Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6002, del 28-04-2009 (2009/4506)

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis de Dénia, Onda, Utiel, Burriana, Altura i Carlet.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6002

Data del DOGV
:   28-04-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/4506

CVE


Data del document
:   10-03-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Carlet](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Borriana](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Altura](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis de Dénia, Onda, Utiel, Burriana, Altura i Carlet. [2009/4506]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 052/05-AIA Dénia, 316/06-AIA Onda, 247/06-AIA Utiel, 073/05-AIA Burriana, 074/05 Altura i 072/06-AIA Carlet.  
València, 10 març de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 052/05-AIA  
Títol: Supressió de pas a nivell al PK 21+617 de la línia Alacant-Dénia a la Xara  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Eliminar el pas a nivell del PK 21+617, en la cruïlla de la via de ferrocarril Alacant-Dénia amb la carretera CV-735 que va de Dénia a Xàbia per la població de la Xara.  
Localització: PK 21+617 de la línia del ferrocarril Alacant-Dénia, terme municipal de Dénia, a l'est del nucli de la Xara  
Descripció del projecte  
L'actuació se situa al terme municipal de Dénia, a l'est del nucli de la Xara (entitat d'àmbit territorial inferior al municipi o EATIM), i es localitza en un entorn d'uns 600 m al voltant del PK 21+617 de la línia de ferrocarril de via estreta Alacant-Dénia, gestionada per Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana-FGV.   
L'àrea d'actuació recau en el vessant nord-oest del massís del Montgó, al peu del tossal conegut com a Punta de Benimaquia, i queda inclòs dins dels límits del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) del Montgó (aprovat pel Decret 180/2002, de 5 de novembre, del Govern Valencià), i en concret a la denominada àrea perifèrica d'esmorteïment d'impactes, dins de les categories de zonificació d'àrees agrícoles i àrees urbanes i urbanitzables.  
L'actuació presenta dos plantejaments de disseny, un que es recull en el projecte inicial i un altre recollit en l'estudi d'alternatives que s'aporta posteriorment, a requeriment d'aquesta Direcció General. Dins del primer plantejament es distingeixen 3 variants (denominades alternativa 1, alternativa 2 i alternativa 3), mentre que per al segon s'inclouen dues variants més, denominades alternativa 4 i alternativa 5.   
El primer plantejament del projecte, i per tant les alternatives 1, 2 i 3, no es considera adequat des del punt de vista ambiental, ja que inclou l'elevació de la plataforma ferroviària fins a 4 m sobre el sòl, provocant impactes ambientals, paisatgístics i d'efecte barrera crítics. La justificació per a elevar la plataforma és que, atesa l'escassa diferència de cotes entre el punt on hi ha actualment el pas a nivell i el barranc del Regatxo, si es vol aconseguir drenar el pas inferior per gravetat i aconseguir el gàlib adequat en aquest, cal augmentar la diferència de cotes, per la qual cosa cal allunyar-se del barranc i elevar el punt de cruïlla entre les dues vies.  
A més dels impactes negatius, el compliment de la condició de drenar per gravetat el pas inferior, tal com planteja el projecte, produeix un consum de sòl i espai que es considera desproporcionat enfront del benefici del compliment d'aquesta condició, especialment quan aquest projecte apunta la possibilitat de recórrer al bombeig en el pas inferior en el document de l'expedient Informe tècnic a les al·legacions presentades després dels tràmits d'informe a organismes i informació pública, pàgina 4, en comentar una al·legació de la Diputació d'Alacant sobre la modificació de les arquetes de drenatge del pas inferior dient « [...] la modificació del sistema, tal com es proposa, faria impossible el drenatge per gravetat del pas. No obstant això, i com per altres raons s'ha d'abaixar la rasant, i consegüentment s'ha de drenar mitjançant bombament, desapareixerà el problema del manteniment indicat».  
En el segon plantejament (alternatives 4 i 5), tal com exposa el document del projecte Noves alternatives, apartat Descripció de les noves alternatives, «[...] ambdues alternatives -la 4 i la 5- requereixen la desviació del ferrocarril en planta, però mantenint la mateixa rasant actual, projectant-la sobre el nou traçat». Les alternatives 4 i 5 redueixen l'impacte sobre el paisatge i l'efecte barrera sense produir altres impactes que les facen més desfavorables que les 1, 2 i 3, per la qual cosa aquestes queden descartades i l'avaluació ambiental se centra en les alternatives 4 i 5. La diferència entre totes dues se centra en el pas sobre la via del ferrocarril (mitjançant pas inferior en la 4, i superior en la 5). Cal dir que el mateix document descarta aquesta darrera solució (i per tant l'alternativa 5) en indicar que «entenem que la solució de pas superior és absolutament inapropiada per a l'entorn, i agreuja els problemes que plantejaven les solucions del Projecte bàsic». Per tant, i a tots els efectes, s'opta per la denominada alternativa 4.   
En conseqüència, l'actuació consisteix en:  
- Seguint la direcció Alacant-Dénia, la construcció d'un eix ferroviari de via estreta explotat per FGV, de 550 m de longitud, amb un primer tram que arranca uns 120 m abans del baixador de la Xara superposat a la infraestructura existent, un últim tram de 70 m també superposat a la infraestructura existent, i un tram central nou que millora la corba actual i s'executa cap a l'exterior del Parc Natural.  
- Construcció d'un eix viari (denominat eix principal) de 540 m de longitud acabat en rotonda sobre l'actual CV-735; també arranca en la infraestructura actual de la carretera CV-735 Xàbia-Dénia uns 70 m, se separa d'aquesta en arribar al baixador, passant per damunt d'aquest, i discorre paral·lela a l'eix ferroviari i el creua al PK 0+280 amb obra de fàbrica que consisteix en un pas inferior de gàlib mínim 5 m. Després, la carretera discorre apropant-se a l'actual per acabar superposant-se a aquesta amb una rotonda final.  
- Construcció d'un camí de servei de 330 m que comença (direcció Dénia-Xàbia) a la rotonda anterior, discorre uns 160 m paral·lel a l'eix de la CV-735, inicia una corba a l'esquerra, creua l'eix viari amb pas inferior de gàlib mínim 4 m, tanca la corba i segueix quasi paral·lel a l'actual camí perimetral del Parc Natural (camí del Bisserot a Dénia) uns altres 170 m.   
- Construcció d'un camí de servei que comença a la mateixa rotonda, discorre pel costat dret de la carretera CV-735 i de la via de ferrocarril (direcció Dénia-Xàbia), paral·lel a aquesta, i finalitza en un camí, al sud de la partida de la Casa Blanca.  
- Demolició de l'actual baixador de la Xara.  
- Construcció d'un nou baixador a l'eixida de la nova corba de la via de ferrocarril, en l'entroncament amb la via actual (direcció Alacant-Dénia), mes proper al nucli de població de la Xara i amb instal·lacions d'aparcament de vehicles.  
La documentació addicional de les alternatives 4 i 5 només inclou informació sobre el traçat, per la qual cosa s'entén que la resta de característiques del projecte (seccions, estructures, drenatge, etc.) són les mateixes que les de les alternatives 1, 2 i 3, amb les adaptacions necessàries si escau.  
Amb aquesta premissa, l'eix de ferrocarril és de via única, amb 1,00 m entre eixos de carril (ample de FGV) i un metre més a cada costat, sobre banqueta de balast de talús 4/5 (V/H). L'eix viari és de calçada d'un carril per sentit, de 3,00 m d'ample i bermes de 0,50 m a cada costat; es desconeix si inclou voral, ja que no s'hi especifica. La rotonda de la documentació inicial és de 29,00 m de diàmetre, dos carrils de 4,00 m cadascun, voral interior i exterior de 0,50 m i berma exterior de 0,50 m. El camí secundari és d'un carril per sentit, de 2,50 m cadascun i bermes de 0,50 m.  
Tramitació administrativa  
El 14 d'abril de 2005 la Direcció General de Transports, Ports i Costes remet la documentació següent, i sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental:  
- Projecte bàsic (volum I: memòria i annexos 1.2.0 a 1.2.10 i volum II: annexos 1.2.11 a 1.2.14, plànols i pressupostos), que inclou l'estudi d'impacte ambiental, annex 1.2.11  
- Informe tècnic de les al·legacions presentades (1 volum)  
Amb aquesta documentació s'inicia l'expedient 052/05-AIA d'avaluació d'impacte ambiental.   
El 25 d'abril de 2005 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental fa consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, i rep contestació el 20 de juny, en la qual es posen de manifest una sèrie de deficiències i contradiccions amb el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó. El 18 de juliol de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural remet a la de Transports, Ports i Costes informe de sol·licitud d'alternatives.  
El 25 de gener de 2006 aquesta Direcció General envia escrit d'advertiment de caducitat a la Direcció General de Transports, Ports i Costes; el 26 d'abril de 2006 és rep contestació de l'esmentada Direcció General, acompanyada del document Noves alternatives.  
D'altra banda, en compliment de l'article 34.3 del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural del Montgó, el 18 de juliol de 2005 es comunica a l'Ajuntament de Dénia i a l'EATIM de la Xara la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental de l'expedient 052/05-AIA.  
Amb data de 21 d'agost de 2006 se sol·licita al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informe respecte a les noves alternatives presentades, el qual és remés a aquest Servei el 20 de setembre de 2006. A grans trets, aquest informe considera apropiada l'alternativa 4, amb algunes puntualitzacions que s'assumeixen en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquells, segons és desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.   
- L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això es fa la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació Supressió del pas a nivell de la línia Alacant-Dénia a la Xara, PK 21+617, promoguda per la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que s'ajuste a la documentació presentada pel que fa a l'alternativa denominada 4, i després del compliment de les condicions que s'assenyalen en el punt segon d'aquesta declaració i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, sempre que no entren en contradicció amb aquelles.  
Segon  
Se supedita l'execució d'aquesta actuació al compliment de les condicions següents:  
1. En el cas que s'haja d'executar un tancament del nou vial projectat per la seua proximitat al nucli de la Xara, hauran d'adoptar-se en el disseny de l'actuació les mesures oportunes per a no produir o incrementar l'efecte barrera al lliure trànsit de la fauna. Amb aquesta finalitat caldrà projectar una sèrie de passos de fauna aprofitant els espais que limiten amb la infraestructura que continuen tenint una activitat agrícola, o bé els espais rústics per urbanitzar.   
2. Pel que fa al baixador, i en el cas d'instal·lar una nova il·luminació artificial, hauran d'adoptar-se les mesures oportunes a fi de realitzar una instal·lació adaptada a l'article 32.3 del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó, en el sentit de reduir els impactes produïts per l'esmentada il·luminació.   
València, 20 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 316-2006-AIA  
Títol: Modificació instal·lació de cogeneració en atomizadora SA  
Activitat: Cogeneració per a la producció d'energia elèctrica i recuperació de calor  
Promotor: Atomizadora, SA  
Localització: Ctra. Onda-l'Alcora, km 1,5 del terme municipal d'Onda (Castelló)  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Energia de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Descripció del projecte  
Atomizadora, SA l'activitat de la qual és la producció de terra atomitzada, té prevista la modificació de la seua actual instal·lació de cogeneració, i substituir-la per una de major potència.  
La generació d'energia elèctrica serà superior a la demanda total d'energia de la planta, per la qual cosa s'exportarà l'excedent d'energia elèctrica a la xarxa de distribució. La calor residual dels gasos de fuita de la turbina s'aprofitarà en el procés d'assecament de terra per atomització. El rendiment energètic de la generació d'energia elèctrica i el corresponent aprofitament de calor dels gasos de fuita, quantificat com a rendiment elèctric equivalent, serà superior al 59%.  
En el projecte es determina les condicions d'execució de la modificació de la planta de cogeneració actual, incloses totes les instal·lacions corresponents a alta tensió, baixa tensió, xarxa de gas i recuperació de calor. La modificació prevista, consisteix a instal·lar una nova turbina de 5.505 MWe, substituint a l'actual de 4.775 KWe en una ubicació distinta i la construcció dels conductes de recuperació de calor, des de l'eixida de la nova turbina fins a la connexió amb el traçat dels conductes de recuperació que discorren per l'interior de la fàbrica.   
La nova turbina de cogeneració de 5,5 MWe s'alimentarà de gas natural i produirà suficient energia elèctrica per a proveir la planta, i en condicions normals s'abocarà l'excedent a la xarxa de la companyia distribuïdora d'energia elèctrica. El sistema consisteix en un turbogenerador que subministra energia elèctrica a l'activitat industrial, connectat en paral·lel amb la xarxa de distribució d'energia elèctrica per a cedir els excedents elèctrics i, d'altra banda, es recupera la calor provinent dels gasos de fuita derivats de la combustió per a introduir-los en el procés de producció d'argiles atomitzades.  
Alternatives  
L'estudi d'impacte descriu alternatives tecnològiques a la cogeneració per a la generació d'energia elèctrica, entre les quals s'exposen les hidràuliques d'aigua fluent, les centrals nuclears, les centrals tèrmiques o parcs eòlics, i es justifica com a millor solució l'alternativa exposada en el projecte de cogeneració per combustió de gas.  
Afeccions legals  
La instal·lació està sotmesa al règim establit en la Llei 82/1980, de 30 de novembre, de conservació de l'energia, en la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric i en el Reial decret 436/2004, de 12 de març, que s'estableix la metodologia per a l'actualització i sistematització del règim jurídic i econòmic de l'activitat de producció d'energia en règim especial.  
L'activitat projectada és productora de residus perillosos, conforme la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, quedant sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent al medi ambient.  
L'activitat queda sotmesa al règim establit en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, en estar inclosa en la llista de l'annex I d'aquest.  
Constitueix una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, d'acord al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 37, la realització d'auditories acústiques periòdiques a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
L'activitat està catalogada com a potencialment contaminant de l'atmosfera d'acord al Decret 833/1975, de 6 de febrer, de protecció de l'ambient atmosfèric, i han de registrar-se les emissions d'aquesta a l'atmosfera.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Atomizadora, SA, en les instal·lacions de la qual s'ha de situar l'equip de cogeneració, està situada en sòl urbà industrial. L'entorn immediat és la mateixa planta atomitzadora, limitat per la carretera que enllaça els termes municipals d'Onda i l'Alcora i la zona merament industrial, formada per nombroses fàbriques de paviments i revestiments ceràmics del sector del taulellet. Es troba inclosa en l'àrea antròpica definida pel PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
En tot cas, la substitució de l'antic equip de cogeneració pel projectat introdueix millores en el rendiment i no modifica els actuals impactes sobre el sòl, les aigües i l'entorn immediat. Aquests factors no limiten, per tant, la instal·lació de l'esmentat equip, ja que es tracta d'una indústria existent que modernitza i millora les instal·lacions d'aquesta.  
Els principals impactes i les mesures correctores que s'han d'aplicar, durant el funcionament de la instal·lació, que s'exposen en l'estudi d'impacte ambiental, són els següents:  
- Se citen entre els residus perillosos associats a l'activitat de cogeneració, corresponents a l'oli lubricant retirat i als residus líquids generats durant la neteja del compressor. S'ha previst una arqueta i trapa per a la recollida dels vessaments fortuïts que puguen produir-se per pèrdues d'oli lubricant. Es procedirà a la retirada periòdica de tots els residus perillosos generats a través d'un gestor autoritzat.  
- Els valors màxims d'emissió de gasos contaminants a l'atmosfera, s'indiquen a partir de les especificacions del fabricant de la turbina: inferior a 500 mg/Nm³ o 243 ppm de NO2 i 625 mg/Nm³ (calculats per a un excés d'aire del 65%). L'emissió dels gasos de fuita a l'atmosfera es realitzarà a través d'una xemeneia localitzada en la turbina.  
- El projecte preveu el confinament de la turbina en l'interior d'un contenidor específicament preparat per a evitar transmissions de soroll elevades a l'exterior i situada en el mateix interior de la planta d'atomització. L'eixida dels gasos de fuita a l'atmosfera incorporarà un silenciador acústic de 40 dB(A) d'atenuació i el sistema d'insonorització del grup turbogenerador està dissenyat perquè a 1 m el nivell acústic siga de 85 dB(A). S'assegura un nivell sonor en el veïnat no superior a 45 dB(A) a 20 metres de distància.  
Com a programa de vigilància ambiental es proposa realitzar un control sobre les emissions de gasos de combustió a l'atmosfera i les emissions sonores originades en el funcionament de la turbina:   
- D'una banda, a la posada en marxa de la cogeneració i, posteriorment, cada any, es realitzarà mesuraments de les emissions dels següents gasos a l'atmosfera: òxids de nitrogen (Nox), monòxid de carboni (CO), diòxid de carboni (CO2), diòxid de sofre (SO2) i partícules. La propietat disposarà d'un llibre de registre d'emissions d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i control de la contaminació.  
- Per a les emissions sonores es realitzarà, a la posada en marxa, mesurament acústic en el veïnat.  
Tramitació administrativa  
Amb data 13 d'octubre de 2006, va tenir entrada la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental del projecte, realitzada pel Servei Territorial d'Energia de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures i Transport. La documentació rebuda és la següent:  
- Projecte de planta de cogeneració  
- Estudi d'impacte ambiental   
L'escrit de sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental comunica que l'expedient es va sotmetre a informació pública (BOP de 16.09.2006) sense que consten al·legacions a aquest.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.f de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, de l'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte de modificació de la instal·lació de cogeneració, promogut per Atomizadora, SA a la ctra. Onda-l'Alcora km 1,5 al terme municipal d'Onda (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableixen el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la documentació presentats.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. S'ha de disposar d'arqueta i trapa per a la recollida potencials vessaments d'oli lubricant sota el xassís de la turbina de cogeneració.   
2. La zona destinada a l'emmagatzemament de residus perillosos haurà de ser coberta, amb solera impermeable i dotada d'una cubeta de retenció de vessaments amb un volum mínim igual a la major de les xifres corresponents al dipòsit de residus perillosos líquids més gran o al 10% de la capacitat total d'emmagatzemament dels residus perillosos líquids.  
3. Es fixen els següents límits màxims d'emissió de contaminants a l'atmosfera per al funcionament de la turbina de gas natural, referits a condicions normals de pressió i temperatura (1 atm i 0ºC) al 15% de O2 i en base seca: CO menor a 625 mg/Nm³, NOx (mesurat com a NO2) menor a 1.000 mg/Nm³.   
4. El titular de la instal·lació ha d'estar obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació preliminar respecte a sòls contaminats, exigit per l'article 3 del Reial decret 9/2005, de 14 de gener.  
5. A la posada en marxa de la instal·lació haurà de realitzar-se la preceptiva auditoria acústica, a l'efecte de comprovar el compliment dels nivells sonors establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
6. S'ha de complir el programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental, al qual s'han d'incorporar les auditories acústiques, cada 5 anys, exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, com també, el seguiment de les correctes condicions d'identificació i emmagatzemament dels residus perillosos i dels sistemes de recollida de vessaments.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, la qual establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
8. D'acord amb l'apartat 6 de l'article 4 del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i modificacions, el promotor del projecte haurà de comunicar a l'òrgan ambiental amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució d'aquest.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 247/06-AIA  
Títol: Explotació porcina d'engreix  
Promotor: Ana Carmen Fernández Llamosa   
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació porcina d'engreix  
Localització: Polígon 15, parcel·la 331, del terme municipal d'Utiel (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es tracta de la construcció i obtenció de la llicència d'activitat d'una explotació porcina. Les principals característiques del projecte es resumeixen a continuació.   
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 9.550 m², sent la superfície construïda:  
- Nau d'enceball i engreix 868,76 m²  
- Local tècnic (magatzem i lavabo) 50 m²  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 1.014 caps d'engreix (121,68 UGM) per la qual cosa es classifica dins del grup segon d'acord el que s'ha especificat en el Reial decret 324/2000. Entraran porcells de 6 a 7 setmanes de vida i una massa aproximada de 20 kg i romandran en l'explotació, de 4 a 5 mesos, fins a assolir els 100 kg. Per les dades proporcionades, s'espera una mitjana anual de 2,4 cicles.   
El volum anual de purí estimat es calcula segons les produccions de purí establides en l'annex I del Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines. En aquest cas ascendeix a 2180,1 m³ de purí/any. La capacitat de les trapes de purí no queda bastant justificada en l'estudi ja que es parla de dues naus. En consultar els plànols, la capacitat total es considera suficient per a emmagatzemar els purins per un temps igual als 3 mesos que, com a mínim, exigeix la legislació en l'article 5 del Reial decret 324/2000. No obstant això, s'indica en el projecte que aquest buidatge es realitzarà amb major freqüència, cada un o dos mesos.  
El purí s'emprarà com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diverses parcel·les; i s'adjuntarà el contracte d'acceptació, cèdula de propietat i plànols cadastrals de cadascun dels propietaris.   
Tenint en compte el que estableix el RD 261/1996, la superfície mínima de què s'ha de disposar amb una dosi d'aplicació de 170 kg N/any és de 43,24 ha. Amb aquesta xifra la superfície de què el promotor disposa per a l'aplicació del purí és suficient. Aquestes terres estan dedicades majoritàriament a la vinya, ametlers i oliveres.  
S'ha de disposar d'un grup electrogen per al proveïment d'energia elèctrica.  
L'explotació disposa d'un pou propi per al proveïment. S'estima un consum de:  
- 3.057,2 m³/any de consum dels animals  
- 70,98 m³/ any aigües de neteja  
- 36,5 m³ /any aigua consum humà  
En el projecte d'activitat s'indica que les aigües sanitàries provinents dels lavabos es destinaran a una fossa sèptica encara que no s'indica ni el tipus de tractament de depuració ni la destinació final. Les aigües de neteja dels locals s'inclouran en el purí.   
La distància al nucli urbà del llogaret de Los Corrales de Utiel és de 4.000 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 30 de juny de 2006, amb la remissió per la Comissió de Qualificació d'activitats de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 249, de 19 d'octubre de 2006, sense que s'hi presentaren al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 20 de juliol de 2006 se sol·licita a l'Ajuntament l'ampliació de la documentació presentada. Se li sol·licita la realització de la informació pública del projecte, l'informe favorable de l'organisme de conca davant de l'augment del consum d'aigua i l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
En data 20 de novembre de 2006, l'Ajuntament remet la informació pública sol·licitada i les sol·licituds presentades pel promotor dels informes de conca i patrimoni.   
La sol·licitud presentada a la CHX, en data 31 d'octubre de 2006, per a l'aprofitament d'un cabal de 3.164,69 m³/any d'un pou. Unitat hidrogeològica 24 amb una distància menor a 100 m respecte a llits, pous i altres aprofitaments existents.  
L'expedient municipal remés conté la documentació següent:  
- Informe tècnic favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informe tècnic favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe tècnic favorable del veterinari municipal en què s'indica respecte a les mesures correctores del projecte:  
- Falta gual sanitari de desinfecció de vehicles (o impossibilitat d'entrar-hi vehicles).  
- Especificar itineraris i destinació dels purins.  
- Contracte d'eliminació de cadàvers.  
- Còpia de la notificació realitzada els veïns de la parcel·la i edicte publicat.  
- Comunicació de l'Ajuntament en què es diu que no s'hi han presentat al·legacions.  
- Còpia de l'autorització prèvia a la construcció de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la DTCTH de València en data 17 de novembre de 2004. S'hi s'indica que es concedeix l'esmentada autorització prèvia sempre que es complisquen les condicions estipulades en el fonament cinqué:  
«Només s'ha pogut aportar l'escriptura de la parcel·la 311 del polígon 15, per la qual cosa s'autoritza una única construcció a l'esmentada parcel·la».  
Afeccions legals  
El projecte compleix el PGOU d'Utiel. L'emplaçament d'aquest es qualifica com a sòl no urbanitzable, zona XIII agrícola, on es permet l'ús que es pretén segons els informes remesos de l'arquitecte tècnic i l'aparellador municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Utiel no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou de manera molt general: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. L'explotació se situarà en un entorn típicament agrícola amb camps dedicats al cultiu d'ametlers i vinyes. La parcel·la actualment està dedicada al past arbustiu. Segons el visor temàtic de la CTX la vulnerabilitat dels aqüífers en aquesta zona està classificada com a alta. La litologia en la parcel·la està formada per cudols, graves i llims.  
S'han identificat les accions impactants i factors ambientals impactats tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament de l'explotació ramadera. S'ha emprat una matriu per a la valoració d'aquests.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental les mesures protectores proposades són les següents:  
- Els materials emprats asseguraran la impermeabilitat de les trapes d'emmagatzemament. Els acabats exteriors han de ser del tipus que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona. Les runes generades s'han de gestionar de manera adequada. Cal respectar la vegetació de la parcel·la a les zones no afectades per la construcció.   
- Per a evitar la proliferació d'olors, s'ha de mantenir una bona ventilació en l'interior de l'explotació i s'ha d'aplicar un tractament amb un activador biològic. Aquest tractament millorarà també les seues característiques com a esmena orgànica.  
- Es prendran les mesures adequades per a garantir el bon estat sanitari en l'explotació: teles antiocells, gual sanitari, etc.  
- Se subscriurà un assegurança de recollida i destrucció de cadàvers d'acord amb la legislació.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, no s'ha especificat la periodicitat de les comprovacions que es realitzaran. Se centra sobretot en la comprovació del bon estat de les instal·lacions sanitàries de què disposarà l'explotació.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; i s'amplia amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació porcina, situada al polígon 15, parcel·les 311 al terme municipal d'Utiel (València) promoguda per Ana Carmen Fernández Llamosa, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Abans de la concessió de la llicència d'activitat, s'ha de disposar de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i de l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent; els quals s'han de presentar davant de l'òrgan substantiu.   
2. En el projecte d'activitat s'indica que s'ha d'instal·lar una fossa sèptica per a la gestió de les aigües sanitàries sense que s'haja especificat el tractament previst per a aquestes. Aquest tipus d'instal·lació implica l'abocament posterior, per infiltració, en el terreny per la qual cosa s'ha d'obtenir l'autorització de la CHX i garantir que es compleix el límit establit per a aquest tipus d'abocaments.   
3. En l'aplicació del purí al terreny no s'ha de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. A l'hora de l'aplicació d'aquest en el terreny s'ha de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries. S'han de respectar les distàncies en la distribució respecte a altres explotacions i cursos d'aigües que s'indiquen en el RD 324/2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
4. Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumular-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.   
5. S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula la legislació. S'ha de disposar de contracte actualitzat i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte. A l'exterior de l'explotació s'ha de disposar de dipòsits homologats per a l'emmagatzemament d'aquests.  
6. Com a mesures higièniques i sanitàries l'explotació ha de disposar d'una tanca perimetral que aïlle l'explotació i ha de disposar de sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties. Seria convenient que a totes les finestres i al carener s'instal·len malles tipus antiocells per a evitar l'entrada de possibles vectors de malaltia.   
7. Per a reduir l'impacte visual que causa la construcció es recomana, a més dels acabats exteriors que harmonitzen amb l'entorn, l'ús de pantalles verdes, i emprar-se arbres d'espècies autòctones de la zona. S'han de plantar preferiblement agrupades i no en fileres. A més de reduir l'impacte visual, una bona distribució pot actuar com a aïllament tèrmic i acústic de l'explotació.  
8. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 73/05-AIA  
Promotor: Contebur, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló  
Objecte del projecte: Explotar les roques detrítiques argiloses subjacents i reomplir el buit miner amb residus  
Localització: Parcel·les 206, 207 i 208, del polígon 51, del municipi de Borriana (Castelló)  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2003/9 NMINC   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
Contebur, SL projecta l'explotació de roques detrítiques quaternàries d'edat plistocé a holocé, en tres parcel·les pràcticament horitzontals que sumen una superfície total de 6.934,42 m², mitjançant pedrera d'un sol banc descendent i de 5 metres d'alçària. La superfície d'explotació és de 6.019,04 m².  
La producció de tot-u anual és de 5.250 m³, amb un aprofitament del 90%. La producció total per a la vida de la pedrera, que és de 5 anys, ascendeix a 26.250 m³.  
L'extracció és mecànica mitjançant una carregadora frontal sobre rodes, el talús del front posseeix una inclinació de 80º respecte de l'horitzontal.  
Els estèrils estan constituïts pel sòl del lloc, que posseeix un grossària d'uns 25 cm i constitueixen el 5% del tot-u.  
El transport es realitza amb camions banyera fins als punts de distribució i consum.  
L'única instal·lació auxiliar de la pedrera és una caseta prefabricada per a ús del personal.  
El rebliment del buit es realitza mitjançant un abocador de residus que no han sigut caracteritzats ni autoritzats per la Direcció General de Qualitat Ambiental, ja que l'autoritat administrativa substantiva no l'ha sotmés a la seua consideració, pel fet d'iniciar-se la tramitació amb anterioritat a l'entrada en vigor del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció.   
El pla de restauració descriu textualment les obres següents:  
1. En l'apartat, 1. Antecedents:  
«La restauració del buit creat per l'explotació minera serà realitzada, en primer lloc, mitjançant el rebliment d'aquest amb l'aportació de materials inerts procedents de les activitats d'excavació -terra vegetal, graves, arenes, argiles, terrenys pedregosos i semblants-; d'aquesta manera es restituiran les cotes de terreny fins a obtenir una topografia semblant a l'original. Així, l'activitat de restauració proposada no caldria considerar-la com la realització d'un abocador, sinó dur a terme una restitució del terreny mitjançant aportació o rebliment de materials inerts i revegetació final mitjançant la plantació de cítrics.  
Prèviament al rebliment amb materials inerts, s'impermeabilitzarà el buit miner creat mitjançant argiles compactades.»  
2. En l'apartat, 2. Objecte del projecte:  
«Els objectius que desenvolupen tot l'anterior són els següents:  
- [...]  
- Condicionament dels accessos actuals i impermeabilització del buit miner generat després de l'explotació; construcció de xarxa de canals de drenatge de possibles lixiviats i dipòsit de recollida d'aquests.  
- Rebliment mitjançant l'abocament progressiu de materials inerts per capes fins a arribar a la cota final prevista.»  
3. En l'apartat, 6.2. Sistema de protecció d'aigües subterrànies i sòls:  
«Una vegada delimitada la zona de rebliment, aquesta serà impermeabilitzada. Amb aquesta finalitat es realitzarà, prèviament al rebliment, l'estesa i compactació d'una capa de materials argilosos sobre tota la base del buit amb un grossària de 0,50 metres que garantisca un coeficient de permeabilitat inferior o igual a 1,0x10-7 m/s.  
Aquesta capa impermeabilitzant serà estesa i compactada mitjançant un corró compactador, fins a arribar al 95% del pròctor modificat.  
[...] Posteriorment a la impermeabilització de la base i sobre aquesta capa d'argila es procedirà a l'estesa d'una capa de drenatge (composta per graves de 20/30 mm) de 0,20 metres de grossària per al drenatge dels possibles lixiviats.  
Per a recollir els possibles lixiviats es disposarà d'una xarxa de drenatge en forma d'espina de peix que canalitze aquests cap a una cubeta estanca o arqueta de concentració formada per tubs de formigó vibropremsat d'1 metre de diàmetre.  
Aquest pou estarà situat en la cota més baixa del buit que hi ha a fi de facilitar la recollida dels lixiviats.  
El pendent longitudinal dels drens serà del 2%, i al seu torn, la base s'haurà anivellat amb un doble pendent transversal del 2% cap al dren, amb el fi que es produïsca l'evacuació dels lixiviats originats en qualsevol punt del buit, per acció de la gravetat.  
La capa drenant s'ha de realitzar -una vegada impermeabilitzada amb una capa d'argiles compactades-, mitjançant un llit de material filtrant d'almenys 0,20 metres de grossària, constituït per graves i cudols de 20/30 mm, de diàmetre.»  
4. En l'apartat, 6.3 Realització del pou de concentració de lixiviats i piezòmetre de control. En el paràgraf segon s'explica el següent:  
«S'instal·larà una bomba submergida fixa al piezòmetre, de manera que se'n garantisca l'accionament cada vegada que requerisca el buidatge d'aquesta. La recollida dels possibles lixiviats emmagatzemats en aquest pou seran recollits directament per un gestor autoritzat.»  
5. En l'apartat, 6.5.4 Descripció dels materials admissibles destinats al rebliment. Primer paràgraf:  
«Els materials que s'han d'emprar en el rebliment s'enquadren dins del grup de residus inerts, i estan originats per la mateixa activitat minera o pel sector de la construcció, demolició i obres públiques, sempre que estiguen catalogats com a inerts.»  
En vista de tot l'anterior, es pot concloure que en el buit miner es projecta construir un abocador, en el qual es comenten les obres necessàries d'impermeabilització, drenatge i recollida de lixiviats per un gestor autoritzat. No ha sigut aportat cap projecte d'abocador.  
En l'apartat, 6.5.4 Descripció dels materials admissibles destinats al rebliment, no s'ha tingut en compte la corresponent autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, que és l'autoritat administrativa substantiva per a caracteritzar residus i autoritzar abocaments.  
En la clausura de l'abocador es recobreix amb una capa de terra vegetal de 30 cm, sobre la qual es planten 335 peus de tarongers, de la varietat clementina (Citrage carrizo), a raó de 550 peus/ha.  
2. Alternatives mediambientals  
El promotor no fa un estudi de les alternatives ambientals, sinó que l'apartat homònim de l'estudi d'impacte ambiental el dedica a justificar la ubicació proposada com a única alternativa possible.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
La tramitació s'inicia el 26 de novembre de 2003 al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló, amb anterioritat a la data d'entrada en vigor del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitat de construcció. Per aquest motiu no és aplicable.  
Amb data 30 de juny de 2004 entra en el Registre d'aquesta Conselleria una documentació formada per: projecte d'explotació, pla de restauració i estudi d'impacte ambiental per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El 15 de juliol de 2004 es torna la documentació al titular per les causes següents:  
- No aporta l'informe final favorable de Patrimoni, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- No compleix els continguts mínims exigits d'un estudi d'impacte ambiental, segons el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, ja que realitza una descripció irreal del medi.  
- No presenta un estudi d'alternatives ambientals.  
- La restauració proposada del buit miner és un abocador de residus, sense definir si es tracta de residus inerts o no perillosos.  
- No aporta un certificat expedit per l'Ajuntament de Borriana sobre la compatibilitat de l'activitat extractiva i d'abocaments amb els usos permesos per als esmentats terrenys en el planejament territorial del municipi.  
El 12 de novembre de 2004 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet el certificat del tràmit d'informació pública.  
El 13 de desembre de 2004 l'òrgan substantiu remet projecte d'explotació, pla de restauració i estudi d'impacte ambiental per a sotmetre'l a avaluació d'Impacte ambiental.  
El 21 de gener de 2005 es realitza una consulta a l'Àrea de Residus.  
El 4 de març de 2005 es torna la documentació al promotor, via òrgan substantiu, per no tenir elements de judici suficients per a prendre una decisió sobre l'actuació projectada.  
El 13 d'abril de 2005 Javier Serrano García, en representació de Julio Cátedra Sánchez -representant legal del Contebur, SL- sol·licita la lectura de l'expedient.  
El 6 de maig de 2005 remet l'òrgan substantiu projecte d'explotació, pla de restauració i estudi d'impacte ambiental per a sotmetre'l a avaluació d'impacte ambiental, fotocòpia del resultat del tràmit d'informació pública i al·legacions del titular.  
El 24-5-2005 es remet a l'autoritat administrativa substantiva un informe de resposta a les al·legacions i es requereix al promotor una ampliació de documentació.  
El 21-6-2005 es rep un escrit de l'òrgan substantiu que sol·licita aclariments sobre qüestions administratives.  
El 2 de novembre de 2006 es remet un informe a l'autoritat administrativa substantiva amb reportatge fotogràfic i, al seu través, s'envia al titular tota la documentació tècnica perquè la modifique. Es comunica a l'òrgan substantiu que el promotor ha realitzat una excavació d'uns 3 metres de profunditat en un terç del total sol·licitat, i s'han trobat piles de roques emmagatzemades per la propietat. Es requereix al promotor que remeta una nova documentació que reflectisca la situació real ambiental en què es troben els terrenys, a més se li comunica que no ha remés l'informe final favorable de Patrimoni Cultural Valencià ni el certificat de compatibilitat de les obres, emés per l'Ajuntament de Borriana. A l'autoritat administrativa substantiva, se li indica que procedeix, almenys, que el titular remeta un projecte d'abocador i que aquesta sol·licite a la Direcció General de Qualitat Ambiental un informe, on faça constar que el projecte d'abocador és tècnicament adequat; una vegada obtingut aquest seria el moment de remetre'l per a avaluació d'impacte ambiental juntament amb la documentació nova que es requereix. 'atorga al promotor un termini de 20 dies per a esmenar tot el que es requereix.  
El 6-11-2006 es remet una nota de règim intern a l'Àrea d'Inspecció del Territori, acompanyada d'un informe i reportatge fotogràfic que explica les obres dutes a terme pel promotor.  
El 9-1-2007 es realitza un advertiment de caducitat a l'interessat, per no remetre la documentació. Se li atorga un termini de tres mesos amb aquest fi.  
El 19-1-2007 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet un ofici i la mateixa documentació que li havia sigut enviada des d'aquesta Conselleria en data 2 de novembre de 2006. Sol·licita l'aclariment a diverses preguntes sobre actes administratius de l'expedient o bé que s'emeta aquesta declaració d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOGV núm. 4821, del 17 d'agost de 2004; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'ha sol·licitat un informe al Servei de Residus Urbans sobre plans zonals en l'àrea de Borriana.  
El titular no ha remés l'informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, sobre la conformitat dels projectes amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, segons estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
Tampoc ha aportat un certificat de l'Ajuntament de Borriana on conste que els usos dels terrenys que ocupa la pedrera són compatibles amb els usos permesos en el planejament territorial del municipi. En el seu lloc ha aportat un certificat que, entre altres coses, diu el següent:  
«L'activitat seria compatible amb el PGOU vigent, si bé és susceptible de qualificació d'acord amb el RAMINP, Decret 2414/1961, com també el Decret 54/1990, de 26 de març, de la GV, com a extracció de materials de construcció i per tant qualificada com a Agrupació 23, subgrup 231.3 com a molesta índex 3, nociva 1-4 i insalubre 1-4.»  
Informes sectorials  
El Servei de Residus Urbans informa que el municipi de Borriana es troba dins del Pla zonal de residus de les zones II, IV i V, aprovat per Ordre de 2 de desembre de 2004, pel conseller de Territori i Habitatge. Sense perjudici d'altres condicionants, podria admetre's la implantació d'un abocador de residus inerts. En tot cas, i en compliment del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, haurà de comprovar-se que la instal·lació se situa a més de 500 metres de sòl classificat com a urbà o urbanitzable. Es considera que el projecte d'abocador de residus inerts emplaçat a les parcel·les 206, 207 i 208 del polígon 51 del municipi de Borriana és compatible amb les directrius del Pla zonal de residus de les zones II, IV i V.  
Afeccions legals   
D'acord amb la informació cartogràfica i mediambiental continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais protegits per la legislació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Atés que en les parcel·les objecte del projecte ja no hi ha cap vegetació i el sòl ha desaparegut en més d'un terç de la superfície, d'ara endavant es farà exclusivament menció a altres factors ambientals.  
Les emissions de pols a l'atmosfera poden arribar a afectar adversament el creixement i salut de les plantacions d'arbres fruiters que limiten amb la pedrera.  
La carretera d'accés pot veure's tacada d'argiles pels pneumàtics dels camions que entren i ixen del lloc. En cas de pluja el ferm pot convertir-se en esvarós. A més, l'entrada a la pedrera se situa en una revolta, la qual cosa resulta encara més desfavorable.  
El soroll de la maquinària afectarà la quietud de l'entorn de l'explotació.  
En cas de pluges es pot inundar el fons de la pedrera, per la qual cosa serà necessari bombar l'aigua a les séquies, aquesta forma de procedir pot obstruir les conduccions si no es decanta l'aigua amb anterioritat a la descàrrega d'aquesta.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes descrits en la documentació tècnica es corresponen amb un inventari i situació mediambiental diferent de la realitat, per la qual cosa no han sigut correctament identificats ni valorats.  
No s'ha tingut en compte l'embrutiment del ferm de la carretera que passa per davant.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
La documentació assegura que part dels manteniments de la maquinària tindran lloc in situ i la resta en un lloc forà. La pedrera no té una instal·lació ensostrada i impermeabilitzada.  
L'entrada i eixida de maquinària i camions embrutarà el ferm de la carretera pròxima, el reg de les superfícies de la pedrera és una mesura correctora que redueix les emissions atmosfèriques de pols però perjudica la neteja de la carretera; per tant, s'ha de complementar amb un sistema de neteja dels pneumàtics.  
Quan es produisquen precipitacions es generarà una entollada del fons de la pedrera. Per a prosseguir les labors serà necessari desguassar a les séquies, però aquestes poden obstruir-se si no han sigut decantades prèviament les partícules.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 3c.1 de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'Impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte d'explotació de l'autorització d'explotació de la secció A denominada Ángela i el pla de restauració d'aquesta, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució d'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. El titular ha de presentar davant de l'autoritat administrativa substantiva l'informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, sobre la conformitat dels projectes amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, segons estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. En cas de ser negatiu l'esmentat informe, així ha d'entendre's aquesta declaració.  
2. El promotor ha de presentar davant de l'autoritat administrativa substantiva un certificat de l'Ajuntament de Borriana on conste que els usos dels terrenys que ocuparia la pedrera són compatibles amb els usos permesos en el planejament territorial del municipi. En cas de ser negatiu l'esmentat informe així ha d'entendre's aquesta declaració.  
3. La pedrera haurà de disposar d'un lloc ensostrat i amb solera impermeabilitzada. Els residus perillosos s'hauran d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, envasats, identificats i etiquetats. Hauran de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'hauran de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
4. S'haurà d'instal·lar un sistema que netege els pneumàtics dels camions uns metres abans d'eixir del recinte de la pedrera.  
5. S'haurà de decantar tota l'aigua que siga bombada des de la pedrera a les séquies. A aquest efecte s'hauran de construir dues basses de decantació d'una profunditat mínima d'1,50 metres, connectades en sèrie, la primera funcionant per sobreeiximent. La capacitat d'ambdues permetrà un desguàs d'aigua clara.  
6. La carretera d'accés s'haurà de trobar neta d'argila als voltants de la pedrera, per a la qual cosa el promotor ha de netejar-la totes les vegades que siguen necessàries.  
7. S'haurà d'instal·lar una barrera vegetal, de 3 metres d'alçària mínima, al llarg de tot el perímetre de la pedrera. La barrera haurà de constar d'una fila d'arbres de gran densitat foliar.   
8. Les emissions de pols que es puguen acumular sobre els cultius pròxims a la pedrera s'hauran de controlar amb freqüència setmanal. En tot cas, si com a conseqüència dels treballs miners arriba a dipositar-se una capa de pols sobre els cultius adjacents que comprometa el desenvolupament normal d'aquests, el promotor estarà obligat a netejar-los.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 074/05-AIA  
Títol: Sol·licitud de concessió directa de la secció C, denominada Ribas núm. 2890.  
Promotor: Áridos Carot Sellés SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló  
Objecte del projecte: Explotació de calcària per a àrids  
Localització: Diverses parcel·les del polígon 3 del municipi d'Altura  
Ref. òrgan substantiu: NMINC/JR/ee  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
Áridos Carot Sellés SL disposa de l'autorització administrativa i explota la pedrera de calcàries de la secció A denominada Ribas núm. 475, situada al paratge Cueva del Bueno (municipi d'Altura). El titular ha sol·licitat que els esmentats recursos passen a ser la concessió directa de la secció C, anomenada Ribas núm. 2890; per la qual cosa se sotmet a avaluació d'impacte ambiental la documentació corresponent.  
La superfície que s'ha d'explotar com a concessió directa és d'uns 261.063 m², és la mateixa superfície que l'autoritzada com a secció A.  
Les reserves ascendeixen a 2.664.451 m³ que equivalen a unes 7.194.018 tones. La producció anual prevista és de 342.572 tones i s'estima una vida de la pedrera al voltant dels 30 anys.  
El titular fixa la relació estèril/calcària comercial en el 10%, però no ha acreditat aquesta xifra.  
La maquinària que cal emprar està composta per una perforadora capaç de perforar diàmetres de 85 a 115 mm amb martell en cap o fons, una carregadora frontal de rodes, un camió bolquet extravial de 40 tones, un martell hidràulic, una cisterna mòbil de 15 m³ i un vehicle lleuger per a serveis auxiliars.  
El sistema d'explotació és per pedrera de 6 bancs de 15 metres d'alçària, els talussos individuals posseeixen 75º d'inclinació respecte a l'horitzontal. L'extracció es realitza mitjançant perforació i voladura.   
Es realitza una trituració primària mitjançant trituradora de mandíbules i garbellament posterior.  
La restauració es projecta remodelant cada banc d'explotació en tres bancs de 5 metres d'alçària, cada banc posseeix un talús inclinat 25º respecte de l'horitzontal, i bermes de 5 metres d'amplària mínima. Sobre el terreny explotat es preveu abocar una capa de 50 cm de terra vegetal.  
Les espècies seleccionades són: Olea europaea a la plaça de la pedrera, Pinus halepensis a les bermes, Rosmarinus officinalis, Globulària alypum, Thymus vulgaris, Brachypodium retusum, Brachypodium phoenicoides, Bromus rubens, Anthyllis cytisoides, Psoralea bituminosa, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifòlia, anouer (Juglans sp.), Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium i Juniperus phoenicea.   
2. Alternatives  
No hi ha un estudi d'alternatives en sentit estricte, ja que el promotor pretén gaudir d'uns avantatges inherents a la reclassificació administrativa dels recursos.   
El promotor cita tres supòsits: 1) renunciar a la reclassificació, 2) buscar recursos en altres zones diferents, la qual cosa generaria impactes nous en un altre lloc, i 3) continuar generant impactes a la zona d'explotació actual, que és l'única estudiada.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
11.05.05 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial incoa el procediment i remet estudi d'impacte ambiental, projecte d'explotació i pla de restauració.  
20.05.05 Es requereix el certificat del tràmit d'informació pública, l'informe final de Patrimoni Cultural Valencià i l'informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
09.11.05 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet el certificat del tràmit d'informació pública. El titular remitent la sol·licitud de l'informe de Patrimoni Cultural Valencià.  
18.11.05 S'adverteix al titular que l'expedient caducarà si no aporta la documentació requerida.  
24.11.05 Se sol·licita informació a l'Ajuntament d'Altura.  
14.02.06 El titular remet una còpia de l'informe de Patrimoni Cultural Valencià.  
30.03.06 Es requereix una ampliació de documentació i modificacions en titular, a través de l'autoritat administrativa substantiva.  
25.04.06 Se sol·licita informació al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial sobre la data i termini concedit al promotor per a presentar la documentació.  
09.05.06 Se li adverteix de caducitat a l'interessat  
22.06.06 Se li comunica al promotor el contingut del requeriment del 30 març de 2006.  
28.06.06 El titular remet una nova documentació.  
07.07.06 Es requereix al titular una nova documentació que complisca les especificacions dictades en els requeriments anteriors, de manera que s'esmenen definitivament les deficiències trobades. Se li indica que la documentació que aporte serà suficient per a emetre resolució.  
22.08.06 S'adverteix al promotor sobre la caducitat de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
28.12.06 El titular remet la documentació sobre la qual versa aquesta resolució.  
07.02.07 L'Àrea de Conservació d'Espais Naturals remet l'informe sol·licitat.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOGV núm. 5039, de 30 de juny de 2005; una vegada transcorregut el termini legal, certifica que no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han sol·licitat informes sobre aspectes mediambientals a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló, a l'Ajuntament d'Altura, al Servei de Gestió Forestal i a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria.  
Informes sectorials  
- Informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
Preveu un impacte significatiu sobre la vegetació i la geomorfologia, en el cas que afecte la rambla de La Torrecilla o barrancs tributaris. Considera que haurien d'adoptar-se mesures correctores i restauradores per a reduir l'emissió de pols generada en transitar els camions per l'esmentada rambla.  
- Informe final de Patrimoni Cultural Valencià  
L'informe és favorable i no té prescripcions.  
- Informe de l'Ajuntament d'Altura  
L'Ajuntament d'Altura explica que l'explotació projectada de la pedrera Ribas no incompleix les ordenances urbanístiques municipals, ja que en aquests terrenys es permet l'explotació de pedreres.  
- Informe del Servei de Gestió Forestal  
Destaca diverses deficiències en la primera documentació remesa: no es coneix ni el cabal d'escorriment ni els càlculs de la xarxa de drenatge, no té mesures per a evitar l'erosió hídrica, es desconeix l'origen i les característiques de la terra vegetal emprada per a restauració, no es justifica l'amplària de les bermes que seran repoblades, les espècies emprades en la repoblació es distribueixen en test i amb 40 cm d'alçària sense donar una justificació, no es té en compte el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció; a més no s'ha justificat la selecció d'espècies.  
Tot l'anterior s'ha notificat al titular, i en la segona documentació que va remetre ha corregit la majoria de les deficiències anteriors.  
- Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, de 17 de març de 2006  
Emet informe favorable sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. L'activitat minera s'haurà de circumscriure a la superfície explotable que es troba dins de l'Àrea de Regeneració del PORN de la Serra Calderona, per tant no es podrà dur a terme a la zona nord de les parcel·les 161 i 162, ja que se situen dins de l'Àrea de Predomini Forestal.  
2. Es considera necessari realitzar la restauració de la zona ja explotada, prèviament a l'extracció en les zones noves.  
3. En el pla de restauració s'haurà d'utilitzar les espècies vegetals característiques de la zona, i és necessari que el projecte dispose del vistiplau d'aquest Servei.  
4. Les espècies vegetals de reproducció emprades en la restauració han de complir les disposicions següents: el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció; el Reial decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció, i l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació i repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
- Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, de 7 de febrer de 2006:  
La llista d'espècies per a repoblació es considera apropiada, si bé hauran d'afegir-se espècies com les que se citen a continuació:  
Pinus halepensis, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifòlia, anouer (Juglans sp.), Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex Aquifolium i Juniperus phoenicea.   
S'ha d'eliminar de la llista l'argilaga pel fet de ser piròfila.  
Afeccions legals  
D'acord amb la informació cartogràfica i ambiental continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais naturals protegits per la legislació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
A la pedrera hi ha dos runams que ocupen un volum important per a les dimensions de l'explotació. No han sigut cartografiats en els plànols, tot i que se li havia requerit al promotor. Els runams no tenen mesures per a drenar l'escorriment i sedimentar les partícules, a més causen un impacte visual i paisatgístic.  
Es dóna la circumstància que en l'extrem sud-est de la pedrera hi ha un buit profund, la cota final del qual se situa per sota de la cota dels dos llits que conflueixen en aquest lloc; aquest espai té un volum comparable als dels dos runams esmentats.   
L'escorriment superficial discorre pels baixants a una velocitat erosiva per al tipus de recobriment emprat, a més no s'han previst els mitjans necessaris per a dissipar l'energia de l'aigua ni per a eliminar la càrrega en suspensió.  
La terra vegetal emprada en restauració procedeix principalment de l'exterior, però el titular projecta realitzar esmenes amb residus orgànics, la qual cosa pot contaminar les aigües subterrànies.  
En les proximitats de la pedrera hi ha terrenys agrícoles en producció, no s'ha previst cap mitjà per a evitar la propagació de les emissions de pols cap a l'esmentada vegetació, la qual es pot veure afectada en el creixement i funcions vitals.  
Durant les operacions de càrrega de les voladures no es preveu cap reg, es generarien emissions de pols.  
La planta de trituració primària no té dispositius per a eliminar les emissions de pols, les quals són visibles.  
La selecció d'espècies que aporta el promotor és adequada, amb l'excepció de l'argilaga, que ha de suprimir-se a causa del caràcter piròfit d'aquesta. S'afigen altres espècies, que es relacionen en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En general, els impactes han sigut descrits i valorats adequadament en l'estudi d'impacte ambiental, llevat de les excepcions descrites en l'apartat anterior.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures per a corregir els impactes visual i paisatgístic no són suficients, ja que durant 23 anys el titular projecta explotar calcàries sense buidar els runams que hi ha, ni tampoc preveu emplenar amb estèrils el gran buit existent en el sud-est.   
Els dos baixants no disposen de mesures correctores per a eliminar la càrrega en suspensió, és necessari col·locar basses de decantació entre els dos baixants i els llits que discorren pel lloc. Com es deia anteriorment, l'escorriment adquiriria una velocitat erosiva, per la qual cosa s'han de recobrir d'escullera.  
Falta concretar les mesures que eliminen la pols emesa per la planta de trituració per a poder portar-les a la pràctica.  
Cal aplicar altres mesures correctores necessàries i que no figuren en la documentació, s'inclouen en les prescripcions de l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives que hi són preceptives, el projecte d'explotació de la concessió d'explotació de la pedrera Ribas núm. 2890 i el pla de restauració d'aquesta, sempre que es desenvolupen d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
1. S'ha d'iniciar immediatament el buidatge dels runams existents en el buit del sud-est, i continuar emplenant-lo gradualment i ininterrompudament fins que desapareguen. Els estèrils que es produïsquen mentrestant s'abocaran també en el dit buit.   
2. Tal com està especificat en el calendari de restauració de la pàgina 122, el banc 685/670 s'explota simultàniament amb el banc Montera/700, durant el primer any; però per a ser coherent amb el model descendent de restauració, el banc 670/655 començarà la seua explotació un any abans d'esgotar-se el banc 685/670.  
3. Els bancs de restauració no s'han de formar amb estèrils. Si sobraren estèrils després d'emplenar la plaça de pedrera fins a la cota 640 m, llavors s'emprarien per a reduir el pendent del talús del banc 645/640.  
4. En el lloc s'observen emissions de pols procedent de la planta de trituració. El titular ha de concretar a l'autoritat administrativa substantiva les obres que realitzarà per a eliminar la pols, les quals haurà de plasmar en el primer pla de labors posterior a aquesta declaració.  
5. No s'autoritza l'ús de residus orgànics per a realitzar esmenes a la terra vegetal emprada en restauració.  
6. S'han d'afegir les espècies següents a la repoblació:   
Pinus halepensis, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifòlia, anouer (Juglans sp.), Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex Aquifolium i Juniperus phoenicea.   
No s'ha d'emprar l'argilaga pel fet de ser piròfila.  
7. A les parcel·les 161 i 162 s'hauran de col·locar cartells que marquen el límit entre l'Àrea de Regeneració i l'Àrea de Predomini Forestal del PORN de la Serra Calderona. Els cartells hauran d'advertir del límit de la zona d'extracció.  
8. El perímetre d'extracció que limita amb cultius ha de disposar de pantalles antivent. Es deixa a criteri del titular el tipus de pantalla que desitge instal·lar, amb la condició que la pantalla siga contínua i posseïsca una alçària mínima de 3,00 metres.  
9. El front volat s'ha de regar durant l'operació de càrrega.  
10. Els dos canals baixants s'han de recobrir d'escullera en tota l'extensió d'aquests, cada un desembocarà en la primera de les dues basses de decantació connectades en sèrie.   
Les dues basses hauran de comunicaran per desembassament, hauran de ser de volum suficient i d'1,50 m d'alçària mínima. Des de la segona bassa prosseguirà cada baixant fins a arribar al llit més pròxim. Les basses hauran de romandre en tot moment netes de sediments, fins que hagen transcorregut 2 anys des del final de les labors de restauració.  
11. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç dels treballs d'explotació haurà se ser comunicat immediatament a aquesta Conselleria, a fi que siguen inspeccionats per la condició d'espais naturals protegits d'aquests, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
12. Les espècies vegetals de reproducció emprades en la restauració han de complir les disposicions següents: el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció; el Reial decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció, i l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació i repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
13. La rambla per on circulen els camions i la resta de superfícies desposseïdes de vegetació i sòl hauran de romandre humides durant la jornada laboral.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 72/2006-AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Carlet  
Promotor: Ajuntament de Carlet  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Carlet i CTH  
Localització: Terme municipal de Carlet  
Descripció del projecte   
Objecte de projecte  
L'objectiu del Pla general d'ordenació urbana presentat és l'actualització del planejament vigent, aprovat el 16 de desembre de 1980, a fi d'adaptar-lo a la normativa autonòmica per a dotar el municipi d'un nou escenari juridicourbanístic que oriente el desenvolupament territorial de Carlet.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Com a conseqüència de les necessitats de regularització el PGOU proposa la distribució de sòls següent:  
1. SNU sòl no urbanitzable (40.119.508 ha)  
1. 1. SNUP, sòl no urbanitzable protegit, i es classifica al seu torn en:  
- SNUPF, sòl no urbanitzable de protecció paisatgística forestal, engloba la totalitat dels sòls de major altitud del terme, amb aptitud per a la repoblació forestal i amb un alt valor paisatgístic i ambiental.  
- SNUPL, protecció de domini públic hidràulic (llits), comprén els llits públics del riu Magre, el riu Sec i dels barrancs de la Parra i de l'Aigua.  
- SNUPH, protecció de recursos hídrics, protecció dels pous de proveïment d'aigua.  
- SNUPT, protecció de xarxa de transports i comunicacions, inclou les actuals xarxes ferroviàries i carreteres existents, i les noves propostes viàries.  
- SNUPC, protecció camins ramaders  
1.2. SNUC, sòl no urbanitzable comú, és el més extens, i recull tots els terrenys dedicats a l'agricultura i, aquells altres que no apareixen classificats com a urbans o urbanitzables.  
2. SUBLE sòl urbanitzable (2.376.986 ha)  
2.1. SUBLE residencial, s'han delimitat 11 sectors, dels quals només tres sectors la Daia, Vidre-2 i Ausiàs March-2, que s'ordenen detalladament des del mateix pla general, i formen així el SUBLE residencial detallat. Els altres 9 sectors formen part del SUBLE residencial no detallat (Sud-2, l'Horta, Devesa, Camí Sant Bernat, Pintarrafes, la Targa, Sud-3, Villarrubia, Ausiàs March-3.  
2.2. SUBLE industrial, apareixen 4 sectors, localitzats tots a l'est del riu Magre, vinculats a l'actual zona industrial, són els sectors Cooperativa, Massalet, Piscina i Fornals i un sector aïllat, al costat de la CV-50, denominat la Barrina. Els sectors definits no tenen ordenació detallada.  
2.3. SUBLE terciari, apareixen dos sectors, Villarrubia T-1 i Villarrubia T-2, situats al nord i al sud del barri de Villarrubia. Els sectors definits no disposen d'ordenació detallada.  
2.4. SUBLE xarxa primària adscrita, que la formen el viari, els espais lliures i les infraestructures adscrites als diferents sectors.  
3. SU sòl urbà (3.122.315 ha), el formen els terrenys que ja estan urbanitzats en la seua totalitat.  
3.1. SU residencial, nucli urbà i la zona perifèrica de creixement en els últims anys.  
3.2. SU industrial, polígon industrial de Sant Bernat, la zona industrial la Carrera i el Parc Industrial Ciutat de Carlet.  
3.3. SU terciari,   
3.4. SU dotacional, que el conformen el públic, el privat i l'educatiu privat.  
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no realitza un estudi de possibles alternatives a les propostes.   
Això es justifica en el document memòria justificativa, en el punt 1.1.7. Justificació de la seua adopció enfront d'altres possibles alternatives, en el qual s'especifica que en el concert previ ja es van estudiar possibles alternatives, totes limitades per les infraestructures existents i en projecte, que travessen i envolten la població, a saber: llit riu Magre i riu Sec, la via fèrria de FGV i les carreteres de la Diputació, Generalitat i Estat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 de març de 2006 la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre documentació relativa al PGOU de Carlet, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i projecte, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias de data 29 d'abril de 2004, com també en el DOGV núm. 4740, de 27 d'abril de 2004.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 28 al·legacions, les quals han sigut emeses a títol individual, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Carlet, en els quals s'incloïa l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat, un resum de les al·legacions presentades i l'acord per part dels tècnics municipals d'assumir íntegrament les respostes fetes a les al·legacions per part de l'adjudicatària dels treballs de redacció del Pla general, acompanyat per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple en sessió celebrada el dia 15 de novembre de 2004.  
3. Resum d'al·legacions  
Les al·legacions presentades s'estructuren segons distints criteris comuns.   
De totes no se'n destaca cap ja que no es basen en criteris ambientals.   
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 7 de juny de 2006 s'emet requeriment de documentació, per part d'aquest servei, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita que es complemente la documentació següent:  
- Justificació de la disponibilitat de recursos hídrics per als nous consums derivats del desenvolupament del Pla general.  
- Tractament d'aigües residuals.  
- Recollida i gestió de RSU.  
- Informe de no-afecció al patrimoni cultural valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
- Informe sobre l'estudi de paisatge.  
- Informe sobre l'estudi acústic.  
- Estudi d'inundabilitat, el qual haurà de ser informat pel Servei d'Ordenació Territorial.  
- Justificar l'estratègia de creixement plantejada.  
- Realitzar un inventari d'activitats i usos en la zona i una anàlisi de la situació ambiental.  
- Abordar la qüestió sobre el barri de Villarrubia.  
- Abordar la qüestió de les línies elèctriques d'alta tensió.  
- Abordar el SNUC amb valors agrícoles que cal conservar.  
- Caldrà cartografiar i incorporar les zones incendiades a la part amb eficàcia normativa del Pla.  
- Delimitar les zones extractives de terres al llit del riu Magre i al marge d'aquest, com també donar-los un tractament adequat i diferenciat.  
- Definir el sòl on està prevista l'ampliació del cementeri.  
- Justificar la no-inclusió del barranc de Covatelles i l'Estepar en el SNUP llits.  
- Especificar en quina situació administrativa es troba la variant de la carretera CV-50.  
- Afecció al PORN de l'Albufera.  
En data 04 de desembre de 2006 és rebuda en aquest Servei resposta per part del promotor amb el document: Addenda a l'estudi d'impacte ambiental tramitat per a l'aprovació del Pla general de Carlet, emés al novembre de 2006, en el qual es contesta, fil per randa, al requeriment anteriorment citat.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del Pla general:  
1. Informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA) com a empresa que gestiona el servei d'aigua potable de Carlet, de data 25 de gener de 2006, sobre la possibilitat de proveïment d'aigua en relació a la previsió de l'augment de població que preveu el nou PGOU de Carlet, el qual conclou que: «... en les condicions actuals dels sistemes es podria cobrir la demanda de fins a 13.800 m³/dia tenint en compte que els sondejos haurien de funcionar les 24 hores del dia i que 11.000 m³/dia serien coberts pels pous del Pi de la Cabra i 2.800 m³/dia serien coberts pel pou de la urbanització Ausias March.», «- des de SEASA, es recomana continuar invertint en la renovació de la xarxa d'aigua potable per a millorar rendiments i disminuir per tant la quantitat d'aigua que s'ha d'introduir a la xarxa.»  
2. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 19 d'abril de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Carlet per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla general d'ordenació urbana del municipi de Carlet, el qual conclou que «Aquesta Entitat de Sanejament informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Carlet de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PGOU de Carlet (València) sempre que es complisca amb els condicionants següents:...». Entre els quals cal destacar el tercer: «...3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació i millora de la planta previstes a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.»  
3. Certificat de la Diputació Provincial de València, de data 26 de juliol de 2005, sobre la capacitat de tractament de planta de tractament de residus sòlids urbans de Guadassuar, en el qual es conclou que «la capacitat de tractament de la planta de Guadassuar gira al voltant de 150.000 tones anuals».  
4. Informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 9 de novembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge del PGOU del terme municipal de Carlet (València), el qual conclou el següent:  
«...S'emet informe favorable, condicionat a la presentació d'un text refós que s'ajuste a la documentació de l'article 44 del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana amb els aspectes enunciats en els apartats corresponents d'aquest informe. Així, doncs, i de conformitat amb l'article 60 i la disposició transitòria 1ª es podrà elaborar com a document independent el Catàleg de paisatge i el sistema d'espais oberts si l'Ajuntament ho considera oportú, i establir un termini màxim per a l'elaboració d'aquest.»   
5. Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de València, de data 14 d'agost de 2006, sobre el projecte de PGOU de Carlet (València), el qual indica que:  
- No resulta afectat cap dels espais proposats per a la inclusió d'aquests en la xarxa Natura 2000.  
- No afecta directament cap dels espais naturals protegits de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, actualment existents a la Comunitat Valenciana.  
- Que el projecte es troba en l'àmbit d'aplicació del PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera (DOGV núm. 2516, de 26.05.1995).  
- Que d'acord amb l'article 5 de la Llei 4/1989, i l'article 35 de la Llei 11/1994 de la Comunitat Valenciana, «els plans d'ordenació dels recursos hauran de ser obligatoris i executius en tot el que afecte la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals», i prevaldre «sobre qualssevol altres instruments d'ordenació territorial o física».  
L'informe proposa:  
1. «Que se cite expressament la inclusió i afecció de la part oriental del terme municipal en l'àmbit d'aplicació del Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
2. Que hauran de tenir-se en compte en el Pla general totes les disposicions incloses en el PORN, ja que en cas de contradicció la norma que ha d'aplicar-se és sempre la continguda en el PORN. Aquesta indicació és especialment sensible pel que fa al règim d'avaluació d'impacte ambiental, residus, ús i gestió de l'aigua, conservació d'aigües subterrànies i qualitat i depuració d'aigües residuals.  
3. Que haurà d'incloure's expressament en el planejament que, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2423, de 09.01.1995), es consideren protegides, amb caràcter general, totes les coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies situats al territori de la Comunitat Valenciana, i es prohibeix tota alteració o destrucció de les característiques físiques d'aquests, com també l'extracció no autoritzada de qualsevol classe de materials naturals o artificials del seu interior i la introducció de rebutjos i objectes de qualsevol tipus que puguen alterar les condicions d'equilibri ecològic existents. En cas de descobriment fortuït d'alguna cova, haurà de procedir-se d'acord amb el procediment previst en el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 5261, de 18.05.2006)».  
Finalment l'informe conclou: «... informar favorablement el projecte de referència, condicionat a la presa en consideració dels aspectes exposats».  
6. Informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge de València, de data 2 d'abril de 2007, en relació amb l'estudi d'inundabilidad del Polígon Industrial Cooperativa i Massalet a Carlet (València), el qual informa del següent:  
1. «Vist l'estudi d'inundabilitat del Polígon d'Industrial Cooperativa i Massalet, enviat el 27 de desembre de 2006 a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per al seu informe previ i havent transcorregut el termini per a la seua emissió sense haver-lo rebut, s'assenyala el següent:  
- L'actuació es troba afectada per la zona d'inundació VC29: con del riu Magre, classificada de nivell 6 en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- S'indica l'obligatorietat, imposada per l'organisme de conca, d'emprar els cabals d'escolament que s'han d'introduir en l'estudi hidràulic: 900 m³/s i 1660 m³/s per als períodes de retorn de 100 i 500 anys respectivament.  
- Concreta a una escala major el risc establit pel PATRICOVA, en assumir-se la delimitació establida en la Cartografia del projecte LINDE (realitzat a escala 1:2.000); i la cartografia vectorial de l'Institut Cartogràfic Valencià a escala 1:10.000, la qual cosa permet verificar amb més precisió la incidència d'aquesta amb el planejament.  
- L'estudi conclou que no hi ha risc d'inundació per a un període de retorn de T=100 anys, però sí n'hi ha per a un període de retorn de 500 anys, aconseguint una alçària de làmina d'aigua de 35 centímetres, i que per a solucionar aquest problema es proposa una mesura correctora que consisteix a elevar 1,25 metres el marge esquerre del riu, entre els PK 600 i 1.200.  
2. Vist que l'estudi d'inundabilitat està subscrit per un tècnic competent, tal com ho avala el corresponent visat del col·legi professional (article 16.2 Normativa del PATRICOVA), per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modelització i les conclusions a què s'arriba són correctes.  
3. Vist que després de l'aplicació del model amb la mesura correctora, s'observa que no es produeix inundació al marge esquerre, però sí que s'inunda al marge dret del riu Magre, anàlisi que l'estudi no preveu i que es considera necessari per a determinar si es produeix un increment significatiu del risc d'inundació i quina mesura pot afectar els usos implantats en aquesta zona.  
4. Vist que els estudis d'inundabilidad per a la concreció del risc d'inundació i la documentació mínima exigible a un estudi d'inundabilitat d'una zona han d'assumir plenament els principis normatius establits pel pla segons el que estableixen els articles 13, 16 i 17.  
Conclusions:  
Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat del Polígon Industrial Cooperativa i Massalet, a Carlet, es considera que no és procedent l'aprovació d'aquest pel fet de no estimar prou complides les previsions del PATRICOVA.  
Per tot l'anteriorment exposat, el tècnic redactor de l'estudi d'inundabilitat haurà de preveure aquest en els termes següents:  
a) Haurà d'aportar els plànols de risc al marge dret del riu Magre corresponents a la situació actual i futura, després de l'actuació consistent a elevar 1,25 metres al marge esquerre del riu entre els PK 600 i 1.200.  
b) Ha d'analitzar-se la incidència que aquesta actuació pot tenir sobre l'àrea afectada i justificar que no es produeix un increment significatiu del risc d'inundació en els termes establits en l'article 13 de la normativa.»  
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits   
El terme municipal de Carlet es troba en l'àmbit d'aplicació del Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la conca hidrogràfica de l'Albufera (DOGV núm. 2516, de 26.05.1995), si bé no està inclòs dins de l'àmbit d'aplicació del Pla rector d'ús i gestió, ja que es troba fora del perímetre exterior del mateix parc natural.  
Haurà d'atendre's a l'esmentat Decret 96/1995, com també a la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2423, de 09.01.1995, i a les diverses normes sectorials que hi són d'aplicació.  
2. Camins ramaders   
Hi ha en l'àmbit del terme municipal 7 camins ramaders classificats:  
- Assagador Reial de Castella, amplària legal 75 m  
- Assagador de l'Estepar, amplària legal 20 m  
- Assagador d'Alberic, amplària legal 20 m  
- Assagador de la Creu Negra, amplària legal 20 m  
- Assagador del Molí de Dalt, amplària legal 10 m  
- Assagador del riu Sec, amplària legal 10 m  
- Assagador de la Sénia, amplària legal 10 m  
Hauran de ser respectades en tot el traçat l'amplària d'aquests d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders i la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. PGOF de la CV   
Després de consultar la cartografia temàtica del PGOF de la Comunitat Valenciana, es localitzen 3 àrees importants classificades com a sòl forestal:  
- A l'extrem oest del terme municipal.  
- Una franja a un costat i a l'altre del llit del riu Magre i limítrof amb el nucli urbà de Carlet  
- En l'extrem nord-est del terme municipal localitzada entre el canal Xúquer-Túria i una extensa urbanització a l'est.  
El PGOU classifica com a SNUPF aquells sòls del terme municipal de Carlet que, malgrat l'antropització que presenten o les afeccions que han patit, ofereixen un valor natural actual o potencial de caràcter ecològic, paisatgístic i forestal, que és mereixedor de la conservació, gestió i millora d'aquests.  
Per a aquests sòls haurà d'atendre's a la normativa de desenvolupament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, i en especial el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
4. Rambles i llits   
Al terme municipal de Carlet es troben els llits o barrancs següents que cal considerar:  
- Riu Magre  
- Riu Sec  
- Rambla de la Parra o del Pi de la Cabra  
- Barranc de l'Aigua  
- Barranc de la Mangada  
- Barranc de Malla  
- Barranc de Covatelles  
- Barranc de l'Estepar.  
Hauran d'entendre's subjectes al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
5. PATRICOVA  
Després de revisar la cartografia temàtica del Pla d'acció territorial de prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), s'observa que el terme municipal de Carlet està afectat per riscs d'inundació de graus 1 i 6 en algunes zones. A la vista del projecte:  
- Es reclassifiquen 3 zones de SNU amb risc d'inundació nivell 6, els sectors Cooperativa i Massalet com a industrials i SUR-3 com a residencial.  
- Es pretenen programar unes quantes zones de sòl urbanitzable no detallat amb risc d'inundació nivell 6; part dels sectors SUD-2 com a residencial i dels sectors Massalet, Piscina i Fornals, com a industrial.  
- Part del parc previst al costat del sector TER-2 Villarrubia, es troba afectat per risc d'inundació nivell 1.  
Per a totes aquestes zones s'haurà d'atendre al que disposa la normativa del PATRICOVA.  
6. Incendis  
El municipi de Carlet té delimitades diverses zones incendiades en diferents anys per a les quals és d'aplicació la normativa corresponent sobre la no-possibilitat de reclassificació o requalificació.  
Haurà d'atendre's per a aquestes zones al que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana i la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable; com també altres normatives que hi són d'aplicació.  
7. Infraestructures de transport  
Al municipi de Carlet hi ha les xarxes viàries estatals i autonòmiques següents:  
Carreteres de l'estat: CN-340 autovia A6  
Carreteres de Comunitat Valenciana, xarxa bàsica: carretera Tavernes de la Valldigna-Llíria CV-50  
Carreteres provincials: carretera de la Creu Negra CV-524  
carretera de Benimodo CV-546  
En projecte: variant de la CV-50  
Haurà d'atendre's a la normativa pel que fa a limitació d'usos i el domini públic, servitud i afecció, a la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generailtat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també a la Llei 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres de l'estat; com també els reglaments que les regulen.  
Al municipi de Carlet hi ha les següents xarxes ferroviàries autonòmiques de Ferrocarrils de la Generalitat:  
Línia de Bétera a Vilanova de Castelló, amb estació a Carlet i baixador a la urbanització Ausiàs March  
Haurà d'atendre's a la normativa pel que fa a limitació d'usos i el domini públic, servitud i afecció, a la Llei 16/1987, de 30 de juliol, d'ordenació dels transports terrestres, com també a la resta de legislació que hi és d'aplicació.  
8. Jaciments arqueològics   
En l'estudi d'impacte ambiental es cartografien en el plànol C.4 els béns amb protecció de jaciments arqueològics. Aquests béns catalogats són:  
- La Font Blanca. Y.1. Localitzat al camí de la Font Blanca i la rambla de la Parra  
- El Pedregalet. Y.2. Localitzat entre l'ermita de Sant Bernat i la CV-50.  
- Els Fornals Y.3. Localitzat a la partida Fornals, a la vora del terme municipal de l'Alcudia.  
- Alqueria Y.4. Localitzat al nucli antic.  
Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. El municipi de Carlet forma part de la comarca de la Ribera Alta de la província de València a la Comunitat Valenciana. El terme municipal de Carlet limita al nord amb Catadau i Alfarp, al sud amb Benimodo i l'Alcúdia, a l'est amb Alginet, Guadassuar i l'Alcúdia i a l'oest amb Tous.  
La ciutat de Carlet es troba estratègicament situada a l'inici de la Vall dels Alcalans, just on el riu Magre entra en la gran plana al·luvial de la Ribera. Ha crescut al marge dret del riu Magre com a nucli residencial i al marge esquerre com a nucli industrial.  
La ubicació de Carlet en la conca hidrogràfica dels rius Magre i Xúquer condiciona significativament l'orografia del terreny. La seua existència permet en l'actualitat que més del 90% de la superfície cultivable siga de regadiu, i s'hi haja generat activitat agrícola bàsica per al desenvolupament econòmic local.  
2. El clima de Carlet és temperat, i presenta les característiques típiques que corresponen a la plana litoral valenciana a què pertany. Presenta estius calorosos i hiverns suaus. El nivell de precipitació és inferior a resta de la plana litoral de les riberes del Xúquer en debilitar-se la influència del mar. La distribució de les pluges presenten un màxim molt acusat a la tardor (octubre-novembre) i un altre menor a la primavera, amb un estiu molt sec.  
3. El sistema hidràulic de la zona d'estudi està dominat pel curs del riu Xúquer. El desnivell del riu en aquesta zona és ràpid i tant açò com la facilitat de trobar bones tancades en el seu curs, han sigut motius perquè aquest tram del Xúquer haja sigut objecte d'un aprofitament hidràulic molt intens, tant per a producció d'energia elèctrica, com per a regularització del seu cabal amb vista a un aprofitament integral en els regadius de les zones baixes.  
Un altre important curs d'aigua és el riu Magre, amb una superfície de 1.543,7 km², en el seu curs principal amb una longitud de 125,9 km, travessa el municipi de Carlet de nord-oest a sud-est, en la part nord-est. El riu porta un cabal important a l'hivern, i encara que en l'estiatge aquest disminueix molt considerablement, les seues aigües són objecte d'una explotació molt intensa i desviada en multitud de séquies, fertilitzant les zones de Montroi, Llombai i Carlet.  
S'estableix en els articles 2 i 6 del Text refós de la llei d'aigües, que pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen contínues o discontínues. Aquests llits es troben protegits per una franja lateral de 5 metres d'amplària, que constitueix la zona de servitud, i per una faixa lateral de 100 metres d'amplària, que conforma la zona de policia. Això també és d'aplicació per a la resta de llits presents al terme municipal de Carlet, els quals es mencionen en l'apartat 4 del títol: Afeccions legals, d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Per això, l'esmentada zona de servitud s'ha de mantenir expedita, i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com s'estableix en l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986).  
4. L'activitat humana ha substituït les antigues vegetacions naturals sorgides com a conseqüència del clima i del substrat natural per comunitats nitròfiles i camps de cítrics, deixant una estreta franja on sobreviuen alguns exemplars representants de la vegetació potencial.   
Destaca la vegetació de caràcter edafològic present al llit i vessants del riu Magre i els barrancs adjacents d'aquest. L'activitat humana ha transformat el llit natural en zones de cultiu caracteritzades per vegetació formada per comunitats nitròfiles i camps de cítrics, deixant un estreta franja on sobreviuen alguns exemplars representants de la vegetació potencial (xop, esbarzer, canyís...)  
A causa de l'abundància de cultius de cítrics al municipi de Carlet, un tipus de vegetació arvense molt estesa i característica és la que s'observa a la primavera en aquests camps (predominen l'agret). En l'etapa tardorenca primaveral, abunden els blets, malves i en l'etapa estival el predomini està representada per serrets, amarants, i mills de gall.  
A les zones de forest litoral que hi ha al municipi de Carlet, predomina la vegetació potencial que correspon a carrascars amb llentiscle i margalló associats.  
5. Dins de l'apartat de la fauna val la pena ressaltar diversos fets:  
- A les zones urbanes és fàcil esperar la presència d'espècies com ara la rata comuna, rata negra i ratolí comú. En les zones perifèriques del nucli urbà, també s'observa la rata penada comuna, el dragó comú i rosat i la sargantana ibèrica.   
- L'avifauna està dominada per passeriformes i estornells, encara que puntualment es pot trobar l'oroneta cuablanca i l'oroneta.  
- Entre les colobres destaquen quatre tipus: serp verda, blanca, de collar i d'aigua. És comuna la presència de sargantanes cua-roja i cuallarga.  
- Entre els amfibis es troben exemplars de gripau comú, gripau corredor, tòtil, gripauet i la granota verda.  
6. Es disposa d'informe, de data 25 de gener de 2006, de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA), sobre el proveïment d'aigua potable i la disposició de recursos hídrics per a proveir els increments que generen les actuacions proposades en el PGOU del municipi de Carlet.  
L'informe conclou que en les condicions actuals dels sistemes es podria cobrir la demanda de fins a 13.800 m³/dia tenint en compte que els sondejos haurien de funcionar les 24 hores del dia i que 11.000 m³/dia serien coberts pels pous del Pi de la Cabra i 2.800 m³/dia serien coberts pel pou de la urbanització Ausiàs March.   
La mercantil SEASA recomana continuar invertint en la renovació de la xarxa d'aigua potable per a millorar rendiments i disminuir per tant la quantitat d'aigua que s'ha d'introduir a la xarxa. Per això, l'estudi d'impacte ambiental haurà d'incorporar aquestes recomanacions i realitzar un programa per a desenvolupar aquestes millores.  
L'estudi d'impacte ambiental explicita que només quan es desenvolupen tots i cada un dels sectors, i encara més, quan estiga feta tota l'edificabilitat permesa es requerirà un cabal de 12.150 m³/dia. Quan arribe aquest moment l'Ajuntament haurà de tenir resoltes les millores proposades per la mercantil SEASA, a més de posar en marxa tots els mitjans possibles per a promoure l'estalvi del recurs aigua al municipi.  
Es proposa, doncs, l'explotació al màxim de la seua capacitat dels pous indicats per a cobrir tota l'edificabilitat proposada. D'altra banda, en l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental es diu que «l'informe de l'organisme de conca no ha sigut emés, no per la insuficiència dels recursos necessaris, sinó perquè no és definitiva en via administrativa la concessió de l'aprofitament que es disposa...». A més, a això s'uneix que el municipi de Carlet es troba en l'àmbit del PORN de la conca hidrogràfica de l'Albufera, i hauran de tenir-se en compte en el Pla general totes les disposicions incloses en el PORN respecte al règim d'avaluació d'impacte ambiental, residus, ús i gestió de l'aigua, conservació d'aigües subterrànies i qualitat i depuració d'aigües residuals.   
Per tot això, des d'aquest Servei s'estima necessari per a la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics obtenir l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, a més de tenir resolt l'expedient de la concessió de l'aprofitament dels pous implicats.  
7. Per al tractament d'aigües residuals es presenta informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 19 d'abril de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Carlet per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla general d'ordenació urbana del municipi de Carlet. L'esmentat informe conclou amb la viabilitat del tractament condicionat que s'ha de complir amb diversos aspectes tècnics. Dels condicionants, el 3r conclou que hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació i millora de la planta previstes a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
Cal destacar que en el II Pla director de sanejament d'aigües de la Comunitat Valenciana es preveuen actuacions d'ampliació i millora. S'haurà d'obtenir informació sobre el fet que s'augmentarà la capacitat de la planta i amb això es permetrà la recepció i tractament de majors cabals dels actuals.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, al marge de la capacitat disponible de l'EDAR que actualment no s'utilitza, el PGOU preveu que cada sector i cada programa obtinga com a condició indispensable per al seu desenvolupament l'informe previ de connexió de la xarxa de sanejament a l'EDAR i que a càrrec del programa s'aporte el cànon que es fixe per aquesta connexió la qual es computarà com a cost en el compte de liquidació provisional de la reparcel·lació i es pagarà a l'EPSAR per a la seua destinació a les instal·lacions de depuració.  
Per tant, abans de l'execució de qualsevol sector s'haurà d'obtenir la conformitat de l'entitat gestora dels residus generats i acreditat la suficiència de les instal·lacions de depuració de les aigües residuals. Aquest i la resta de condicionants de l'informe seran exigibles en el moment de la gestió dels sectors projectats.  
S'ha de garantir en els futurs desenvolupaments urbanístics un bon sistema de sanejament, com també millorar les condicions dels actuals nuclis residencials extensius mancats en aquest moment de l'esmentada infraestructura.  
8. Per a la recollida i gestió dels residus sòlids urbans, es presenta certificat de la Diputació Provincial de València, de data 26 de juliol de 2005, sobre la capacitat de tractament de planta de tractament de residus sòlids urbans de Guadassuar, en el qual es conclou que la capacitat de tractament de la planta de Guadassuar oscil·la al voltant de 150.000 tones anuals.  
Es desconeix quina és la quantitat estimada pel projecte de PGOU de Carlet i no queda especificat si la capacitat de 150.000 t/any és suficient o no per a tractar l'esmentada quantitat.  
En l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental s'especifica que el pla zonal aprovat per Ordre de 29 d'octubre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, aprovat en desenvolupament del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, inclou el municipi de Carlet en la zona XI, i dins d'aquesta l'àrea de gestió 1 on es disposa de terrenys aptes per a la construcció d'una infraestructura d'eliminació de residus mitjançant dipòsit controlat en abocador, i queda garantit així el principi d'autosuficiència, el de qui contamina paga, i el de proximitat.  
Per tant, atés que no s'especifica en la documentació aportada la quantitat aproximada de RSU que generaran les actuacions projectades i que en l'actualitat no hi ha les infraestructures projectades en el Pla zonal integral de residus de la Comunitat Valenciana, no es pot avaluar la suficiència o insuficiència de la planta de Guadassuar per a rebre i gestionar els residus que s'hi generaran.  
Per tot això, abans de l'execució de qualsevol sector s'haurà de tenir resolta l'execució de les previsions del Pla zonal de residus en la zona que inclou el municipi de Carlet. Aquesta responsabilitat recau en el Consorci de l'Àrea de Gestió 1 del Pla zonal de residus, per tant s'haurà d'obtenir el certificat o l'informe del Consorci de l'Àrea de Gestió 1 del Pla zonal de residus que justifique la capacitat per a gestionar els increments de RSU que es generaran en el PGOU de Carlet.  
9. L'ocupació del sòl del marge esquerre del riu Magre passaria a ser una superfície urbanitzada, cosa que implica la pavimentació i asfaltat de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny i una disminució de la humitat del sòl. Això serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en els sectors com per a les adjacents, ja que el riu Magre rebrà major aigua d'escolament en l'època de pluja, tot això agreujat pel pendent pronunciat del terreny.  
D'altra banda, en cas de projectar-se per a l'eliminació de les aigües pluvials dels sectors del marge dret del riu Magre l'evacuació al llit del riu Magre, s'haurà d'obtenir l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'actuació, per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
10. Gran part de les actuacions que es preveuen en el PGOU de Carlet es veuen afectades per risc d'inundació segons la cartografia i la normativa d'aplicació del Pla d'acció territorial de prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
El promotor presenta estudi d'inundabilidad dels sectors industrials Cooperativa i Massalet, a Carlet, sobre el qual hi ha informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge de València, de data 2 d'abril de 2007, el qual conclou amb la no-aprovació de l'esmentat estudi d'inundabilidad pel fet de no estimar prou complides les previsions del PATRICOVA, i recomana diversos aspectes tècnics que hauran de complementar-se.  
No es presenta estudi d'inundabilidad dels altres sectors de sòl afectats pel risc d'inundació. Per a aquests sectors, es determina el següent:  
- Segons l'article 22 del PATRICOVA, el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació. A la vista del projecte, les zones que es reclassifiquen de sòl no urbanitzable afectades per risc d'inundació són: sectors industrials Cooperativa i Massalet (nivell 6), part del sector residencial Sur-3 (nivell 6) i la reserva de sòl de patrimoni municipal a la vora del Polígon Industrial Ciutat de Carlet (nivell 3 i 6).  
Per tant, aquests sectors hauran de conservar la seua classificació actual.  
- L'article 23 del PATRICOVA tracta de les limitacions en sòl urbanitzable no detallat afectats per risc d'inundació. En aquests casos haurà de realitzar-se un estudi d'inundabilitat específic abans de la programació del sòl. A la vista del projecte, els sectors d'aquest tipus de sòl afectats pel risc d'inundació són: part dels sectors industrials Piscina, Fornals i Massalet, part dels sectors residencials Sur-2 i Sur-3, i el parc limítrof amb el sector Sur-2, tots afectats per risc nivell 6.  
Per tant, aquests sectors hauran de seguir amb la seua classificació actual com a sòl no urbanitzable no programat, i cal resoldre el problema d'inundabilitat abans de la seua programació. Per a això, es considera oportú, des d'aquest Servei, establir l'obligatorietat d'obtenir la DIA per a l'aprovació dels programes dels esmentats sectors.  
- L'article 24 del PATRICOVA es refereix als sòls urbans o urbanitzables amb programa aprovat afectats per risc d'inundació. En aquest cas estaria part del parc previst a la vora del sector TER-2 Villarrubia, afectat per risc d'inundació nivell 1. No obstant això, en l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental presentada, es corregeix aquesta afecció ja que s'ha optat per traslladar l'emplaçament d'aquest parc urbà a una nova zona a la vora d'un equipament municipal en procés de restauració i recuperació, deixant aquest sòl com a sòl no urbanitzable comú (no DIC).  
11. Segons la documentació presentada, respecte a l'estratègia de creixement plantejada, Carlet té actualment un poc més de 14.000 habitants i 4.025 habitatges. El projecte del Pla general proposa 4.938 habitatges més que comportaria multiplicar per 2 la capacitat actual del municipi.   
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el municipi s'estén fins a aconseguir la integració dels barris aïllats que, com indica el mateix l'estudi d'impacte ambiental, es troben en una situació de deteriorament i requereixen una restauració. Tot això es pretén aconseguir amb els sectors residencials Horta, Daia, Vidre-2, Villarrubia 1 i amb els sectors d'ús terciari Villarrubia 2 i 3. Amb això també es pretén obtenir una xarxa d'infraestructures que s'integraran en la xarxa primària, aconseguint així desviar el trànsit ràpid i pesant del municipi.  
Per a la programació i desenvolupament d'aquests sectors, segons l'informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 9 de novembre de 2006, a fi de complir amb els objectius de qualitat paisatgística, de conformitat amb els articles 31 i 29 de la LOTPP, s'haurà de programar el sòl urbanitzable de manera tal que es dote el nucli d'una vora urbana oest homogènia i definida, tenir cura del perfil resultant i preservar la singularitat de l'ermita de Sant Bernat com a element aïllat en un entorn agrícola d'alt valor paisatgístic, i emplenar l'espai intersticial entre el barri de Villarrubia i el nucli urbà. Com també, completar i millorar la qualitat de la resta de les vores de l'actual nucli urbà.  
D'altra banda, segons l'estudi d'impacte ambiental presentat, el creixement del sòl industrial no té una altra finalitat que la de satisfer la demanda de nou sòl amb els beneficis inherents derivats de la creació de nous serveis, infraestructures i llocs de treball.  
Respecte als habitatges de segona residència, vist el planejament del municipi, el terç oest del terme municipal està ocupat per nombrosos habitatges aïllats de segona residència intercalats amb zones de cultiu i xicotetes àrees de pineda, que segons l'estudi d'impacte ambiental no tenen serveis urbans (depuració d'aigües residuals, recollida de RSU...) i se situen en una àrea caracteritzada per tenir un risc de contaminació d'aigües subterrànies o vulnerabilitat d'aqüífers nivell 4 o alta en molts dels casos.   
Per a solucionar aquest problema, l'estudi d'impacte ambiental (addenda) per a aquest tipus d'habitatges aïllats proposa la creació d'una xarxa de clavegueram per barris amb evacuació a EDAR al servei exclusiu de cada barri, com també l'adopció de solucions mixtes com ara mancomunar la gestió de barris accessibles entre ells, establir gestions individualitzades per a barris de difícil connexió i depuració individualitzada amb abocament zero en aquells casos en què les unitats d'habitatge es localitzen inconnexes a cap barri i siga un habitatge aïllat de difícil o costosa connexió.   
Haurà de solucionar el sanejament dels habitatges de segona residència amb l'ocupació de sistemes d'oxidació total, i prohibir l'ús de fosses sèptiques i pous cecs, ateses les característiques de vulnerabilitat del sòl.  
Per als habitatges aïllats situats a l'est del terme municipal s'haurà d'atendre també al que disposa el PORN de la Conca Hidrogràfica del Xúquer sobre la qualitat i depuració de les aigües residuals (article 5.4). Segons l'estudi d'impacte ambiental, la urbanització Ausiàs March disposa de tots els serveis urbanístics (fins i tot depuració), amb un grau d'urbanització adequat. El Pla general haurà d'incorporar informació detallada de l'ampliació del sector i en concret haurà de justificar les infraestructures de serveis presents i proposades per a l'esmentada finalitat.  
D'altra banda, segons l'informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 9 de novembre de 2006, a fi de complir amb els objectius de qualitat paisatgística, de conformitat amb els articles 31 i 29 de la LOTPP, s'haurà d'impedir l'expansió de les agrupacions d'edificacions aïllades situades en les cotes més baixes dels primers contraforts muntanyosos de la serra de Cavalló. Amb aquesta finalitat, s'hauran de grafiar les zones de sòl no urbanitzable on està exclos aquest tipus d'edificació, com també la limitació específica d'ocupació del territori en la unitat de paisatge de la zona residencial d'ús dispers segons el que preveu l'article 18.e de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable.  
12. El sòl forestal present en la zona de sòl urbanitzable no detallat de la urbanització Ausiàs March, al nord-est del terme municipal de Carlet i limítrof amb el terme municipal d'Alginet, haurà de classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i paisatgística (SNUPF), i ajustar-se així al PGOF.  
Les zones incendiades seran delimitades en el Text refós del Pla general on s'incorporaran com a sòl no urbanitzable d'especial protecció d'incendis.  
13. Respecte al paisatge, hi ha informe favorable del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 9 de novembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge del PGOU del terme municipal de Carlet (València), condicionat a la presentació d'un text refós que s'ajuste a la documentació de l'article 44 del Decret 120/2006 pel qual s'aprova el Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana amb els aspectes enunciats en els apartats corresponents de l'esmentat informe. Així, doncs, i de conformitat amb l'article 60 i disposició transitòria 1ª es podrà elaborar com a document independent el catàleg de paisatge i el sistema d'espais oberts, si l'Ajuntament ho considera oportú establint un termini màxim per a l'elaboració d'aquests.  
14. Carlet està travessat per diverses línies elèctriques d'alta tensió i conté una estació elèctrica. En aquest sentit la línia més delicada seria la que travessa el sector residencial Ausiàs March-3 i els industrials Massalet i Piscina, i que passa prop del residencial Sur-3.  
L'estudi d'impacte ambiental (addenda) a aquest respecte, considera que l'afecció als sectors Massalet, Piscina i Sur-3 és tangencial.   
No obstant això, l'afecció més important està determinada per la línia d'alta tensió que travessa el sector Ausiàs March-3. S'haurà d'atendre a la legislació de línies elèctriques aèries d'alta tensió (Decret 3151/68), respecte a les zones de protecció i servitud per a l'edificació. També, s'haurà de considerar la valoració d'alternatives tècniques que desenvolupen una ordenació detallada que amplie les distàncies mínimes contingudes i solucione millor la integració o trasllat d'aquestes.  
15. En la documentació aportada es presenta un catàleg en el qual es cataloguen els jaciments arqueològics que hi ha en l'inventari general de jaciments arqueològics de la Comunitat Valenciana de la Direcció General del Patrimoni Historicoartístic.   
No obstant això, no es presenta l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
4. A l'efecte del compliment de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es considera inclòs en el supòsit establit en la disposició transitòria primera, apartat 2, de l'esmentada llei, atés que el primer acte preparatori formal es va formular el 15 d'octubre de 2002.  
En la tramitació del procediment d'avaluació ambiental s'han seguit les actuacions previstes en l'article 7 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, i s'ha inclòs el sotmetiment del pla a informació pública per un termini mínim de 45 dies, d'acord amb el que disposa l'article 10.1.b) de l'esmentada Llei.  
Ha d'advertir-se igualment que el contingut documental de l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública no sols comprén tots els punts requerits per l'article 8 de la Llei 9/2006 als denominats informes de sostenibilitat, sinó que fins i tot es deté a valorar-los amb major amplitud i profunditat que l'exigida en l'esmentat precepte, per la qual cosa ha de concloure's que durant el període transitori d'adaptació de procediments a les exigències de la nova llei, l'estudi d'impacte ambiental de referència compleix idèntica comesa al dels informes de sostenibilitat ambiental, i han de tramitar-se la resta d'actuacions d'acord amb les previsions de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.  
Per tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'exclouen d'aquesta declaració d'impacte ambiental els sectors afectats per risc d'inundació: Cooperativa, Massalet, Piscina, Fornals, Sur-2, Sur-3 i parc limítrof amb Sur-2, en estimar que no queden complides les exigències establides en el Pla d'acció territorial de prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
   
Els esmentats sectors seran objecte d'una resolució complementària d'aquesta Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, una vegada obtingut l'informe favorable, relatiu a l'estudi d'inundabilidad, del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori d'aquesta Conselleria.  
Segon   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la resta de sectors del projecte de Pla general d'ordenació urbana del municipi de Carlet, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Tercer  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. De conformitat amb article 21 del PATRICOVA s'ha de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, hidràulica o de llits, els sòls que presenten un risc alt 1 d'inundació, excepte aquelles zones que estiguen classificades com a sòl urbà, que continuaran mantenint aquesta consideració.   
El planejament ha de recollir els usos prohibits, permesos i compatibles en aquest tipus de sòl, i ressaltar, de conformitat amb l'article 22.1 del PATRICOVA, que els sòls afectats per risc d'inundació 1 no podran ser objecte de reclassificació.  
2. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
S'ha de recollir en el planejament la classificació de sòl no urbanitzable de protecció arqueològica amb el qual s'establirà una reserva de sòl concreta per als jaciments arqueològics. A més, les normes urbanístiques hauran de recollir les mesures protectores adequades que garantisquen la bona conservació dels esmentats jaciments.  
3. S'ha de recollir en la documentació del planejament la normativa de protecció del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, aprovat per Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià.  
S'ha d'atendre al que disposa el PORN de l'Albufera en els termes que s'indica en l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de València, de data 14 d'agost de 2006.  
Per això, i tenint en compte que el PGOU de Carlet proposa l'explotació al màxim de la capacitat dels pous indicats per a cobrir tota l'edificabilitat proposada, i d'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, prèviament a l'aprovació definitiva del pla general s'ha d'acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del Pla general, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos que hi haja legalment implantats.  
4. S'ha d'establir un ordre per al desenvolupament dels diversos sectors de sòl no urbanitzable, a fi de garantir un esgotament total d'aquest tipus de sòl, abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.  
5. El desenvolupament dels sòls urbanitzables, amb ordenació detallada o sense, ha de quedar supeditat a:  
- La creació de les infraestructures necessàries i adequades de sanejament en cada una de les zones de disseminats que en l'actualitat no en tenen.  
- Han d'executar-se les actuacions d'ampliació i millora de l'EDAR previstes a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
- La disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda de cada un dels sectors.  
6. L'Ajuntament de Carlet ha de vetlar perquè les indústries que no puguen connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal -i per tant aboquen a llit públic- disposen d'un sistema de tractament d'aigües residuals individual apropiat i la preceptiva autorització per a l'abocament d'aigües residuals i pluvials que, si és el cas, atorga la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibeix l'ús de fosses sèptiques i pous cecs.  
8. Al sòl no urbanitzable de protecció agrícola només ha d'estar permés l'habitatge unifamiliar si està lligat a cultiu i constitueix el primer habitatge del titular de l'explotació agrícola.  
9. S'han d'incloure en el Catàleg de béns i espais protegits els elements naturals que segons l'estudi d'impacte ambiental mereixen una especial atenció per constituir fites singulars; els arbres, pel seu gran port, edat, estat de conservació o singularitat han de gaudir d'algun tipus de protecció.  
No obstant això, pel fet de no disposar del Catàleg de béns i espais protegits no es tenen elements de judici suficients, i es deixa la decisió respecte a aquest punt a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge corresponent.  
10. Els camins ramaders han de ser identificats pel nom i amplària legal en les normes urbanístiques, com també considerats com a sòl no urbanitzable protegit per la legislació sectorial.  
S'ha de respectar el seu traçat i amplària, i extraure's de la superfície de sòls urbanitzables que els afecten. No computaran a l'efecte de càlcul i aplicació d'estàndards urbanístics, per la qual cosa s'han de grafiar correctament en la part gràfica de la documentació.  
11. Per al sòl no urbanitzable de protecció de llits, les normes urbanístiques han de preveure la necessitat d'obtenir informe previ de l'organisme de conca corresponent per a qualsevol construcció que es vulga realitzar dins dels 100 metres de policia, com també per a qualsevol modificació que afecte el domini públic hidràulic, de conformitat amb l'informe emés en data de 3 de novembre de 2004 per l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic pertanyent a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
12. En els futurs desenvolupaments en què es pretenga realitzar l'abocament d'aigües pluvials o depurades a llit públic, s'haurà de disposar de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la nova xarxa separativa d'aigües pluvials, als punts d'abocament que s'establisquen.  
13. El sòl forestal que hi ha a la zona de sòl urbanitzable no detallat de la urbanització Ausiàs March-3 ha de classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i paisatgística (SNUPF), i ajustar-se així al PGOF.  
14. Les àrees de terrenys forestals afectats per incendis d'acord amb la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable, es recolliran en el planejament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis per a garantir, segons l'article 59.1 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que els esmentats terrenys no puguen classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable, ni se'n minoren les proteccions.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 24 de la Llei 3/1993, s'ha d'estudiar la possibilitat de classificar els terrenys afectats per incendis forestal, o almenys aquells que actualment presenten indicis de regeneració, com a zones d'actuació urgent ZAU, amb la finalitat de conservar-los i afavorir-ne la restauració.  
15. S'ha de considerar l'opció de soterrar la línia d'alta que travessa el sector Ausiàs March-3, i si de cas hi manca s'haurà d'establir una franja de protecció en què quedarà limitada la plantació d'arbres i prohibit qualsevol tipus d'edificació, de conformitat amb l'article 162.3, del Reial decret 1955/2000, d'1 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
Aquesta reserva de sòl s'ha de classificar com a sòl no urbanitzable de protecció elèctrica. Les normes urbanístiques han de recollir la prohibició d'edificar, com també totes aquelles mesures destinades a millorar la seguretat dels habitatges que hi ha enfront de l'esmentada línia elèctrica.  
Així mateix, les fitxes de planejament dels sectors afectats per la línia elèctrica han de contenir la condició que els plans parcials que desenvolupen els esmentats sectors tinguen en compte l'afecció que comporta la presència de l'esmentada línia elèctrica, pel que fa a limitació de determinats usos i construccions davall d'aquesta.  
16. S'ha d'incorporar al planejament l'estudi acústic corresponent, de conformitat amb l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
17. D'acord amb l'informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 9 de novembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge del PGOU del terme municipal de Carlet (València), ha de presentar, un any després de l'aprovació definitiva, un text refós del paisatge que s'ajuste a la documentació de l'article 44 del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana amb els aspectes enunciats en els apartats corresponents de l'esmentat informe.   
De conformitat amb l'article 60 i la disposició transitòria 1ª del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana es podrà elaborar com a document independent el Catàleg de paisatge i el sistema d'espais oberts.  
18. S'ha d'adjuntar un projecte de regeneració de riberes i llits dels diversos barrancs que hi ha al municipi i del riu Magre, com també, de recuperació de boscos, en el qual s'ha de recollir una llista amb les diverses espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de les totes zones verdes, tant naturals com urbanes, i optar sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.  
19. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades i els condicionants exposats hauran de ser recollits per la normativa urbanística del Pla general, tant en allò referent al plantejament en si mateix, com en allò corresponent a les respectives fases d'execució i funcionament.  
Quart  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Cinqué  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària  
Vist l'expedient 72/2006-AIA sobre el projecte de Pla general d'ordenació urbana de Carlet, promogut pel mateix Ajuntament de Carlet.  
Amb motiu de la declaració d'impacte ambiental (d'ara endavant, DIA) emesa en data 19 d'abril de 2007 per aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural sobre l'esmentat expedient, l'Ajuntament de Carlet envia una còpia compulsada de la resolució de la directora general d'Ordenació Territorial emesa en data 13 de març de 2008.  
Vist el punt primer de l'esmentada DIA que exclou els sectors afectades per risc d'inundació: Cooperativa, Massalet, Piscina, Fornals, Sud-2, Sud-3 i parc limítrof amb Sud-2, en estimar que no queden complides les exigències establides en el Pla d'acció territorial de prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), i seran objecte d'una resolució complementària d'aquesta Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, una vegada obtingut l'informe favorable, relatiu a l'estudi d'inundabilitat, del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori d'aquesta Conselleria.  
Vista la Resolució de la Direcció General d'Ordenació Territorial, de data 13 de març de 2008, en la qual aprova l'estudi d'inundabilitat per al desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana de Carlet en considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), remesa a aquest servei per l'Ajuntament de Carlet el 4 d'abril de 2008.  
Per tot l'exposat anteriorment, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, els sectors Cooperativa, Massalet, Fornals, Sud-2, Sud-3 i parc limítrof amb Sud-2, del projecte de Pla general d'ordenació urbana del municipi de Carlet, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en el punt tercer de la DIA emesa en data 19 d'abril de 2007.  
Segon  
D'acord amb la Resolució de la Direcció General d'Ordenació Territorial, de data 13 de març de 2008, en la qual aprova l'estudi d'inundabilidad per al desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana de Carlet, amb caràcter general, prèviament al desenvolupament urbanístic dels nous sectors inclosos en el Pla general es redactaran els corresponents estudis d'inundabilitat. Pel que fa als sectors Devesa, Villarrubia, Daia, Sud i l'Horta, situats a les proximitats de la zona afectada per risc d'inundació del barranc de Benimodo, hauran de contrastar-se els resultats obtinguts en els corresponents estudis d'inundabilitat amb els resultats del PATRICOVA en l'esmentat àmbit.  
L'Ajuntament de Carlet, com a administració competent per a l'aprovació dels projectes d'urbanització, haurà de vigilar el correcte dimensionat i execució de les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat (murs verticals de formigó armat de 665 metres de longitud pel marge esquerre) de manera que no afecte tercers aliens al sector, i haurà de rescabalar-los dels danys que es produïsquen a conseqüència de la gestió de les actuacions.  
En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o la zona de policia haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que el despleguen), igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu que es realitzen captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que s'estimen pertinents en defensa del seu dret.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució.   
La qual cosa us notifique perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.  
València, 28 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Resolució complementària  
Vist l'expedient 72/2006-AIA sobre el projecte de Pla general d'ordenació urbana de Carlet, promogut per l'Ajuntament de Carlet.  
Amb motiu de la Resolució complementària a la DIA, emesa en data 19 d'abril de 2007 per aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural sobre l'esmentat expedient, us indiquem que en el punt primer de la vostra part resolutiva es va ometre, per mer error d'escriptura, el sector Piscina.  
Per tot l'exposat anteriorment, resolc:  
Primer  
Es modifica el punt primer de la Resolució complementària a la Declaració d'Impacte Ambiental de data 27 de setembre de 2006, per aquesta Direcció General, emesa el 28 d'abril de 2008, de manera que queda de la manera següent:  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, els sectors Cooperativa, Piscina, Massalet, Fornals, Sud-2, Sud-3 i parc limítrof amb Sud-2, del projecte de Pla general d'ordenació urbana del municipi de Carlet, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en el punt tercer de la DIA emesa en data 19 d'abril de 2007.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present resolució.   
La qual cosa us notifiquem perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.  
València, 30 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6002, del 28-04-2009 (2009/4506)

RESOLUCIÓN de 10 de marzo de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones y resolución de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Dénia, Onda, Utiel, Burriana, Altura y Carlet.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6002

Fecha DOGV
:   28-04-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2009/4506

CVE


Fecha del documento
:   10-03-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Carlet](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Burriana](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Altura](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de marzo de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones y resolución de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Dénia, Onda, Utiel, Burriana, Altura y Carlet. [2009/4506]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 052/05-AIA Dénia, 316/06-AIA Onda, 247/06-AIA Utiel, 073/05-AIA Burriana, 074/05-AIA Altura y 072/06-AIA Carlet.  
Valencia, 10 de marzo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 052/05-AIA  
Título: Supresión de paso a nivel en el PK 21+617 de la línea Alicante-Dénia en la Xara  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Objeto: Eliminar el paso a nivel del PK 21+617, en el cruce de la vía de ferrocarril Alicante-Dénia con la carretera CV-735 que va de Dénia a Xàbia por la población de la Xara.  
Localización: PK 21+617 de la línea del ferrocarril Alicante-Dénia, término municipal de Dénia, al este del núcleo de la Xara  
Descripción del proyecto  
La actuación se ubica en el término municipal de Dénia, al este del núcleo de la Xara (entidad de ámbito territorial inferior al municipio o EATIM), y se localiza alrededor de 600 m alrededor del PK 21+617 de la línea de ferrocarril de vía estrecha Alicante-Dénia, gestionada por Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana-FGV.   
El área de actuación recae en la vertiente noroeste del macizo del Montgó, en el pie del collado conocido como Punta de Benimaquia, y queda incluido dentro de los límites del Plan de ordenación de los recursos naturales (PORN) del Montgó (aprobado por el Decreto 180/2002, de 5 de noviembre, del Gobierno Valenciano), y en concreto en la denominada área periférica de amortiguamiento de impactos, dentro de las categorías de zonificación de áreas agrícolas y áreas urbanas y urbanizables.  
La actuación presenta dos planteamientos de diseño, uno que se recoge en el proyecto inicial y otro recogido en el estudio de alternativas que se aporta posteriormente, a requerimiento de esta Dirección General. Dentro del primer planteamiento se distinguen 3 variantes (denominadas alternativa 1, alternativa 2 y alternativa 3), mientras que para el segundo se incluyen dos variantes más, denominadas alternativa 4 y alternativa 5.   
El primer planteamiento del proyecto, y por lo tanto las alternativas 1, 2 y 3, no se considera adecuado desde el punto de vista ambiental, en tanto que incluye la elevación de la plataforma ferroviaria hasta 4 m sobre el suelo, provocando impactos ambientales, paisajísticos y de efecto barrera críticos. La justificación de elevar la plataforma es que, dada la escasa diferencia de cotas entre el punto donde hay actualmente el paso a nivel y el barranco del Regatxo, si quiere conseguirse drenar el paso inferior por gravedad y conseguir el gálibo adecuado en el mismo, hay que aumentar la diferencia de cotas, por lo que hay que alejarse del barranco y elevar el punto de cruce entre las dos vías.  
Además de los impactos negativos, el cumplimiento de la condición de drenar por gravedad el paso inferior, tal y como plantea el proyecto, produce un consumo de suelo y espacio que se considera desproporcionado frente al beneficio del cumplimiento de esta condición, especialmente cuando el mismo proyecto apunta la posibilidad de recurrir al bombeo en el paso inferior en el documento del expediente Informe técnico a las alegaciones presentadas tras los trámites de informe a organismos e información pública, página 4, al comentar una alegación de la Diputación de Alicante sobre la modificación de las arquetas de drenaje del paso inferior diciendo «[...] la modificación del sistema, tal y como se propone, haría imposible el drenaje por gravedad del paso. No obstante, y como por otras razones se va a bajar la rasante, y consiguientemente drenar mediante bombeo, desaparecerá el problema del mantenimiento indicado».  
En el segundo planteamiento (alternativas 4 y 5), tal y como expone el documento del proyecto Nuevas alternativas, apartado Descripción de las nuevas alternativas, «[...] ambas alternativas -la 4 y la 5- requieren el desvío del ferrocarril en planta, pero manteniendo la misma rasante actual, proyectándola sobre el nuevo trazado». Las alternativas 4 y 5 reducen el impacto sobre el paisaje y el efecto barrera sin producir otros impactos que las hagan más desfavorables que las 1, 2 y 3, por lo que éstas quedan descartadas y la evaluación ambiental se centra en las alternativas 4 y 5. La diferencia entre ambas se centra en el paso sobre la vía del ferrocarril (mediante paso inferior en la 4, y superior en la 5). Hay que decir que el mismo documento descarta esta última solución (y por lo tanto la alternativa 5) al indicar que «entendemos que la solución de paso superior es absolutamente inapropiada para el entorno, agravando los problemas que planteaban las soluciones del Proyecto básico». Por lo tanto, y a todos los efectos, se opta por la denominada alternativa 4.  
En consecuencia, la actuación consiste en:  
- Siguiendo la dirección Alicante-Dénia, construcción de un eje ferroviario de vía estrecha explotado por FGV, de 550 m de longitud, con un primer tramo que arranca unos 120 m antes del apeadero de La Xara superpuesto a la infraestructura existente, un último tramo de 70 m también superpuesto a la infraestructura existente, y un tramo central nuevo que mejora la curva actual y se ejecuta hacia el exterior del Parque Natural.  
- Construcción de un eje viario (denominado eje principal) de 540 m de longitud acabado en rotonda sobre el actual CV-735; también arranca en la infraestructura actual de la carretera CV-735 Xàbia-Dénia unos 70 m, se separa de la misma al llegar al apeadero, pasando por encima del mismo, y discurre paralela al eje ferroviario y lo cruza en el PK 0+280 con obra de fábrica que consiste en un paso inferior de gálibo mínimo 5 m. Después, la carretera discurre acercándose al actual para acabar superponiéndose a ésta con una rotonda final.  
- Construcción de un camino de servicio de 330 m que empieza (dirección Dénia-Xàbia) en la rotonda anterior, discurre unos 160 m paralelo al eje de la CV-735, inicia una curva a la izquierda, cruza el eje viario con paso inferior de gálibo mínimo 4 m, cierra la curva y sigue casi paralelo al actual camino perimetral del Parque Natural (camino del Bisserot a Dénia) otros 170 m.   
- Construcción de un camino de servicio que empieza en la misma rotonda, discurre por el lado derecho de la carretera CV-735 y de la vía de ferrocarril (dirección Dénia Xàbia), paralelo a ésta, y finaliza en un camino, al sur de la partida de la Casa Blanca.  
- Demolición del actual apeadero de la Xara.  
- Construcción de un nuevo apeadero a la salida de la nueva curva de la vía de ferrocarril, en el entroncamiento con la vía actual (dirección Alicante-Dénia), más próximo al núcleo de población de la Xara y con instalaciones de aparcamiento de vehículos.  
La documentación adicional de las alternativas 4 y 5 sólo incluye información sobre el trazado, por lo que se entiende que el resto de características del proyecto (secciones, estructuras, drenaje, etc.) son las mismas que las de las alternativas 1, 2 y 3, con las adaptaciones necesarias en su caso.  
Con esta premisa, el eje de ferrocarril es de vía única, con 1,00 m entre ejes de carril (ancho de FGV) y un metro más a cada lado, sobre banqueta de balasto de talud 4/5 (V/H). El eje viario es de calzada de un carril por sentido, de 3,00 m de ancho y bermas de 0,50 m a cada lado; se desconoce si incluye arcén, ya que no se especifica. La rotonda de la documentación inicial es de 29,00 m de diámetro, dos carriles de 4,00 m cada uno, arcén interior y exterior de 0,50 m y berma exterior de 0,50 m. El camino secundario es de un carril por sentido, de 2,50 m cada uno y bermas de 0,50 m.  
Tramitación administrativa  
El 14 de abril de 2005 la Dirección General de Transportes, Puertos y Costas remite la siguiente documentación, solicitando la correspondiente declaración de impacto ambiental:  
- Proyecto básico (volumen I: memoria y anexos 1.2.0 a 1.2.10 y volumen II: anexos 1.2.11 a 1.2.14, planos y presupuestos), que incluye el estudio de impacto ambiental, anexo 1.2.11.  
- Informe técnico de las alegaciones presentadas (1 volumen).  
Con esta documentación se inicia el expediente 052/05-AIA de evaluación de impacto ambiental.   
El 25 de abril de 2005 el Servicio de evaluación de impacto ambiental hace consulta al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, recibiendo contestación el 20 de junio, donde se ponen de manifiesto una serie de deficiencias y contradicciones con el Plan de ordenación de los recursos naturales del Montgó. El 18 de julio de 2005 la Dirección General de Gestión del Medio Natural remite a la de Transportes, Puertos y Costas, informe de solicitud de alternativas.   
El 25 de enero de 2006 esta Dirección General envía escrito de advertencia de caducidad a la Dirección General de Transportes, Puertos y Costas; el 26 de abril de 2006 se recibe contestación de dicha Dirección General, acompañado del documento Nuevas alternativas.  
Por otro lado, en cumplimiento del artículo 34.3 del Plan de ordenación de los recursos naturales del Parque Natural del Montgó, el 18 de julio de 2005 se comunica al Ayuntamiento de Dénia y al EATIM de la Xara la tramitación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental del expediente 052/05-AIA.  
Con fecha de 21 de agosto de 2006 se solicita al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio que informe con respecto a las nuevas alternativas presentadas, el cual es remitido a este Servicio el 20 de septiembre de 2006. A grandes rasgos, este informe considera apropiada la alternativa 4, con algunas puntualizaciones que se asumen en la presente declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I del apartado 8.g) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquellos, según se desprende del artículo 5 de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los qué se aplique la Ley 2/1989, de impacto ambiental.   
- El artículo 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consejo, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye en la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello se hace la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales, la actuación Supresión del paso a nivel de la línea Alicante-Dénia en la Xara, PK 21+617, promovida por la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, siempre que se ajuste a la documentación presentada por lo que respecta a la alternativa denominada 4, y previo el cumplimiento de los condicionantes que se señalan en el punto segundo de esta declaración y de las medidas correctoras del estudio de impacto ambiental, en tanto que no entran en contradicción con aquellas.  
Segundo  
Se supedita la ejecución de esta actuación al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En caso que se tenga que ejecutar un cierre del nuevo vial proyectado por su proximidad al núcleo de la Xara, deberán adoptarse en el diseño de la actuación las medidas oportunas para no producir o incrementar el efecto barrera al libre tránsito de la fauna. Para ello, habrá que proyectar una serie de pasos de fauna aprovechando aquellos espacios que limiten con la infraestructura que sigan teniendo una actividad agrícola, o bien los espacios rústicos por urbanizar.   
2. En cuanto al apeadero, y en el caso de instalar nueva iluminación artificial, deberán adoptarse las medidas adecuadas con el fin de realizar una instalación adaptada al artículo 32.3 del Plan de ordenación de los recursos naturales del Montgó, en el sentido de reducir los impactos producidos por la mencionada iluminación.   
Valencia, 20 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 316-2006-AIA  
Título: Modificación instalación de cogeneración en Atomizadora SA.  
Actividad: Cogeneración para la producción de energía eléctrica y recuperación de calor  
Promotor: Atomizadora, SA.  
Localización: Ctra. Onda-Alcora, km. 1,5 del término municipal de Onda (Castellón)  
Órgano Sustantivo: Servicio Territorial de Energía de Castellón de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Descripción del proyecto  
Atomizadora, SA cuya actividad es la producción de tierra atomizada, tiene prevista la modificación de su actual instalación de cogeneración, sustituyéndola por una de mayor potencia.  
La generación de energía eléctrica será superior a la demanda total de energía de la planta, por lo que se exportará el excedente de energía eléctrica a la red de distribución. El calor residual de los gases de escape de la turbina se aprovechará en el proceso de secado de tierra por atomización. El rendimiento energético de la generación de energía eléctrica y el correspondiente aprovechamiento de calor de los gases de escape, cuantificado como rendimiento eléctrico equivalente, será superior al 59%.  
En el proyecto se determina las condiciones de ejecución de la modificación de la planta de cogeneración actual, incluyendo todas las instalaciones correspondientes a alta tensión, baja tensión, red de gas y recuperación de calor. La modificación prevista, consiste en instalar una nueva turbina de 5.505 MWe, sustituyendo a la actual de 4.775 KWe en una ubicación distinta y la construcción de los conductos de recuperación de calor, desde la salida de la nueva turbina hasta la conexión con el trazado de los conductos de recuperación que discurren por el interior de la fábrica.   
La nueva turbina de cogeneración de 5,5 MWe se alimentará de gas natural y producirá suficiente energía eléctrica para abastecer la planta, vertiéndose en condiciones normales el excedente a la red de la compañía distribuidora de energía eléctrica. El sistema consiste en un turbogenerador que suministra energía eléctrica a la actividad industrial, conectado en paralelo con la red de distribución de energía eléctrica para ceder los excedentes eléctricos y, por otra parte, se recupera el calor proveniente de los gases de escape derivados de la combustión para introducirlos en el proceso de producción de arcillas atomizadas.  
Alternativas  
El estudio de impacto describe alternativas tecnológicas a la cogeneración para la generación de energía eléctrica, entre las que se exponen, las hidráulicas de agua fluyente, las centrales nucleares, las centrales térmicas o parques eólicos, justificandose como mejor solución la alternativa expuesta en el proyecto de cogeneración por combustión de gas.  
Afecciones legales  
La instalación está sometida al régimen establecido en la Ley 82/1980, de 30 de noviembre, de conservación de la energía, en la Ley 54/1997, de 27 de noviembre, del sector eléctrico y en el Real Decreto 436/2004, de 12 de marzo, que se establece la metodología para la actualización y sistematización del régimen jurídico y económico de la actividad de producción de energía en régimen especial.  
La actividad proyectada es productora de residuos peligrosos, conforme la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos y la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunidad Valenciana, quedando sometida a la correspondiente autorización administrativa por la consellería competente en medio ambiente.  
La actividad queda sometida al régimen establecido en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, al estar incluida en la relación del anexo I del mismo.  
Constituye una actividad potencialmente contaminante de la atmósfera, de acuerdo al Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del ambiente atmosférico.  
Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, exige en su artículo 37, la realización de auditorías acústicas periódicas a aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
La actividad está catalogada potencialmente contaminadora de la atmósfera de acuerdo al Decreto 833/1975, de 6 de febrero, de protección del ambiente atmosférico, debiendo registrarse sus emisiones a la atmósfera.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Atomizadora, SA., en cuyas instalaciones se ubicará el equipo de cogeneración, está ubicada en suelo urbano industrial. El entorno inmediato es la propia planta atomizadora, limitado por la carretera que enlaza los términos municipales de Onda y Alcora y la zona meramente industrial, formada por numerosas fábricas de pavimentos y revestimientos cerámicos del sector azulejero. Se encuentra incluida en el área antrópica definida por el PORN del Parque Natural de la Sierra de Espadán.  
En cualquier caso, la sustitución del antiguo equipo de cogeneración por el proyectado introduce mejoras en el rendimiento y no modifica los actuales impactos sobre el suelo, las aguas y el entorno inmediato. Estos factores no limitan, por tanto, la instalación de dicho equipo, ya que se trata de una industria existente que moderniza y mejora sus instalaciones.  
Los principales impactos y las medidas correctoras a aplicar, durante el funcionamiento de la instalación, que se exponen en el estudio de impacto ambiental, son los siguientes:  
- Se citan entre los residuos peligrosos asociados a la actividad de cogeneración, correspondientes al aceite lubricante retirado y a los residuos líquidos generados durante la limpieza del compresor. Se ha previsto una arqueta y foso para la recogida de los derrames fortuitos que puedan producirse por pérdidas de aceite lubricante. Se procederá a la retirada periódica de todos los residuos peligrosos generados a través de un gestor autorizado.  
- Los valores máximos de emisión de gases contaminantes a la atmósfera, se indican a partir de las especificaciones del fabricante de la turbina: inferior a 500 mg/Nm³ ó 243 ppm de NO2 y 625 mg/Nm³ (calculados para un exceso de aire del 65%). La emisión de los gases de escape a la atmósfera se realizará a través de una chimenea localizada en la turbina.  
- El proyecto contempla la confinación de la turbina en el interior de un container específicamente acondicionado para evitar transmisiones de ruido elevadas al exterior y ubicada en el propio interior de la planta de atomización. La salida de los gases de escape a la atmósfera incorporará un silenciador acústico de 40 dB(A) de atenuación y el sistema de insonorización del grupo turbogenerador está diseñado para que a 1 m el nivel acústico sea de 85 dB(A). Se asegura un nivel sonoro en la vecindad no superior a 45 dB(A) a 20 metros de distancia.  
Como programa de vigilancia ambiental se propone realizar un control sobre las emisiones de gases de combustión a la atmósfera y las emisiones sonoras originadas en el funcionamiento de la turbina:   
- Por un lado, a la puesta en marcha de la cogeneración y, posteriormente, cada año, se realizará mediciones de las emisiones de los siguientes gases a la atmósfera: óxidos de nitrógeno (Nox), monóxido de carbono (CO), dióxido de carbono (CO2), dióxido de azufre (SO2) y partículas. La propiedad dispondrá de un libro de registro de emisiones de acuerdo a la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y control de la contaminación.  
- Para las emisiones sonoras se realizará a la puesta en marcha medición acústica en la vecindad.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 13 de octubre de 2006, tuvo entrada la solicitud de evaluación de impacto ambiental del proyecto, realizada por el Servicio Territorial de Energía de Castellón de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte. La documentación recibida es la siguiente:  
- Proyecto de planta de cogeneración  
- Estudio de impacto ambiental   
El escrito de solicitud de evaluación de impacto ambiental comunica que el expediente se sometió a información pública (BOP de 16.09.2006) sin que consten alegaciones al mismo.  
Consideraciones jurídicas  
La acividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.f del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, del impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la eeclaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 8, apartado 3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto de modificación de la instalación de cogeneración, promovido por Atomizadora, SA en la Ctra. Onda-Alcora km. 1,5 en el término municipal de Onda (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en el Proyecto, en el estudio de impacto ambiental y en la documentación presentados.   
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Se dispondrá de arqueta y foso para la recogida potenciales derrames de aceite lubricante bajo el chasis de la turbina de cogeneración.   
2. La zona destinada al almacenamiento de residuos peligrosos deberá ser cubierta, con solera impermeable y dotada de un cubeto de retención de derrames con un volumen mínimo igual a la mayor de las cifras correspondientes al depósito de residuos peligrosos líquidos de mayor tamaño o al 10% de la capacidad total de almacenamiento de los residuos peligrosos líquidos.  
3. Se fijan los siguientes límites máximos de emisión de contaminantes a la atmósfera para el funcionamiento de la turbina de gas natural, referidos a condiciones normales de presión y temperatura (1 atm y 0ºC) al 15% de O2 y en base seca: CO menor a 625 mg/Nm³, NOx (medido como NO2) menor a 1.000 mg/Nm³.   
4. El titular de la instalación estará obligado a remitir a la Dirección General de Calidad Ambiental el informe de situación preliminar con respecto a suelos contaminados exigido por el art. 3 del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero.  
5. A la puesta en marcha de la instalación deberá realizarse la preceptiva auditoría acústica, a efectos de comprobar el cumplimiento de los niveles sonoros establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.   
6. Se dará cumplimiento al programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental, al cual se incorporarán las auditorías acústicas, cada 5 años, exigidas por el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica, así como, el seguimiento de las correctas condiciones de identificación y almacenamiento de los residuos peligrosos y de los sistemas de recogida de derrames.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
8. De acuerdo con el apartado 6 del artículo 4 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental y modificaciones, el promotor del proyecto deberá comunicar al órgano ambiental con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del mismo.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 20 de enero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 247/06-AIA  
Título: Explotación porcina de cebo  
Promotor: Ana Carmen Fernández Llamosa   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Utiel  
Objeto del proyecto: Obtención de la Licencia de Actividad para la explotación porcina de cebo  
Localización: Polígono 15, parcela 331, término municipal de Utiel (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se trata de la construcción y obtención de la Licencia de Actividad de una explotación porcina. Las principales características del proyecto se resumen a continuación.   
La explotación estará ubicada dentro de una parcela de 9.550 m², siendo la superficie construida:  
- Nave de cebado y engorde 868,76 m²  
- Local técnico (almacén y aseo) 50 m²  
La capacidad de la explotación está prevista para 1.014 cabezas de cebo (121,68 UGM) por lo que se clasifica dentro del grupo segundo de acuerdo con lo especificado en el Real Decreto 324/2000. Entrarán lechones de 6 a 7 semanas de vida y una masa aproximado de 20 kg y permanecerán en la explotación, de 4 a 5 meses, hasta alcanzar los 100 kg. Por los datos proporcionados, se espera una media anual de 2,4 ciclos.   
El volumen anual de purín estimado se calcula según las producciones de purín establecidas en el anexo I del Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las explotaciones porcinas. En este caso asciende a 2180,1 m³ de purín/año. La capacidad de los fosos de purín no queda suficientemente justificada en el estudio ya que se habla de dos naves. Consultando los planos, la capacidad total se considera suficiente para almacenar los purines por un tiempo igual a los 3 meses que como mínimo exige la legislación en el art. 5 del Real Decreto 324/2000. No obstante se indica en el proyecto que este vaciado se realizará con mayor frecuencia, cada uno o dos meses.  
El purín se empleará como abono orgánico sobre superficies agrícolas de diferentes parcelas; adjuntándose el contrato de aceptación, cédula de propiedad y planos catastrales de cada uno de los propietarios.   
Teniendo en cuenta lo establecido en el RD 261/1996 la superficie mínima de la que se ha de disponer con una dosis de aplicación de 170 kg N/año es de 43,24 ha. Con esta cifra la superficie de la que el promotor dispone para la aplicación del purín es suficiente. Estas tierras están dedicadas en su mayoría son de vid, almendros y olivos.  
Se dispondrá de un grupo electrógeno para el abastecimiento de energía eléctrica.  
La explotación cuenta con un pozo propio para el abastecimiento. Se estima un consumo de:  
- 3.057,2 m³/año de consumo de los animales  
- 70,98 m³/ año aguas de limpieza  
- 36,5 m³ /año agua consumo humano  
En el Proyecto de actividad se indica que las aguas sanitarias provenientes de los aseos se destinarán a una fosa séptica aunque no se indica ni el tipo de tratamiento de depuración ni el destino final. Las aguas de limpieza de los locales se incluirán en el purín.   
La distancia al núcleo urbano de la aldea de Los Corrales de Utiel es de 4000 metros.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 30 de junio de 2006, con la remisión por la Comisión de Calificación de actividades de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, el EIA y el Expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 249, de 19 de octubre de 2006, sin que se presentaran alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 20 de julio de 2006 se solicita al Ayuntamiento la ampliación de la documentación presentada. Se le solicita la realización de la Información pública del proyecto, el informe favorable del organismo de Cuenca ante el aumento del consumo de agua y el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
En fecha 20 de noviembre de 2006, el Ayuntamiento remite la información pública solicitada y las solicitudes presentadas por el promotor de los informes de cuenca y patrimonio.   
La solicitud presentada a la CHJ, en fecha 31 de octubre de 2006, para el aprovechamiento de un caudal de 3.164,69 m³/año de un pozo. Unidad Hidrogeológica 24 con una distancia menor a 100 m con respecto a cauces, pozos y otros aprovechamientos existentes.  
El expediente municipal remitido contiene la siguiente documentación:  
- Informe técnico favorable del arquitecto técnico municipal.  
- Informe técnico favorable del ingeniero municipal.  
- Informe técnico favorable del veterinario municipal en el que se indica al respecto de las medidas correctoras del proyecto:  
- Falta vado sanitario de desinfección de vehículos (o imposibilidad de entrar vehículos).  
- Especificar itinerarios y destino de los purines.  
- Contrato de eliminación de cadáveres.  
- Copia de la notificación realizada los vecinos de la parcela y edicto publicado.  
- Comunicación del ayuntamiento en el que se dice que no se han presentado alegaciones.  
- Copia de la Autorización previa a la construcción de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de la DTCTH de Valencia en fecha 17 de noviembre de 2004. En el que se indica que se concede dicha autorización previa siempre que se cumplan las condiciones estipuladas en el fundamento quinto:  
«Sólo se ha podido aportar la escritura de la parcela 311 del polígono 15, por lo que se autoriza a una única construcción en dicha parcela».   
Afecciones legales  
El proyecto cumple con el PGOU de Utiel. Su emplazamiento se califica como Suelo No Urbanizable, zona XIII Agrícola, donde se permite el uso que se pretende según los Informes remitidos del arquitecto técnico y el aparejador municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Utiel no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental incluye una descripción del medio natural donde estará situada la explotación y que incluye de forma muy general: aire, agua, suelo, flora, fauna, paisaje y el entorno socioeconómico de la zona. La explotación se ubicará en un entorno típicamente agrícola con campos dedicados al cultivo de almendros y vides. La parcela actualmente está dedicada al pasto arbustivo. Según el Visor Temático de la CTH la vulnerabilidad de los acuíferos en esta zona está clasificada como alta. La litología en la parcela está formada por cantos, gravas y limos.  
Se han identificado las acciones impactantes y factores ambientales impactados tanto en la fase de construcción como en la fase de funcionamiento de la explotación ganadera. Se ha empleado una matriz para la valoración de los mismos.   
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental las medidas protectoras propuestas son las siguientes:  
- Los materiales empleados aseguraran la impermeabilidad de los fosos de almacenamiento. Los acabados exteriores serán del tipo que armonicen con la arquitectura tradicional de la zona. Los escombros generados se gestionaran de forma adecuada. Se respetará la vegetación de la parcela en las zonas no afectadas por la construcción.   
- Para evitar la proliferación de olores, se mantendrá una buena ventilación en el interior de la explotación y se aplicará un tratamiento con un activador biológico. Este tratamiento mejorará también sus características como enmienda orgánica.  
- Se tomaran las medidas adecuadas para garantizar el buen estado sanitario en la explotación: telas pajareras, vado sanitario, etc.  
- Se suscribirá un seguro de recogida y destrucción de cadáveres de acuerdo con la legislación.  
En cuanto al programa de Vigilancia Ambiental, no se ha especifica la periodicidad de las comprobaciones que se realizarán. Se centra sobre todo en la comprobación del buen estado de las instalaciones sanitarias con las que contará la explotación.  
La actividad se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se adopten las medidas preventivas y correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental; ampliándose con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la construcción de la explotación porcina, situada en el Polígono 15, parcelas 311 en el término municipal Utiel (Valencia) promovida por Ana Carmen Fernández Llamosa, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
1. Previo a concesión de la Licencia de Actividad, deberá disponerse del informe favorable de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, y del informe favorable del organismo de cuenca correspondiente; debiendo ser presentados ante el Órgano Sustantivo.   
2. En el proyecto de Actividad se indica que se instalará una fosa séptica para la gestión de las aguas sanitarias sin que se haya especificado el tratamiento previsto para las mismas. Este tipo de instalación implica el vertido posterior, por infiltración, en el terreno por lo que se deberá obtener la Autorización de la CHJ y garantizar que se cumple con el límite establecido para este tipo de vertidos.   
3. En la aplicación del purín en el terreno no se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. A la hora de su aplicación en el terreno se tendrá en cuenta lo establecido en el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y por la Orden de 29 de marzo de 2000, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias. Se respetarán las distancias en la distribución con respecto a otras explotaciones y cursos de aguas que se indican en el RD 324/2000 por el que se establecen las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.   
4. Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.   
5. Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en la legislación. Se deberá disponer de contrato actualizado y suscrito para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto. En el exterior de la explotación se dispondrá de depósitos homologados para su almacenamiento.  
6. Como medidas higiénicas y sanitarias la explotación dispondrá de un vallado perimetral que aísle la explotación y dispondrá de sistemas de protección contra posibles transmisiones de enfermedades. Sería conveniente que todas las ventanas y en la cumbrera se instalaran mallas tipo pajarera para evitar la entrada de posibles vectores de enfermedad.   
7. Para reducir el impacto visual que causa la construcción se recomienda, además de los acabados exteriores que armonicen con el entorno, el uso de pantallas verdes, empleándose árboles de especies autóctonas de la zona. Se plantarán preferiblemente agrupadas y no en hileras. Además de reducir el impacto visual, una buena distribución puede actuar como aislamiento térmico y acústico de la explotación.  
8. Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 1 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 73/05-AIA  
Promotor: Contebur SL  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón  
Objeto del proyecto: Explotar las rocas detríticas arcillosas subyacentes y rellenar el hueco minero con residuos.  
Localización: Parcelas 206, 207 y 208, del Polígono 51, del Municipio de Burriana (Castellón).  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA/2003/9 NMINC  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
Contebur SL proyecta la explotación de rocas detríticas cuaternarias de edad Pleistoceno a Holoceno, en tres parcelas prácticamente horizontales que suman una superficie total de 6.934,42 m², mediante cantera de un solo banco descendente y de 5 metros de altura. La superficie de explotación es de 6.019,04 m².  
La producción de todouno anual es de 5250 m³, con un aprovechamiento del 90%. La producción total para la vida de la cantera, que es de 5 años, asciende a 26.250 m³.  
El arranque es mecánico mediante una cargadora frontal sobre ruedas, el talud del frente posee una inclinación de 80º respecto de la horizontal.  
Los estériles están constituidos por el suelo del lugar, que posee un espesor de unos 25 cm y constituyen el 5% del todouno.  
El transporte se realiza con camiones bañera hasta los puntos de distribución y consumo.  
La única instalación auxiliar de la cantera es una caseta prefabricada para uso del personal.  
El relleno del hueco se realiza mediante un vertedero de residuos que no han sido caracterizados ni autorizados por la Dirección General de Calidad Ambiental, ya que la autoridad administrativa sustantiva no lo ha sometido a su consideración, por iniciarse la tramitación con anterioridad a la entrada en vigor del Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.   
El Plan de Restauración describe textualmente las obras siguientes:  
1. En el apartado 1. Antecedentes:  
«La restauración del hueco credo por la explotación minera será realizada en primer lugar mediante el relleno del mismo con el aporte de materiales inertes procedentes de las actividades de excavación -tierra vegetal, gravas, arenas, arcillas, terrenos pedregosos y similares-; de esta forma se restituirán las cotas de terreno hasta obtener una topografía semejante a la original. Así, la actividad de restauración propuesta no habría que considerarla como la realización de un vertedero sino llevar a cabo una restitución del terreno mediante aporte o relleno de materiales inertes y revegetación final mediante la plantación de cítricos».  
Previamente al relleno con materiales inertes, se procederá a la impermeabilización del hueco minero creado mediante arcillas compactadas.  
2. Apartado 2. Objeto del proyecto:  
«Los objetivos que desarrollan todo lo anterior son los siguientes:  
- [...]  
- Acondicionamiento de los accesos actuales e impermeabilización del hueco minero generado tras la explotación; construcción de red de canales de drenaje de posibles lixiviados y depósito de recogida de los mismos.  
- Relleno mediante el vertido progresivo de materiales inertes por capas hasta alcanzar la cota final prevista».  
3. Apartado 6.2 Sistema de Protección de Aguas Subterráneas y Suelos:  
Una vez delimitada la zona de relleno ésta será impermeabilizada. Para ello se realizará previamente al relleno el extendido y compactado de una capa de materiales arcillosos sobre toda la base del hueco con un espesor de 0,50 metros que garantice un coeficiente de permeabilidad inferior o igual a 1,0x10-7 m/s.  
Esta capa impermeabilizante será extendida y compactada mediante rodillo compactador, hasta alcanzar el 95% del próctor modificado.  
[...] Posteriormente a la impermeabilización de la base y sobre esta capa de arcilla se procederá al extendido de una capa de drenaje (compuesta por gravas de 20/30 mm) de 0,20 metros de espesor para el drenaje de los posibles lixiviados.  
Para recoger los posibles lixiviados se dispondrá de una red de drenaje en forma de espina de pescado que canalice los mismos hacia una poceta estanca o arqueta de concentración formada por tubos de hormigón vibroprensado de 1 metro de diámetro.  
Este pozo estará situado en la cota más baja del hueco existente con el fin de facilitar la recogida de los lixiviados.  
La pendiente longitudinal de los drenes será del 2%, y a su vez, la base habrá sido nivelada con una doble pendiente transversal del 2% hacia el dren, con el fin que se produzca la evacuación de los lixiviados originados en cualquier punto del hueco, por acción de la gravedad.  
La capa drenante se realizará -una vez impermeabilizada con una capa de arcillas compactadas-, mediante un lecho de material filtrante de al menos 0,20 metros de espesor, constituido por gravas y cantos de 20/30 mm, de diámetro.  
4. Apartado 6.3 Realización del pozo de concentración de lixiviados y piezómetro de control, en el párrafo segundo se explica lo siguiente:  
«Se instalará una bomba sumergida fija al piezómetro, de manera que se garantice su accionamiento cada vez que requiera su vaciado. La recogida de los posibles lixiviados almacenados en este pozo serán recogidos directamente por un gestor autorizado».  
5. Apartado 6.5.4 Descripción de los Materiales Admisibles Destinados al Relleno, primer párrafo:  
«Los materiales a emplear en el relleno se encuadran dentro del grupo de residuos inertes, estando originados por la propia actividad minera o por el sector de la construcción, demolición y obras públicas, siempre que estén catalogados como inertes».  
En vista de todo lo anterior, se puede concluir que en el hueco minero se proyecta construir un vertedero, en el cual se comentan las obras necesarias de impermeabilización, drenaje y recogida de lixiviados por un gestor autorizado. No ha sido aportado proyecto alguno de vertedero.  
En el apartado 6.5.4 Descripción de los Materiales Admisibles Destinados al Relleno no se ha tenido en cuenta la correspondiente autorización de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, que es la autoridad administrativa sustantiva para caracterizar residuos y autorizar vertidos.  
En la clausura del vertedero se le recubre con una capa de tierra vegetal de 30 cm, sobre la que se plantan 335 pies de naranjos, de la variedad clementina (Citrage carrizo), a razón de 550 pies/ha.  
Alternativas medioambientales  
El promotor no hace un estudio de las alternativas medioambientales, sino que el apartado homónimo del estudio de impacto ambiental lo dedica a justificar la ubicación propuesta como única alternativa posible.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
La tramitación se inicia el 26 de noviembre de 2003 en el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón, con anterioridad a la fecha de entrada en vigor del Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción. Por tal motivo no es de aplicación.  
Con fecha 30 de junio de 2004 entra en el Registro de esta Conselleria una documentación formada por: Proyecto de Explotación, Plan de Restauración y Estudio de Impacto Ambiental para someterla a evaluación de impacto ambiental.  
El 15 de julio de 2004 se devuelve la documentación al titular por las causas siguientes:  
- No aporta el informe final favorable de Patrimonio, de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- No cumple los contenidos mínimos exigidos de un estudio de impacto ambiental, según el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, pues realiza una descripción irreal del medio.  
- No presenta un estudio de alternativas medioambientales.  
- La restauración propuesta del hueco minero es un vertedero de residuos, sin definir si se trata de residuos inertes o no peligrosos.  
- No aporta un certificado expedido por el Ayuntamiento de Burriana acerca de la compatibilidad de la actividad extractiva y de vertidos con los usos permitidos para dichos terrenos en el planeamiento territorial del municipio.  
El 12 de noviembre de 2004 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite el certificado del trámite de información pública.  
El 13 de diciembre de 2004 el órgano sustantivo remite Proyecto de Explotación, Plan de Restauración y Estudio de Impacto Ambiental para someterla a evaluación de impacto ambiental.  
El 21 de enero de 2005 se realiza una consulta al Área de Residuos.  
El 4 de marzo de 2005 se devuelve la documentación al promotor, vía órgano sustantivo, por carecer de elementos de juicio suficientes para tomar una decisión sobre la actuación proyectada.  
El 13 de abril de 2005 Javier Serrano García, en representación de Julio Cátedra Sánchez -representante legal del Contebur SL solicita la lectura del expediente.  
El 6 de mayo de 2005 remite el órgano sustantivo Proyecto de Explotación, Plan de Restauración y Estudio de Impacto Ambiental para someterla a evaluación de impacto ambiental, fotocopia del resultado del trámite de información pública y alegaciones del titular.  
El 24.05.2005 se remite a la autoridad administrativa sustantiva un informe de respuesta a las alegaciones y se requiere al promotor una ampliación de documentación.  
El 21.06.2005 se recibe un escrito del órgano sustantivo solicitando aclaraciones sobre cuestiones administrativas.  
El 2 de noviembre de 2006 se remite un informe a la autoridad administrativa sustantiva con reportaje fotográfico y, a su través, se le envía al titular toda la documentación técnica para que la modifique. Se le comunica al órgano sustantivo que el promotor ha realizado una excavación de unos 3 metros de profundidad en un tercio del total solicitado, encontrándose pilas de rocas almacenadas por la propiedad. Se le requiere al promotor que remita una nueva documentación, que refleje la situación real medioambiental en que se encuentran los terrenos, además se le comunica que no ha remitido el informe final favorable de Patrimonio Cultural Valenciano ni el certificado de compatibilidad de las obras, emitido por el Ayuntamiento de Burriana. A la autoridad administrativa sustantiva se le indica que procede, al menos, que el titular remita un proyecto de vertedero y que ésta solicite a la Dirección General de Calidad Ambiental un informe, en que haga constar que el proyecto de vertedero es técnicamente adecuado; una vez obtenido este sería el momento de remitirlo para evaluación de impacto ambiental junto con la documentación nueva que se requiere. Se le otorga un plazo de 20 días al promotor para subsanar lo requerido.  
El 6.11.2006 se remite una nota de régimen interno al Área de Inspección del Territorio, acompañada de un informe y reportaje fotográfico que explica las obras llevadas a cabo por el promotor.  
El 9.01.2007 se realiza una advertencia de caducidad al interesado, por no remitir la documentación. Se le otorga un plazo de tres meses para ello.  
El 19.01.2007 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite un oficio y la misma documentación que le había sido enviada desde esta Conselleria en fecha 2 de noviembre de 2006. Solicita aclaración a varias preguntas sobre actos administrativos del expediente o bien que se emita la presente declaración de impacto ambiental.   
2. Información pública  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el DOGV nº 4821, del 17 de agosto de 2004; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Se ha solicitado un informe al Servicio de Residuos Urbanos sobre planes zonales en el área de Burriana.  
El titular no ha remitido el informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, sobre la conformidad de los proyectos con la normativa de protección de patrimonio cultural, según establece el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.   
Tampoco ha aportado un certificado del Ayuntamiento de Burriana donde conste que los usos de los terrenos que ocupa la cantera, son compatibles con los usos permitidos en el planeamiento territorial del municipio. En su lugar ha aportado un certificado que, entre otras cosas, dice lo siguiente:  
«La actividad sería compatible con el PGOU vigente, si bien es susceptible de calificación a tenor del RAMINP Decreto 2414/1961, así como el Decreto 54/1990, de 26 de marzo de la GV como extracción de materiales de construcción y por lo tanto calificada como Agrupación 23, Subgrupo 231.3 como molesta índice 3, nociva 1-4 e Insalubre 1-4».  
Informes sectoriales  
El Servicio de Residuos Urbanos informa que el Municipio de Burriana se encuentra dentro del Plan Zonal de Residuos de las Zonas II, IV y V, aprobado por Orden de 2 de diciembre de 2004 por el conseller de Territorio y Vivienda. Sin perjuicio de otros condicionantes, podría admitirse la implantación de un vertedero de residuos inertes. En cualquier caso, y en cumplimiento del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, deberá comprobarse que la instalación se sitúa a más de 500 metros de suelo clasificado como urbano o urbanizable. Se considera que el proyecto de vertedro de residuos inertes emplazado en las parcelas 206, 207 y 208 del polígono 51 del Municipio de Burriana es compatible con las directrices del Plan Zonal de Residuos de las zonas II, IV y V.  
Afecciones legales   
De acuerdo con la información cartográfica y medioambiental contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre espacios protegidos por la legislación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
Dado que en las parcelas objeto del proyecto ya no existe vegetación alguna y el suelo ha desaparecido en más de un tercio de la superficie, en lo que sigue se hará mención exclusivamente a otros factores ambientales.  
Las emisiones de polvo a la atmósfera pueden llegar a afectar adversamente el crecimiento y salud de las plantaciones de árboles frutales que lindan con la cantera.  
La carretera de acceso puede verse manchada de arcillas por los neumáticos de los camiones que entran y salen del lugar. En caso de lluvia el firme puede convertirse en resbaladizo, además la entrada a la cantera se sitúa en una curva, lo que resulta desfavorable aún más.  
El ruido de la maquinaria afectará la quietud del entorno de la explotación.  
En caso de lluvias se puede inundar el fondo de la cantera, por lo que será preciso bombear el agua a las acequias, esta forma de proceder puede obstruir las conducciones si no se decanta el agua con anterioridad a su descarga.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos descritos en la documentación técnica se corresponden con un inventario y situación medioambiental diferente de la realidad, por lo que no han sido correctamente identificados ni valorados.  
No se ha tenido en cuenta el ensuciamiento del firme de la carretera que pasa por delante.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
La documentación asegura que parte de los mantenimientos de la maquinaria tendrán lugar in situ y el resto en un lugar foráneo. La cantera carece de una instalación techada e impermeabilizada.  
La entrada y salida de maquinaria y camiones ensuciará el firme de la carretera próxima, el riego de las superficies de la cantera es una medida correctora que reduce las emisiones atmosféricas de polvo pero perjudica la limpieza de la carretera; por lo tanto, se ha de complementar con un sistema de limpieza de los neumáticos.  
Cuando se den precipitaciones se producirá un encharcamiento del fondo de la cantera. Para proseguir las labores será preciso desaguar a las acequias, pero éstas pueden obstruirse si no han sido decantadas previamente las partículas.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 3c.1 del Anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, el Proyecto de Explotación de la Autorización de Explotación de la sección A denominada Ángela y su Plan de Restauración, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las medidas correctoras y otras prescripciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución de citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. El titular debe presentar ante la autoridad administrativa sustantiva el informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, sobre la conformidad de los proyectos con la normativa de protección de patrimonio cultural, según establece el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano. En caso de ser negativo dicho informe así debe entenderse la presente declaración.  
2. El promotor debe presentar ante la autoridad administrativa sustantiva un certificado del Ayuntamiento de Burriana donde conste que los usos de los terrenos que ocuparía la cantera, son compatibles con los usos permitidos en el planeamiento territorial del municipio. En caso de ser negativo dicho informe así debe entenderse la presente declaración.  
3. La cantera dispondrá de un lugar techado y con solera impermeabilizada. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, envasados, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a un gestor autorizado.  
4. Se instalará un sistema que limpie los neumáticos de los camiones metros antes de salir del recinto de la cantera.  
5. Se decantará toda el agua que sea bombeada desde la cantera a las acequias. A tal efecto se construirán dos balsas de decantación de una profundidad mínima de 1,50 metros, conectadas en serie, la primera funcionando por rebose. La capacidad de ambas permitirá un desagüe de agua clara.  
6. La carretera de acceso se encontrará limpia de arcilla en las inmediaciones de la cantera, para lo cual el promotor la baldeará cuantas veces sean necesarias.  
7. Se instalará una barrera vegetal, de 3 metros de altura mínima, a lo largo de todo el perímetro de la cantera. La barrera constará de una fila de árboles de gran densidad foliar.   
8. Las emisiones de polvo que se puedan acumular sobre los cultivos próximos a la cantera se controlarán con frecuencia semanal. En cualquier caso, si como consecuencia de los trabajos mineros llegara a depositarse una capa de polvo sobre los cultivos adyacentes que comprometiera su normal desarrollo, el promotor estará obligado a limpiarlos.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 074/05-AIA  
Título: Solicitud de Concesión Directa de la Sección C, denominada Ribas nº 2890.  
Promotor: Áridos Carot Sellés SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón.  
Objeto del proyecto: Explotación de caliza para áridos.  
Localización: Diversas parcelas del polígono 3 del Municipio de Altura.  
Ref. órgano sustantivo: NMINC/JR/ee  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto   
Áridos Carot Sellés SL dispone de la autorización administrativa y explota la cantera de calizas de la Sección A denominada Ribas nº 475, situada en el paraje Cueva del Bueno (Municipio de Altura). El titular ha solicitado que dichos recursos pasen a ser la concesión directa de la Sección C, nombrada Ribas nº 2890; por lo que se somete a evaluación de impacto ambiental la documentación correspondiente.  
La superficie a explotar como concesión directa es de unos 261.063 m², es la misma superficie que la autorizada como Sección A.  
Las reservas ascienden a 2.664.451 m³ que equivalen a unas 7.194.018 toneladas. La producción anual prevista es de 342.572 toneladas y se estima una vida de la cantera en torno a los 30 años.  
El titular fija la relación estéril/caliza comercial en el 10%, pero no ha acreditado dicha cifra.   
La maquinaria a emplear está compuesta por una perforadora capaz de perforar diámetros de 85 a 115 mm con martillo en cabeza o fondo, una cargadora frontal de ruedas, un camión volquete extravial de 40 toneladas, un martillo hidráulico, una cisterna móvil de 15 m³ y un vehículo ligero para servicios auxiliares.  
El sistema de explotación es por cantera de 6 bancos de 15 metros de altura, los taludes individuales poseen 75º de inclinación respecto a la horizontal. El arranque se realiza mediante perforación y voladura.   
Se realiza una trituración primaria mediante trituradora de mandíbulas y cribado posterior.  
La restauración se proyecta remodelando cada banco de explotación en tres bancos de 5 metros de altura, cada banco posee un talud inclinado 25º respecto de la horizontal, y bermas de 5 metros de anchura mínima. Sobre el terreno explotado se prevé verter una capa de 50 cm de tierra vegetal.  
Las especies seleccionadas son: Olea europaea en la plaza de la cantera, Pinus halepensis en las bermas, Rosmarinus officinalis, Globularia alypum, Thymus vulgaris, Brachypodium retusum, Brachypodium phoenicoides, Bromus rubens, Anthyllis cytisoides, Psoralea bituminosa, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, nogal (Juglans sp.), Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium y Juniperus phoenicea.  
2. Alternativas  
No existe un estudio de alternativas en sentido estricto, ya que el promotor pretende gozar de unas ventajas inherentes a la reclasificación administrativa de los recursos.   
El promotor cita tres supuestos: 1) renunciar a la reclasificación, 2) buscar recursos en otras zonas diferentes, lo que generaría impactos nuevos en otro lugar, y 3) continuar generando impactos en la zona de explotación actual, que es la única estudiada.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación   
11.05.05 El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial incoa el procedimiento y remite Estudio de Impacto Ambiental, Proyecto de Explotación y Plan de Restauración.  
20.05.05 Se requiere el certificado del trámite de información pública, el informe final de Patrimonio Cultural Valenciano y el informe regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
09.11.05 El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite el certificado del trámite de información pública. El titular remite la solicitud del informe de Patrimonio Cultural Valenciano.  
18.11.05 Se le advierte al titular de que el expediente será caducado si no aporta la documentación requerida.  
24.11.05 Se solicita información al Ayuntamiento de Altura.  
14.02.06 El titular remite copia del informe de Patrimonio Cultural Valenciano.  
30.03.06 Se requiere una ampliación de documentación y modificaciones al titular, a través de la autoridad administrativa sustantiva.  
25.04.06 Se solicita información al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial sobre la fecha y plazo concedido al promotor para presentar la documentación.  
09.05.06 Se le advierte de caducidad al interesado  
22.06.06 Se le comunica al promotor el contenido del requerimiento del 30 marzo de 2006.  
28.06.06 El titular remite una nueva documentación.  
07.07.06 Se le requiere al titular una nueva documentación que cumpla con las especificaciones dictadas en los requerimientos anteriores, de modo que se subsanen definitivamente las deficiencias encontradas. Se le indica que la documentación que aporte será suficiente para emitir resolución.  
22.08.06 Se le advierte al promotor sobre la caducidad del expediente de evaluación de impacto ambiental.   
28.12.06 El titular remite la documentación sobre la cual versa esta resolución.  
07.02.07 El Área de Conservación de Espacios Naturales remite el informe solicitado.  
2. Información pública  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el DOGV nº 5039, del 30 de junio de 2005; una vez transcurrido el plazo legal, certifica que no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
Se han solicitado informes sobre aspectos medioambientales a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón, al Ayuntamiento de Altura, al Servicio de Gestión Forestal y al Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria.  
Informes sectoriales  
- Informe de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda  
Prevé un impacto significativo sobre la vegetación y la geomorfología, en caso de que afecte la Rambla de La Torrecilla o barrancos tributarios. Considera que deberían adoptarse medidas correctoras y restauradoras para reducir la emisión de polvo generado al transitar los camiones por dicha rambla.  
- Informe final de Patrimonio Cultural Valenciano  
El informe es favorable y carece de prescripciones.  
- Informe del Ayuntamiento de Altura  
El Ayuntamiento de Altura explica que la explotación proyectada de la cantera Ribas no incumple las ordenanzas urbanísticas municipales, pues en dichos terrenos se permite la explotación de canteras.  
- Informe del Servicio de Gestión Forestal  
Destaca diversas deficiencias en la primer documentación remitida: no se conoce ni el caudal de escorrentía ni los cálculos de la red de drenaje, carece de medidas para evitar la erosión hídrica, se desconoce el origen y características de la tierra vegetal empleada para restauración, no se justifica el ancho de las bermas que van a ser repobladas, las especies empleadas en la repoblación se distribuyen en maceta y con 40 cm de altura sin dar una justificación, no se tiene en cuenta el Decreto 15/2006 de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción; además no se ha justificado la selección de especies.  
Todo lo anterior se le ha notificado al titular y en la segunda documentación que remitió ha corregido la mayoría de las deficiencias anteriores.  
- Informe del Área de Conservación de Espacios Naturales del 17 de marzo de 2006  
Informa favorablemente siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
1. La actividad minera se circunscribirá a la superficie explotable que se encuentra dentro del Área de Regeneración del PORN de la Sierra Calderona, por lo tanto no se podrá llevar a cabo en la zona norte de las parcelas 161 y 162, pues se sitúan dentro del Área de Predominio Forestal.  
2. Se considera necesario realizar la restauración de la zona ya explotada, previo a la extracción en las zonas nuevas.  
3. En el Plan de Restauración se deberá utilizar las especies vegetales características de la zona, siendo necesario que el proyecto cuente con el visto bueno de este Servicio.  
4. Las especies vegetales de reproducción empleadas en la restauración han de cumplir las disposiciones siguientes: el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción; el Real Decreto 289/2003, de 7 de marzo, sobre comercialización de los materiales forestales de reproducción, y la Orden de 16 de Mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se aprueban directrices técnicas básicas para las actuaciones de reforestación y repoblación forestal en la Comunidad Valenciana.  
- Informe del Área de Conservación de Espacios Naturales del 7 de febrero de 2006:  
El listado de especies para repoblación se considera apropiado, si bien deberán añadirse especies como las que se citan a continuación:  
Pinus halepensis, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, nogal (Juglans sp.), Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium y Juniperus phoenicea.   
Se debe eliminar de la lista la aliaga por ser pirófita.  
Afecciones legales  
De acuerdo con la información cartográfica y medioambiental contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre espacios naturales protegidos por la legislación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
En la cantera existen dos escombreras que ocupan un volumen importante para las dimensiones de la explotación. No han sido cartografiadas en los planos, aunque se le había requerido al promotor. Las escombreras carecen de medidas para drenar la escorrentía y sedimentar las partículas, además causan un impacto visual y paisajístico.  
Se da la circunstancia de que en el extremo sureste de la cantera existe un hueco profundo, cuya cota final se sitúa por debajo de la cota de los dos cauces que confluyen en ese lugar; este espacio tiene un volumen comparable al de las dos escombreras citadas.   
La escorrentía superficial discurre por las bajantes a una velocidad erosiva para el tipo de recubrimiento empleado, además no se han previsto los medios necesarios para disipar la energía del agua ni para eliminar la carga en suspensión.  
La tierra vegetal empleada en restauración procede principalmente del exterior, pero el titular proyecta realizar enmiendas con resíduos orgánicos, lo que puede contaminar las aguas subterráneas.  
En las proximidades de la cantera existen terrenos agrícolas en producción, no se ha previsto medio alguno para evitar la propagación de las emisiones de polvo hacia dicha vegetación, la cual se puede ver afectada en su crecimiento y funciones vitales.  
Durante las operaciones de carga de las voladuras no se prevé riego alguno, se generarían emisiones de polvo.  
La planta de trituración primaria carece de dispositivos para eliminar las emisiones de polvo, las cuales son visibles.  
La selección de especies que aporta el promotor es adecuada, con la excepción de la aliaga, que ha de suprimirse debido a su carácter pirófito. Se añaden otras especies, que se relacionan en el apartado segundo de esta declaración.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
En general, los impactos han sido descritos y valorados adecuadamente en el Estudio de Impacto Ambiental, salvo las excepciones descritas en el apartado anterior.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas para corregir los impactos visual y paisajístico no son suficientes, ya que durante 23 años el titular proyecta explotar calizas sin vaciar las escombreras existentes, ni tampoco prevé rellenar con estériles el gran hueco existente en el sureste.   
Las dos bajantes no cuentan con medidas correctoras para eliminar la carga en suspensión, es preciso colocar balsas de decantación entre las dos bajantes y los cauces que discurren por el lugar. Como se decía anteriormente, la escorrentía adquiriría una velocidad erosiva, por lo que se deben recubrir de escollera.  
Falta concretar las medidas que eliminen el polvo emitido por la planta de trituración para poder llevarlas a la práctica.  
Es preciso aplicar otras medidas correctoras necesarias y que no figuran en la documentación, se incluyen en las prescripciones del apartado segundo de esta declaración.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a declaración de impacto ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el Anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el Proyecto de Explotación de la Concesión de Explotación de la Cantera Ribas Nº 2890 y su Plan de Restauración, siempre que se desarrollen de acuerdo con las medidas correctoras establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
1. Se ha de iniciar inmediatamente el vaciado de las escombreras existentes en el hueco del sureste, y continuar rellenándolo paulatina e ininterrumpidamente hasta que desaparezcan. Los estériles que se produzcan mientras tanto se verterán también en dicho hueco.   
2. Tal y como viene especificado en el Calendario de Restauración de la página 122, el banco 685/670 se explota simultáneamente con el banco montera/700, durante el primer año; pero para ser coherente con el modelo descendente de restauración, el banco 670/655 comenzará su explotación un año antes de agotarse el banco 685/670.  
3. Los bancos de restauración no se formarán con relleno de estériles. Si sobrasen estériles después de rellenar la plaza de cantera hasta la cota 640 m, entonces se emplearían para reducir la pendiente del talud del banco 645/640.  
4. En el lugar se observan emisiones de polvo procedentes de la planta de trituración. El titular concretará a la autoridad administrativa sustantiva las obras que realizará para eliminar el polvo, las cuales plasmará en el primer Plan de Labores posterior a esta declaración.  
5. No se autoriza el empleo de residuos orgánicos para realizar enmiendas a la tierra vegetal empleada en restauración.  
6. Se han de añadir las siguientes especies a la repoblación:   
Pinus halepensis, Acer monspessulanum, Fraxinus angustifolia, nogal (Juglans sp.), Juniperus oxycedrus, Pistacia lentiscus, Pistacia terebinthus, Populus alba, Populus nigra, Quercus coccifera, Quercus faginea, Quercus ilex, Arbutus unedo, Ilex aquifolium y Juniperus phoenicea.   
No se empleará la aliaga por ser pirófita.  
7. En las parcelas 161 y 162 se colocarán carteles marcando el límite entre el Área de Regeneración y el Área de Predominio Forestal del PORN de la Sierra Calderona. Los carteles advertirán del límite de la zona de extracción.  
8. El perímetro de extracción que linda con cultivos contará con pantallas antiviento. Se deja a criterio del titular el tipo que desee instalar, con la condición de que la pantalla sea continua y posea una altura mínima de 3,00 metros.  
9. El frente volado se regará durante la operación de carga.  
10. Los dos canales bajantes se recubrirán de escollera en toda su extensión, cada uno desembocará en la primera de las dos balsas de decantación conectadas en serie.   
Las dos balsas comunicarán por rebose, serán de volumen suficiente y de 1,50 m de altura mínima. Desde la segunda balsa proseguirá cada bajante hasta llegar al cauce más próximo. Las balsas permanecerán en todo momento limpias de sedimentos, hasta que hayan transcurrido 2 años desde el final de las labores de restauración.  
11. El descubrimiento de simas o cuevas durante el avance de los trabajos de explotación será comunicado inmediatamente a ésta Conselleria, a fin de que sean inspeccionadas por su condición de espacios naturales protegidos, de acuerdo con el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.  
12. Las especies vegetales de reproducción empleadas en la restauración han de cumplir las disposiciones siguientes: el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción; el Real Decreto 289/2003, de 7 de marzo, sobre comercialización de los materiales forestales de reproducción, y la Orden de 16 de Mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se aprueban directrices técnicas básicas para las actuaciones de reforestación y repoblación forestal en la Comunidad Valenciana.  
13. La rambla por donde circulan los camiones y el resto de superficies desposeídas de vegetación y suelo permanecerán húmedas durante la jornada laboral.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 30 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 72/2006-AIA  
Título: Plan General de Ordenación Urbana del Municpio de Carlet  
Promotor: Ayuntamiento de Carlet  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Carlet y CTV.  
Localización: Término Municipal de Carlet  
Descripción del proyecto   
Objeto de proyecto  
El objetivo del Plan General de Ordenación Urbana presentado es la actualización del planeamiento vigente, aprobado el 16 de diciembre de 1980, con el fin de adaptarlo a la normativa autonómica, para dotar al municipio de un nuevo escenario jurídico-urbanístico que oriente el desarrollo territorial de Carlet.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Como consecuencia de las necesidades de regularización el PGOU propone la siguiente distribución de suelos:  
1. SNU Suelo no Urbanizable (40.119.508 Ha)  
1.1. SNUP, Suelo No Urbanizable Protegido, clasificándose a su vez en:  
- SNUPF, Suelo No Urbanizable de Protección Paisajística Forestal, engloba la totalidad de los suelos de mayor altitud del término, con aptitud para al repoblación forestal y con un alto valor paisajístico y ambiental.  
- SNUPC, Protección de Dominio Público Hidráulico (Cauces), comprende los cauces públicos del río Magro, el río Seco y de los barrancos de la Parra y del Agua.  
- SNUPH, Protección de Recursos Hídricos, protección de los pozos de abasteciemiento de agua.  
- SNUPT, Protección de Red de Transportes y Comunicaciones, incluye las actuales redes ferroviarias y carreteras existentes, y las nuevas propuestas viarias.  
- SNUPP, Protección Vías Pecuarias  
1.2. SNUC, Suelo No Urbanizable Común, es el más extenso, recogiendo todos los terrenos dedicados a la agricultura y, aquellos otros que no aparecen clasificados como urbanos o urbanizables.  
2. SUBLE Suelo Urbanizable (2.376.986 Ha)  
2.1. SUBLE Residencial, se han delimitado 11 sectores, de los que sólo tres sectores La Daya, Vidre-2 y Ausisas March-2, que se ordenan pormenorizadamente desde el propio Plan General, formando así el SUBLE Residencial Pormenorizado. Los otros 9 sectores forman parte del SUBLE Residencial No Pormenorizado ("Sur-2, L'Horta, Devesa, Cami Sant Bernat, Pintarrafes, La Targa, Sur-3, Villarrubia, Ausias March-3.  
2.2. SUBLE industrial, aparecen 4 sectores, localizados todos ellos al este del río Magro, vinculados a la actual zona industrial, son los sectores Cooperativa, Masalet, Piscina y Fornals y un sector aislado, junto a la CV-50, denominado La Barrina .Los sectores definidos no cuentan con ordenación pormenorizada.  
2.3. SUBLE terciario, aparecen dos sectores, Villarrubia T-1 y Villarrubia T-2, situados al norte y al sur del Barrio de Villarrubia. Los sectores definidos no cuentan con ordenación pormenorizada.  
2.4. SUBLE red primaria adscrita, que lo forman el viario, los espacios libres y las infraestructuras adscritas a los diferentes sectores.  
3. SU Suelo Urbano (3.122.315 Ha), lo forman los terrenos que ya están urbanizados en su totalidad.  
3.1. SU residencial, núcleo urbano y la zona periférica de crecimiento en los últimos años.  
3.2. SU industrial, polígono industrial de Sant Bernat, la zona industrial La Carrera y el Parc Industrial Ciutat de Carlet.  
3.3. SU terciario,   
3.4. SU dotacional, que lo conforman el público, el privado y el educativo privado.  
Alternativas  
El EsIA no realiza un estudio de posibles alternativas a las propuestas.   
Esto se justifica en el Documento Memoria Justificativa, en su punto 1.1.7. Justificación de su adopción frente a otras posibles alternativas, en el que se especifica que en el concierto previo ya se estudiaron posibles alternativas, todas ellas limitadas por las infraestructuras existentes y en proyecto, que atraviesan y rodean la población, a saber: cauce río Magro y río Seco, la vía férrea de FGV y las carreteras de la Diputación, Generalitat y Estado.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 3 de marzo de 2006 la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitió documentación relativa al PGOU de Carlet, compuesta por Expediente Administrativo, Estudio de Impacto Ambiental, Documento de Síntesis y Proyecto, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el periódico Las Provincias de fecha 29 de abril de 2004, así como en el DOGV nº 4.740, de 27 de abril de 2004.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 28 alegaciones, han sido emitidas a título individual, según consta en los certificados emitidos por el Secretario del Ayuntamiento Carlet, en los cuales se incluía el informe del trámite de información al público realizado, un resumen de las alegaciones presentadas y el acuerdo por parte de los técnicos municipales de asumir íntegramente las respuestas hechas a las alegaciones por parte de la adjudicataria de los trabajos de redacción del Plan General, acompañado por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno en sesión celebrada el día 15 de noviembre de 2004.  
3. Resumen de alegaciones  
Las alegaciones presentadas se estructuran según distintos criterios comunes.   
De todos ellas no se destaca ninguna dado que no se basan en criterios ambientales.   
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 7 de junio de 2006, se emite Requerimiento de Documentación, por Parte de este Servicio, con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicita que se complemente la siguiente documentación:  
- Justificación de la disponibilidad de recursos hídricos para los nuevos consumos derivados del desarrollo del plan general.  
- Tratamiento de aguas residuales.  
- Recogida y gestión de RSUs  
- Informe de no afección al Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo con el art. 11 de la Ley 4/1998.  
- Informe sobre el Estudio de Paisaje.  
- Informe sobre el Estudio Acústico.  
- Estudio de inundabilidad, el cual deberá ser informado por el Servicio de Ordenación Territorial.  
- Justificar la Estrategia de crecimiento planteada.  
- Realizar un Inventario de actividades y usos en la zona y un análisis de la situación ambiental.  
- Abordar la cuestión sobre el Barrio de Villarrubia.  
- Abordar la cuestión de las líneas eléctricas de alta tensión.  
- Abordar el SNUC con valores agrícolas a conservar.  
- Deberá cartografiarse e incorporarse las zonas incendiadas a la parte con eficacia normativa del Plan.  
- Delimitar las zonas extractivas de tierras en el Cauce del río Magro y en su margen, así como darles un tratamiento adecuado y diferenciado.  
- Definir el suelo donde está prevista la ampliación del cementerio.  
- Justificar la no inclusión del barranco de Covatelles y el Estepar en el SNUP Cauces.  
- Especificar en que situación administrativa se encuentra la variante de la carretera CV-50.  
- Afección al PORN de L'Albufera.  
En fecha 4 de diciembre de 2006 se recibe en este Servicio respuesta por parte del promotor con el documento: Adenda al estudio de impacto ambiental tramitado para la aprobación del plan general de Carlet, emitido en noviembre de 2006, en el que se contesta punto por punto al requerimiento anteriormente citado.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del Plan General:  
1. Informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA) como empresa que gestiona el Servicio de Agua Potable de Carlet, de fecha 25 de enero de 2006, sobre la Posibilidad de Abastecimiento de Agua en relación a la previsión del aumento de población que prevé el nuevo PGOU de Carlet, el cual concluye que: «... en las condiciones actuales de los sistemas, se podría cubrir la demanda de hasta 13.800 m³/día teniendo en cuenta que los sondeos tendrían que funcionar las 24 horas del día y que 11.000 m³/día serían cubiertos por los pozos del Pi de la Cabra y 2.800 m³/día serían cubiertos por el pozo de la Urbanización Ausias March». «...desde SEASA, se recomienda seguir invirtiendo en la renovación de la red de agua potable para mejorar rendimientos y disminuir por tanto la cantidad de agua a introducir en la red.»  
2. Informe de la Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de fecha 19 de abril de 2005, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Carlet para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan General de Ordenación Urbana del Municipio de Carlet, el cual concluye que «.. Esta entidad de Saneamiento INFORMA la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Carlet de las aguas residuales generadas por el desarrollo del PGOU de Carlet (Valencia) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:...». Entre los cuales destacar el tercero: «...3. Para que se pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR, deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación y mejora de la planta previstas con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.»  
3. Certificado de la Diputación Provincial de Valencia, de fecha 26 de julio de 2005, acerca de la capacidad de tratamiento de Planta de Tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos de Guadassuar, en el que se concluye que «la capacidad de tratamiento de la Planta de Guadassuar es de alrededor de 150.000 toneladas anuales».  
4. Informe del Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio de Valencia, de fecha 9 de noviembre de 2006, sobre el Estudio del Paisaje del PGOU del T.M. de Carlet (Valencia), el cual concluye lo siguiente:  
«... Se informa favorablemente, condicionado a la presentación de un texto refundido que se ajuste a la documentación del artículo 44 del RPJECV con los aspectos enunciados en los apartados correspondientes del presente informe. Así pues, y de conformidad con el artículo 60 y Disposición Transitoria 1ª se podrá elaborar como documento independiente el Catálogo de Paisaje y el Sistema de Espacios Abiertos, si el Ayuntamiento lo considera oportuno estableciendo un plazo máximo para su elaboración.»   
5. Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, de fecha 14 de agosto de 2006, sobre el Proyecto de PGOU de Carlet (Valencia), el cual indica que:  
- No resulta afectado ninguno de los espacios propuestos para su inclusión en la Red Natura 2000.  
- No afecta directamente a ninguno de los Espacios Naturales Protegidos de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, actualmente existentes en la Comunidad Valenciana.  
- Que el proyecto se encuentra en el ámbito de aplicación del PORN de la Cuenca Hidrográfica de L'Albufera (DOGV nº 2.516, de 26.05.1995).  
- Que de acuerdo con el artículo 5 de la Ley 4/1989, y el artículo 35 de la Ley 11/1994 de la Comunidad Valenciana, «los planes de ordenación de los recursos serán obligatorios y ejecutivos en todo lo que afecte a la conservación, protección o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales», prevaleciendo «sobre cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial o física».  
El informe propone:   
1. «Que se cite expresamente la inclusión y afección de la parte oriental del término municipal al ámbito de aplicación del Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de la Cuenca Hidrográfica de L'Albufera.  
2. Que deberán tenerse en cuenta en el Plan General todas las disposiciones incluidas en el PORN, pues en caso de contradicción la norma que debe aplicarse es siempre la contenida en el PORN. Esta indicación es especialmente sensible en cuanto al régimen de evaluación de impacto ambiental, residuos, uso y gestión del agua, conservación de aguas subterráneas y calidad y depuración de aguas residuales.  
3. Que deberá incluirse expresamente en el planeamiento que, de acuerdo al artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales de la Comunidad Valenciana (DOGV nº 2.423, de 09.01.1995), se consideran protegidas, con carácter general, todas las cuevas, simas y demás cavidades subterráneas sitas en el territorio de la Comunidad Valenciana, prohibiéndose toda alteración o destrucción de sus características físicas, así como la extracción no autorizada de cualquier clase de materiales naturales o artificiales de su interior y la introducción de desechos y objetos de cualquier tipo que puedan alterar las condiciones de equilibrio ecológico existentes. En caso de descubrimiento fortuito de alguna cueva, deberá procederse de acuerdo con el procedimiento previsto en el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Catalogo de Cuevas de la Comunidad Valenciana (DOGV nº 5.261, de 18.05.2006)».  
Por último el informe concluye: «... informar favorablemente el proyecto de referencia, condicionado a la toma en consideración de los aspectos expuestos».  
6. Informe del Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia, de fecha 2 de abril de 2007, en relación con el Estudio de Inundabilidad del Polígono Industrial Coopertaiva y Massalet en Carlet (Valencia), el cual informa de lo siguiente:  
1. «Visto el estudio de inundabilidad del Polígono de Industrial Cooperativa y Massalet, enviado el 27 de diciembre de 2006 a la Confederación Hidrográfica del Júcar para su informe previo y habiendo transcurrido el plazo para su emisión sin haberlo recibido, se señala lo siguiente:  
- La actuación se encuentra afectada por la zona de inundación VC29: Cono del río Magro, clasificada de nivel 6 en el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).  
- Se indica la obligatoriedad, impuesta por el Organismo de Cuenca, de emplear los caudales de escorrentía a introducir en el estudio hidráulico: 900 m³/seg y 1660 m³/seg para los periodos de retorno de 100 y 500 años respectivamente.  
- Concreta a una escala mayor el riesgo establecido por el PATRICOVA, al asumirse la delimitación establecida en la Cartografía del Proyecto LINDE (realizado a escala 1:2.000); y la cartografía vectorial del Instituto Cartográfico Valenciano a escala 1:10.000, lo que permite verificar con mayor precisión su incidencia con el planeamiento.  
- El estudio concluye que no existe riesgo de inundación para un periodo de retorno de T=100 años, pero sí lo hay para un periodo de retorno de 500 años, alcanzándose una altura de lámina de agua de 35 centímetros, y que para solucionar este problema se propone una medida correctora consistente en elevar 1,25 metros el margen izquierdo del río, entre PKs 600 y 1200.  
2. Visto que el estudio de inundabilidad está suscrito por un técnico competente, tal y como lo avala el correspondiente visado del colegio profesional (artículo 16.2 Normativa del PATRICOVA), por lo que hay que suponer que los resultados de la modelización y las conclusiones a las que se llega son correctas.  
3. Visto que tras la aplicación del modelo con la medida correctora, se observa que no se produce inundación en el margen izquierdo, pero si se inunda en el margen derecho del río Magro, análisis que el estudio no contempla y que se considera necesario para determinar si se produce un incremento significativo del riesgo de inundación y en que medida puede afectar a los usos implantados en esta zona.  
4. Visto que los estudios de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación y la documentación mínima exigible a un estudio de inundabilidad de una zona tienen que asumir plenamente los principios normativos establecidos por el Plan según lo establecido en los artículos 13, 16 y 17.  
Conclusiones:  
Visto el contenido del estudio de inundabilidad del Polígono Industrial Cooperativa y Massalet en Carlet, se considera que no procede su aprobación al no estimar suficientemente cumplidas las previsiones del PATRICOVA.  
Por todo lo anteriormente expuesto el técnico redactor del estudio de inundabilidad deberá contemplar el mismo en los siguientes términos:  
a) Deberá aportar los planos de riesgo en el margen derecho del río Magro correspondientes a la situación actual y futura, tras la actuación consistente en elevar 1,25 metros al margen izquierdo del río entre los PKs 600 y 1200.  
b) Debe analizarse la incidencia que esta actuación puede tener sobre el área afectada y Justificar que no se produce un incremento significativo del riesgo de inundación en los términos establecidos en el artículo 13 de la Normativa.»  
Afecciones legales  
1. Espacios Naturales Protegidos.   
El Término municipal de Carlet se encuentra en el ámbito de aplicación del Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de la Cuenca Hidrográfica de L'Albufera (DOGV nº 2.516, de 26.05.1995), si bien no está incluido dentro del ámbito de aplicación del Plan Rector de Uso y gestión, ya que se encuentra fuera del perímetro exterior del propio Parque Natural.  
Deberá atenderse al citado Decreto 96/1995, así como a la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales de la Comunidad Valenciana (DOGV nº 2.423, de 09.01.1995, y a las distintas normas sectoriales que le sean de aplicación.  
2. Vías Pecuarias.   
Existen en al ámbito del término municipal 7 vías pecuarias clasificadas:  
- Cañada Real de Castilla, anchura legal 75 m  
- Vereda del Estepar, anchura legal 20 m  
- Vereda de Alberic, anchura legal 20 m  
- Vereda de la Cruz negra, anchura legal 20 m  
- Colada del Molino de Arriba, anchura legal 10 m  
- Colada del río Seco, anchura legal 10 m  
- Colada de la Senia, anchura legal 10 m  
Deberán ser respetadas en todo su trazado y anchura acorde a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías pecuarias y la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
3. PGOF de la CV.   
Después de consultar la cartografía temática del PGOF de la Comunidad Valenciana, se localizan 3 áreas importantes clasificadas como Suelo Forestal:  
- Al extremo oeste del término municipal.  
- Una franja a ambos lados del cauce del río Magro y colindante con el casco urbano de Carlet  
- En el extremo noreste del término municipal localizada entre el canal Júcar-Turia y una extensa urbanización al este.  
El PGOU clasifica como SNUPF aquellos suelos del término municipal de Carlet que, pese a la antropización que presentan o l afecciones que han sufrido, ofrecen un valor natural actual o potencial de carácter ecológico, paisajístico y forestal, que es merecedor de su conservación, gestión y mejora.  
Para estos suelos deberá atenderse a la normativa de desarrollo de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana, y en especial el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana.  
4. Ramblas y cauces.   
En el término municipal de Carlet se encuentran los siguientes cauces o barranco a considerar:  
- Río Magro  
- Río Seco  
- Rambla de la Parra o del Pi de la Cabra  
- Barranco del Agua  
- Barranco de la Mangada  
- Barranco de la Malla  
- Barranco de Covatelles  
- Barranco del Estepar.  
Deberán entenderse sujetos a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/01, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas y el Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Publico Hidráulico que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/85, de 2 de agosto, de aguas.  
5. PATRICOVA  
Después de revisar la cartografía temática del Plan de Acción Territorial de prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), se observan que el término municipal de Carlet está afectado por riesgos de inundación de grados 1 y 6 en algunas zonas. A la vista del proyecto:  
- Se reclasifican 3 zonas de SNU con riesgo de inundación nivel 6, los sectores Cooperativa y Massalet como industriales y SUR-3 como residencial.  
- Se pretenden programar varias zonas de Suelo Urbanizable No Pormenorizado con riesgo de inundación nivel 6; parte de los sectores SUR-2 como residencial y de los sectores Massalet, Piscina y Fornals, como industrial.  
- Parte del parque previsto junto al sector TER-2 Villarrubia, se encuentra afectado por riesgo de inundación nivel 1.  
Para todas estas zonas se deberá atender a lo dispuesto en la normativa del PATRICOVA.  
6. Incendios  
El municipio de Carlet tiene delimitadas varias zonas incendiadas en diferentes años para las que es de aplicación la normativa correspondiente sobre no posibilidad de reclasificación o recalificación.  
Deberá atenderse para estas zonas a lo dispuesto en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana y la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable; así como otras normativas que sean de aplicación.  
7. Infraestructuras de transporte.  
En el municipio de Carlet existen las siguientes redes viarias estatales y autonómicas:  
Carreteras del estado: CN-340 Autovía A6  
Carreteras de Comunidad Valenciana, Red Básica: Carretera Tavernes de la Valldigna-Lliria CV-50  
Carreteras Provinciales: Carretera de la Creu Negra CV-524  
Carretera de Benimodo CV-546  
En proyecto: variante de la CV-50  
Deberá atenderse a la normativa en cuanto a limitación e usos y el dominio público, servidumbre y afección, a la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generailtat Valenciana, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, así como la Ley 25/1988, de 29 de julio, de Carreteras del estado; así como los Reglamentos que las regulan.  
En el municipio de Carlet existen las siguientes redes ferroviarias autonómicas de Ferrocarriles de la Generalitat:  
Linea de Bétera a Villanueva de Castellón, con estación en Carlet y apeadero en la Urb. Ausias March  
Deberá atenderse a la normativa en cuanto a limitación e usos y el dominio público, servidumbre y afección, a la Ley 16/1987, de 30 de julio, de Ordenación de los Transportes Terrestres, así como el resto de legislación que le sea de aplicación.  
8. Yacimientos arqueológicos.   
En el EsIA se cartografían en el Plano C.4 los Bienes con Protección de Yacimientos Arqueológicos. Estos Bienes catalogados son:  
- La Font Blanca. Y.1. Localizado en el Camino de la Font Blanca y la rambla de la Parra  
- El Pedregalet. Y.2. Localizado entre la ermita de Sant Bernat y la CV-50.  
- Els Fornals Y.3. Localizado en la partida Fornals junto al T.M. de L'Alcudia.  
- Alquería Y.4. Localizado en el Casco antiguo.  
Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. El municipio de Carlet forma parte de la Comarca de la Ribera Alta de la provincia de Valencia en la Comunidad Valenciana. El término municipal de Carlet limita al norte con Catadau y Alfarp, al sur con Benimodo y Alcudia, al este con Alginet, Guadasuar y Alcudia y al Oeste con Tous.  
La ciudad de Carlet se encuentra estratégicamente situada al inicio de La Vall dels Alcalans, justo donde el río Magro entra en la gran plana aluvial de la Ribera. Ha crecido en el margen derecho del río Magro como núcleo residencial y en el margen izquierdo como núcleo industrial.  
La ubicación de Carlet en la Cuenca hidrográfica de los ríos Magro y Júcar condiciona significativamente la orografía del terreno. Su existencia permite en la actualidad que más del 90% de la superficie cultivable sea de regadío, habiéndose generado actividad agrícola básica para el desarrollo económico local.  
2. El clima de Carlet es templado, presentando las características típicas que corresponden a la llanura litoral valenciana a la que pertenece. Presenta veranos calurosos e inviernos suaves. El nivel de precipitación es inferior a resto de la llanura litoral de las Riberas del Júcar al debilitarse la influencia del mar. La distribución de las lluvias presentan un máximo muy acusado en otoño (octubre-noviembre) y otro menor en primavera, con un verano muy seco.  
3. El sistema hidráulico de la zona de estudio viene dominado por el curso del río Júcar. El desnivel del río en esta zona es rápido y tanto esto como la facilidad de encontrar buenas cerradas en su curso, han sido motivos para que este tramo del Júcar haya sido objeto de un aprovechamiento hidráulico muy intenso, tanto para producción de energía eléctrica, como para regularización de su caudal con vista a un aprovechamiento integral en los regadíos de las zonas bajas.  
Otro Importante curso de agua es el río Magro, con una superficie de 1543,7 km², en su curso principal con una longitud de 125,9 km, atraviesa el municipio de Carlet de noroeste a sudeste, en su parte nordeste. El río lleva un caudal importante en invierno, y aunque en el estiaje aquel disminuye muy considerablemente, sus aguas son objeto de una explotación muy intensa y desviada en multitud de acequias, fertilizando las zonas e Montroy, Llombay y Carlet.  
Se establece en los artículos 2 y 6 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, que pertenecen al dominio público hidráulico los cauces de corrientes naturales, ya sean continuas o discontinuas. Estos cauces se encuentran protegidos por una franja lateral de 5 metros de anchura, que constituye la zona de servidumbre, y por una faja lateral de 100 metros de anchura, que conforma la zona de policía. Esto también es de aplicación para el resto de cauces presentes en el T. M. de Carlet, los cuales se mencionan en el apartado 4 del título: Afecciones legales, de la presente declaración de impacto ambiental.  
Por ello, la mencionada zona de servidumbre se debe mantener expedita, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como se establece en el artículo 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico, (RD 849/1986).  
4. La actividad humana ha sustituido las antiguas vegetaciones naturales surgidas como consecuencia del clima y del sustrato natural por comunidades nitrófilas y campos de cítricos, dejando una estrecha franja donde sobreviven algunos ejemplares representantes de la vegetación potencial.   
Destaca la vegetación de carácter edafológico presente en el cauce y laderas del río Magro y sus barrancos adyacentes. La actividad humana ha transformado el cauce natural en zonas de cultivo caracterizadas por vegetación formada por comunidades nitrófilas y campos de cítricos, dejando un estrecha franja donde sobreviven algunos ejemplares representantes de la vegetación potencial (chopo, zarzamora, cañizo,...)  
Debido a la abundancia de cultivos de cítricos en el municipio de Carlet, un tipo de vegetación arvense muy extendida y característica es la que se observa en primavera en estos campos (predominan el agret). En la etapa otoñal primaveral, abundan los bledos, malvas y en la etapa estival la predominancia biene representada por serrets, amarantos, y mijos de gallo.  
En las zonas de monte litoral presentes en el municipio de Carlet, predomina la vegetación potancial que corresponde a carrascales con lentisco y palmito asociados.  
5. Dentro del apartado de la fauna merece la pena resaltar varios hechos:  
- En las zonas urbanas es fácil esperar la presencia de especies tales como la rata común, rata negra y ratón común. En las zonas periféricas del casco urbano, también se observa el murciélago común, la salamanquesa común y rosada y la lagartija ibérica.   
- La avifauna está dominada por Paseriformes y Estorninos, aunque puntualmente se puede encontrar el avión común y la golondrina.  
- Entre las culebras destacan cuatro tipos: Bastarda, de escalera, de collar y viperina. Es común la presencia de lagartijas colirroja y colilarga.  
- Entre los anfibios se encuentran ejemplares de sapo común, sapo corredor, sapo partero común, sapillo moteado y la rana verde común.  
6. Se dispone de informe, de fecha 25 de enero de 2006, de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA), sobre el abastecimiento de agua potable y disposición de recursos hídricos para abastecer los incrementos que generaran las actuaciones propuestas en el PGOU del municipio de Carlet.  
El informe concluye que en las condiciones actuales de los sistemas, se podría cubrir la demanda de hasta 13.800 m³/día teniendo en cuenta que los sondeos tendrían que funcionar las 24 horas del día y que 11.000 m³/día serían cubiertos por los pozos del Pi de la Cabra y 2.800 m³/día serían cubiertos por el pozo de la Urbanización Ausias March.   
La mercantil SEASA, recomienda seguir invirtiendo en la renovación de la red de agua potable para mejorar rendimientos y disminuir por tanto la cantidad de agua a introducir en la red. Por ello, el EsIA deberá incorporar estas recomendaciones y realizar un programa para desarrollar estas mejoras.  
El EsIA cita que sólo cuando se desarrollen todos y cada uno de los sectores, y lo que es más, cuando se colmate toda la edificabilidad permitida se requerirá un caudal de 12.150 m³/día. Cuando llege ese momento el Ayuntamiento deberá tener resueltas las mejoras propuestas por la mercantil SEASA además poner en marcha todos los medios posibles para promover el ahorro del recurso agua en el municipio.  
Se propone, pues, la explotación al máximo de su capacidad de los Pozos indicados para cubrir toda la edificabilidad propuesta. Por otro lado, en la ADENDA al EsIA se cita que «el informe del organismo de cuenca no ha sido emitido, no por la insuficiencia de los recursos necesarios sino por que no es definitiva en vía administrativa la concesión del aprovechameinto de que se dispone...». Además, a esto se une que, el municipio de Carlet se encuentra en el ámbito del PORN de la Cuenca Hidrográfica de L'Albufera, y deberán tenerse en cuenta en el Plan General todas las disposiciones incluidas en el PORN respecto al régimen de evaluación de impacto ambiental, residuos, uso y gestión del agua, conservación de aguas subterráneas y calidad y depuración de aguas residuales.   
Por todo ello, desde este Servicio se estima necesario para la justificación de la disponibilidad de recursos hídricos obtener el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de acuerdo con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, además de tener resuelto el expediente de la concesión del aprovechamiento de los pozos implicados.  
7. Para el tratamiento de aguas residuales, se presenta informe de la Entitat de Sanejament D'Aigües (EPSAR), de fecha 19 de abril de 2005, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Carlet para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan General de Ordenación Urbana del Municipio de Carlet. Dicho informe concluye con la viabilidad del tratamiento condicionado a cumplir con diversos aspectos técnicos. De los condicionantes, el 3º concluye que deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación y mejora de la planta previstas con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.  
Hay que destacar que en el II Plan director de Saneamiento de Aguas de la Comunidad Valenciana se prevén actuaciones de ampliación y mejora. Se tendrá que obtener información acerca de que se aumentará la capacidad de la planta y con ello se permitirá la recepción y tratamiento de mayores caudales de los actuales.  
Según el EsIA, al margen de la capacidad disponible de la EDAR que actualmente no se utiliza, el PGOU prevé que cada sector y cada programa obtengan como condición indispensable para su desarrollo el informe previo de conexión de la red de saneamiento a la EDAR y que con cargo al programa se aporte el canon que se fije por esta conexión que se computará como coste en la cuenta de liquidación provisional de la Reparcelación y se abonará a la EPSAR para su destino a las instalaciones de depuración.  
Por tanto, antes de la ejecución de cualquier sector se deberá obtener la conformidad de la entidad gestora de los residuos generados y acreditado la suficiencia de las instalaciones de depuración de las aguas residuales. Este y el resto de condicionantes del informe serán exigibles en el momento de la gestión de los sectores proyectados.  
Se debe garantizar en los futuros desarrollos urbanísticos un buen sistema de saneamiento, así como ir mejorando las condiciones de los actuales núcleos residenciales extensivos carentes en este momento de dicha infraestructura.  
8. Para la Recogida y Gestión de los Residuos Sólidos Urbanos, se presenta Certificado de la Diputación Provincial de Valencia, de fecha 26 de julio de 2005, acerca de la capacidad de tratamiento de Planta de Tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos de Guadassuar, en el que se concluye que «la capacidad de tratamiento de la Planta de Guadassuar es de alrededor de 150.000 toneladas anuales».  
Se desconoce cual es la cantidad estimada por el proyecto de PGOU de Carlet y no queda especificado si la capacidad de 150.000 Tn/año es suficiente o no para tratar dicha cantidad.  
En el ADENDA del EsIA, se especifica que el Plan Zonal aprobado por Orden de 29 de octubre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda, aprobado en desarrollo del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, incluye el municipio de Carlet en la zona XI, y dentro de ésta el área de gestión 1 donde se dispone de terrenos aptos para la construcción de una infraestructura de eliminación de residuos mediante depósito controlado en vertedero, quedando garantizado el principio de autosuficiencia, el de quien contamina paga y el de proximidad.  
Por tanto, dado que no se especifica en la documentación aportada la cantidad aproximada de RSUs que generarán las actuaciones proyectadas y que en la actualidad no se existe las infraestructuras proyectadas en el Plan Zonal Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, no se puede evaluar la suficiencia o insuficiencia de la Planta de Guadassuar para recibir y gestionar los residuos que se generarán.  
Por todo ello, antes de la ejecución de cualquier sector se deberá tener resuelto la ejecución de las previsiones del Plan Zonal de Residuos en la zona que incluye el municipio de Carlet. Esta responsabilidad recae en el Consorcio del Área de Gestión 1 del Plan Zonal de Residuos, por ello se deberá obtener certificado o informe del Consorcio del Área de Gestión 1 del Plan Zonal de Residuos justificando la capacidad para gestionar los incrementos de RSUs que se generarán en el PGOU de Carlet.  
9. La ocupación del suelo del margen izquierdo del río Magro pasaría a ser una superficie urbanizada, lo cual implica la pavimentación y asfaltado de la mayoría del suelo, lo que supondrá una perdida de la permeabilidad del terreno y una disminución de la humedad del suelo. Esto será perjudicial tanto para las zonas que se incluyen en los sectores como para las adyacentes, ya que el río Magro recibirá mayor agua de escorrentía en la época de lluvia, todo ello agravado por la pendiente pronunciada del terreno.  
Por otro lado, en caso de proyectarse para le eliminación de las aguas pluviales de los sectores del margen derecho del río Magro la evacuación al cauce del río Magro, se deberá obtener la autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar, previamente a la actuación, para el vertido de las aguas pluviales (artículo 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico, RD 849/1986).  
10. Gran parte de las actuaciones que se contemplan en el PGOU de Carlet se ven afectadas por riesgo de inundación según la cartografía y la normativa de aplicación del Plan de Acción Territorial de prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).  
El promotor presenta Estudio de Inundabilidad de los sectores Industriales Cooperativa y Massalet en Carlet, acerca del cual existe Informe del Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia, de fecha 2 de abril de 2007, el cual concluye con la no aprobación de dicho Estudio de Inundabilidad al no estimar suficientemente cumplidas las previsiones del PATRICOVA, recomendado varios aspectos técnicos que deberán complementarse.  
No se presenta Estudio de Inundabilidad de los demás sectores de suelo afectados por el Riesgo de Inundación. Para estos sectores, se determina lo siguiente:  
- Según el artículo 22 del PATRICOVA, el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación. A la vista del proyecto, las zonas que se reclasifican de suelo no urbanizable afectadas por riesgo de inundación son: sectores industriales Cooperativa y Massalet (nivel 6), parte del sector residencial Sur-3 (nivel 6) y la Reserva de Suelo de Patrimonio Municipal junto al Polígono Industrial Ciutat de Carlet (nivel 3 y 6).  
Por lo tanto, estos sectores deberán conservar su clasificación actual.  
- El artículo 23 del PATRICOVA, trata de las limitaciones en Suelo Urbanizable No Pormenorizado afectados por riesgo de inundación. En estos casos tendrá que realizarse un estudio de inundabilidad específico antes de la programación del suelo. A la vista del proyecto, los sectores de este tipo de suelo afectados por el riesgo de inundación son: parte de los sectores industriales Piscina, Fornals y Massalet, parte de los sectores residenciales Sur-2 y Sur-3, y el Parque colindante con el sector Sur-2, todos ellos afectados por riesgo nivel 6.  
Por lo tanto, estos sectores deberán seguir con su clasificación actual como Suelo No Urbanizable No Programado, debiendo resolver el problema de inundabilidad antes de su programación. Para ello, se considera oportuno, desde este Servicio, establecer la obligatoriedad de obtener la DIA para la aprobación de los programas de los citados sectores.  
- El artículo 24 del PATRICOVA se refiere a los suelos urbanos o urbanizables con programa aprobado afectados por riesgo de inundación. En este caso estaría parte del parque previsto junto al sector TER-2 Villarrubia, afectado por riesgo de inundación nivel 1. No obstante, en la ADENDA al EsIA presentada, se corrige esta afección ya que se ha optado por trasladar el emplazamiento de este parque urbano a una nueva zona junto a un equipamiento municipal en proceso de restauración y recuperación, dejando ese suelo como Suelo No Urbanizable Común (No DIC).  
11. Según la documentación presentada, respecto a la estrategia de crecimiento planteada, Carlet tiene actualmente algo más de 14.000 habitantes y 4.025 viviendas. El proyecto del Plan General propone 4.938 viviendas más que supondría multiplicar por 2 la capacidad actual del municipio.   
Según el EsIA, se extiende el municipio hasta conseguir la integración de aquellos barrios aislados que, como indica e propio EsIA, se encuentran en una situación de deterioro y requieren una restauración. Todo ello, se pretende conseguir con los sectores residenciales horta, Daya, Vidre-2, Villarrubia 1 y con los sectores de uso terciario Villarrubia 2 y 3. Con ello también se pretende obtener una red de infraestructuras que se integrarán en la red primaria, consiguiendo así desviar el tráfico rápido y pesado del municipio.  
Para la programación y desarrollo de estos sectores, según el Informe del Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio de Valencia, de fecha 9 de noviembre de 2006, con el fin de cumplir con los objetivos de calidad paisajística, de conformidad con los artículos 31 y 29 de la LOTPP, se deberá programar el suelo urbanizable de modo tal que se dote al núcleo de un borde urbano oeste homogéneo y definido, cuidando el perfil resultante preservando la singularidad de la ermita de Sant Bernat como elemento aislado en un entorno agrícola de alto valor paisajístico, y rellenar el espacio intersticial entre el barrio de Villarrubia y el núcleo urbano. Así como, completar y mejorar la calidad del resto de los bordes del actual núcleo urbano.  
Por otro lado, según el EsIA presentado, el crecimiento del suelo industrial no tiene otra finalidad que la de dar satisfacción a la demanda de nuevo suelo con los beneficios inherentes derivados de la creación de nuevos servicios, infraestructuras y puestos de trabajo.  
Respecto de las viviendas de segunda residencia, visto el planeamiento del municipio, el tercio oeste del término municipal está ocupado por numerosas viviendas aisladas de segunda residencia intercaladas con zonas de cultivo y pequeñas áreas de pinar, que según el EsIA, carecen de servicios urbanos (depuración de aguas residuales, recogida de RSUs,...) situándose en un área caracterizada por tener un riesgo de contaminación de aguas subterráneas o vulnerabilidad de acuíferos nivel 4 o alta en muchos de los casos.   
Para solucionar este problema, el EsIA (ADENDA) para este tipo de viviendas aisladas, propone la creación de una red de alcantarillado por barrios con evacuación a EDAR al servicio exclusivo de cada barrio, así como la adopción de soluciones mixtas tales como mancomunar la gestión de barrios accesibles entre sí, establecer gestiones individualizadas para barios de difícil conexión y depuración individualizada con vertido cero en aquellos casos en los que las unidades de vivienda se localicen inconexas a ningún barrio y sea una vivienda aislada de difícil o costosa conexión.   
Deberá solucionar el saneamiento de las viviendas de segunda residencia con el empleo de sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos, dadas las características de vulnerabilidad del suelo.  
Para las viviendas aisladas situadas al este-noreste del término municipal, se deberá atender también a lo dispuesto en el PORN de la Cuenca Hidrográfica del Júcar sobre la calidad y depuración de las aguas residuales (artículo 5.4). Según el EsIA, la urbanización Ausias March dispone de todos los servicios urbanísticos (incluso depuración), con un grado de urbanización adecuado. El Plan General deberá incorporar información detallada de la ampliación del sector y en concreto deberá justificar las infraestructuras de servicios presentes y propuestas para dicho fin.  
Por otro lado, según el Informe del Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio de Valencia, de fecha 9 de noviembre de 2006, con el fin de cumplir con los objetivos de calidad paisajística, de conformidad con los artículos 31 y 29 de la LOTPP, se deberá impedir la expansión de las agrupaciones de edificaciones aisladas situadas en las cotas más bajas de las primeras estribaciones montañosas de la Sierra de Caballón. A tal fin, se deberán grafiar las zonas de suelo no urbanizable donde está excluida este tipo de edificación, así como la limitación específica de ocupación del territorio en la unidad de paisaje de la zona residencial de uso disperso según lo previsto en el artículo 18.e de la Ley 10/2004 del Suelo No Urbanizable.  
12. El suelo forestal presente en la zona de suelo urbanizable no pormenorizado de la Urbanización Ausias March, al noreste del término municipal de Carlet y colindante con el término municipal de Alginet, deberá clasificarse como Suelo No Urbanizable de Especial Protección Forestal-Paisajística (SNUPF), ajustándose así al PGOF.  
Las zonas incendiadas serán delimitadas en el Texto Refundido del Plan General donde se incorporarán como Suelo No Urbanizable de Especial Protección Incendios.  
13. Respecto del Paisaje, existe Informe FAVORABLE del Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio de Valencia, de fecha 9 de noviembre de 2006, sobre el Estudio del Paisaje del PGOU del T.M. de Carlet (Valencia), condicionado a la presentación de un texto refundido que se ajuste a la documentación del artículo 44 del Decreto 120/2006 por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunidad Valenciana (RPJECV) con los aspectos enunciados en los apartados correspondientes del citado informe. Así pues, y de conformidad con el artículo 60 y Disposición Transitoria 1ª se podrá elaborar como documento independiente el Catálogo de Paisaje y el Sistema de Espacios Abiertos, si el Ayuntamiento lo considera oportuno estableciendo un plazo máximo para su elaboración.  
14. Carlet está atravesado por varias líneas eléctricas de alta tensión y alberga una estación eléctrica. En este sentido la línea más delicada sería la que atraviesa el sector residencial Ausias March-3 y los industriales massalet y piscina, pasando cerca del residencial Sur-3.  
El EsIA (ADENDA) a este respecto, considera que la afección a los sectores massalet, piscina y Sur-3 es tangencial.   
No obstante, la afección más importante viene determinada por la línea de alta tensión que atraviesa el sector Ausias March-3. Se deberá atender a la legislación de Líneas Eléctricas Aéreas de Alta Tensión (Decreto 3.151/68), respecto de las zonas de protección y servidumbre para la edificación. También, se deberá considerar la valoración de alternativas técnicas que desarrollen una ordenación pormenorizada que amplie las distancias mínimas contenida y solucione mejor la integración o traslado de las mismas.  
15. En la documentación aportada se presenta un Catalogo en el que se catalogan los yacimientos arqueológicos que existen en el inventario General de Yacimientos Arqueológicos de la Comunidad Valenciana de la Dirección General del Patrimonio Histórico-Artístico.   
No obstante, no se presenta el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones jurídicas   
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
4. A los efectos del cumplimiento de la ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente, el plan se considera incluido en el supuesto establecido en la Disposición Transitoria Primera, apartado 2, de la citada ley, dado que el primer acto preparatorio formal se formuló el 15 de octubre de 2002.  
En la tramitación del procedimiento de evaluación ambiental se han seguido las actuaciones previstas en el artículo 7 de la ley 9/2006, de 28 de abril, incluyendo el sometimiento del plan a información pública por un plazo mínimo de 45 días, conforme a lo dispuesto en el artículo 10.1.b) de la citada ley.  
Debe advertirse igualmente que el contenido documental del Estudio de Impacto Ambiental sometido a información pública no sólo abarca todos los extremos requeridos por el artículo 8 de la ley 9/2006 a los denominados Informes de sostenibilidad, sino que incluso se detiene a valorarlos con mayor amplitud y profundidad que la exigida en el citado precepto, por lo que debe concluirse que durante el periodo transitorio de adaptación de procedimientos a las exigencias de la nueva ley, el Estudio de Impacto Ambiental de referencia cumple idéntico cometido al de los Informes de Sostenibilidad Ambiental, debiendo tramitarse el resto de actuaciones conforme a las previsiones de la ley 9/2006, de 28 de abril.  
Por todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Se excluyen de la presente declaración de impacto ambiental los Sectores afectadas por riesgo de inundación: Cooperativa, Massalet, Piscina, Fornals, Sur-2, Sur-3 y Parque limítrofe con Sur-2, al estimar que no quedan cumplidas las exigencias establecidas en el Plan de Acción Territorial de prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).  
Dichos sectores serán objeto de una resolución complementaria de esta Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente, una vez obtenido el Informe favorable, relativo al Estudio de Inundabilidad, del Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Ordenación del Territorio de esta Conselleria.  
Segundo  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el resto de sectores del Proyecto de Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Carlet, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Tercero  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
- De conformidad con artículo 21 del PATRICOVA se clasificará como suelo no urbanizable de especial protección, hidráulica o de cauces, los suelos que presentan un Riesgo Alto 1 de inundación, salvo aquellas zonas que estén clasificadas como suelo urbano, que seguirán manteniendo tal consideración.   
El planeamiento recogerá los usos prohibidos, permitidos y compatibles en este tipo de suelo, resaltando, de conformidad con el artículo 22.1 del PATRICOVA, que los suelos afectados por riesgo de inundación 1 no podrán ser objeto de reclasificación.  
2. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
Se deberá recoger en el planeamiento la clasificación de suelo No Urbanizable de Protección Arqueológico con lo que se establecerá una reserva de suelo concreta para los yacimientos arqueológicos. Además, las Normas Urbanísticas deberán recoger las medidas protectoras adecuadas que garanticen la buena conservación de dichos yacimientos.  
3. Se recogerá en la documentación del planeamiento la normativa de protección del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera, aprobado por Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano.  
Se deberá atender a lo dispuesto en el PORN de L'Albufera en los términos que se indica en el Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, de fecha 14 de agosto de 2006.  
Por ello, y teniendo en cuenta que el PGOU de Carlet propone la explotación al máximo la capacidad de los Pozos indicados para cubrir toda la edificabilidad propuesta, y de acuerdo con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, previo a la Aprobación Definitiva del Plan General, se acreditará ante la Comisión Territorial de Urbanismo, mediante Informe favorable del organismo de cuenca competente la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos previstos en la ordenación del Plan General, según las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
4. Se establecerá un orden para el desarrollo de los diferentes sectores de suelo no urbanizable, con el fin de garantizar un agotamiento total de este tipo de suelo, antes de considerar la opción de reclasificación de un suelo no urbanizable.  
5. El desarrollo de los suelos urbanizables, con o sin ordenación pormenorizada, quedará supeditado a:  
- La creación de las infraestructuras necesarias y adecuadas de saneamiento en cada una de las zonas de diseminados que en la actualidad carecen de ellas.  
- Deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación y mejora de la EDAR previstas con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.  
- La disponibilidad de recursos hídricos para atender la demanda de cada uno de los sectores.  
6. El Ayuntamiento de Carlet velará para que las industrias que no puedan conectarse a la red de alcantarillado municipal -y por tanto viertan a cauce público- cuenten con un sistema de tratamiento de aguas residuales individual apropiado y la preceptiva autorización para el vertido de aguas residuales y pluviales que, en su caso, otorga la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
7. Será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas, no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos.  
8. En el suelo No Urbanizable de Protección Agrícola sólo estará permitida la vivienda unifamiliar si está ligada a cultivo y constituye la primera vivienda del titular de la explotación agrícola.  
9. Se incluirán en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos aquellos elementos naturales que según el EIA merecen una especial atención por constituir hitos singulares, los árboles que por su gran porte, edad, estado de conservación o singularidad deben gozar de algún tipo de protección.  
No obstante, al no disponer del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos, por lo que se carecen de elementos de juicio suficientes, se deja la decisión respecto a este punto a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda correspondiente.  
10. Las vías pecuarias deberán ser identificadas por su nombre y anchura legal en las Normas Urbanísticas, así como consideradas como suelo no urbanizable protegido por la legislación sectorial.  
Se respetará su trazado y anchura debiéndose extraer de la superficie de suelos urbanizables que las afectan, sobre los que no computarán a efectos de cálculo y aplicación de estándares urbanísticos, por lo que se deberán grafiar correctamente en la parte gráfica de la documentación.  
11. Para el suelo no urbanizable de protección de cauces, las normas urbanísticas deberán contemplar la necesidad de obtener informe previo del Organismo de Cuenca correspondiente para cualquier construcción que se quiera realizar dentro de los 100 metros de policía, así como para cualquier modificación que afecte al dominio público hidráulico, de conformidad con el informe emitido en fecha de 3 de noviembre de 2004 por el Área de Gestión del Dominio Público Hidráulico perteneciente a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
12. En los futuros desarrollos en los que se pretenda realizar el vertido de aguas pluviales o depuradas a cauce público, se deberá disponer de la autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar de vertido a cauce público de la nueva red separativa de aguas pluviales, en los puntos de vertido que se establezcan.  
13. El suelo forestal presente en la zona de suelo urbanizable no pormenorizado de la Urbanización Ausias March-3, deberá clasificarse como Suelo No Urbanizable de Especial Protección Forestal-Paisajística (SNUPF), ajustándose así al PGOF.  
14. Las áreas de terrenos forestales afectados por incendios de acuerdo a la ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable se recogerán en el planeamiento como suelo no urbanizable de protección Forestal de incendios, para garantizar según el artículo 59.1 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, que dichos terrenos no puedan clasificarse o reclasificarse como urbano o urbanizable, ni se minoren sus protecciones.  
Por otro lado, de conformidad con el artículo 24 de la Ley 3/1993, se debería estudiar la posibilidad de clasificar los terrenos afectados por incendio forestal, o al menos aquellos que actualmente presentan indicios de regeneración, como Zonas de Actuación Urgente ZAU, con la finalidad de conservarlos y favorecer su restauración.  
15. Se considerará la opción de soterrar la línea de alta que atraviesa el sector Ausias March-3, en su defecto se tendrá que establecer una franja de protección en la que quedará limitada la plantación de árboles y prohibido cualquier tipo de edificación, de conformidad con el art. 162.3 del Real Decreto 1955/2000, de 1 de diciembre, por el que se regulan las actividades de transporte, distribución, comercialización, suministro y procedimientos de autorización de instalaciones de energía eléctrica.  
Esta reserva de suelo se clasificará como suelo No Urbanizable de protección eléctrica. Las Normas Urbanísticas deberán recoger la prohibición de edificar, así como todas aquellas medidas destinadas a mejorar la seguridad de las viviendas existentes frente a dicha línea eléctrica.  
Así mismo, las fichas de planeamiento de los sectores afectados por la línea eléctrica deberán contener la condición de que los planes parciales que desarrollen dichos sectores contemplen la afección que supone la presencia de dicha línea eléctrica, en cuanto a limitación de determinados uso y construcciones debajo de la misma.  
16. Se incorporará al planeamiento el estudio acústico correspondiente, de conformidad con el art. 25 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
17. De acuerdo con el Informe del Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio de Valencia, de fecha 9 de noviembre de 2006, sobre el Estudio del Paisaje del PGOU del T.M. de Carlet (Valencia), deberá presentar, un año después de la aprobación definitiva, un texto refundido del Paisaje que se ajuste a la documentación del artículo 44 del RPJECV con los aspectos enunciados en los apartados correspondientes del citado informe.   
De conformidad con el artículo 60 y Disposición Transitoria 1ª del RPJECV se podrá elaborar como documento independiente el Catálogo de Paisaje y el Sistema de Espacios Abiertos.  
18. Se adjuntará un proyecto de regeneración de riberas y cauces de los diferentes barrancos existentes en el municipio y del río Magro, así como, de recuperación de bosques. En el que se recogerá un listado con las diferentes especies vegetales a utilizar en el ajardinamiento de las todas zonas verdes, tanto naturales como urbanas, optando siempre por especies autóctonas y con sistemas radiculares no agresivos.  
19. Toda la normativa específica de ordenación de zonas industriales, todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y presupuestadas y los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del Plan General, tanto en aquello referente al propio planteamiento en sí, como en lo correspondiente a las respectivas fases de ejecución y funcionamiento.  
Cuarto  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Quinto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 19 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Resolución complementaria  
Visto el expediente 72/2006-AIA sobre el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana de Carlet, promovido por el propio Ayuntamiento de Carlet.  
Con motivo de la declaración de impacto ambiental (en adelante, DIA) emitida, en fecha 19 de abril de 2007, por esta Dirección General de Gestión del Medio Natural sobre el mencionado expediente, el Ayuntamiento de Carlet envía copia compulsada de la resolución de la directora general de Ordenación Territorial emitida en fecha 13 de marzo de 2008.  
Visto el Punto Primero de la citada DIA que excluye los Sectores afectadas por riesgo de inundación: Cooperativa, Massalet, Piscina, Fornals, Sur-2, Sur-3 y Parque limítrofe con Sur-2, al estimar que no quedan cumplidas las exigencias establecidas en el Plan de Acción Territorial de prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), y serán objeto de una resolución complementaria de esta Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente, una vez obtenido el Informe favorable, relativo al Estudio de Inundabilidad, del Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Ordenación del Territorio de esta Conselleria.  
Vista la Resolución de la Dirección General de Ordenación Territorial, de fecha 13 de marzo de 2008, en la que aprueba el Estudio de Inundabilidad para el desarrollo del Plan General de Ordenación Urbana de Carlet al considerarse suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), remitida a este servicio por el Ayuntamiento de Carlet el 4 de abril de 2008.  
Por todo lo expuesto anteriormente, resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, los sectores Cooperativa, Massalet, Fornals, Sur-2, Sur-3 y Parque limítrofe con Sur-2, del Proyecto de Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Carlet, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el Punto Tercero de la DIA emitida en fecha 19 de abril de 2007.  
Segundo  
De acuerdo con la Resolución de la Dirección General de Ordenación Territorial, de fecha 13 de marzo de 2008, en la que Aprueba el Estudio de Inundabilidad para el desarrollo del Plan General de Ordenación Urbana de Carlet, con carácter general, previamente al desarrollo urbanístico de los nuevos sectores incluidos en el Plan General, se redactarán los correspondientes estudios de inundabilidad. En lo que respecta a los sectores Devesa, Villarrubia, Daya, Sur y l'Horta, situados en las proximidades de la zona afectada por riesgo de inundación del barranco de Benimodo, deberán contrastarse los resultados obtenidos en los correspondientes Estudios de Inundabilidad con los resultados del PATRICOVA en dicho ámbito.  
El Ayuntamiento de Carlet, como administración competente para la aprobación de los Proyectos de Urbanización, deberá vigilar el correcto dimensionado y ejecución de las medidas correctoras propuestas en el estudio de inundabilidad (muros verticales de hormigón armado de 665 metros de longitud por la margen izquierda) de manera que no se afecte a terceros ajenos al sector. Debiendo resarcir de los daños que se produzcan consecuencia de la gestión de las actuaciones.  
En cuanto la actuación afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de Aguas y disposiciones que lo desarrollan), igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
Tercero   
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución.   
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Valencia, 28 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Resolución complementaria  
Visto el expediente 72/2006-AIA sobre el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana de Carlet, promovido por el propio Ayuntamiento de Carlet.  
Con motivo de la Resolución Complementaria a la DIA, emitida, en fecha 19 de abril de 2007, por esta Dirección General de Gestión del Medio Natural sobre el mencionado expediente, indicar que en el Punto Primero de su parte resolutiva se omitió, por mero error de escritura, el Sector Piscina.  
Por todo lo expuesto anteriormente, resuelvo:  
Primero  
Se modifica el Punto Primero de la Resolución Complementaria a la declaración de impacto ambiental de fecha 27 de septiembre de 2006, por esta Dirección General, emitida el 28 de abril de 2008, de manera que queda de la siguiente forma:  
«Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, los sectores Cooperativa, Piscina, Massalet, Fornals, Sur-2, Sur-3 y Parque limítrofe con Sur-2, del Proyecto de Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Carlet, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el Punto Tercero de la DIA emitida en fecha 19 de abril de 2007.»  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución.   
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Valencia, 30 de octubre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML