobar y revisar periódicamente baremos orientadores para la percepción de honorarios profesionales.
  
2. La Junta de Gobierno resolverá toda cuestión de honorarios que le sometan extrajudicialmente las partes o el abogado y su cliente, previo pago de los honorarios correspondientes por el informe, y depósito o aval de la cantidad a la que ascienda la minuta, que se aplicará según el resultado del informe.
  
Artículo 50. Traslado en condenas en costas
  
1. Cuando haya condena en costas en un procedimiento ante los juzgados y tribunales de la provincia de Castellón, excepto en los juicios en rebeldía, con carácter previo a su tasación, el letrado a favor de cuya parte se haya obtenido el pronunciamiento, trasladará directamente al Abogado de la obligada al pago la minuta detallada de los honorarios que estime exigibles.
  
2. El letrado de la parte obligada al pago procederá, en el plazo de cinco días, contados desde el siguiente en que reciba la minuta, a comunicar su conformidad con la misma u oponer los reparos que estime procedentes, comunicándolo en este último caso al Colegio de Abogados. El silencio por parte del letrado equivaldrá a la conformidad con la minuta.
  
3. En caso de disconformidad, los letrados intervinientes facilitarán al Colegio, además de la minuta objeto de discrepancia, los reparos opuestos y cuantos antecedentes estimen oportunos. A la vista de todo ello y de cuantos demás datos pudiera solicitar la Junta de Gobierno, ésta dictará resolución sobre la cuantía de la minuta que sea exigible, con expresión de las razones que fundamenten tal pronunciamiento.
  
4. El incumplimiento por el abogado minutante del deber de traslado y el silencio del contrario, con posterior impugnación judicial de la minuta por el mismo, serán sancionados disciplinariamente.
  
TÍTUL VI
  
Responsabilidad disciplinaria
  
Artículo 51. Responsabilidad disciplinaria
  
1. Los abogados están sujetos a responsabilidad disciplinaria en el caso de infracción de sus deberes profesionales o deontológicos.
  
2. Las sanciones disciplinarias corporativas se harán constar en todo caso en el expediente personal del colegiado.
  
Artículo 52. Competencia
  
1. La Junta de Gobierno es competente para el ejercicio de la jurisdicción disciplinaria. La responsabilidad disciplinaria se declarará previa la formación de expediente seguido por los trámites que se especifiquen en el Reglamento de Procedimiento Disciplinario.
  
2. Las correcciones que podrán aplicarse son las siguientes:
  
a) Amonestación privada.
  
b) Apercibimiento por escrito.
  
c) Suspensión del ejercicio de la abogacía por un plazo no superior a dos años.
  
d) Expulsión del Colegio.
  
Artículo 53. Expedientes referidos a miembros de la Junta de Gobierno
  
Si el expediente se refiere a alguno de los miembros de la Junta de Gobierno, conocerá del mismo el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados.
  
Artículo 54. Clases de infracciones
  
Las infracciones que puedan llevar aparejada sanción disciplinaria se clasifican en muy graves, graves y leves.
  
Artículo 55. Infracciones muy graves
  
Son infracciones muy graves:
  
a) La infracción de las prohibiciones establecidas en el artículo 23 o del régimen de incompatibilidades previsto en el artículo 24 de los presentes estatutos.
  
b) La publicidad de servicios profesionales con incumplimiento de las normas especificadas en el artículo 38.
  
c) La comisión de delitos dolosos, en cualquier grado de participación, como consecuencia del ejercicio de la profesión, así como los actos y omisiones que constituyan ofensa grave a la dignidad de la profesión o a las reglas deontológicas que la gobiernan.
  
d) El atentado contra la dignidad u honor de las personas que constituyen la Junta de Gobierno cuando actúen en el ejercicio de sus funciones, y contra los compañeros con ocasión del ejercicio profesional.
  
e) La embriaguez o consumo de drogas cuando afecten gravemente al ejercicio de la profesión.
  
f) La realización de actividades, constitución de asociaciones o pertenencia a éstas, cuando tengan como fines o realicen funciones que sean propias y exclusivas de los colegios.
  
g) La comisión de una infracción grave, habiendo sido sancionado por la comisión de otras dos del mismo carácter y cuya sanción no se haya cancelado.
  
h) El favorecimiento del intrusismo profesional y su encubrimiento.
  
i) La condena de un colegiado en sentencia firme a penas graves conforme al artículo 33.2 del Código Penal.
  
j) El deliberado y persistente incumplimiento de las normas deontológicas esenciales en el ejercicio de la abogacía.
  
k) Cualquier otra infracción que en el presente estatuto tuviere la calificación de infracción muy grave.
  
Artículo 56. Infracciones graves
  
Son infracciones graves:
  
a) El incumplimiento grave de las normas estatutarias o de los acuerdos adoptados por los órganos colegiales en el ámbito de su competencia.
  
b) El ejercicio profesional en el ámbito territorial del Colegio omitiendo deliberadamente la comunicación conforme al artículo 21 del presente estatuto.
  
c) La falta de respeto, por acción u omisión, a los componentes de la Junta de Gobierno cuando actúen en el ejercicio de sus funciones.
  
d) Los actos de desconsideración manifiesta hacia los compañeros en el ejercicio de la actividad profesional, y la infracción de lo dispuesto en el artículo 39 sobre venia.
  
e) La competencia desleal, cuando así haya sido declarada por el órgano competente, y la infracción de las normas de publicidad, cuando no constituya infracción muy grave.
  
f) La habitual y temeraria impugnación de las minutas de los compañeros, así como la reiterada formulación de minutas de honorarios excesivos.
  
g) Los actos y omisiones descritos en los párrafos a) y c) del artículo anterior, cuando no tuvieren entidad suficiente para ser considerados como muy graves.
  
h) El ejercicio profesional en situación de embriaguez, o bajo el influjo de drogas tóxicas.
  
i) El ejercicio de la actividad profesional por los abogados inscritos con título obtenido en otro estado miembro de la Unión Europea, omitiendo expresa mención al título profesional de origen.
  
j) Cualquier otra infracción que en el presente estatuto tuviere la calificación de infracción grave.
  
Artículo 57. Infracciones leves
  
Son infracciones leves:
  
a) La falta de respeto a los miembros de la Junta de Gobierno en el ejercicio de sus funciones, cuando no constituya infracción muy grave o grave.
  
b) La negligencia en el cumplimiento de las normas estatutarias.
  
c) El incumplimiento leve de los deberes que la profesión impone.
  
d) Los actos u omisiones enumerados en el artículo anterior cuando no tuviesen entidad suficiente para ser considerados como graves.
  
Artículo 58. Sanciones
  
1. Las sanciones que pueden imponerse por infracciones muy graves serán las siguientes:
  
a) Para las de los apartados b), c), d), e), f), g), h) y k) del artículo 55, suspensión del ejercicio de la abogacía por un plazo superior a tres meses sin exceder de dos años.
  
b) Para las de los apartados a), i) y j) del mismo artículo, expulsión del Colegio.
  
2. Por infracciones graves podrá imponerse la sanción de suspensión del ejercicio de la abogacía por un plazo no superior a tres meses.
  
3. Por infracciones leves podrán imponerse las sanciones de amonestación privada o la de apercibimiento por escrito.
  
4. Las sanciones que se impongan habrán de guardar proporcionalidad con las infracciones cometidas.
  
Artículo 59. Procedimiento sancionador
  
1. Las infracciones se sancionarán por la Junta de Gobierno, tras la apertura del expediente disciplinario, tramitado conforme a lo dispuesto en el Reglamento de Procedimiento Disciplinario.
  
2. La Junta de Gobierno será en todo caso el órgano competente para resolver. Las facultades de instrucción de los expedientes disciplinarios se encomiendan a los miembros de la Junta de Gobierno, haciéndolo como instructor uno de sus miembros y como secretario el que lo sea de la propia Junta de Gobierno, quienes actuarán con absoluta separación e independencia respecto al órgano de decisión, constituido por la propia Junta de Gobierno sin su participación.
  
3. No obstante lo anterior, podrán también instruir expedientes disciplinarios quienes, habiendo sido miembros de la Junta de Gobierno, formen parte de la Comisión Disciplinaria que la Junta de Gobierno pueda constituir y designar a tal efecto.
  
4. En todo caso los acuerdos de suspensión por más de seis meses o expulsión deberán ser tomados por la Junta de Gobierno mediante votación secreta y con la conformidad de las dos terceras partes de sus componentes. A esta sesión estarán obligados a asistir todos los componentes de la Junta, excepto el instructor y el secretario del expediente, de modo que el que sin causa justificada no concurriese, cesará como miembro de la Junta de Gobierno y no podrá presentarse como candidato en la elección mediante la que se cubra su vacante.
  
Artículo 60. Efectos
  
1. Las sanciones disciplinarias se ejecutarán una vez que sean firmes. Podrán ser hechas públicas cuando adquieran firmeza.
  
2. Todas las sanciones tendrán efectos en el ámbito de todos los Colegios de Abogados de España, a cuyo fin el Colegio lo comunicará al Consejo General de la Abogacía y al Consejo Valenciano de Colegios de Abogados.
  
Artículo 61. Caducidad del procedimiento sancionador
  
1. Si no se hubiese notificado la resolución transcurridos seis meses desde la iniciación del expediente disciplinario, teniendo en cuenta las posibles interrupciones de su cómputo por causas imputables al interesado, se producirá la caducidad del procedimiento.
  
2. La declaración de caducidad de oficio o a instancia del propio interesado no impedirá la incoación de un nuevo expediente disciplinario en el supuesto de que la infracción cometida no hubiera prescrito.
  
Artículo 62. Extinción de la responsabilidad disciplinaria
  
1. La responsabilidad disciplinaria de los colegiados se extingue por el cumplimiento de la sanción, el fallecimiento del colegiado, la prescripción de la infracción y la prescripción de la sanción.
  
2. La baja en el Colegio no extingue la responsabilidad disciplinaria contraída durante el período de alta, sino que se concluirá el procedimiento disciplinario y la sanción quedará en suspenso para ser cumplida si el colegiado causase nuevamente alta en cualquier colegio de abogados.
  
Artículo 63. Prescripción de las infracciones
  
1. Las infracciones muy graves prescribirán a los tres años, las graves a los dos años y las leves a los seis meses.
  
2. El plazo de prescripción comenzará a contarse desde que la infracción se hubiere cometido.
  
3. La prescripción se interrumpirá por la notificación al colegiado afectado del acuerdo de incoación de información previa a la apertura de expediente disciplinario, reanudándose el cómputo del plazo de prescripción si en los 30 días hábiles siguientes no se incoa expediente disciplinario, o éste permanece paralizado durante más de seis meses por causa no imputable al colegiado.
  
Artículo 64. Prescripción de las sanciones
  
1. Las sanciones impuestas por infracciones muy graves prescribirán a los tres años; las impuestas por infracciones graves, a los dos años; y las impuestas por infracciones leves, a los seis meses.
  
2. El plazo de prescripción de la sanción por falta de ejecución de la misma comenzará a contar desde el día siguiente a aquel en que haya quedado firme la resolución sancionadora.
  
3. El plazo de prescripción de la sanción, cuando el sancionado quebrante su cumplimiento, comenzará a contar desde la fecha del quebrantamiento.
  
Artículo 65. Cancelación de las sanciones
  
1. La anotación de las sanciones en el expediente personal del colegiado se cancelará cuando hayan transcurrido los siguientes plazos, sin que el colegiado hubiere incurrido en nueva responsabilidad disciplinaria: seis meses en caso de sanciones de amonestación privada o apercibimiento escrito; un año en caso de sanción de suspensión no superior a tres meses; tres años en caso de sanción de suspensión superior a tres meses; y cinco años en caso de sanción de expulsión. Estos plazos se contarán a partir del día siguiente a aquel en que hubiere quedado cumplida la sanción o prescrita.
  
2. La cancelación de la anotación, una vez cumplidos dichos plazos, podrá hacerse de oficio o a petición de los interesados.
  
TÍTULO VII
  
Los órganos de gobierno
  
CAPÍTULO I
  
Los órganos de gobierno
  
Artículo 66. Órganos de gobierno
  
1. El Colegio de Abogados de Castellón está regido por el decano, la Junta de Gobierno y la Junta General.
  
2. El gobierno del Colegio se regirá por los principios de democracia y autonomía.
  
CAPÍTULO II
  
La Junta de Gobierno
  
Sección primera
  
Composición, atribuciones, y funcionamiento
  
Artículo 67. Composición de la Junta de Gobierno
  
1. Componen la Junta de Gobierno el decano, el secretario, el tesorero, el bibliotecario y nueve diputados.
  
2. Los cargos de diputado están numerados, a fin de sustituir por su orden al decano en caso de enfermedad, ausencia o vacante. El diputado primero se denominará vicedecano.
  
3. Los diputados por los mismos motivos sustituirán por orden inverso, empezando por el noveno, al secretario, tesorero o bibliotecario.
  
4. Los cargos de la Junta de Gobierno se desempeñarán gratuitamente.
  
Artículo 68. Capacidad para formar parte de la Junta de Gobierno
  
1. No podrán formar parte de la Junta de Gobierno los colegiados que:
  
a) Hayan sido condenados por sentencia firme que lleve aparejada la inhabilitación o suspensión para cargos públicos, en tanto éstas subsistan.
  
b) Se les haya impuesto sanción disciplinaria por infracción grave o muy grave en cualquier colegio de abogados, mientras no haya sido cancelada.
  
c) Sean miembros de órganos rectores de otro colegio profesional
  
2. Quienes se hallaren en alguna de las situaciones relacionadas en los apartados anteriores, deberán ponerlo en conocimiento del decano, cesando de inmediato como miembros de la Junta.
  
Artículo 69. El decano
  
1. Corresponde al decano la representación institucional y legal del Colegio; ejercer las funciones de consejo, vigilancia y corrección que los estatutos reservan a su autoridad; presidir las juntas de gobierno y la Junta General y todas las comisiones, secciones y comités a que asista, dirigiendo los debates y votaciones, con voto de calidad en caso de empate; expedir las órdenes de pago y libramientos para atender los gastos e inversiones colegiales; y proponer los abogados que deban formar parte de los tribunales de oposiciones o concursos, entre los que reúnan las circunstancias necesarias al efecto.
  
2. El decano mantendrá con todos los compañeros una relación de protección y consejo, fomentando la cooperación y la competencia leal entre los mismos, y tutelará el derecho de defensa frente a cualquier injerencia, limitación o restricción ilegítima.
  
3. El decano podrá delegar la representación del Colegio y la suya propia en cualquiera de los miembros de la Junta de Gobierno.
  
4. La denominación honorífica de decano se ostentará con carácter vitalicio.
  
Artículo 70. El secretario
  
Corresponden al secretario las funciones siguientes:
  
a) Redactar y dirigir los oficios de citación para todos los actos del Colegio, según las instrucciones que reciba del decano.
  
b) Redactar las actas de la Junta General y de la Junta de Gobierno.
  
c) Llevar los registros y libros necesarios para el mejor y más ordenado servicio, debiendo existir obligatoriamente aquél en el que se anoten las sanciones que se impongan a los colegiados, así como el de títulos.
  
d) Recibir y dar cuenta al decano de todas las solicitudes y comunicaciones que se remitan al Colegio y trasladar las comunicaciones que emanan del Colegio.
  
e) Expedir, con el visto bueno del decano, las certificaciones que se soliciten.
  
f) Organizar y dirigir las oficinas y ostentar la jefatura de personal.
  
g) Llevar un registro en el que, por orden alfabético de los apellidos de los colegiados, se consigne el historial de los mismos dentro del Colegio.
  
h) Revisar semestralmente las listas de los abogados del Colegio, expresando su antigüedad y domicilio.
  
i) Tener a su cargo el archivo y sello del Colegio.
  
Artículo 71. El tesorero
  
Corresponde al tesorero:
  
a) Materializar la recaudación y custodiar los fondos del Colegio.
  
b) Pagar los libramientos que expida el decano.
  
c) Informar periódicamente a la Junta de Gobierno de la cuenta de ingresos y gastos y marcha del presupuesto, y formalizar anualmente las cuentas del ejercicio económico vencido.
  
d) Redactar los presupuestos anuales que la Junta de Gobierno haya de presentar a la aprobación de la Junta General.
  
e) Ingresar y retirar fondos de las cuentas bancarias, conjuntamente con el decano.
  
f) Llevar inventario minucioso de los bienes del Colegio, de los que será administrador.
  
g) Controlar la contabilidad y verificar la caja.
  
h) Realizar los cobros que correspondan al Colegio.
  
Artículo 72. El bibliotecario
  
Corresponde al bibliotecario:
  
a) Cuidar de la biblioteca.
  
b) Catalogar las obras.
  
c) Proponer la adquisición de las obras que considere procedentes a los fines corporativos.
  
Artículo 73. Los diputados
  
Los diputados desempeñarán las funciones que el decano o la Junta de Gobierno les encomienden dentro de sus competencias.
  
Artículo 74. Atribuciones de la Junta de Gobierno
  
1. Le corresponde a la Junta de Gobierno la dirección, la administración y la gestión ordinaria del Colegio, con respeto a la voluntad expresada por la Junta General.
  
2. Son atribuciones de la Junta de Gobierno:
  
a) Someter a referéndum, por sufragio secreto, asuntos concretos de interés colegial.
  
b) Resolver sobre la admisión de licenciados que soliciten incorporarse al Colegio, pudiendo ejercer esta facultad el decano en casos de urgencia, que serán sometidos a la ratificación de la Junta de Gobierno.
  
c) Velar por que los colegiados observen buena conducta con relación a los tribunales, a sus compañeros, a sus clientes, y en el desempeño de su función desplieguen la necesaria diligencia y competencia profesional.
  
d) Ejercitar las acciones y actuaciones oportunas para impedir y perseguir el intrusismo, así como el ejercicio de la profesión a quienes, colegiados o no, la ejerciesen en forma y bajo condiciones contrarias a las legalmente establecidas, sin excluir a las personas, naturales o jurídicas, que faciliten el ejercicio profesional irregular.
  
e) Regular, en los términos legalmente establecidos, el funcionamiento y la designación para prestar los servicios de asistencia jurídica.
  
f) Determinar las cuotas de incorporación y las ordinarias que deban satisfacer los colegiados para el sostenimiento de las cargas y servicios colegiales.
  
g) Proponer a la Junta General la imposición de cuotas extraordinarias a sus colegiados.
  
h) Recaudar el importe de las cuotas y de los otros recursos establecidos para el sostenimiento de las cargas del Colegio, del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, del Consejo General de la Abogacía Española y de la Mutualidad General de la Abogacía.
  
i) Regular los honorarios de los abogados, que tendrán carácter meramente orientativo, e informar cuando los tribunales pidan su dictamen con sujeción a lo dispuesto en las leyes. Los baremos orientadores se aplicarán en los casos de condena en costas a la parte contraria.
  
j) Convocar elecciones para proveer los cargos de la Junta de Gobierno, y acordar los ceses de miembros de la Junta por la causa prevista en el artículo 86.e de este estatuto.
  
k) Convocar juntas generales ordinarias y extraordinarias, señalando el orden del día para cada una.
  
l) Ejercer las facultades disciplinarias respecto a los colegiados.
  
m) Proponer a la Junta General los reglamentos de orden interior que estime convenientes.
  
n) Establecer, crear o aprobar las delegaciones, agrupaciones, comisiones o secciones de colegiados que puedan interesar a los fines de la corporación, regulando su funcionamiento y fijando sus facultades.
  
ñ) Velar por que en el ejercicio profesional se observen las condiciones de dignidad y prestigio que corresponden al abogado, así como propiciar la armonía y colaboración entre los colegiados, impidiendo la competencia desleal conforme a la legalidad vigente.
  
o) Informar a los colegiados con prontitud de cuantas cuestiones conozca que puedan afectarles, ya sean de índole corporativa, colegial, profesional o cultural.
  
p) Defender, a los colegiados en el desempeño de las funciones de la profesión o con ocasión de las mismas cuando lo estime procedente y justo.
  
q) Promover cerca del gobierno y de las autoridades cuanto se considere beneficioso para el interés común y para la recta y pronta administración de justicia.
  
r) Ejercitar los derechos y acciones que correspondan al Colegio y, en particular, contra quienes entorpezcan el buen funcionamiento de la administración de justicia o la libertad e independencia del ejercicio profesional.
  
s) Recaudar, administrar y aplicar los fondos del Colegio y de la obra social, pudiendo aplicar los remanentes a distintas partidas presupuestarias; redactar los presupuestos, rendir las cuentas anuales y proponer a la Junta General la inversión o disposición del patrimonio colegial si se tratare de inmuebles. La adquisición, el gravamen y la enajenación de bienes inmuebles requerirá en todo caso acuerdo de la Junta General.
  
t) Emitir consultas y dictámenes, administrar arbitrajes y dictar laudos arbitrales, así como crear y mantener tribunales de arbitraje.
  
u) Proceder a la contratación de los empleados necesarios para la buena marcha de la corporación, así como adoptar las decisiones que afecten a los mismos, salvo las ordinarias que le corresponden al secretario.
  
v) Dirigir, coordinar, programar y controlar la actividad de los departamentos y servicios colegiales.
  
w) Ejercer cuantas acciones le correspondan al Colegio en toda clase de administraciones, organismos y tribunales nacionales o internacionales.
  
x) Designar representantes entre los miembros de la Junta de Gobierno ante cualquier entidad u organismo.
  
y) Prorrogar los presupuestos cuando no se aprueben por la Junta General.
  
z) Todas las demás que no estén expresamente atribuidas a la Junta General.
  
Artículo 75. Reuniones de Junta de Gobierno
  
1. La Junta de Gobierno se reunirá ordinariamente una vez al mes, sin perjuicio de poderlo hacer en cualquier momento cuando los asuntos lo requieran, por decisión del decano o cuando lo soliciten dos miembros de la Junta de Gobierno.
  
2. La convocatoria para las reuniones se hará por el secretario, previo mandato del decano, con dos días de antelación por lo menos salvo casos de urgencia. Se formulará por escrito e irá acompañada del orden del día correspondiente. Fuera de éste no podrán adoptarse decisiones sobre otros asuntos.
  
3. Con carácter general, los acuerdos se adoptarán por mayoría simple de votos de los asistentes, teniendo el decano voto de calidad.
  
4. No obstante lo anterior, la Junta de Gobierno quedará válidamente constituida, aún sin convocatoria previa, cuando se hallen reunidos todos sus miembros y así se acuerde por unanimidad.
  
5. La Junta de Gobierno podrá convocar a sus reuniones a los presidentes de comisiones, secciones y agrupaciones u otras personas, quienes asistirán con voz y sin voto.
  
Artículo 76. Comisiones, secciones y agrupaciones
  
1. La Junta de Gobierno podrá crear cuantas comisiones estime oportunas, a las que podrán pertenecer aquellos colegiados que sean designados por la propia Junta.
  
2. Corresponde a la Junta de Gobierno aprobar la constitución, suspensión o disolución de las secciones o agrupaciones de colegiados, así como sus estatutos y la modificación de los mismos.
  
3. Las actuaciones y comunicaciones de las comisiones, secciones y agrupaciones existentes en el seno del Colegio habrán de ser identificadas como de tal procedencia, sin atribuirse a la corporación.
  
Sección segunda
  
Elección de cargos
  
Artículo 77. Forma de proveerse
  
1. Los cargos de la Junta de Gobierno se proveerán por elección mediante votación directa y secreta de todos los colegiados, ejercientes, no ejercientes y sin ejercicio, que se hallen incorporados con más de tres meses de antelación a la fecha de la convocatoria, computándose el valor de los votos de los colegiados ejercientes como doble del de los no ejercientes y sin ejercicio.
  
2. Serán elegidos por tiempo de cuatro años.
  
3. No se podrá desempeñar el cargo de decano durante más de dos mandatos consecutivos, sin perjuicio de poder optar a cargo distinto en la Junta.
  
4. No se podrá pertenecer a la Junta de Gobierno en cargos distintos al de decano durante más de tres mandatos consecutivos, sin perjuicio de poder optar al cargo de decano.
  
5. La renovación de la Junta de Gobierno se verificará por mitades con sujeción al siguiente turno de rotación:
  
Primero: el decano, diputados 4.º, 6.º, 7.º, 8.º y 9.º y secretario.
  
Segundo: los diputados 1.º, 2.º, 3.º y 5.º, el tesorero y el bibliotecario.
  
6. Si se produjera alguna vacante en la Junta de Gobierno, se proveerá en la Junta General ordinaria de más próxima celebración, y el elegido desempañará su cargo por el tiempo que reste hasta el momento de su renovación, según el turno establecido anteriormente. Si falta menos de un año para la renovación ordinaria de la Junta, la vacante se proveerá en la Junta General ordinaria en la que se efectúe dicha renovación.
  
Artículo 78. Requisitos para optar a la elección
  
1. Para optar a la elección los candidatos deberán reunir los requisitos del artículo 68 del presente estatuto y además ser colegiado ejerciente con despacho único o principal en el ámbito del Colegio.
  
2. Para ser elegido diputado 1.º, 2.º y 3.º y tesorero se requerirán siete años de ejercicio profesional. Los restantes cargos, salvo el de decano, se proveerán entre colegiados con más de dos años de ejercicio profesional.
  
3. Ningún colegiado podrá presentarse como candidato a más de un cargo de los que hayan de ser elegidos.
  
Artículo 79. Tramitación
  
1. La elección para la renovación de la Junta de Gobierno tendrá lugar en la primera Junta General ordinaria del año, que se celebrará en el primer trimestre del año.
  
2. Quien ostentando cargo que no vaya a ser objeto de la elección, pretendiera ser elegido en distinto o incluso en el mismo cargo deberá ponerlo en conocimiento de la Junta de Gobierno antes de que se acuerde la convocatoria de elecciones, y ese cargo se proveerá por elección en la misma Junta General para la que se convoquen elecciones, desempeñando el cargo, quien resultare elegido, por el tiempo que le faltare cumplir al anterior.
  
3. Con 40 días de antelación, se colocará en los tablones de anuncios de las dependencias colegiales, la convocatoria electoral en la que deberán constar los siguientes extremos:
  
a) Cargos que han de ser objeto de elección y requisitos tanto de antigüedad como de situación colegial exigidos para poder optar a cada uno de ellos.
  
b) Día y hora de celebración de la Junta, sede de las mesas electorales, y hora de apertura y cierre de cada una de ellas.
  
4. Asimismo, se colocarán en el tablón de anuncios del Colegio las listas separadas de colegiados ejercientes, no ejercientes y sin ejercicio, con derecho a voto.
  
5. Los colegiados que quisieren formular reclamación contra las listas electorales habrán de verificarla dentro del plazo de los cinco días siguientes a la exposición de las mismas.
  
6. La Junta de Gobierno, caso de haber reclamaciones contra las listas, resolverá sobre ellas dentro de los tres días siguientes a la expiración del plazo para formularlas, notificándose su resolución a cada reclamante y al afectado.
  
7. Las candidaturas deberán presentarse en la Secretaría del Colegio antes de las 18.00 horas del vigésimo primer día anterior a la fecha señalada para el acto electoral.
  
8. Dichas candidaturas podrán ser conjuntas para varios cargos o individuales para cargos determinados, debiendo ser suscritas exclusivamente por los propios candidatos.
  
9. La Junta de Gobierno, al día siguiente de la finalización del plazo de presentación de candidaturas, proclamará candidatos a quienes reúnan los requisitos exigibles, considerando electos a los que no tengan oponentes. Seguidamente lo publicará en el tablón de anuncios y lo comunicará a todos los interesados, sin perjuicio de que pueda remitir también comunicaciones individuales a los colegiados.
  
10. Todos los plazos señalados en este artículo se computarán por días naturales.
  
Artículo 80. Celebración de la elección
  
1. Para la celebración de la elección, se constituirá la mesa electoral integrada por dos miembros de la Junta de Gobierno, cuyos cargos no sean objeto de elección, designados por la Junta, uno como presidente y otro como secretario. Caso de no haber miembros suficientes, la Junta de Gobierno designará los miembros de la mesa electoral entre los colegiados que no se presenten a elección.
  
2. Cada candidato podrá, por su parte, designar entre los colegiados un interventor que lo represente en la mesa electoral.
  
3. En la mesa electoral deberá haber urnas separadas, una para el depósito de los votos de los colegiados ejercientes, y otra para los no ejercientes y sin ejercicio. Las urnas deberán estar cerradas, dejando únicamente una ranura para depositar los votos.
  
4. Constituida la mesa electoral, el presidente indicará el comienzo de la votación; a la hora prevista para su finalización, se cerrarán las puertas y sólo podrán votar los colegiados que ya estuvieren en la sala. La mesa votará en último lugar.
  
5. La elección tendrá para su desarrollo un tiempo mínimo de cuatro horas y máximo de seis, salvo que la Junta, al convocar la elección, señale un plazo mayor.
  
6. Las papeletas de voto, que serán editadas por el Colegio, deberán ser blancas y del mismo tamaño, debiendo llevar impresos, por una sola cara y correlativamente, los cargos a cuya elección se procede y los candidatos para cada uno de ellos, colocados por orden alfabético. La Junta deberá proveer de papeletas a los candidatos que lo soliciten.
  
7. En la sede en que se celebre la elección deberá disponer la Junta de Gobierno de suficiente número de papeletas de voto.
  
8. Los votantes deberán acreditar a la mesa electoral su personalidad. La mesa comprobará su inclusión en el censo elaborado para las elecciones, su presidente pronunciará en alta voz el nombre y apellidos del votante, indicando que vota, tras lo cual el propio presidente introducirá la papeleta doblada en la urna correspondiente.
  
9. La Junta de Gobierno podrá establecer varias sedes para la votación, constituyendo en cada una de ellas la correspondiente mesa electoral, en cuyo caso las listas de colegiados electores serán por cada sede, según el domicilio del despacho, pudiendo votar los colegiados exclusivamente en la sede en cuya lista estén incluidos, salvo los miembros de la mesa electoral, que votarán en la sede cuya mesa integren.
  
Artículo 81. Escrutinio y proclamación
  
1. Finalizada la votación, se procederá al escrutinio en la mesa constituida en el domicilio del Colegio, leyéndose en voz alta todas las papeletas.
  
2. Deberán ser declarados nulos totalmente aquellos votos emitidos en papeletas distintas o que contengan expresiones ajenas al estricto contenido de la votación, o que contengan tachaduras o raspaduras, y nulos parcialmente, en cuanto al cargo a que afectare, las que indiquen más de un candidato para un mismo cargo, o nombre de personas que no concurran a la elección.
  
3. Aquellas papeletas que se hallen sólo parcialmente rellenadas en cuanto al número de candidatos, pero que reúnan los requisitos exigidos para su validez, lo serán para los cargos y personas correctamente expresados.
  
4. Finalizado el escrutinio, el presidente anunciará su resultado, proclamándose seguidamente electos los candidatos que hubieren obtenido para cada cargo el mayor número de votos. En caso de empate, se entenderá elegido el que más votos hubiere obtenido entre los ejercientes; si se mantiene el empate, se entenderá elegido el de mayor tiempo de ejercicio en este Colegio. Si aún así se mantiene el empate, se entenderá elegido el de mayor edad.
  
Artículo 82. Toma de posesión
  
Los candidatos proclamados electos tomarán posesión en la primera Junta de Gobierno que se celebre tras las elecciones, previo juramento o promesa de cumplir lealmente el cargo respectivo y guardar secreto de las deliberaciones de la Junta de Gobierno, en cuyo momento cesarán los sustituidos.
  
Artículo 83. Comunicación del resultado
  
En el plazo de cinco días desde la constitución de los órganos de gobierno, deberá comunicarse ésta al Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, al Consejo General de la Abogacía Española, e inscribirse en el Registro de Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 84. Recursos
  
Los recursos que se interpongan en el proceso electoral o contra su resultado, ante la Junta de Gobierno del Colegio o ante el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, no suspenderán la votación, proclamación y posesión de los elegidos, salvo cuando así se acuerde por causas excepcionales mediante resolución expresa motivada.
  
Sección tercera
  
Cese
  
Artículo 85. Cese
  
Los miembros de la Junta de Gobierno del Colegio de Abogados cesarán por las causas siguientes:
  
a) Fallecimiento.
  
b) Renuncia del interesado.
  
c) Falta de concurrencia o pérdida de los requisitos estatutarios para desempeñar el cargo.
  
d) Expiración del término o plazo para el que fueron elegidos o designados.
  
e) Falta de asistencia injustificada a tres sesiones consecutivas o seis no consecutivas en el término de un año, previo acuerdo de la propia Junta, o a alguna de las previstas en el artículo 59.4 del presente estatuto.
  
f) Aprobación de moción de censura.
  
Artículo 86. Vacantes
  
1. Cuando por cualquier causa la totalidad de los cargos de la Junta de Gobierno queden vacantes, el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados designará una Junta Provisional que convocará en el plazo de 30 días naturales elecciones para la provisión de los cargos vacantes por el resto del mandato que quedase. Estas elecciones deberán celebrarse dentro de los cuarenta días naturales siguientes, contados a partir de la convocatoria.
  
2. Si quedasen vacantes la mitad o más de los cargos de la Junta de Gobierno, el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados las completará en forma también provisional, actuándose para su provisión definitiva en la forma antes consignada.
  
CAPÍTULO III
  
La Junta General
  
Sección primera
  
Normas generales
  
Artículo 87. La Junta General
  
1. La Junta General es el órgano supremo de la voluntad colegial en los asuntos propios de su competencia.
  
2. Todos los colegiados, incorporados con anterioridad a la fecha de la convocatoria de la Junta General, podrán asistir con voz y voto a las Juntas Generales ordinarias y extraordinarias que se celebren.
  
Artículo 88. Competencia de la Junta General.
  
Son funciones de la Junta:
  
a) La aprobación y modificación de los estatutos de este Colegio y de los reglamentos de régimen interior para el desarrollo de los mismos.
  
b) La aprobación del balance y de la liquidación presupuestaria de cada ejercicio, así como de los presupuestos anuales de ingresos y gastos.
  
c) La censura de la gestión de la Junta de Gobierno o de cualquiera de sus miembros.
  
d) La adquisición, enajenación, gravamen y demás actos jurídicos de disposición sobre bienes inmuebles de la corporación, así como la inversión en fondos de inversión y renta variable de los fondos del Colegio.
  
e) La constitución o participación en asociaciones, fundaciones u otras entidades con personalidad jurídica sin ánimo de lucro, a propuesta de la Junta de Gobierno, que tengan por objeto la promoción cultural, la asistencia social, la formación profesional de los abogados o contribuyan mejor a la consecución de los fines colegiales.
  
f) Aquellos asuntos que le someta la Junta de Gobierno que, a su criterio, merezcan esta atención en razón de su específica transcendencia colegial.
  
g) La fusión, segregación y disolución del Colegio, salvo en aquellos supuestos en que lo imponga directamente la ley.
  
Artículo 89. Convocatoria
  
1. La Junta General deberá convocarse con una antelación mínima de 15 días, salvo los casos de urgencia en los que a juicio de la Junta de Gobierno deba reducirse el plazo. Dicha convocatoria con el orden del día, se colocará en el tablón de anuncios del Colegio, sin perjuicio de su posible comunicación además por otros medios a los colegiados .
  
2. En la Secretaría del Colegio, durante las horas de despacho, estarán a disposición de los colegiados desde la convocatoria los antecedentes de los asuntos a deliberar en la Junta convocada.
  
Artículo 90. Celebración
  
La Junta General se celebrará el día y hora señalados, cualquiera que sea el número de colegiados concurrentes, salvo en los casos en que se exija un quórum de asistentes determinado. Presidirá la Junta el decano o quien le sustituya, dirigiendo el debate con facultades para limitar el número y la duración de las intervenciones para el buen orden del mismo. Terminada la discusión, el asunto será sometido a votación. No se podrán tomar acuerdos sobre asuntos no comprendidos en el orden del día.
  
Artículo 91. Acuerdos
  
1. Los acuerdos se tomarán por mayoría simple de votos emitidos. El voto de los colegiados ejercientes computará con doble valor que el de los demás colegiados.
  
2. Cada colegiado podrá tener la delegación de voto de un máximo de otros dos colegiados, salvo para elecciones y votaciones de censura ; delegación específica para esa Junta, que deberá acreditar por escrito, y que entregará al secretario. Asimismo, se podrá votar por comparecencia en la Secretaría del Colegio hasta el día anterior al de la Junta.
  
3. Las votaciones serán a mano alzada. Sólo serán nominales cuando lo solicite el 10% de los colegiados presentes o así lo determine la presidencia para el buen recuento de los votos. También podrán adoptarse los acuerdos por votación secreta cuando lo solicite un 10% de los colegiados presentes.
  
4. Los acuerdos son obligatorios para todos los colegiados e inmediatamente ejecutivos, sin perjuicio de los recursos que correspondan.
  
Sección segunda
  
Juntas Generales ordinarias
  
Artículo 92. Primera Junta General
  
1. Durante el primer trimestre del año se celebrará la primera Junta General ordinaria de cada año, con arreglo al siguiente orden del día:
  
a) Informe por el decano de su gestión y de la gestión de la Junta de Gobierno, con reseña de los acontecimientos más importantes que durante el año hayan tenido lugar con relación al Colegio.
  
b) Lectura, deliberación y votación de la cuenta general de gastos e ingresos del ejercicio anterior.
  
c) Lectura, deliberación y votación de los asuntos que se consignen en la convocatoria.
  
d) Proposiciones.
  
e) Ruegos y preguntas.
  
2. Hasta tres días antes de la celebración de la Junta General ordinaria del primer trimestre, los colegiados podrán presentar las proposiciones que deseen someter a la deliberación y acuerdo de la Junta General, que serán tratadas en el punto «Proposiciones» del orden del día. Estas proposiciones deberán aparecer suscritas por 10 colegiados .
  
3. Al darse lectura en la Junta General de las proposiciones incluidas en el orden del día, la propia Junta General acordará si procede o no abrir discusión sobre ellas.
  
4. Las cuentas del Colegio podrán ser examinadas en la sede del Colegio desde la fecha de la convocatoria.
  
Artículo 93. Segunda Junta General
  
1. La segunda Junta General ordinaria se celebrará en el último trimestre del año, con arreglo al siguiente orden del día:
  
a) Lectura, deliberación y votación del presupuesto formado por la Junta de Gobierno para el ejercicio siguiente.
  
b) Lectura, deliberación y votación de los asuntos que se consignen en la convocatoria.
  
c) Ruegos y preguntas.
  
2. El presupuesto del Colegio podrá ser examinado en la sede colegial desde la fecha de la convocatoria.
  
Sección tercera
  
Juntas generales extraordinarias
  
Artículo 94. Capacidad para solicitarlas
  
1. Las juntas generales extraordinarias se celebrarán a iniciativa del decano, de la Junta de Gobierno, o a solicitud del 10% de los colegiados, con expresión de los asuntos concretos que hayan de tratarse en ellas.
  
2. La Junta habrá de celebrarse en el plazo de 40 días.
  
3. Sólo por resolución motivada y en el caso de que la proposición sea ajena a los fines atribuidos a la corporación, podrá denegarse la celebración de la Junta extraordinaria, sin perjuicio de los recursos que pudieran corresponder a los peticionarios.
  
Artículo 95. Estatutos
  
Para la aprobación y modificación de estatutos se exigirá un quórum de asistencia de la mitad más uno de colegiados. Si no se reúne este quórum, se celebrará nueva Junta extraordinaria sin exigencia de quórum especial de asistencia. En la convocatoria de Junta se anunciará ya la hora y fecha de la nueva, para el supuesto de que no se reuniese quórum en la primera, debiendo mediar entre ambas 15 días como mínimo.
  
Artículo 96. Voto de censura
  
1. El voto de censura a la Junta de Gobierno o a alguno de sus miembros competerá siempre a la Junta General extraordinaria convocada a ese solo efecto.
  
2. La solicitud de esa convocatoria de Junta General extraordinaria requerirá la firma de un mínimo del 20% de los colegiados ejercientes, incorporados al menos con tres meses de antelación, y expresará con claridad las razones en que se funde.
  
3. La válida constitución de dicha Junta General extraordinaria requerirá la concurrencia personal de la mitad más uno del censo colegial con derecho a voto y el voto habrá de ser expresado necesariamente de forma secreta, directa y personal.
  
TÍTULO VIII
  
Régimen económico del colegio
  
Artículo 97. Ejercicio económico y presupuesto
  
1. El ejercicio económico del Colegio coincidirá con el año natural.
  
2. El funcionamiento económico del Colegio de Abogados de Castellón se ajustará al régimen de presupuesto anual y será objeto de una ordenada contabilidad.
  
3. Todos los colegiados podrán examinar las cuentas del Colegio a partir de la fecha de la convocatoria de la Junta General que haya de aprobarlas.
  
Artículo 98. Recursos
  
1. Constituyen recursos ordinarios del Colegio de Abogados de Castellón:
  
a) Los rendimientos de cualquier naturaleza que produzcan las actividades, bienes o derechos que integren el patrimonio del Colegio, así como los rendimientos de los fondos depositados en sus cuentas.
  
b) Las cuotas de incorporación al Colegio.
  
c) Los derechos que fije la Junta de Gobierno por expedición de certificaciones.
  
d) Los derechos que fije la Junta de Gobierno por emisión de dictámenes, resoluciones, informes o consultas que evacúe la misma sobre cualquier materia, incluidas las referidas a honorarios previstas en el artículo 49.2 del presente estatuto, así como por la prestación de otros servicios colegiales.
  
e) El importe de las cuotas ordinarias, fijas o variables, y las derramas establecidas por la Junta de Gobierno, así como el de las cuotas extraordinarias que apruebe la Junta General.
  
f) Cualquier otro concepto que legalmente procediere.
  
2. Constituirán recursos extraordinarios del Colegio de Abogados de Castellón:
  
a) Las subvenciones o donativos que se concedan al Colegio por el estado o corporaciones oficiales, entidades o particulares.
  
b) Los bienes y derechos de toda clase que por herencia, legado u otro título pasen a formar parte del patrimonio del Colegio.
  
c) Las cantidades que por cualquier concepto correspondan percibir al Colegio cuando administre, en cumplimiento de algún encargo temporal o perpetuo, incluso cultural o benéfico, determinados bienes o rentas.
  
d) Cualquier otro que legalmente procediere.
  
Artículo 99. Administración
  
El patrimonio del Colegio será administrado por la Junta de Gobierno, facultad que ejercerá a través del tesorero, y con la colaboración técnica que se precise. El decano ejercerá las funciones de ordenador de pagos, cuyas órdenes serán ejecutadas por el tesorero, quien cuidará de su contabilización.
  
TÍTULO IX
  
Régimen jurídico
  
Artículo 100. Régimen jurídico
  
El Colegio de Abogados de Castellón, como corporación de derecho público, está sujeto al derecho administrativo en cuanto ejerza potestades públicas. El resto de su actividad se rige por el derecho privado, sin perjuicio de la observancia de las normas sobre la formación de la voluntad de los órganos colegiales previstas en este estatuto.
  
Artículo 101. Ley aplicable
  
La Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común se aplicará a cuantos actos de los órganos colegiales supongan ejercicio de potestades administrativas. Dicha Ley tendrá carácter supletorio para lo no previsto en este estatuto.
  
Artículo 102. Ejecutividad
  
Los acuerdos de los órganos colegiales serán inmediatamente ejecutivos, salvo que el propio acuerdo disponga otra cosa, o se trate de materia disciplinaria.
  
Artículo 103. Plazos
  
Los plazos de este estatuto expresados en días se entenderán referidos a días hábiles, salvo que expresamente se diga otra cosa.
  
Artículo 104. Recursos contra acuerdos de la Junta de Gobierno.
  
1. Los acuerdos emanados de la Junta de Gobierno que estén sujetos al derecho administrativo, podrán ser objeto de recurso de alzada ante el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados dentro del plazo de un mes, contado a partir del siguiente a aquél en que se hubieran adoptado o, en su caso, notificado a los colegiados o personas a quienes afecte.
  
2. El recurso podrá interponerse ante el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados o ante la Junta de Gobierno del Colegio de Abogados de Castellón, que lo elevará con sus antecedentes e informe que proceda al Consejo Valenciano dentro de los 15 días siguientes a la fecha de presentación.
  
Artículo 105. Recursos contra acuerdos de la Junta General
  
Los acuerdos de la Junta General serán recurribles en alzada por la Junta de Gobierno o por cualquier colegiado a quien afecten personalmente, ante el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados en el plazo de un mes desde su adopción.
  
Artículo 106. Efectos del recurso de alzada
  
La interposición del recurso de alzada ante el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados no suspende la ejecutividad de los acuerdos, salvo en los siguientes casos:
  
a) Cuando la Junta de Gobierno acuerde la suspensión de su propio acuerdo.
  
b) Cuando se recurra una sanción disciplinaria.
  
c) Cuando a instancia de parte así lo acuerde el Consejo Valenciano.
  
TÍTULO X
  
Fusión, absorción, segregación y disolución del Colegio
  
Artículo 107. Fusión, absorción, segregación y disolución
  
La fusión, absorción, segregación y disolución requerirán el cumplimiento previo de lo dispuesto en el artículo 2 del Estatuto General de la Abogacía Española y la aprobación del Gobierno Valenciano previo informe del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados. Para la disolución es necesario el acuerdo de la Junta General extraordinaria con un quórum de la mitad mas uno de los colegiados, y con un voto a favor de la mayoría de los presentes, y una ley de la Generalitat Valenciana, previo informe del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados.
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS
  
Primera
  
Para facilitar la renovación de la Junta de Gobierno en la forma prevista en el artículo 77 de este Estatuto, el turno primero de cargos de la Junta de Gobierno se someterá a elección en la primera Junta General del año 2003, y el turno segundo en la primera Junta General del año 2005.
  
Segunda



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML