Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6894, del 02-11-2012 (2012/9814)

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benicull de Xúquer i Gaibiel. Expedients 346/08 AIA i 335/06 AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6894

Data del DOGV
:   02-11-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/9814

CVE


Data del document
:   19-09-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Benicull de Xúquer](javascript:void(0))
    * [Gaibiel](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benicull de Xúquer i Gaibiel. Expedients 346/08 AIA i 335/06 AIA.  
  
 [2012/9814]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 346/08 AIA Benicull de Xúquer i 335/06 AIA Gaibiel.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 346/2008-AIA.  
Títol: línia elèctrica a 132 kV, DC, entre la ST Benicull i la futura ST el Brosquil.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.   
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: Polinyà de Xúquer, Benicull de Xúquer, Corbera i Cullera (València).  
Descripció del projecte  
El projecte té com a objecte la instal·lació d'una nova línia elèctrica, a 132 kV, de 1a. categoria, doble circuit, en els termes municipals de Polinyà de Xúquer, Benicull de Xúquer, Corbera i Cullera. La instal·lació s'ha projectat amb una longitud de 13.787 m, dels quals 3.191 m són en subterrani (a l'efecte de realitzar l'encreuament amb l'autopista i travessar una zona de vivendes) i 10.596 m en aeri. A més, es realitzarà una actuació complementària per a la connexió amb la ST Benicull de 320 m de longitud. La línia connectarà la ST Benicull (ja autoritzada i connectada amb la ST Alzira) amb la futura ST el Brosquil (pendent d'autoritzar i de seleccionar la ubicació definitiva).  
Actualment, el subministrament des d'Alzira fins a Cullera es realitza des de la ST Alzira i la STR Cullera, les quals presenten un nivell de càrrega molt elevat. A més, una part important de la demanda se satisfà des d'instal·lacions de cogeneració, la disponibilitat de la qual no és ferma. Això, junt amb l'important creixement vegetatiu dels últims anys i els nous subministraments vinculats al desenrotllament urbanístic i industrial de Cullera, Sueca i Llaurí (PAI sector Xúquer a Cullera, PAI Cullera sud a Cullera, sector NPR-5 a Cullera, sector València Beach Golf a Cullera, Pla Parcial Llaurí a Llaurí, transvasament Xúquer Vinalopó a Cullera), justifiquen la necessitat d'ampliar la xarxa de 132 kV i crear noves infraestructures amb capacitat i fiabilitat suficients.  
Consideracions ambientals  
L'àmbit d'estudi en què s'ha previst la línia elèctrica es caracteritza per l'existència de nombrosos espais amb importància des del punt de vista ambiental l'Albufera (LIC, ZEPA, parc natural, PORN associat a este) El curs, mitjà i baix del Xúquer (LIC), la desembocadura, del riu Xúquer (zona humida), la serra de Corbera (LIC) La Murta, i la Casella (paratge natural municipal) i la marjal i l'estany de la Ribera Sud del Xúquer (zona humida). Es tracta d'una zona molt plana excepte cap a l'est de l'autopista AP-7, on comença a elevar-se la cota.   
  
S'han considerat tres alternatives en l'estudi d'impacte ambiental. Segons s'indica, amb caràcter previ a la realització d'este es van realitzar consultes a diversos organismes (se citen el Servici Territorial de Medi Ambient, el ST de Vivenda i Projectes Urbans, el ST de Mines, els ajuntaments, la Direcció General de Patrimoni i l'ICV), encara que no s'aporten ni es comenten els informes rebuts. Finalment, se selecciona l'alternativa que discorre travessant la marjal i l'estany de la Ribera Sud de Xúquer. Açò permet evitar altres espais ambientalment rellevants i masses forestals, que travessa zones de cultiu. No obstant això, la marjal està catalogada com a zona humida, segons l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, i com a tal, ha de ser preservada d'activitats susceptibles de provocar la seua recessió i degradació.  
  
Vist que el traçat previst travessa la zona humida esmentada, s'han sol·licitat diversos informes als òrgans competents en relació amb esta.   
  
- Per part del Servici de Biodiversitat, s'informa (amb data 20.01.2009) que la marjal és una zona de tràfec i alimentació de nombroses aus aquàtiques i rapaces, que podrien estar afectades per col·lisió amb la línia elèctrica. En este sentit, no considera adequades les alternatives presentades, i s'haurà de seleccionar un corredor que reduïsca al màxim l'afecció a la marjal (se n'hauria de cenyir un en el primer tram el màxim possible a l'autopista per a travessar la zona humida en direcció sud-nord en la mínima distància possible i aprofitar el traçat d'algun camí o infraestructura existent), recomanar, a més, l'ús de salvaocells si algun dels cables té un diàmetre inferior a 20 mm. Així mateix, indica que haurien de considerar-se l'afecció sobre el paisatge i evitar aterraments de zones entollades.  
- El Servici de Parcs Naturals informa negativament (amb data 03.02.2009) els traçats proposats per l'elevat impacte ambiental que comporta travessar l'àmbit de la zona humida catalogada per mitjà d'una línia aèria amb els seus suports. A més afig que, ja que la ubicació considerada per a la ST el Brosquil va ser informada desfavorablement (donant lloc a DIA desfavorable per Resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 28.03.2008), les noves alternatives de traçat han de considerar la nova ubicació d'esta (sobre la qual el servici esmentat també va informar). Així mateix, s'ha considerat per este últim servici que l'encreuament de la zona humida catalogada hauria de realitzar-se per mitjà de traçat soterrat.  
- El Servici Territorial de medi ambient remet tres informes (rebuts el 04.03.2009). Des de la secció forestal s'informa que l'alternativa proposada no afecta terreny forestal ni muntanya d'utilitat pública i el tràmit que s'ha de seguir en cas d'afecció a diverses vies pecuàries que s'identifiquen. El tècnic de medi natural informa que la ubicació triada representa un fort impacte sobre el paisatge de la marjal i que este és un espai natural entre els valors del qual destaca la seua capacitat d'acollida per a comunitats ornítiques, especialment avifauna (depenent el grau d'amenaça sobre esta del tipus de suport utilitzat i del tipus i la disposició del cablejat); d'altra banda, proposa que s'adopte un traçat que travesse la marjal de forma subterrània, per exemple, davall de la zona de servitud de la N-332.  
D'acord amb els aspectes exposats, els impactes generats pel projecte (d'acord amb el traçat i disseny previstos), poden afectar negativament la zona humida catalogada la marjal i l'estany de la Ribera Sud del Xúquer, i és, per tant, incompatible amb les previsions de la llei d'espais naturals protegits.  
Tramitació administrativa  
Amb data 12 de desembre de 2008, va tindre entrada en els servicis centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge un escrit del Servici Territorial d'Energia de València, pel qual se sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte. A este efecte, es remetia l'expedient, que inclou:  
- Projecte tècnic.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
- Còpia de les al·legacions rebudes durant la fase d'informació pública i consultes.  
Amb data 26 de desembre de 2008, es va sol·licitar al Servici Territorial d'Energia que remetera una còpia de les respostes a les al·legacions rebudes, a l'efecte de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 21 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 15 de març.   
Així mateix, es va sol·licitar un informe el Servici Territorial de Medi Ambient de València, al Servici de Biodiversitat i a l'Àrea d'Espais Naturals. Les respostes rebudes (el 04.03.2009, el 20.01.2009 i el 06.02.2009, respectivament) s'han considerat en esta resolució.  
  
Amb data 29 d'abril de 2009, es va rebre escrit del Servici Territorial d'Energia, en què s'adjunta la resposta a les al·legacions.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de línia elèctrica està sotmés al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental, d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162 90/, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint de la Llei 2 1989/, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei mencionada.  
 L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217 2007/, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar desfavorable només als efectes ambientals el projecte de línia elèctrica a 132 kV, doble circuit, entre la ST Benicull i la ST el Brosquil (ubicada en el paratge la Partideta; proposada inicialment però desestimada per DIA desfavorable), promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, en els municipis de Polinyà de Xúquer, Benicull de Xúquer, Corbera i Cullera (València), d'acord amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient, pels motius considerats en la part expositiva d'esta resolució.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 13 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 335/2006-AIA.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana de Gaibiel.  
Promotor: Ajuntament de Gaibiel.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Gaibiel i Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: terme municipal de Gaibiel.  
Descripció del projecte   
1. Objectiu de projecte  
L'objectiu del Pla General d'Ordenació Urbana és la revisió del planejament vigent, reflectit en les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Gaibiel de 1989 (document no avaluat ambientalment). Amb este es pretén, bàsicament, donar eixida a la demanda de segona residència, crear una borsa d'ús industrial i classificar i qualificar el sòl no urbanitzable.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Model territorial actual.  
Es tracta d'un municipi de la comarca de l'Alt Palància. L'estructura del nucli urbà és allargada, que creix des del riu Regajo (que coincidix amb la carretera CV-213) cap al vessant. Els carrers principals del poble són estrets i llargs, seguint el traçat dels revolts del nivell, mentre que els secundaris són els perpendiculars, de major pendent i de vegades escalonats i més curts. Les ampliacions del nucli s'han produït seguint l'eix longitudinal dels carrers principals, al llarg de la muntanya. Fora del nucli urbà no hi ha pràcticament vivendes.   
  
El planejament vigent distingix únicament entre sòl urbà i sòl no urbanitzable, i distingix, al seu torn, entre sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable protegit.  
El quadre resum de superfícies és:  
Classificació superfície  
Sòl urbà: 8,39 ha  
Sòl urbanitzable residencial 0 ha  
Sòl urbanitzable industrial 0 ha  
Sòl urbanitzable 0 ha  
  
SNU comú 1.742,61 ha  
SNU protegit 55 ha  
Sòl no urbanitzable 1.797,61 ha  
Sòl total 1.806 ha  
Necessitat de canvi de model.  
El canvi de model està justificat pel temps transcorregut des de l'aprovació i per la necessitat de considerar els canvis patits en el terme municipal.   
Model territorial proposat.  
Es proposa:   
- Donar eixida a la demanda de segona vivenda, per a la qual cosa proposa una ampliació del sòl urbà a l'oest del nucli actual i la creació d'un sòl urbanitzable d'ús residencial.   
- Ampliació del sòl urbà en una àrea existent al sud-est de la població, d'ús estrictament terciari   
- Es crea una bossa de sòl urbanitzable industrial amb dos objectius, d'una banda, «arreplegar els fora d'ordenació» existents en l'actualitat i, d'una altra, permetre el creixement econòmic del municipi.   
- Classificació i ordenació del sòl no urbanitzable.   
Pel que fa a sòl urbanitzable es diferencien tres sectors d'ús residencial. El SUZR-1 i el SUZR-2 estan al costat de la trama urbana i el SUZR-3 està a l'altre costat de la carretera, en una bossa de sòl generada entre esta infraestructura i el riu Regajo. D'estos tres sectors, únicament el SUZR-1 està ordenat detalladament. També es disposa d'una bossa de sòl urbanitzable residencial d'ús industrial, denominat SUZIND-1, ubicat al nord del SUZR-3, separats per una zona verda que actuarà com a absorció de les possibles molèsties generades pel sòl industrial.   
  
El total de vivendes previstes és de 105, per la qual cosa la previsió d'habitants és de 221 habitants.   
Quant al sòl no urbanitzable comú, la zonificació duta a terme diferència entre:   
- SNU comú d'ús agropecuari: només es permetran els usos de magatzem i el de vivenda rural, vinculats únicament a l'explotació agrícola.  
- SNU comú d'ús turisticorecreatiu: en este sòl ha sigut autoritzada la instal·lació d'un campament turístic.   
- SNU comú d'ús mixt: es permeten l'ús agropecuari, l'ús de magatzem i de vivenda rural associada o vinculada a l'ús agropecuari i el de vivenda aïllada i familiar.  
Quant al sòl no urbanitzable protegit, el pla general proposa les qualificacions següents:  
- SNU de protecció forestal i paisatgística: es permeten els usos que estiguen directament vinculats amb el bé a protegir, les labors agropecuàries i la instal·lació d'elements de producció d'energia renovable, sempre que no menyscabe les condicions causants de la protecció.   
  
- SNU de protecció arqueològica: els usos permesos estan supeditats a l'informe favorable de l'organisme competent en matèria de conservació del patrimoni.   
- SNU de protecció de proveïment d'aigua i fonts: s'establix un radi de protecció de 50 m sobre les fonts.   
- SNU de protecció de llits: els usos permesos estan supeditats a l'autorització de CHJ.  
- SNU de protecció d'infraestructures: només es permet l'ús de les infraestructures.  
Segons el model proposat, es tenen les següents característiques:  
Classificació superfície  
Sòl urbà: 10,75 ha  
Sòl urbanitzable residencial: 4,58 ha  
Sòl urbanitzable industrial: 0,98 ha  
Sòl urbanitzable: 5,56 ha  
SNU comú: 1.183,02 ha  
SNU protegit: 606,67 ha  
Sòl no urbanitzable: 1.789,69 ha  
Sòl total 1.806 ha  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no disposa d'estudi d'alternatives, encara que presenta, per a cada un de les bosses proposades el raonament que ha portat a la seua consideració.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 25 de setembre de 2006, el Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló va remetre una còpia del Pla General d'Ordenació Urbana de Gaibiel, de l'estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu de la tramitació duta a terme en l'Ajuntament.   
Revisada la documentació s'observa que falten documents mínims per a poder continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, per la qual cosa amb data de 6 de març de 2008, s'envia a la Direcció Territorial un requeriment de documentació el qual s'indica que es remeta al servici els documents següents:   
- La justificació i els criteris i valors ambientals que han donat lloc a l'ordenació proposada i, en particular, la zonificació realitzada en sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable protegit.   
- Hauran de completar-se les directrius d'evolució i ordenació urbanístiques i territorials amb els criteris a tindre en compte per a la incorporació de nous terrenys al procés d'urbanització.  
- Es reproduirà el pla OE.04. Xarxa primària, àmbit urbà delimitació de sectors, UE i ARA, i se solapa la reserva de sòl dotacional per a càmping i la seua ordenació, avaluada ambientalment, amb resolució de data 12 d'abril de 2007. S'hauran de reflectir els diferents edificis dotacionals associats a este i les parcel·les amb les estructures prefabricades.   
- S'afegirà al sòl no urbanitzable de protecció de fonts la font que apareix catalogada en la cartografia bàsica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, aproximadament en les coordenades UTM: 113810 i 4425084.   
- En el sòl no urbanitzable de protecció de fonts, el radi de protecció de 50 m haurà d'ampliar-se.  
- Població actual, modificacions estacionals que patix, dades dels consums d'aigua potable en els últims anys i procedència, destí final i volum d'aigües residuals i residus sòlids urbans.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual es pronuncia sobre el domini públic hidràulic i les afeccions a un costat i a l'altre del riu Regajo i de la rambla de Gaibiel, perquè els marges estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal, a una zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament, i a una zona de policia de 100 metres d'amplària, en la qual es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenrotllen, circumstància esta que no ha sigut considerada.  
- Informe de la Diputació Provincial de Castelló respecte de la zona de protecció d'esta, d'acord amb les modificacions introduïdes per la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat.   
- Sol·licitud de l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que establix l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.   
- Anàlisi exhaustiva del risc d'inundació en les zones proposades com a urbanitzable, per la proximitat del llit del riu Regajo i de la rambla de Gaibiel.   
- Informe del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
- Respecte dels recursos hídrics la documentació diferix. D'una banda, indica que el proveïment d'aigua es realitza des d'un pou en el terme de Torralba, que és conduïda per canonada fins una bassa situada en el nucli, de capacitat 750 m³. En un altre punt s'indica que la població es proveïment del brollador de les Fonts, dins del terme municipal de Gaibiel. Fa falta aclarir esta qüestió i aportar el corresponent certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de la disponibilitat de recursos hídrics.   
- Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de l'autorització d'abocament d'aigües pluvials a llit públic.  
- Actual tractament de les aigües residuals, així com les principals característiques de la futura estació depuradora d'aigües residuals en projecte de la Diputació de Castelló i es determinarà com i on estan previstos els punts d'abocament. Així mateix, s'estudiarà la possibilitat d'abocament zero.   
- Detall de la xarxa de reg de les zones verdes, i s'estudiarà la possibilitat d'emprar les aigües depurades.   
- Respecte dels residus urbans, haurà d'aportar:  
a. Certificat de l'empresa concessionària de l'arreplega i transport dels residus sòlids respecte de la capacitat d'esta per a realitzar les operacions mencionades.  
b. Certificat del consorci adjudicatari de l'Àrea de Gestió 2 del Pla Zonal de les Zones III i VIII, amb indicació de la capacitat de les infraestructures (abocador mancomunat d'Espadà-Millars), existents per a la gestió dels residus urbans generats.  
- La documentació aportada menciona que en el terme municipal hi ha dos abocadors de residus inerts, un en la partida del Monzón i un altre en la partida del camí de Matet, els dos sense tancar. Està previst clausurar-los en breu i la Mancomunitat pretén concentrar-los tots en un nou abocador fora del terme municipal de Gaibiel. Estes observacions hauran de ratificar-se pel consorci adjudicatari del pla.  
- Haurà d'aportar la documentació sobre les possibles afeccions que les indústries que s'instal·len en el sòl urbanitzable industrial generaran sobre el sòl urbanitzable residencial amb el qual confronten. En funció d'eixes afeccions s'informarà sobre el tipus d'indústries que es poden ubicar, i llistar aquelles l'ús de les quals serà incompatible.   
- Cartografia de les àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de Sòl no Urbanitzable.  
- Compromís de presentar puntualment l'explotador davant de l'administració una memòria o un informe anual on es dóna compte del desenrotllament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prevista, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que es poguera produir durant el desenrotllament d'esta.   
- S'inclourà el cost de l'establiment de les mesures correctores previstes.  
Amb data 31 de juliol de 2008, la Direcció Territorial remet la documentació complementària.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons l'anunci publicat en el periòdic Mediterráneo, el 19 de desembre de 2003, i en el DOCV núm. 4667, de 12 de gener de 2004.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions de caràcter ambiental.   
Sol·licitud d'informes sectorials  
2.1. Àrea d'espais naturals  
Rebuda el 15 de juliol de 2008  
"[...]  
- En el Pla General d'Ordenació Urbana de Gaibiel la major part del terme municipal està classificat com a sòl no urbanitzable, i esta constituït per les àrees del territori municipal que en este pla no es classifiquen com a sòl urbà o urbanitzable i es regularà pel que establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable.  
  
- El terme municipal està dins del límit de l'àmbit d'influència del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals del Parc Natural de la Serra d'Espadà, en concret afecta la zona d'amortiment (ZAI) i dins d'esta a les àrees naturals (AN) i a les àrees d'influència antròpica (AIA)  
  
- L'article 48 del PORN, establix que: /.../ El sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'àrees naturals (AN) i predomini forestal (PF) tindrà la qualificació a efectes urbanístics, com a sòl no urbanitzable de protecció especial /.../.  
A este respecte la classificació del sòl en el Pla General està d'acord amb el que establix el PORN, excepte les àrees corresponents a les partides Las Hormigas i Collado Blanco, que en el PORN estan situades dins de l'àrea natural (AN) i que en el nou pla general estan classificades com a sòl no urbanitzable comú d'ús agropecuari [...].  
  
Aplicant la normativa del PORN, en concret l'esmentat article 48, la classificació del sòl en estes partides hauria de ser de sòl no urbanitzable de protecció especial.   
Vist el que anteriorment s'ha descrit, el Pla General d'Ordenació Urbana de Gaibiel és compatible amb el PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà. Únicament cal indicar que la zona corresponent a Las Hormigas i Collado Blanco haurà de classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció especial, ja que estan dins d'una àrea natural (AN) del PORN".  
2.2. Servici de Biodiversitat:   
Rebuda el 20 de gener de 2009.  
"[...]  
El projecte pot afectar l'espècie prioritària: carranc de riu (Austropotamobius pallipes), catalogada per quadrícules UTM 1x1 km i ubicada en la quadrícula 30SYK1322.   
El projecte pot afectar l'hàbitat d'interés comunitari següent:  
  
Codi UE  
Hàbitat descripció  
5110 Rubo ulmifolii-Coriarietum myrtifoliae O.Bolòs 1954  
5330 Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing, Peris & Costa 1989  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum Br-Bl., Font Quer, G. Br-Bl, Frey, Jansem & Moor 1936  
6220 Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957  
6420 Holoschoenetum vulgaris Br.bl. Ex Tchou 1948  
92A0 Salicetum discoloro-angustifoliae Rivas-Martínez ex G. López 1976 corr. Alcaraz, P. Sánchez, De la Torre, Rius & J. Álvarez 1991  
92A0 Vinco-Populetum albae (O. Bolòs & Molinier 1958) O. Bolòs 1962  
9340 Quercetum rotundifoliae Br.bl. & O.Bolòs in Vives 1956  
El projecte no afecta les microreserves, reserves de fauna ni plans de recuperació. El projecte no afecta LIC, ZEPA ni altres espais protegits.»  
Es rep un altre segon informe, amb data 15 de maig de 2009.  
"[...] a fi d'aclarir alguns termes de l'informe de 14 de gener, s'informa:   
1. Respecte a espècies prioritàries. Una vegada estudiada l'única cita de carranc de riu (Austropotamobius pallipes), veiem que la seua població ha sigut desplaçada pel carranc americà. No suposant el pla cap amenaça a l'espècie.   
2. Respecte a hàbitats d'interés comunitari.  
a) En sòl urbanitzable [...] res a al·legar.   
b) En sòl no urbanitzable. Hi ha dos zones catalogades com a SNU comú d'ús agropecuari, que són La Calera i la seua continuació cap a l'est del municipi, en que si es produïxen afeccions a hàbitats.   
  
Encara que la zona és d'ús agropecuari, pressuposem que suposarà transformació agrícola en algunes o prou parcel·les. Els hàbitats afectats en estes zones són:  
codi UE  
Hàbitat descripció  
5330 Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing, Peris & Costa 1989  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum Br-Bl., Font Quer, G. Br-Bl, Frey, Jansem & Moor 1936  
6220 Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957  
9340 Quercetum rotundifoliae Br.bl. & O.Bolòs in Vives 1956  
Les comunitats més conspícues són els carrascars de Quercus rotundifolia -molt escassos en estes àrees- i els coscollars -Querco cocciferae-Lentiscetum- amb dosser arbratge de pins. Estes comunitats s'han de tindre en consideració en l'ordenació del PGOU, bé delimitant la seua extensió o bé mantenint dins d'esta qualificació un règim especial per a mosaics de vegetació natural.   
En qualsevol cas s'assenyalen en el pla annex les zones mínimes a protegir com ara la vegetació natural, siga esta ecològica, forestal o paisatgística. En el pla s'assenyalen les zones com A, B i C (en este cas haurà de delimitar-se quines àrees són cultius reals, siga en l'actualitat o en els últims 10 anys)".  
S'hi adjunta pla.  
Afeccions legals  
Hidrografia. D'acord amb l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat per Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, els marges dels llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal:   
  
a) A una zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament.   
b) A una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenrotllen.  
Patrimoni. D'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII. Per mitjà d'este pla zonal es distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus.   
Vies pecuàries. D'acord amb l'article 2, de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, les vies pecuàries són béns de domini públic de les comunitats autònomes i, en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables.  
Carretera entre CV-213. D'acord amb la modificació de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, introduïda per la Llei 14/2005 de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat, la zona de protecció de carreteres serà, com a mínim, de 25 m. Els terrenys inclosos en la zona de protecció de la carretera no computaran als efectes de les reserves dotacionals mínimes exigibles per la legislació urbanística.   
Paisatge. No requerix estudi de paisatge, ja que per la data d'informació pública no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge.   
  
Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. D'acord amb l'article 14 d'esta llei, els terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen patit els efectes d'un incendi no podran classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable. D'acord amb l'apartat 2 de l'article 19, la implantació d'usos industrials, o terciaris que impliquen un increment del consum d'aigua, requerirà la prèvia obtenció d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat del dit increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
Llei Forestal. Segons l'article 2, són muntanyes o terrenys forestals totes les superfícies cobertes d'espècies arbòries, arbustives, de matoll o herbàcies, d'origen natural o procedents de sembra o plantació que complisquen o puguen complir funcions ecològiques, de protecció, de producció, de paisatge o recreatives. Segons l'article 3, els terrenys forestals inclosos en espais naturals protegits es regiran per la seua normativa específica, sense perjuí que els siguen aplicables els preceptes d'esta llei que continguen superiors mesures de protecció.  
Llei de Forest. Segons l'article 50, les comunitats autònomes hauran de garantir les condicions per a la restauració dels terrenys forestals incendiats, i està prohibit:  
a) El canvi d'ús forestal almenys durant 30 anys.  
b) Tota activitat incompatible amb la regeneració de la coberta vegetal, durant el període que determine la legislació autonòmica.  
Espais naturals protegits. Els espais naturals han de protegir-se, conservar-se, restaurar-se, millorar-se i usar-se de forma sostenible. Els espais naturals es regiran per la norma de creació corresponent.  
Afeccions ambientals  
- El terme municipal de Gaibiel ocupa una extensió de 18,10 km², situada en la zona central de la comarca de l'Alt Palància, província de Castelló. Està en el vessant septentrional de la serra d'Espadà, sobre terrenys muntanyosos i molt accidentals. Limita al nord amb el terme municipal de Pavías; a l'est amb Matet i Vall de Almonacid; al sud amb Navajas i a l'oest amb Jérica i Caudiel.   
L'altitud mitjana és de 600 m. Les formacions més importants són: l'alt de la Costaleta amb una altitud de 673 m, La Calera amb 690 m al nord i l'Aceitenebro de 709 m.   
Des del punt de vista geològic els materials aflorants pertanyen al juràssic en la zona oest i sud del terme, i al triàsic (fàcies germàniques) en la zona nord i est pertanyents a la serra Espadà i originades per la sedimentació fluvial en els orígens.   
Els sòls estan constituïts per roques sedimentàries consolidades. Predominen les dolomies i les margues:  
- Trobem formacions de dolomies en una àmplia franja des del nord-oest al sud-est del terme. També es donen formacions de dolomies junt amb margues en les zones nord del municipi i en la zona central.   
  
- Hi ha una zona de dominis calcàries i margues en el sud del terme i unes franges estretes d'argiles, margues i algeps que s'estenen al llarg de la majoria de barrancs i rambles del terme.  
El clima és mediterrani intermedi entre el clima continental i clima sublitoral.   
El terme apareix solcat per dos llits principals, el del riu Regajo, que creua el poble, i la rambla de Peñarroya. Junt amb estos dos principals es troben el barranc del Pinarico i el barranc del Raboseyo.  
  
- El sistema hidrogràfic del terme, pertany al sistema d'explotació núm. 3, Palància i les valls de la conca hidrogràfica del Xúquer. El sistema d'explotació Palància i les valls comprén la conca del riu Palància en la seua totalitat i les subconques litorals compreses entre el límit provincial de València i Castelló i el municipal entre Sagunt i Puçol. La superfície total compresa per este sistema és de 1.159 km², i estan en una zona situada entre els 1.550 m sobre el nivell del mar i el mar Mediterrani. Gaibiel pertany a la unitat hidrogràfica 08-14, Alt Palància, subsistema aqüífers del Palància Mitjà. Este aqüífer està associat a materials carbonatats del juràssic.   
- La vegetació de Gaibiel pertany al sòl mesomediterrani valencianotarraconense, amb una vegetació clímax de carrascars del litoral i sublitoral. El carrascar termòfil litoral representa la vegetació potencial sobre sòls calcaris. Es tracta de boscos amb un estrat arbori en què dominen les carrasques (Quercus rotundifolia) i un estrat subarbustiu dens de llentiscle (Pistacea llentiscles), arç negre (Rhamnus oleoides), aladern de fulla estreta (Phillyrea augustifolia) i el ginebre (Juiperus oxycedrus), també acullen a algunes lianes com ara mare-selva (Lonicera implexa), sarses (Smilax aspra), etc. Actualment queden molt pocs d'estos carrascars en el terme de Gaibiel, ja que la majoria han sigut destruïts. Així, en les zones menys accidentades s'han establit cultius (generalment oliveres de secà), mentre que en les zones més accidentades els recents incendis i les seues posteriors repoblacions han reduït estos carrascars. Les zones de carrasques han sigut substituïdes per boscos oberts de pins (Pinus pinaster) procedents de reforestacions i per matolls i arbustos com ara romer (Rosmarinus officinalis), brucs (Erica multiflora), estepes (Cistus sp), argilaga (Ulex parviflorus), a més de la sàlvia (Salvia labandulifolia), espígol (Lavandula angustifòlia) i cua de gat (Sideritis sp.) que es donen en les zones de major altitud. En les riberes dels barrancs i les rambles hi ha xicotets bosquets de xops (Pupulus sp). La major part del terme municipal és sòl forestal. No obstant això, es va sol·licitar en el requeriment de documentació informe de la Direcció Territorial, sense que fins a la data s'haja rebut.   
  
El 15 % del territori està ocupat per cultius entre els que destaquen els cultius de secà d'oliveres (Olea europea), ametlers (Prunus amygdalii) i xicotetes hortes de fruiters i hortalisses.   
- El municipi de Gaibiel està enclavat dins del límit de l'àmbit d'influència del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) de la serra d'Espadà. En concret afecta la zona d'amortiment d'impactes (ZAI) i dins d'esta a les àrees naturals (AN) i a les àrees d'influència antròpica (AIA). L'article 48 mencionat establix que:   
1. "El sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'àrees naturals (AN) i predomini forestal (PF) tindrà la qualificació, a efectes urbanístics, com a sòl no urbanitzable de protecció especial.  
2. El planejament urbanístic considerarà com a fora d'ordenació les vivendes disperses existents en sòl no urbanitzable segons la classificació del sòl existent en el planejament municipal en el moment d'aprovació d'este PORN, i s'exclouen les edificacions rurals tradicionals rehabilitades o no, construïdes amb anterioritat a 1960, i les vivendes principals en medi rural associades a l'activitat agrària.  
  
3. No es podrà classificar nou sòl urbanitzable en l'àmbit del PORN mentre hi haja en el municipi urbanitzacions que no estiguen consolidades, almenys, en un 90 % i no estiguen convenientment legalitzades i dotades de servicis urbans.  
4. El sòl classificat com a no urbanitzable d'especial protecció pel planejament municipal en el moment d'aprovació d'este PORN, no podrà perdre esta qualificació, ni, per tant, ser classificat en el futur com a sòl urbanitzable.  
5. Sense perjuí del que establix la disposició addicional tercera de la Llei 4/1992, les edificacions de nova planta que es construïsquen en l'àmbit del PORN després de l'aprovació d'este i no s'ajusten a les determinacions del planejament municipal i a les normes d'este pla, no podran ser legalitzades, i s'haurà de de procedir a la seua demolició d'acord amb els tràmits i terminis previstos en la legislació vigent en matèria de procediment administratiu i disciplina urbanística.  
6. En els municipis el planejament dels quals continga normes i qualificació de sòl que supose una major protecció dels recursos naturals que les previsions d'este PORN, es mantindran la qualificació i les determinacions fixades en el planejament.  
7. En el sòl classificat d'urbà o urbanitzable pel planejament municipal a l'entrada en vigor d'estes normes, es podran mantindre els usos i els aprofitaments que assenyale el planejament vigent, i no es podran incrementar estos en cap cas. Sense perjuí de poder desclassificar-se en el futur, d'acord amb el que establix la Directriu II de Política Urbanística.  
8. Les futures revisions del planejament, a més de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb el que establix la legislació d'impacte ambiental, quan prevegen la classificació de nou sòl urbanitzable, únicament podrà afectar terrenys inclosos en les categories AIA, RG i AG, excepte en el cas de reclassificació de terrenys limítrofs amb el sòl urbà de la població, sempre que es justifique suficient la impossibilitat de realitzar-ho sobre sòl pertanyent a les tres categories esmentades.  
9. En relació amb les activitats, obres i construccions per a les quals s'exigisca un informe previ o autorització per part de la Conselleria de Medi Ambient o de qualsevol altre organisme, s'entendrà que este requisit és condició prèvia indispensable per a l'obtenció de la corresponent llicència urbanística".  
- La fauna més important del terme està associada als boscos de pins, composta per aus amb exemplars de merles (Turdus merula), estornells (Sturnus vulgaris), rasclons (Rallus aquaticus), tristos, xitxarres (Acrocephalus scirpaceus), carboners (Parus major) i espècies rapaces com l'esparver (Accioiter nisus). Entre els mamífers que podem trobar destaquen els conills (Oryctolagus cuniculus), les esquirols (Sciurus vulgatis) i els porcs senglars (Seus scrofa).   
A causa dels relleus muntanyosos i accidentats, la vegetació diversa en procés de regeneració, la presència de barrancs i rambles a pesar del seu flux discontinu, l'existència d'un fons escènic format pel vessant de la serra d'Espadà, el redactor de l'estudi d'impacte ambiental definix el paisatge com a superb i amb una qualitat visual mitjana-alta.  
  
S'han distingit i valorat quatre unitats ambientals en funció de la fisiografia, el pendent, la cobertura vegetal, la morfologia erosiva i les limitacions ambientals del sòl.   
- Hi ha una via ramadera en el límit amb el municipi de Matet, denominada senda de la Rápita, de Las Balsillas o de La Ajedrea, classificada per l'Orde de 14 de març de 1990, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca. S'inclouen en la zona de sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures de via ramadera. No obstant això, es va sol·licitar en el requeriment de documentació informe de la Direcció Territorial, sense que fins a la data s'haja rebut.  
- Respecte al patrimoni, destaca el castell de Gaibiel, que s'alça sobre la muntanya Ajetrea, en el marge del riu oposat al nucli. Encara es poden veure les ruïnes d'un elevat tram de muralla, una part important de la torre de l'homenatge i les restes d'altres torres cúbiques. També hi ha béns d'interés cultural com l'antiga casa de la vila, a més, edificis i elements d'interés arquitectònic com l'Ajuntament, la casa de Ramón Águeda, l'ermita de San Blas, la font de la Plaça Major i l'església parroquial.  
El 14 d'abril se sol·licita un informe a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport pel qual se sol·licitava un informe relatiu al patrimoni cultural. El 4 de març de 2008 la Conselleria informa desfavorablement, amb indicacions al Catàleg de Béns i Espais Protegits. El 10 d'abril de 2008 l'Ajuntament de Gaibiel esmena les deficiències, sense que fins a la data s'haja remés informe.  
- Segons el Pla d'Acció Territorial de Riscos d'Inundació de la Comunitat Valenciana no hi ha risc d'inundació. No obstant això, en la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge apareixen dos zones de risc d'inundació (nivell 6) dins del terme municipal: la rambla de Gaibiel al costat del municipi de Gaibiel i la intersecció de la rambla de Gaibiel amb el barranc de Mazulda. En l'actualitat esta cartografia no està vigent. Es va sol·licitar un estudi en profunditat d'estes afeccions, però en la documentació remesa únicament es menciona la cartografia temàtica.   
- Gaibiel està afectat per risc de despreniment en la zona oest seguint el curs de la rambla de Gaibiel. S'identifica una zona de despreniment alta en el límit amb el terme municipal de Jérica. S'identifica una zona de risc de lliscament mitjà en la carretera CS-V-2304 a l'entrar al terme municipal de Gaibiel des de Jérica. Com a zones amb lliscament baix hi ha tres zones disseminades a l'oest del municipi, una al costat del barranc del Pinarico, una altra pròxima a la carretera d'accés al municipi i una altra en l'extrem oest del terme en la rambla de Gaibiel. Estos riscos són compatibles amb l'ordenació proposada.   
  
- Gaibiel té una població de 213 habitants segons el cens de 2008 (Font: CIVIS).  
- Segons les dades facilitats per l'Ajuntament, la població estacional és de 1.545 habitants (estimada per mitjà del nombre de contribucions i una mitjana de 3 persones per vivenda) i la població del càmping de 400 habitants. Per tant, es tracta d'una població total de 2.360 habitants.   
  
En l'anàlisi econòmica del municipi destaca el sector primari amb cultiu de secà, la cuniculicultura i la cria porcina. El sector secundari té un escàs desenrotllament, se centra en la construcció. El sector terciari està basat en servicis per a la segona vivenda, en auge des de la construcció de l'autovia Mudèjar. El Campament Turístic de Gaibiel representarà un factor important en l'activitat econòmica i laboral del municipi. Segons la memòria informativa, el municipi presenta una bona dotació d'equipaments, infraestructures i servicis en relació a la seua població.   
- Segons la documentació remesa per l'òrgan substantiu, apareixen dos possibles orígens de l'aigua potable: el brollador de les Fonts o des d'un pou en el terme de Torralba. És per això que, amb motiu del requeriment de documentació, se sol·licita a l'Ajuntament de Gaibiel que aporte informació sobre este punt. Es disposa de certificat emés per la Secretària Accidental de l'Ajuntament de Gaibiel en el qual se certifica que segons les dades que hi ha:   
- "la població actual és de 195 habitants.  
- La població en temporada estival és de 2.700 persones.  
- El consum d'aigua potable és aproximadament de 42.000 metres cúbics a l'any i que procedix del brollador de les Fonts.  
- El destí de l'aigua és el consum humà.  
- El volum d'aigües residuals és de 47.759 metres cúbics corresponent a l'any 2007".  
Així mateix, en la documentació remesa consta la inscripció, amb caràcter provisional, en el registre d'aigües de l'aprofitament inscrit en el Registre d'Aprofitament d'Aigües Públiques amb el núm. 20.176, realitzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En esta s'indica que el municipi de Gaibiel es proveïx a través del brollador de les Fonts i de la font de Bonet. L'aigua va per gravetat fins a un depòsit d'elevació d'aproximadament 20 m³ en el qual s'ubiquen dos bombes elèctriques que eleven l'aigua fins a dos depòsits de 200 i 300 m³ units per gots comunicants des dels quals es distribuïx per gravetat fins a les vivendes, així com a dos escorxadors industrials.   
Atés que es coneix la captació d'aigua potable d'aigües destinades a consum humà s'haurà d'establir un radi de protecció d'acord amb l'article 18 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.   
La vulnerabilitat als aqüífers és mitjana en la zona que coincidix amb el nucli urbà. En la part més pròxima al terme de Jérica és alta.   
  
"S'ha considerat una població fixa de 219 habitants i una població estacional de 3.000 habitants, per la qual cosa s'ha assignat un volum màxim anual de 53.733 m³.   
Es considera:  
- Necessària la instal·lació de dispositius de control per a limitar el cabal concedit i controlar el volum extret.  
- Indispensable la potabilització de l'aigua destinada a consum humà, segons les normes sanitàries, i la comprovació de les seues condicions per mitjà d'anàlisis periòdiques".  
Així mateix, s'aporta la sol·licitud de l'informe el qual es referix l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, de 22 d'abril de 2005.   
Respecte de la xarxa de reg de les zones verdes, el nucli actual no posseïx zones verdes classificades i per a les futures associades als quatre sectors de sòl urbanitzable es preveu la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable o l'ocupació de l'aigua de reg dels sòls agrícoles actuals. L'opció de reutilitzar les aigües depurades es considera, pels tècnics municipals, que no és sostenible per al municipi de Gaibiel, per la distància a la depuradora. En cas d'insuficiència de cabal es procediria a la creació d'aljubs.   
- L'arreplega d'aigües és separativa.  
La xarxa de pluvials és de tubs prefabricats de formigó i aboca les seues aigües, en diferents punts, directament al riu Regajo.   
Les aigües residuals són abocades a llit públic, sense rebre tractament depuratiu. No obstant això, l'Ajuntament paga anualment a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el cànon de control d'abocaments.   
Es disposa d'informe de la Diputació de Castelló en el qual s'indica que el municipi de Gaibiel no té una depuradora d'aigües residuals i que el municipi esmentat està inclòs en el segon conveni per a l'execució d'infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals entre la Generalitat Valenciana i la Diputació Provincial de Castelló. El projecte (amb un cabal mitjà de 200 m³/dia) ha sigut adjudicat i amb data 12 de febrer de 2007 estava pendent de la firma l'acta de replantejament. Segons el projecte mencionat, l'EDAR s'ubicarà a uns 1.000 m del municipi de Gaibiel i a 500 m de la carretera CV-213, en les parcel·les del cadastre núm. 226, 294 i 295 del polígon 2. No obstant això, eixes parcel·les no són contigües i les distàncies al municipi i a la infraestructura viària són superiors a les indicades.   
- El Pla Zonal de Residus de la Zona III i VIII distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. Este pla caracteritza l'àrea ubicada en el nord-oest del terme, cap als límits amb Caudiel i Jérica, una zona favorable per a la ubicació d'infraestructures de tractaments de residus sòlids urbans. No obstant això, atés que s'ha produït la convocatòria i posterior adjudicació del concurs del corresponent projecte de gestió del Pla Zonal de Residus de la Zona III i VIII, les zones mencionades estan alliberades de la reserva establida. El tractament dels residus urbans i la distribució i planificació de les seues infraestructures és competència supramunicipal. Hi ha recollida selectiva en el municipi. Els residus sòlids urbans s'arrepleguen per l'empresa Reciclajes Palancia Belcaire i es transferixen, fins que entren en funcionament les noves instal·lacions adjudicades, des de la planta de transferència de Segorbe a l'abocador controlat de Tales, i són les dos instal·lacions de la Diputació de Castelló. No obstant això, no s'ha aportat el certificat del consorci adjudicatari del Pla Zonal.   
  
- El terme municipal està travessat per dos línies aèries de mitjana tensió, una escomet al centre de transformació que subministra la població i l'altra d'interconnexió.   
- La via de comunicació més important és la CV-213 de la xarxa provincial, que va des de Gaibiel fins a l'autovia València-Terol.   
Les carreteres autonòmiques han de tindre una zona de protecció de 25 m, i no els 18 que menciona l'informe, segons la modificació de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, introduït amb la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat.  
- Entre les mesures correctores proposades estan:   
- Regs periòdics per a evitar l'emissió de pols.  
- S'evitarà el funcionament de la maquinària en períodes de descans com ara caps de setmana i vacacions pera pal·liar les molèsties.  
- Arreplegada de terreny excavat en terrenys de reble o utilitzat en zones d'enjardinament.   
- Transport de residus a abocador autoritzat.   
- Reforestació de les zones limítrofes a les zones urbanitzades i introducció en les zones d'enjardinament, d'espècies autòctones de la flora existents abans de les obres.  
- Harmonització de la tipologia constructiva existent en el municipi.  
Durant el programa de vigilància ambiental està previst:   
  
El control d'emissions de gasos i pols durant l'execució de les obres, i es comprova la realització de regs periòdics.  
El control de residus abocaments al medi.   
La conservació de vials, instal·lacions, xarxa de sanejament i d'eliminació de residus urbans.  
El control de l'afecció al patrimoni cultural i arqueològic, per accions incontrolades.   
L'anàlisi de les aigües residuals urbanes i de les indústries, i es comprova el compliment en matèria d'abocaments.  
La vigilància del compliment de la normativa municipal, pel que fa a sanitat, instal·lacions accessòries de vivendes, protecció contra incendis, convivència i respecte als costums...   
El compliment del pla municipal d'incendis forestals i el seu control sobre cremes en zones i èpoques estipulades.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m, del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla General d'Ordenació Urbana de Gaibiel (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions establides a continuació.   
  
  
Segon   
1. Condicions per a l'aprovació del pla:  
1.1. S'haurà de modificar la classificació dels sòls de manera que continga el que establix el PORN de la serra d'Espadà. D'esta manera, el sòl no urbanitzable inclòs en les àrees naturals haurà de qualificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística les zones següents denominades:  
- Las Hormigas i Collado Blanco.  
- L'extrem sud del terme municipal, que limita amb els termes municipals de Jérica i Vall de Almonacid, corresponent a les partides de El Rabosero, Las Colchas i la lloma Hogina, propostes com SNU Comú d'ús mixt i SNU comú d'ús agropecuari.  
- El tram central nord que haurà de comprendre fins a les partides de l'Aceitenebro i el Pinarico, que creuen el barranc del nom esmentat.  
1.2. S'haurà d'adequar la classificació dels sòls al que establix l'informe del Servici de Biodiversitat, de manera que les zones destacades en el pla annex es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
1.3. La referència de les normes urbanístiques als usos permesos en SNU de protecció forestal i paisatgística pel que fa a la instal·lació d'elements de producció d'energia renovable s'ajustarà, en tot cas, a la normativa aplicable i necessitarà un informe previ de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
1.4. S'haurà de preveure la reserva de sòl necessària per a la instal·lació de l'estació depuradora d'aigües residuals. Atenent les condicions tècniques de la instal·lació es determinaran dos zones indispensables per al seu correcte desenrotllament: una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció que possibilite la minimització de les afeccions referides a sorolls, olors i integració paisatgística.   
1.5. S'haurà d'obtindre l'informe redactat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de conformitat amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. En el cas que el informe mencionat fóra desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
1.6. S'haurà d'obtindre l'informe redactat per la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, sobre la conformitat del projecte amb el tractament del sòl forestal i les vies pecuàries.  
1.7. S'haurà d'obtindre l'informe redactat per l'Àrea de Planificació Territorial i Litoral de la Direcció General de Territori i Paisatge, sol·licitat per l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
  
1.8. S'haurà de disposar de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual es pronuncia sobre el domini públic hidràulic i les afeccions a un costat i a l'altre dels principals rius i barrancs, perquè els marges estan subjectes, en tota l'extensió longitudinal, a una zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament, i a una zona de policia de 100 metres d'amplària, en la qual es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenrotllen, circumstància esta que no ha sigut considerada.  
1.9. Per al cas particular del brollador de les Fonts i de la font de Bonet, atés que es tracta de captacions d'aigua destinades a consum humà, s'haurà d'establir un radi de protecció de 300 metres (excepte estudi justificat) per mitjà de la seua incorporació al règim de protecció del sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
1.10. L'aprovació definitiva del projecte estarà supeditada a l'informe favorable del servici competent en avaluació ambiental, per mitjà de la formulació de resolució complementària, de les condicions que precedixen a este epígraf.  
2. Condicions per al desenrotllament del projecte:  
2.1. Es recomana seguir una seqüència lògica per al desenrotllament dels diferents sectors de sòl urbanitzable, a fi de garantir un esgotament d'este tipus de sòl, abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.   
2.2. En el desenrotllament de l'ordenació detallada del sector SUZR-3 i SUZIND-1 s'hauran de considerar les mesures protectores necessàries per a reduir les molèsties generades per les indústries en la zona residencial. Entre altres, es col·locarà una zona verda que actue de separació entre la zona industrial i la zona residencial.  
2.3. S'hauran d'incorporar les condicions mínimes per a la prevenció de riscos forestals:   
- Ha d'haver-hi una franja de 25 metres d'amplària que separe la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i, si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària.   
- La zona urbanitzada ha de disposar preferentment de dos vies d'accés alternatives, cada una de les quals ha de complir:  
a) Amplària mínima lliure 5 m.  
b) Altura mínima lliure o gàlib 4 m.  
c) Capacitat portant del vial 2.000 kp/m².  
d) En els trams de revolts, el carril de trànsit ha d'estar delimitat per la traça d'una corona circular els radis mínims de la qual han de ser 5,30 m i 12,50 m, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 m.  
- Quan no es puga disposar de les dos vies alternatives, l'únic accés ha de finalitzar en un fons de sac de forma circular de 12,50 m de radi.   
  
- Els vials d'accés i les seues cunetes hauran de mantindre's lliures de vegetació i disposaran d'una faixa de protecció de 10 m a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva i, si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu.  
- En el traçat de la xarxa de proveïment d'aigua s'ha de preveure una instal·lació d'hidrants perimetrals. Els hidrants han d'estar situats en el perímetre exterior de la zona edificada, en llocs fàcilment accessibles, fora de llocs destinats a circulació i estacionament de vehicles, degudament senyalitzats d'acord amb la norma UNE 23033 i distribuïts de tal manera que la distància entre estos mesurada per espais públics no siga major de 200 m. La xarxa hidràulica que proveïx els hidrants ha de permetre el funcionament simultani de dos hidrants consecutius durant dos hores, cada un d'estos amb un cabal de 1.000 l/min i una pressió mínima de 10 m.c.a. Si per motius justificats, la instal·lació d'hidrants no poguera connectar-se a una xarxa general de proveïment d'aigua, ha d'haver-hi una reserva d'aigua adequada per a proporcionar el cabal.   
  
- Les zones edificades limítrofes o interiors a àrees forestals disposaran dels plans d'autoprotecció d'urbanització que arreplega el Pla Especial davant del Risc d'Incendis Forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Consell)  
2.4. S'haurà d'obtindre l'informe de la Diputació Provincial de Castelló respecte de la zona de protecció de la carretera CV-213, d'acord amb les modificacions introduïdes per la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat.  
2.5. En les normes urbanístiques del SUZIND-1 s'indicarà que els sòls mencionats es destinaran a indústria de grau 2 o a ús terciari, per a evitar la contaminació atmosfèrica per soroll, contaminants o riscos a les zones residencials (SUZR-2 i SUZR-3).   
2.6. El desenrotllament dels sòls urbanitzables, amb ordenació detallada o sense, estarà supeditat a:  
- La creació de les infraestructures necessàries i adequades de sanejament.  
- L'execució i la posada a punt de l'EDAR, a fi de garantir l'adequat tractament del volum d'aigües residuals.  
2.7. Les normes urbanístiques hauran d'arreplegar les mesures de protecció necessàries, de conformitat amb els articles 12 i 14 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
2.8. S'incorporarà al planejament l'estudi acústic corresponent, de conformitat amb l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
2.9. S'haurà d'obtindre autorització atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de la xarxa d'aigües pluvials a llit públic (riu Regajo).  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart   
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 15 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno»  
  
València, 19 de setembre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6894, del 02-11-2012 (2012/9814)

RESOLUCIÓN de 19 de septiembre del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Benicull de Xúquer y Gaibiel. Expedientes 346/08 AIA y 335/06 AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6894

Fecha DOGV
:   02-11-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/9814

CVE


Fecha del documento
:   19-09-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Benicull de Xúquer](javascript:void(0))
    * [Gaibiel](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de septiembre del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Benicull de Xúquer y Gaibiel. Expedientes 346/08 AIA y 335/06 AIA. [2012/9814]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 346/08 AIA Benicull de Xúquer y 335/06 AIA Gaibiel.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 346/2008-AIA.  
Título: Línea eléctrica a 132 kV, DC, entre la ST Benicull y la futura ST El Brosquil.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU.   
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: Polinyà de Xúquer, Benicull de Xúquer, Corbera y Cullera (Valencia).  
Descripción del proyecto  
El proyecto tiene por objeto la instalación de una nueva línea eléctrica, a 132 kV, de 1.ª categoría, doble circuito, en los términos municipales de Polinyá de Xúquer, Benicull de Xúquer, Corbera y Cullera. La instalación se ha proyectado con una longitud de 13.787 m, de los cuales 3.191 m son en subterráneo (al efecto de realizar el cruce con la autopista y atravesar una zona de viviendas) y 10.596 m en aéreo. Además, se realizará una actuación complementaria para la conexión con la ST Benicull de 320 m de longitud. La línea conectará la ST Benicull (ya autorizada y conectada con la ST Alcira) con la futura ST Brosquil (pendiente de autorizar y de seleccionar la ubicación definitiva).  
Actualmente, el suministro desde Alzira hasta Cullera se realiza desde la ST Alzira y la STR Cullera, las cuales presentan un nivel de carga muy elevado. Además, un parte importante de la demanda se satisface desde instalaciones de cogeneración, cuya disponibilidad no es firme. Ello, junto con el importante crecimiento vegetativo de los últimos años y los nuevos suministros vinculados al desarrollo urbanístico e industrial de Cullera, Sueca y Llaurí (PAI Sector Xúquer en Cullera, PAI Cullera Sur en Cullera, Sector NPR-5 en Cullera, Sector Valencia Beach Golf en Cullera, Plan Parcial Llaurí en Llaurí, Trasvase Júcar Vinalopó en Cullera), justifican la necesidad de ampliar la red de 132 kV y crear nuevas infraestructuras con capacidad y fiabilidad suficientes.  
Consideraciones ambientales  
El ámbito de estudio en el que se ha previsto la línea eléctrica se caracteriza por la existencia de numerosos espacios con importancia desde el punto de vista ambiental: La Albufera (LIC, ZEPA, parque natural, PORN asociado a éste), El Curso Medio y Bajo del Júcar (LIC), la desembocadura del río Júcar (zona húmeda), la Serra de Corbera (LIC), La Murta y la Casella (paraje natural municipal) y el Marjal i Estany de la Ribera Sur del Xúquer (zona húmeda). Se trata de una zona muy llana excepto hacia el este de la autopista AP-7, donde empieza a elevarse la cota.   
Se han considerado tres alternativas en el estudio de impacto ambiental. Según se indica, con carácter previo a la realización del mismo se realizaron consultas a diversos organismos (se citan el Servicio Territorial de Medio Ambiente, el ST de Vivienda y Proyectos Urbanos, el ST de Minas, los Ayuntamientos, la Dirección General de Patrimonio y el ICV), aunque no se aportan ni se comentan los informes recibidos. Finalmente se selecciona la alternativa que discurre atravesando el Marjal i Estany de la Ribera Sur de Xúquer. Esto permite evitar otros espacios ambientalmente relevantes y masas forestales, atravesando zonas de cultivo. No obstante, dicho Marjal está catalogado como zona húmeda, según Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano y como tal, debe ser preservada de actividades susceptibles de provocar su recesión y degradación  
Visto que el trazado previsto atraviesa la citada zona húmeda, se han solicitado diversos informes a los órganos competentes en relación con la misma.   
- Por parte del Servicio de Biodiversidad, se informa (en fecha 20.01.2009) que el Marjal es una zona de trasiego y alimentación de numerosas aves acuáticas y rapaces, que podrían verse afectadas por colisión con la línea eléctrica. En este sentido, no considera adecuadas las alternativas presentadas, debiendo seleccionarse un pasillo que reduzca al máximo la afección al marjal («debería ceñirse un su primer tramo el máximo posible a la autopista para atravesar la zona húmeda en dirección sur-norte en la mínima distancia posible y aprovechando el trazado de algún camino o infraestructura existente»), recomendando además el uso de salvapájaros si alguno de los cables tiene diámetro inferior a 20 mm. Asimismo, indica que deberían considerarse la afección sobre el paisaje y evitar aterramientos de zonas encharcadas.  
- El Servicio de Parques Naturales, informa negativamente (en fecha 03.02.2009) los trazados propuestos por el elevado impacto ambiental que conlleva atravesar el ámbito de la zona húmeda catalogada mediante una línea aérea con sus apoyos. Además añade que, puesto que la ubicación considerada para la ST Brosquil fue informada desfavorablemente (dando lugar a DIA desfavorable por Resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 28.03.2008), las nuevas alternativas de trazado deben considerar la nueva ubicación de la misma (acerca de la cual el citado servicio también informó). Asimismo, se ha considerado por este último servicio que el cruce de la zona húmeda catalogada debería realizarse mediante trazado enterrado.  
- El Servicio Territorial de Medio Ambiente remite tres informes (recibidos el 04.03.2009). Desde la sección forestal se informa que la alternativa propuesta no afecta a terreno forestal ni monte de utilidad pública y el trámite a seguir en caso de afección a diversas vías pecuarias que se identifican. El técnico de medio natural informa que la ubicación elegida representa un fuerte impacto sobre el paisaje del marjal y que éste es un espacio natural entre cuyos valores destaca su capacidad de acogida para comunidades orníticas, especialmente avifauna (dependiendo el grado de amenaza sobre la misma del tipo de apoyo utilizado y del tipo y disposición del cableado); por otra parte, propone que se adopte un trazado tal que se atraviese el marjal de forma subterránea, por ejemplo, bajo la zona de servidumbre de la N-332.  
De acuerdo con los extremos expuestos, los impactos generados por el proyecto (de acuerdo con el trazado y diseño previstos), pueden afectar negativamente a la zona húmeda catalogada Marjal i Estany de la Ribera Sur del Xúquer, siendo por tanto incompatible con las previsiones de la ley de espacios naturales protegidos.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 12 de diciembre de 2008, tuvo entrada en los servicios centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda escrito del Servicio Territorial de Energía de Valencia, por el que se solicita la evaluación de impacto ambiental del proyecto. A tal efecto, se remitía el expediente, incluyendo:  
- Proyecto técnico.  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
- Copia de las alegaciones recibidas durante la fase de información pública y consultas.  
Con fecha 26 de diciembre de 2008, se solicitó al Servicio Territorial de Energía que remitiese copia de las respuestas a las alegaciones recibidas, al efecto de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con el artículo 21 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 15 de marzo.   
Asimismo, se solicitó informe al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, al Servicio de Biodiversidad y al Área de Espacios Naturales. Las respuestas recibidas (el 04.03.2009, el 20.01.2009 y el 06.02.2009 respectivamente) se han considerado en la presente resolución.  
Con fecha 29 de abril de 2009, se recibió escrito del Servicio Territorial de Energía, adjuntando la respuesta a las alegaciones.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de línea eléctrica está sometido al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental y modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
  
Primero  
Estimar desfavorable a los solos efectos ambientales, el proyecto de línea eléctrica a 132 kV, doble circuito, entre la ST Benicull y la ST Brosquil (ubicada en el paraje La Partideta; propuesta inicialmente pero desestimada por DIA desfavorable), promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica SAU en los municipios de Polinyà de Xúquer, Benicull de Xúquer, Corbera y Cullera (Valencia), de acuerdo con las previsiones del proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente, por los motivos considerados en la parte expositiva de esta resolución.  
  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 13 de mayo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 335/2006-AIA.  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Gaibiel.  
Promotor: Ayuntamiento de Gaibiel.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Gaibiel y Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: Término municipal de Gaibiel.  
Descripción del proyecto   
1. Objetivo de proyecto  
El objetivo del Plan General de Ordenación Urbana es la revisión del planeamiento vigente, reflejado en las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Gaibiel de 1989 (documento no evaluado ambientalmente). Con el mismo se pretende, básicamente, dar salida a la demanda de segunda residencia, crear una bolsa de uso industrial y clasificar y calificar el suelo no urbanizable.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Modelo territorial actual.  
Se trata de un municipio de la comarca del Alto Palancia. La estructura del núcleo urbano es alargada, creciendo desde el río Regajo (que coincide con la carretera CV-213) hacia la ladera. Las calles principales del pueblo son estrechas y largas, siguiendo el trazado de las curvas de nivel, mientras que las secundarias son las perpendiculares, de mayor pendiente y, en ocasiones escalonadas y más cortas. Las ampliaciones del casco se han producido siguiendo el eje longitudinal de las calles principales, a lo largo de la montaña. Fuera del casco urbano no existen prácticamente viviendas.   
El planeamiento vigente distingue únicamente entre suelo urbano y suelo no urbanizable, distinguiendo, a su vez, entre suelo no urbanizable común y suelo no urbanizable protegido.  
El cuadro resumen de superficies es:  
Clasificación Superficie  
Suelo urbano: 8,39 ha  
Suelo urbanizable residencial 0 ha  
Suelo urbanizable industrial 0 ha  
Suelo urbanizable 0 ha  
  
SNU Común 1.742,61 ha  
SNU Protegido 55 ha  
Suelo no urbanizable 1797,61 ha  
Suelo total 1.806 ha  
Necesidad de cambio de modelo.  
El cambio de modelo queda justificado por el tiempo transcurrido desde la aprobación y por la necesidad de considerar los cambios sufridos en el término municipal.   
Modelo territorial propuesto.  
Se propone:   
- Dar salida a la demanda de segunda vivienda, para lo que propone una ampliación del suelo urbano al oeste del núcleo actual y la creación de un suelo urbanizable de uso residencial.   
- Ampliación del suelo urbano en un área existente al sureste de la población, de uso estrictamente terciario   
- Se crea una bolsa de suelo urbanizable industrial con dos objetivos, por un lado «recoger los fuera de ordenación» existentes en la actualidad y, por otro, permitir el crecimiento económico del municipio.   
- Clasificación y ordenación del suelo no urbanizable.   
En lo que se refiere a suelo urbanizable se diferencian tres sectores de uso residencial. El SUZR-1 y el SUZR-2 están junto a la trama urbana y el SUZR-3 está al otro lado de la carretera, en una bolsa de suelo generada entre esta infraestructura y el río Regajo. De estos tres sectores, únicamente el SUZR-1 está ordenado pormenorizadamente. También se dispone de una bolsa de suelo urbanizable residencial de uso industrial, denominado SUZIND-1, ubicado al norte del SUZR-3, separados por una zona verde que actuará como absorción de las posibles molestias generadas por el suelo industrial.   
El total de viviendas previstas es de 105, por lo que la previsión de habitantes es de 221 habitantes.   
En cuanto al suelo no urbanizable común, la zonificación llevada a cabo diferencia entre   
- SNU común de uso agropecuario: sólo se permitirá los usos de almacén y el de vivienda rural, vinculados únicamente a la explotación agrícola  
- SNU común de uso turístico-recreativo: en este suelo ha sido autorizada la instalación de un campamento turístico.   
- SNU común de uso mixto: se permiten el uso agropecuario, el uso de almacén y de vivienda rural asociado o vinculado al uso agropecuario y el de vivienda aislada y familiar  
En cuanto al suelo no urbanizable protegido, el plan general propone las siguientes calificaciones:  
- SNU de protección forestal y paisajística: se permiten los usos que estén directamente vinculados con el bien a proteger, las labores agropecuarias y la instalación de elementos de producción de energía renovable, siempre que no menoscabe las condiciones causantes de la protección.   
- SNU de protección arqueológica: los usos permitidos quedan supeditados al informe favorable del organismo competente en materia de conservación del patrimonio.   
- SNU de protección de abastecimiento de agua y fuentes: se establece un radio de protección de 50 m sobre las fuentes.   
- SNU de protección de cauces: los usos permitidos quedan supeditados a la autorización de CHJ  
- SNU de protección de infraestructuras: sólo se permite el uso de las infraestructuras  
Según el modelo propuesto, se tienen las siguientes características:  
Clasificación superficie  
Suelo urbano: 10,75 ha  
Suelo urbanizable residencial: 4,58 ha  
Suelo urbanizable industrial: 0,98 ha  
Suelo urbanizable: 5,56 ha  
SNU Común: 1183,02 ha  
SNU Protegido: 606,67 ha  
Suelo no urbanizable: 1789,69 ha  
Suelo total 1806 ha  
3. Alternativas  
El estudio de impacto ambiental no dispone de estudio de alternativas, aunque presenta, para cada uno de las bolsas propuestas el razonamiento que ha llevado a su consideración.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 25 de septiembre de 2006, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, remitió una copia del Plan General de Ordenación Urbana de Gaibiel, del estudio de impacto ambiental y expediente administrativo de la tramitación llevada a cabo en el Ayuntamiento.   
Revisada la documentación se observa que faltan documentos mínimos para poder continuar con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental, por lo que en fecha de 6 de marzo de 2008, se envía a la Dirección Territorial un requerimiento de documentación indicando que se remita al servicio, los siguientes documentos:   
- La justificación y los criterios y valores ambientales que han dado lugar a la ordenación propuesta y, en particular, la zonificación realizada en suelo no urbanizable común y suelo no urbanizable protegido.   
- Deberá completarse las Directrices de Evolución y Ordenación Urbanísticas y Territoriales con los criterios a tener en cuenta para la incorporación de nuevos terrenos al proceso de urbanización.  
- Se reproducirá el plano OE.04. Red primaria, ámbito urbano delimitación de sectores, UE y AR. solapando la reserva de suelo dotacional para camping y su ordenación, evaluada ambientalmente, con resolución de fecha 12 de abril de 2007. Se deberán reflejar los diferentes edificios dotacionales asociados al mismo y las parcelas con las estructuras prefabricadas.   
- Se añadirá al suelo no urbanizable de protección de fuentes la fuente que aparece catalogada en la cartografía básica de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, aproximadamente en las coordenadas UTM: 113810 y 4425084.   
- En el suelo no urbanizable de protección de fuentes, el radio de protección de 50 m deberá ampliarse.  
- Población actual, modificaciones estacionales que sufre, datos de los consumos de agua potable en los últimos años y procedencia, destino final y volumen de aguas residuales y residuos sólidos urbanos.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar pronunciándose acerca del Dominio Público Hidráulico y las afecciones a ambos lados del río Regajo y de la Rambla de Gaibiel, pues las márgenes están sujetas, en toda su extensión longitudinal, a una zona de servidumbre de 5 metros de anchura, para uso público que se regulará reglamentariamente, y a una zona de policía de 100 metros de anchura, en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen, circunstancia ésta que no ha sido considerada.  
- Informe de la Diputación Provincial de Castellón respecto de la zona de protección de la misma, conforme a las modificaciones introducidas por la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat.   
- Solicitud del informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
- Análisis exhaustivo del riesgo de inundación en las zonas propuestas como urbanizable, por la proximidad del cauce del río Regajo y de la Rambla de Gaibiel.   
- Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.   
- Respecto de los recursos hídricos la documentación difiere. Por una parte, indica que el abastecimiento de agua se realiza desde un pozo en el término de Torralba de la que es conducido por tubería hasta una balsa situada en el casco, de capacidad 750 m³. En otro punto se indica que la población se abastece del manantial de Las Fuentes, dentro del término municipal de Gaibiel. Se precisa aclare esta cuestión y aporte el correspondiente certificado de Confederación Hidrográfica del Júcar respecto de la disponibilidad de recursos hídricos.   
- Solicitud a la Confederación Hidrográfica del Júcar de la autorización de vertido de aguas pluviales a cauce público.   
- Actual tratamiento de las aguas residuales, así como las principales características de la futura estación depuradora de aguas residuales en proyecto de la Diputación de Castellón y se determinará cómo y dónde están previstos los puntos de vertido. Asimismo se estudiará la posibilidad de vertido cero.   
- Detalle de la red de riego de las zonas verdes, estudiando la posibilidad de emplear las aguas depuradas.   
- Respecto de los residuos urbanos, deberá aportar:   
a. Certificado de la empresa concesionaria de la recogida y transporte de los residuos sólidos respecto de la capacidad de la misma para realizar dichas operaciones.  
b. Certificado del Consorcio adjudicatario del Área de Gestión 2 del Plan Zonal de las Zonas III y VIII, indicando la capacidad de las infraestructuras (vertedero mancomunado de Espadán-Mijares), existentes para la gestión de los residuos urbanos generados.  
- La documentación aportada menciona que en el término municipal hay dos vertederos de residuos inertes, uno en la partida del Monzón y otro en la partida del camino de Matet, ambos sin vallar. Está previsto clausurarlos en breve y la Mancomunidad pretende concentrarlos todos en un nuevo vertedero fuera del TM de Gaibiel. Estas observaciones deberán ratificarse por el Consorcio adjudicatario del Plan.   
- Deberá aportar documentación sobre las posibles afecciones que las industrias que se instalen en el suelo urbanizable industrial generarán sobre el suelo urbanizable residencial con el que lindan. En función de esas afecciones se informará sobre el tipo de industrias que se pueden ubicar, listando aquellas cuyo uso será incompatible.   
- Cartografía de las áreas forestales que hayan sufrido incendios a partir de la entrada en vigor de la Ley 4/1992, de suelo no urbanizable.  
- Compromiso de presentar puntualmente el explotador ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta: del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración prevista, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.   
- Se incluirá el coste del establecimiento de las medidas correctoras previstas.  
En fecha 31 de julio de 2008, la Dirección Territorial remite documentación complementaria.   
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncio publicado en el periódico Mediterráneo, el 19 de diciembre de 2003, y en el DOCV número 4667, de 12 de enero de 2004.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones de carácter ambiental.   
Solicitud de informes sectoriales  
2.1. Área de Espacios Naturales  
Recibida el 15 de julio de 2008  
"[...]  
- En el Plan General de Ordenación Urbana de Gaibiel la mayor parte del término municipal está clasificado como Suelo No Urbanizable, estando constituido por las áreas del territorio municipal que en este plan no se clasifican como suelo urbano o urbanizable y se regulará por lo dispuesto en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.  
- El término municipal se encuentra dentro del límite del ámbito de influencia del Plan de Ordenación de Recursos Naturales del Parque Natural de la Sierra de Espadán, en concreto afecta a la zona de amortiguación (ZAI) y dentro de esta a las áreas naturales (AN) y a las áreas de influencia antrópica (AIA)  
- El artículo 48 del PORN, establece que: /.../ El suelo no urbanizable incluido en las categorías de Áreas naturales (AN) y predominio forestal (PF) tendrá la calificación a efectos urbanísticos, como suelo no urbanizable de protección especial. /.../  
A este respecto la clasificación del suelo en el Plan General está conforme a lo establecido en el PORN, excepto las áreas correspondientes a las partidas «Las Hormigas» y «Collado Blanco», que en el PORN se encuentran situadas dentro del área natural (AN) y que en el nuevo plan general vienen clasificadas como suelo no urbanizable común de uso agropecuario. [...]  
Aplicando la normativa del PORN, en concreto el citado artículo 48, la clasificación del suelo en estas partidas debería ser de suelo no urbanizable de protección especial.   
Visto lo anteriormente descrito, el Plan General de Ordenación Urbana de Gaibiel es compatible con el PORN del parque natural de la Sierra de Espadán. Únicamente hay que indicar que la zona correspondiente a «Las Hormigas» y «Collado Blanco» deberá clasificarse como suelo no urbanizable de protección especial ya que se encuentran dentro de un área natural (AN) del PORN."  
2.2. Servicio de Biodiversidad:   
Recibida el 20 de enero de 2009.  
"[...]  
El proyecto puede afectar a la especie prioritaria: «cangrejo de río (Austropotamobius pallipes)», catalogada por cuadrículas UTM 1x1 km y ubicada en la cuadrícula 30SYK1322.   
El proyecto puede afectar al siguiente Hábitat de interés comunitario:  
Código UE  
Hábitat descripción  
5110 Rubo ulmifolii-Coriarietum myrtifoliae O.Bolòs 1954  
5330 Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing, Peris & Costa 1989  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum Br-Bl., Font Quer, G. Br-Bl, Frey, Jansem & Moor 1936  
6220 Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957  
6420 Holoschoenetum vulgaris Br.Bl. Ex Tchou 1948  
92A0 Salicetum discoloro-angustifoliae Rivas-Martínez ex G. López 1976 corr. Alcaraz, P.Sánchez, De la Torre, Ríos & J. Álvarez 1991  
92A0 Vinco-Populetum albae (O. Bolòs & Molinier 1958) O. Bolòs 1962  
9340 Quercetum rotundifoliae Br.Bl. & O.Bolòs in Vives 1956  
El proyecto no afecta a las microrreservas, reservas de fauna ni planes de recuperación. El proyecto no afecta a LICs, ZEPAs ni otros espacios protegidos."  
Se recibe otro segundo informe, en fecha 15 de mayo de 2009.  
"[...] con el fin de aclarar algunos términos del informe de 14 de enero, se informa:   
1. Respecto a especies prioritarias. Una vez estudiada la única cita de cangrejo de río (Austropotamobius pallipes), vemos que su población ha sido desplazada por el cangrejo americano. No suponiendo el plan ninguna amenaza a la especie.   
2. Respecto a hábitats de interés comunitario.  
a) En suelo urbanizable [...] nada que alegar.   
b) En suelo no urbanizable. Existen dos zonas catalogadas como SNU común de uso agropecuario, que son La Calera y su continuación hacia el este del municipio, en que si se producen afecciones a hábitats.   
Aunque la zona es de uso agropecuario, presuponemos que supondrá transformación agrícola en algunas o bastantes parcelas. Los hábitats afectados en estas zonas son:  
CÓDIGO UE  
Hábitat descripción  
5330 Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing, Peris & Costa 1989  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum Br-Bl., Font Quer, G. Br-Bl, Frey, Jansem & Moor 1936  
6220 Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957  
9340 Quercetum rotundifoliae Br.Bl. & O.Bolòs in Vives 1956  
Las comuniddes más conspicuas son los carrascales de Quercus rotundifolia -muy escasos en estas áreas- y los coscojares -Querco cocciferae-Lentiscetum- con dosel arbolado de pinos. Estas comunidades deben tenerse en consideración en la ordenación del PGOU, bien delimitando su extensión o bien manteniendo dentro de esta calificación un régimen especial para mosaicos de vegetación natural.   
En cualquier caso se señalan en el plano anexo las zonas mínimas a proteger como vegetación natural, sea esta ecológica, forestal o paisajística. En el plano se señalan las zonas como A, B y C (en este caso deberá delimitarse qué áreas son cultivos reales, sea en la actualidad o en los últimos 10 años)."  
Se adjunta plano.  
Afecciones legales  
Hidrografía. Conforme al artículo 6 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, las márgenes de los cauces están sujetas, en toda su extensión longitudinal:   
a) A una zona de servidumbre de 5 metros de anchura, para uso público que se regulará reglamentariamente.   
b) A una zona de policía de 100 metros de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.  
Patrimonio. Conforme al artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
Plan Zonal de Residuos de las Zonas III y VIII. Mediante este plan zonal se distribuye el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión y tratamiento de residuos.   
Vías Pecuarias. Conforme al artículo 2, de la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, las vías pecuarias son bienes de dominio público de las Comunidades Autónomas y, en consecuencia, inalienables, imprescriptibles e inembargables.  
Carretera entre CV-213. Conforme a la modificación de la Ley 6/1991, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, introducida por la Ley 14/2005 de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat, la zona de protección de carreteras será, como mínimo, de 25 m. Los terrenos incluidos en la zona de protección de la carretera no computarán a efectos de las reservas dotacionales mínimas exigibles por la legislación urbanística.   
Paisaje. No requiere estudio de paisaje, puesto que por la fecha de información pública no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje.   
Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. Conforme al artículo 14 de esta ley, los terrenos forestales clasificados como suelo no urbanizable que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán clasificarse o reclasificarse como urbano o urbanizable. Conforme al apartado 2 del artículo 19, la implantación de usos industriales, o terciarios que impliquen un incremento del consumo de agua, requerirá la previa obtención de informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad de dicho incremento con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
Ley Forestal. Según el artículo 2, son montes o terrenos forestales todas las superficies cubiertas de especies arbóreas, arbustivas, de matorral o herbáceas, de origen natural o procedentes de siembra o plantación que cumplan o puedan cumplir funciones ecológicas, de protección, de producción, de paisaje o recreativas. Según el artículo 3, los terrenos forestales incluidos en espacios naturales protegidos se regirán por su normativa específica, sin perjuicio de que les sean aplicables los preceptos de esta ley que contengan superiores medidas de protección.  
Ley de Montes. Según el artículo 50, las comunidades autónomas deberán garantizar las condiciones para la restauración de los terrenos forestales incendiados, y queda prohibido:  
a) El cambio de uso forestal al menos durante 30 años.  
b) Toda actividad incompatible con la regeneración de la cubierta vegetal, durante el periodo que determine la legislación autonómica.  
Espacios naturales protegidos. Los espacios naturales deben protegerse, conservarse, restaurarse, mejorarse y usarse de forma sostenible. Los espacios naturales se regirán por la norma de creación correspondiente.  
Afecciones ambientales  
- El término municipal de Gaibiel ocupa una extensión de 18,10 km², situada en la zona central de la comarca del Alto Palancia, provincia de Castellón. Se encuentra en la vertiente septentrional de la sierra de Espadán, sobre terrenos montañosos y muy accidentales. Limita al Norte con el término municipal de Pavias; al Este con Matet y Vall de Almonacid; al Sur con Navajas y al Oeste con Jérica y Caudiel.   
La altitud media es de 600 m. Las formaciones más importantes son: el Alto de la Costaleta con una altitud de 673 m, la Calera con 690 m al Norte y el Aceitenebro de 709 m.   
Desde el punto de vista geológico los materiales aflorantes pertenecen al Jurásico en la zona oeste y sur del término, y al triásico (fácies germánicas) en la zona Norte y Este pertenecientes a la sierra Espadán y originadas por la sedimentación fluvial en sus orígenes.   
Los suelos están constituidos por rocas sedimentarias consolidadas. Predominan las dolomías y las margas:  
- Encontramos formaciones de dolomías en una amplia franja desde el Noroeste al Sureste del término. También se dan formaciones de dolomías junto con margas en las zonas norte del municipio y en la zona central.   
- Existe una zona de dominios calcáreas y margas en el Sur del término y unas franjas estrechas de arcillas, margas y yesos que se extienden a lo largo de la mayoría de barrancos y ramblas del término.  
El clima es mediterráneo intermedio entre el clima continental y clima sublitoral.   
El término aparece surcado por dos cauces principales, el del río Regajo, que cruza el pueblo, y la rambla de Peñarroya. Junto a estos dos principales se encuentran el barranco del Pinarico y el barranco del Raboseyo.  
- El sistema hidrográfico del término, pertenece al sistema de explotación nº3 «Palancia y los Valles» de la Cuenca Hidrográfica del Júcar. El sistema de explotación «Palancia y Los Valles» comprende la cuenca del río Palancia en su totalidad y las subcuencas litorales comprendidas entre el límite provincial de Valencia y Castellón y el municipal entre Sagunto y Puzol. La superficie total abarcada por este sistema es de 1.159 km², encontrándose en una zona situada entre los 1.550 m.s.n.m. y el mar Mediterráneo. Gaibiel pertenece a la Unidad Hidrográfica 08-14 «Alto Palancia, subsistema acuíferos del Medio Palancia». Este acuífero está asociado a materiales carbonatados del jurásico.   
- La vegetación de Gaibiel pertenece al piso mesomediterráneo valenciano-terraconense, con una vegetación clímax de carrascales del litoral y sublitoral. El carrascal termófilo litoral representa la vegetación potencial sobre suelos calizos. Se trata de bosques con un estrato arbóreo en el que dominan las carrascas (Quercus rotundifolia) y un estrato subarbustivo denso de lentisco (Pistacea lentiscos), espino negro (Rhamnus oleoides), labiérnago (Phillyrea augustifolia) y el enebro (Juiperus oxycedrus), también acogen a algunas lianas como madreselva (Lonicera implexa), zarzaparrillas (Smilax áspera), etc. Actualmente quedan muy pocos de estos carrascales en el término de Gaibiel, ya que la mayoría han sido destruidos. Así en las zonas menos accidentadas se han establecido cultivos (generalmente olivos de secano), mientras que en las zonas más accidentadas los recientes incendios y sus posteriores repoblaciones han reducido estos carrascales. Las zonas de carrascas han sido substituidas por bosques abiertos de pinos (Pinus pinaster) procedentes de reforestaciones y por matorrales y arbustos como romero (Rosmarinus officinalis), brezos (Erica multiflora), jaras (Cistus sp), aliaga (Ulex parviflorus), además de la salvia (Salvia labandulifolia), espliego (Lavandula angustifolia) y rabo de gato (Sideritis sp.) que se dan en las zonas de mayor altitud. En las riberas de los barrancos y ramblas hay pequeños bosquetes de chopos (Pupulus sp). La mayor parte del término municipal es suelo forestal. No obstante, se solicitó en el requerimiento de documentación informe de la Dirección Territorial, sin que hasta la fecha se haya recibido.   
El 15 % del territorio está ocupado por cultivos entre los que destacan los cultivos de secano de olivos (Olea europea), almendros (Prunus amygdalii) y pequeñas huertas de frutales y hortalizas.   
- El municipio de Gaibiel se encuentra enclavado dentro del límite del ámbito de influencia del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) de la Sierra de Espadán. En concreto afecta a la zona de amortiguación de impactos (ZAI) y dentro de esta a las áreas naturales (AN) y a las áreas de influencia antrópica (AIA). El artículo 48 del citado establece que:   
1. "El suelo no urbanizable incluido en las categorías de áreas naturales (AN) y predominio forestal (PF) tendrá la calificación, a efectos urbanísticos, como suelo no urbanizable de protección especial.  
2. El planeamiento urbanístico considerará como fuera de ordenación, las viviendas dispersas existentes en suelo no urbanizable según la clasificación del suelo existente en el planeamiento municipal en el momento de aprobación de este PORN, excluyendo las edificaciones rurales tradicionales rehabilitadas o no, construidas con anterioridad a 1960, y las viviendas principales en medio rural asociadas a la actividad agraria.  
3. No se podrá clasificar nuevo suelo urbanizable en el ámbito del PORN mientras que existan en el municipio urbanizaciones que no se hallen consolidadas en, al menos, un 90 % y no estén convenientemente legalizadas y dotadas de servicios urbanos.  
4. El suelo clasificado como no urbanizable de especial protección por el planeamiento municipal en el momento de aprobación de este PORN, no podrá perder esta calificación, ni, por tanto, ser clasificado en el futuro como suelo urbanizable.  
5. Sin perjuicio de lo dispuesto en la Disposición Adicional Tercera de la Ley 4/1992, las edificaciones de nueva planta que se construyan en el ámbito del PORN tras la aprobación de éste y no se ajusten a las determinaciones del planeamiento municipal y a las normas de este Plan, no podrán ser legalizadas, debiendo procederse a su demolición de acuerdo con los trámites y plazos previstos en la legislación vigente en materia de procedimiento administrativo y disciplina urbanística.  
6. En los municipios cuyo planeamiento contenga normas y calificación de suelo que suponga una mayor protección de los recursos naturales que las previsiones de este PORN, se mantendrán la calificación y determinaciones fijadas en el planeamiento.  
7. En el suelo clasificado de urbano o urbanizable por el planeamiento municipal a la entrada en vigor de estas Normas, se podrán mantener los usos y aprovechamientos que señale el planeamiento vigente, no pudiendo incrementarse éstos en ningún caso. Sin perjuicio de poder desclasificarse en el futuro, de acuerdo con lo previsto en la Directriz II de Política Urbanística.  
8. Las futuras revisiones del planeamiento, además de someterse a evaluación de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en la legislación de Impacto Ambiental, cuando prevean la clasificación de nuevo suelo urbanizable, únicamente podrá afectar a terrenos incluidos en las categorías AIA, RG y AG, salvo en el caso de reclasificación de terrenos colindantes con el suelo urbano de la población, siempre que se justifique suficientemente la imposibilidad de realizarlo sobre suelo perteneciente a las tres categorías citadas.  
9. En relación con las actividades, obras y construcciones para las cuales se exija informe previo o autorización por parte de la Conselleria de Medio Ambiente o de cualquier otro organismo, se entenderá que este requisito es condición previa indispensable para la obtención de la correspondiente Licencia Urbanística."  
- La fauna más importante del término está asociada a los bosques de pinos, compuesta por aves con ejemplares de mirlos (Turdus merula), estorninos (Sturnus vulgaris), rascones (Rallus aquaticus), buitrones, carriceros (Acrocephalus scirpaceus), carboneros (Parus major) y especies rapaces como el gavilán (Accioiter nisus). Entre los mamíferos que podemos encontrar destacan los conejos (Oryctolagus cuniculus), las ardillas (Sciurus vulgatis) y los jabalíes (Sus scrofa).   
Debido a los relieves montañosos y accidentados, la vegetación diversa en proceso de regeneración, la presencia de barrancos y ramblas a pesar de su flujo discontinuo, la existencia de un fondo escénico formado por la vertiente de la Sierra de Espadán, el redactor del Estudio de Impacto Ambiental define el paisaje como soberbio y con una calidad visual media-alta.  
Se han distinguido y valorado cuatro unidades ambientales en función de la fisiografía, la pendiente, la cobertura vegetal, la morfología erosiva y las limitaciones ambientales del suelo.   
- Existe una vía pecuaria en el límite con el municipio de Matet, denominada Vereda de la Rápita, de las Balsillas o de la Ajedrea, clasificada por la Orden de 14 de marzo de 1990, de la Conselleria de Agricultura y Pesca. Se incluyen en la zona de Suelo No Urbanizable de Protección de Infraestructuras de Vía Pecuaria. No obstante, se solicitó en el requerimiento de documentación informe de la Dirección Territorial, sin que hasta la fecha se haya recibido.  
- Respecto al patrimonio, destaca el castillo de Gaibiel, que se alza sobre el monte Ajetrea, en el margen del río opuesto al núcleo. Todavía pueden verse las ruinas de un elevado tramo de muralla, una parte importante de la torre del Homenaje y los restos de otras torres cúbicas. También se encuentran bienes de interés cultural como la Antigua Casa de la Villa, además edificios y elementos de interés arquitectónico como el Ayuntamiento, la Casa de Ramón Águeda, la Ermita de San Blas, la Fuente de la Plaza Mayor y la Iglesia Parroquial.  
El 14 de abril se solicita informe a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte solicitando informe relativo al patrimonio cultural. El 4 de marzo de 2008 la Conselleria informa desfavorablemente, con indicaciones al Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos. El 10 de abril de 2008 el Ayuntamiento de Gaibiel subsana las deficiencias, sin que hasta la fecha se haya remitido informe.  
- Según el Plan de Acción Territorial de Riesgos de Inundación de la Comunitat Valenciana no hay riesgo de inundación. No obstante, en la cartografía temática de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda aparecen dos zonas de riesgo de inundación (nivel 6) dentro del término municipal: la Rambla de Gaibiel junto al municipio de Gaibiel y la intersección de la rambla de Gaibiel con el barranco de Mazulda. En la actualidad esta cartografía no está vigente. Se solicitó un estudio en profundidad de estas afecciones, pero en la documentación remitida únicamente se menciona la cartografía temática.   
- Gaibiel está afectado por riesgo de desprendimiento en la zona oeste siguiendo el curso de la rambla de Gaibiel. Se identifica una zona de desprendimiento alta en el linde con el término municipal de Jérica. Se identifica una zona de riesgo de deslizamiento medio en la carretera CS-V-2304 al entrar en el término municipal de Gaibiel desde Jérica. Como zonas con deslizamiento bajo hay tres zonas diseminadas al oeste del municipio, una junto al barranco de Pinarico, otra cercana a la carretera de acceso al municipio y otra en el extremo oeste del término en la rambla de Gaibiel. Estos riesgos son compatibles con la ordenación propuesta.   
- Gaibiel cuenta con una población de 213 habitantes según censo de 2008 (Fuente: CIVIS).  
- Según los datos facilitados por el Ayuntamiento, la población estacional es de 1.545 habitantes (estimada mediante el número de contribuciones y una media de 3 personas por vivienda) y la población del camping de 400 habitantes. Por tanto, se trata de una población total de 2.360 habitantes.   
En el análisis económico del municipio destaca el sector primario con cultivo de secano, la cunicultura y la cría porcina. El sector secundario tiene un escaso desarrollo, centrándose en la construcción. El sector terciario está basado en servicios para la segunda vivienda, en auge desde la construcción de la autovía Mudéjar. El Campamento Turístico de Gaibiel representará un factor importante en la actividad económica y laboral del municipio. Según la memoria informativa, el municipio presenta una buena dotación de equipamientos, infraestructuras y servicios en relación a su población.   
- Según la documentación remitida por el órgano sustantivo, aparecen dos posibles orígenes del agua potable: el manantial de Las Fuentes o desde un pozo en el término de Torralba. Es por ello, que con motivo del requerimiento de documentación, se solicita al Ayuntamiento de Gaibiel que aporte información sobre este punto. Se dispone de certificado emitido por la Secretaria Accidental del Ayuntamiento de Gaibiel en el que se certifica que según los datos obrantes:   
- "La población actual es de 195 habitantes  
- La población en temporada estival asciende a 2.700 personas  
- El consumo de agua potable es apróximadamente de 42.000 metros cúbicos al año y que procede del manantial «Las Fuentes»  
- El destino del agua es el consumo humano  
- El volumen de aguas residuales es de 47.759 metros cúbicos correspondiente al año 2007."  
Asimismo, en la documentación remitida, consta la inscripción, con carácter provisional, en el registro de aguas del aprovechamiento inscrito en el Registro de Aprovechamiento de Aguas Públicas con el número 20.176, realizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar. En ella se indica que el municipio de Gaibiel se abastece a través del Manantial Las Fuentes y de la Fuente de Bonet. El agua va por gravedad hasta un depósito de elevación de aproximadamente 20 m³ en el cual se ubican dos bombas eléctricas que elevan el agua hasta dos depósitos de 200 y 300 m³ unidos por vasos comunicantes desde los cuales se distribuye por gravedad hasta las viviendas, así como a dos mataderos industriales.   
Dado que se conoce la captación de agua potable de aguas destinadas a consumo humano se deberá establecer un radio de protección conforme al artículo 18 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
La vulnerabilidad a los acuíferos es media en la zona que coincide con el núcleo urbano. En la parte más próxima al término de Jérica es alta.   
"Se ha considerado una población fija de 219 habitantes y una población estacional de 3.000 habitantes, por lo que se ha asignado un volumen máximo anual de 53.733 m³.   
Se considera:  
- Necesaria la instalación de dispositivos de control para limitar el caudal concedido y controlar el volumen extraído.  
- Indispensable la potabilización del agua destinada a consumo humano, según las normas sanitarias, y la comprobación de sus condiciones mediante análisis periódicos."  
Asimismo se aporta solicitud del informe al que se refiere el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, de fecha 22 de abril de 2005.   
Respecto de la red de riego de las zonas verdes, el casco actual no posee zonas verdes clasificadas y para las futuras asociadas a los cuatro sectores de suelo urbanizable se prevé la conexión a la red municipal de agua potable o el empleo del agua de riego de los suelos agrícolas actuales. La opción de reutilizar las aguas depuradas se considera, por los técnicos municipales, que no es sostenible para el municipio de Gaibiel, por la distancia a la depuradora. En caso de insuficiencia de caudal se procedería a la creación de aljibes.   
- La recogida de aguas es separativa.  
La red de pluviales es de tubos prefabricados de hormigón y vierte sus aguas, en diferentes puntos, directamente al río Regajo.   
Las aguas residuales son vertidas a cauce público, sin recibir tratamiento depurativo. No obstante, el Ayuntamiento paga anualmente a la Confederación Hidrográfica del Júcar el canon de control de vertidos.   
  
Se dispone de informe de la Diputación de Castellón en el que se indica que el municipio de Gaibiel no dispone de depuradora de aguas residuales y que dicho municipio está incluido en el Segundo Convenio para la ejecución de infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales entre la Generalitat Valenciana y la Diputación Provincial de Castellón. El proyecto (con un caudal medio de 200 m³/día) ha sido adjudicado y a fecha de 12 de febrero de 2007 estaba pendiente de la firma el Acta de Replanteo. Según dicho proyecto, la EDAR se ubicará a unos 1.000 m del municipio de Gaibiel y a 500 m de la carretera CV-213, en las parcelas del catastro número 226, 294 y 295 del polígono 2. Sin embargo, esas parcelas no son contiguas y las distancias al municipio y a la infraestructura viaria son superiores a las indicadas.   
- El Plan Zonal de residuos de la Zona III y VIII distribuye el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión y tratamiento de residuos. Dicho Plan caracteriza el área ubicada en el noroeste del término, hacia los límites con Caudiel y Jérica, una zona favorable para la ubicación de infraestructuras de tratamientos de residuos sólidos urbanos. No obstante, dado que se ha producido la convocatoria y posterior adjudicación del concurso del correspondiente Proyecto de Gestión del Plan Zonal de residuos de la Zona III y VIII, dichas zonas quedan liberadas de la reserva establecida. El tratamiento de los residuos urbanos y la distribución y planificación de sus infraestructuras es competencia supramunicipal. Existe recogida selectiva en el municipio. Los residuos sólidos urbanos se recogen por la empresa Reciclados Palancia Belcaire y se transfieren, hasta que entren en funcionamiento las nuevas instalaciones adjudicadas, desde la planta de transferencia de Segorbe al vertedero controlado de Tales, siendo ambas instalaciones de la Diputación de Castellón. No obstante, no se ha aportado el certificado del Consorcio adjudicatario del Plan Zonal.   
- El término municipal está atravesado por dos líneas aéreas de media tensión, una acomete al centro de transformación que suministra a la población y la otra de interconexión.   
- La vía de comunicación más importante es la CV-213 de la red provincial, que va desde Gaibiel hasta la autovía Valencia-Teruel.   
Las carreteras autonómicas deben tener una zona de protección de 25 m, y no los 18 que menciona el informe, según la modificación del artículo 33 de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana, introducido con la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat.  
- Entre las medidas correctoras propuestas se encuentran:   
- Riegos periódicos para evitar la emisión de polvo  
- Se evitará el funcionamiento de la maquinaria en periodos de descanso como fines de semana y vacaciones para paliar las molestias  
- Acopio de terreno excavado en terrenos de relleno o utilizado en zonas de ajardinamiento.   
- Transporte de residuos a vertedero autorizado.   
- Reforestación de las zonas colindantes a las zonas urbanizadas e introducción en las zonas de ajardinamiento, de especies autóctonas de la flora existentes antes de las obras  
- Armonización de la tipología constructiva existente en el municipio  
Durante el programa de vigilancia ambiental está previsto el control de:   
Emisiones de gases y polvos durante la ejecución de las obras, comprobando la realización de riegos periódicos.  
Control de residuos vertidos al medio   
Conservación de viales, instalaciones, red de saneamiento y de eliminación de residuos urbanos  
Control de la afección al patrimonio cultural y arqueológico, por acciones incontroladas.   
Análisis de las aguas residuales urbanas y de las industrias, comprobando el cumplimiento en materia de vertidos.  
Vigilancia del cumplimiento de la normativa municipal, en lo referente a sanidad, instalaciones accesorias de viviendas, protección contra incendios, convivencia y respeto a las costumbres...   
Cumplimiento del plan municipal de incendios forestales y su control sobre quemas en zonas y épocas estipuladas.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2.m, del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo lo anterior, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana de Gaibiel (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
  
Segundo   
1. Condicionantes para la aprobación del plan:  
1.1. Se deberá modificar la clasificación de los suelos de modo que contenga lo establecido en el PORN de la Sierra de Espadán. De este modo, el suelo no urbanizable incluido en las áreas naturales deberá calificarse como suelo no urbanizable de protección forestal y paisajística las siguientes zonas denominadas:  
- "Las Hormigas" y "Collado Blanco";   
- El extremo sur del término municipal, que linda con los términos municipales de Jérica y Vall de Almonacid, correspondiente a las partidas de El Rabosero, las Colchas y la Loma Hogina, propuestas como SNU Común de uso mixto y SNU Común de uso agropecuario.  
- El tramo central norte que deberá abarcar hasta las partidas del Aceitenebro y el Pinarico, cruzando el barranco de dicho nombre.  
1.2. Se deberá adecuar la clasificación de los suelos a lo establecido en el informe del Servicio de Biodiversidad, de modo que las zonas destacadas en el plano anexo se clasifiquen como suelo no urbanizable de especial protección.  
1.3. La referencia de las normas urbanísticas a los usos permitidos en SNU de protección forestal y paisajística en lo referente a la instalación de elementos de producción de energía renovable se ajustará, en todo caso, a la normativa aplicable y necesitará informe previo de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
1.4. Se deberá contemplar la reserva de suelo necesaria para la instalación de la estación depuradora de aguas residuales. Atendiendo a las condiciones técnicas de la instalación se determinarán dos zonas indispensables para su correcto desarrollo: un área de reserva contigua a la instalación para futuras ampliaciones o mejoras y una zona de servidumbre de protección que posibilite la minimización de las afecciones referidas a ruidos, olores e integración paisajística.   
1.5. Se deberá obtener el informe redactado por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, conforme al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, modificada por la Ley 5/2007, de 9 de febrero, acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
1.6. Se deberá obtener el informe redactado por la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, acerca de la conformidad del proyecto con el tratamiento del suelo forestal y las vías pecuarias.  
1.7. Se deberá obtener el informe redactado por el Área de Planificación Territorial y Litoral de la Dirección General de la Dirección General de Territorio y Paisaje, solicitado por el Área de Evaluación Ambiental.  
1.8. Se deberá disponer del informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar pronunciándose acerca del Dominio Público Hidráulico y las afecciones a ambos lados de los principales ríos y barrancos, pues las márgenes están sujetas, en toda su extensión longitudinal, a una zona de servidumbre de 5 metros de anchura, para uso público que se regulará reglamentariamente, y a una zona de policía de 100 metros de anchura, en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen, circunstancia ésta que no ha sido considerada.  
1.9. Para el caso particular del manantial Las Fuentes y de la fuente de Bonet, dado que se trata de captaciones de agua destinadas a consumo humano, se deberá establecer un radio de protección de 300 metros (salvo estudio justificado) mediante su incorporación al régimen de protección del suelo no urbanizable de especial protección.  
1.10. La aprobación definitiva del proyecto quedará supeditada al informe favorable del servicio competente en evaluación ambiental, mediante la formulación de resolución complementaria, de los condicionantes que preceden a este epígrafe.   
2. Condicionantes para el desarrollo del proyecto:  
2.1. Se recomienda seguir una secuencia lógica para el desarrollo de los diferentes sectores de suelo urbanizable, con el fin de garantizar un agotamiento de este tipo de suelo, antes de considerar la opción de reclasificación de un suelo no urbanizable.   
2.2. En el desarrollo de la ordenación pormenorizada del sector SUZR-3 y SUZIND-1 se deberán considerar las medidas protectoras necesarias para reducir las molestias generadas por las industrias en la zona residencial. Entre otras, se colocará una zona verde que actúe de separación entre la zona industrial y la zona residencial.  
2.3. Se deberán incorporar las condiciones mínimas para la prevención de riesgos forestales:   
- Debe haber una franja de 25 metros de anchura separando la zona edificada de la forestal, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie, así como un camino perimetral de 5 metros de anchura.   
- La zona urbanizada debe disponer preferentemente de dos vías de acceso alternativas, cada una de las cuales debe cumplir:  
a) Anchura mínima libre 5 m  
b) Altura mínima libre o gálibo 4 m  
c) Capacidad portante del vial 2.000 kp/m²   
d) En los tramos curvos, el carril de rodadura debe queda delimitado por la traza de una corona circular cuyos radios mínimos deben ser 5,30 m y 12,50 m, con una anchura libre para la circulación de 7,20 m.  
- Cuando no se pueda disponer de las dos vías alternativas, el único acceso debe finalizar en un fondo de saco de forma circular de 12,50 m de radio.   
- Los viales de acceso y sus cunetas deberán mantenerse libres de vegetación y dispondrán de una faja de protección de 10 m a cada lado del camino, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva y, en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie.   
- En el trazado de la red de abastecimiento de agua debe contemplarse una instalación de hidrantes perimetrales. Los hidrantes deben estar situados en el perímetro exterior de la zona edificada, en lugares fácilmente accesibles, fuera de lugares destinados a circulación y estacionamiento de vehículos, debidamente señalizados conforme a la Norma UNE 23033 y distribuidos de tal manera que la distancia entre ellos medida por espacios públicos no sea mayor de 200 m. La red hidráulica que abastece a los hidrantes debe permitir el funcionamiento simultáneo de dos hidrantes consecutivos durante dos horas, cada uno de ellos con un caudal de 1.000 l/min y una presión mínima de 10 m.c.a. Si por motivos justificados, la instalación de hidrantes no pudiera conectarse a una red general de abastecimiento de agua, debe haber una reserva de agua adecuada para proporcionar el caudal.   
- Las zonas edificadas limítrofes o interiores a áreas forestales dispondrán de los Planes de Autoprotección de urbanización que recoge el Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunitat Valenciana (Decreto 163/1998, del Consell)  
2.4. Se deberá obtener el Informe de la Diputación Provincial de Castellón respecto de la zona de protección de la carretera CV-213, conforme a las modificaciones introducidas por la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat.  
2.5. En las normas urbanísticas del SUZIND-1 se indicará que dichos suelos se destinarán a industria de grado 2 o a uso terciario, para evitar la contaminación atmosférica por ruido, contaminantes o riesgos a las zonas residenciales (SUZR-2 y SUZR-3).   
2.6. El desarrollo de los suelos urbanizables, con o sin ordenación pormenorizada, quedará supeditado a:  
- La creación de las infraestructuras necesarias y adecuadas de saneamiento.  
- La ejecución y puesta a punto de la EDAR, con el fin de garantizar el adecuado tratamiento del volumen de aguas residuales.  
2.7. Las normas urbanísticas deberán recoger las medidas de protección necesarias, de conformidad con los artículos 12 y 14 del Decreto 98/1995, de 16 de Mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
2.8. Se incorporará al planeamiento el estudio acústico correspondiente, de conformidad con el art. 25 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
2.9. Se deberá obtener autorización otorgada por la Confederación Hidrográfica del Júcar para el vertido de la red de aguas pluviales a cauce público (Río Regajo).  
  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 15 de mayo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 19 de septiembre de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML