Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9691, del 26-09-2023 (2023/9715)

RESOLUCIÓ de 3 de setembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la secció del carrer de la Serra Llarga número 3114, a la partida de la Serra Llarga, del terme municipal del Puig de Santa Maria (Valencia). Expediente: (3139957) 079/2023/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9691

Data del DOGV
:   26-09-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/9715

CVE


Data del document
:   03-09-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 de setembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la secció del carrer de la Serra Llarga número 3114, a la partida de la Serra Llarga, del terme municipal del Puig de Santa Maria (Valencia). Expediente: (3139957) 079/2023/AIA. [2023/9715]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3139957) 079/2023/AIA.  
Títol: Projecte d'explotació de la secció carrer Serra Llarga, número 3.114.  
Promotor: Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL.  
Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXCD/2016/5/46.  
Localització: partida de la Serra Llarga, TM del Puig de l'ST (Valencia).  
Descripció del projecte  
La mercantil Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL, promou el projecte d'explotació de la secció C de recurs d'argila en la partida de la Serra Llarga del terme municipal del Puig de l'ST, València, també coneguda com «La Lloma».  
Els terrenys on s'implantarà l'explotació, propietat de la mercantil Enalco, SL, que disposa d'un acord d'explotació amb el promotor Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL, suposen una superfície total de 87.497 m², equivalents a 8,75 ha i se situen a una distància aproximada de 750 m de la urbanització Alfinach de Puçol; a 3,8 km del nucli urbà del mateix Puçol; a 3,85 km de Rafelbunyol, i a 5,5 km del Puig de l'ST, terme municipal al qual pertany el terreny, tots municipis de la província de València.  
L'àmbit d'actuació només ocupa 73.553 m², ja que un tros de la parcel·la en el seu extrem sud-oest té una afecció per estar a menys de 500 m d'una bossa de sòl urbà residencial indicat en el PGOU del Puig de l'ST.  
El volum total d'argila a explotar serà de l'ordre d'1.767.652 m³, havent deduït un volum d'estèrils de 311.938 m³. S'estima una duració estimada de l'explotació de huit anys.  
La topografia de la zona, en la qual es realitzarà l'explotació, presenta un relleu de plegaments i depressions. L'element més significatiu de l'entorn és la Serra Llarga amb una altitud de 171 msnm. L'entorn es caracteritza per estar ocupat per plantacions de cítrics, i presenta un caràcter antropitzat, excepte en la zona est de la serra on podem trobar cobertura vegetal de pins blancs i arbustos com la coscolla, argelagues, romers i timons.  
L'explotació se situarà en una zona afectada per una antiga explotació minera dedicada a tot un durant l'execució de les obres de construcció de l'autovia A-7. L'estat actual després d'aquesta explotació són talussos quasi verticals a diferents altures i altres zones planes sense vegetació i enderrocs derivats d'abocaments no autoritzats.  
La cota d'arrancada de l'explotació és aproximadament de 104 msnm, tenint previst excavar fins a una cota inferior mínima de 44 msnm, deixant 7 bancs amb una altura de 10 m, amplària de 5 m i talussos de banc de 60°. El mateix projecte d'explotació indica que aquests valors asseguren la continuïtat de l'explotació i garanteix la facilitat d'extracció amb els mitjans actuals a emprar, i també maximitza l'extracció de material beneficiable.  
L'explotació es realitzarà mitjançant arrancada per mitjans mecànics mitjançant retroexcavadora de cadenes hidràulica que carregarà sobre dúmper descarregant en la zona d'apilaments on es carregaran els camions de trabuc que serviran al punt de consum. L'excavació s'executarà a cel obert i comptarà amb una franja de protecció exterior de 10 m, ample de banc de 5 m excepte quan s'empren per a operacions i trànsit que es garantirà un ample mínim de 20 m i uns talussos de banc de 60° respecte a l'horitzontal, paràmetres que el projecte d'explotació assegura la seua estabilitat.  
Tant el material de terra vegetal com el material estèril existent excavat seran primerament apilats per separat en la plaça d'explotació mitjançant abocament directe i posteriorment reutilitzats en el condicionament i regeneració de l'activitat, reduint l'impacte per la reducció de generació de runars i estalviant en cicles de producció dels equips de carreteig, segons es descriu en el projecte de restauració.  
  
El projecte estableix que al final de l'explotació s'emplenarà el buit mitjançant els estèrils apilats i residus inerts adequats, d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració.  
Després del rebliment es procedirà a l'extensió de la cobertura vegetal a fi d'aconseguir un perfil equivalent a l'existent actualment i se sembrarà.  
Antecedents i tramitació administrativa  
El 22 de juny 2022, la Comissió Territorial d'Urbanisme va acordar aprovar definitivament el Pla especial d'ús i aprofitament miner La Lloma, al qual es refereix l'explotació, i es va publicar en el BOP de 9 de setembre de 2022.  
Posteriorment, en el mateix any, el ST d'Indústria, Energia i Mines de València realitza sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental amb mancances documentals en la seua tramitació, per la qual cosa no es va cursar l'expedient amb referència 026/2023/ENCI.  
En data 20 d'abril de 2023, el ST d'Indústria, Energia i Mines de València (òrgan substantiu) va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanya de la documentació següent:  
- Projecte d'explotació de la pedrera, fins i tot plànols (20).  
- Annex al projecte d'explotació, fins i tot plànols (1).  
- Estudi d'impacte ambiental, fins i tot plànols (41).  
- Document de síntesi de l'EIA.  
- Certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament del Puig de l'ST.  
- Informe del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000.  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient, Secció de Qualitat Ambiental.  
- Informe del Servei de Planificació de l'SDG de Mobilitat.  
- Informe tècnic del Servei de Planificació i Projectes de la Diputació de València.  
- Informe de la Direcció General de Carreteres, Demarcació de Carreteres de l'Estat en la Comunitat Valenciana.  
- Informe tecnicominer de l'ST d'Indústria, Energia i Mines de València.  
- Informe de patrimoni emés per la DG de Cultura i Patrimoni.  
  
- Informe de domini públic hidràulic, afecció de corrents i disposició de recursos hídrics emés per la CHX.  
- Informe de ratificació de la CHX.  
- Informe d'infraestructura verda i paisatge emés per la DG de Política Territorial i Paisatge.  
- Informe de l'Ajuntament de Puçol.  
- Informe de l'Ajuntament de Sagunt.  
- Anunci d'informació pública del DOGV número 9521, de 13 de gener de 2023, en el qual s'obri el termini d'informació pública i que l'òrgan substantiu indica que no hi ha hagut al·legacions.  
A continuació, s'esmenten resumidament, els informes obtinguts:  
- El certificat de compatibilitat urbanística, que va emetre l'arquitecta municipal de l'Ajuntament del Puig de l'ST, amb data 9 de setembre de 2022, i conclou favorablement de la manera següent:  
  
«Analitzat el planejament urbanístic establit, s'informa favorablement la seua compatibilitat urbanística, ja que l'activitat proposada és un ús compatible en la zona NUPE1-TM (tolerància minera).  
Aquest informe urbanístic es refereix únicament a la compatibilitat de l'activitat sol·licitada (ús urbanístic). El projecte haurà de complir les condicions exposades en el pla especial, pla general i la resta de normativa que li siga aplicable.»  
- Informe de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000, emés amb data de 26 de gener de 2023. Conclou favorablement de la manera següent:  
«Tal com s'ha comentat, el projecte no afecta cap àrea d'interés per a la conservació de la naturalesa, inclosa en la Xarxa Natura 2000.  
Després de revisar la documentació aportada, aquest Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 considera que la realització del projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats ni espècies.»  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient, Secció de Qualitat Ambiental, emés amb data de 17 de febrer de 2023. Es realitzen consideracions en relació amb el compliment normatiu en matèria de subministrament d'aigua, gestió d'aigües residuals, residus de l'activitat, emissions a l'atmosfera i activitats, però sense determinar objecció en matèria de qualitat ambiental.  
- Informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, emés amb data de 8 de febrer de 2023. Conclou en els termes següents:  
«En funció de l'anteriorment exposat, aquest Servei de Planificació, referent a infraestructures públiques de transport de competència autonòmica, emet informe favorable sol·licitud d'aprofitament de recursos de la secció c de la Llei de mines, en la concessió derivada del permís d'investigació denominada «Serra Llarga» número 3.114, condicionat a informe favorable de l'Ajuntament del Puig l'ST per l'accés proposat pel camí a la Lloma, de la seua titularitat.»  
  
- Informe tècnic del Servei de Planificació i Projectes de la Diputació de València, emés el 6 de març de 2023. Conclou de la manera següent:  
«Examinada la documentació presentada es comprova que l'explotació minera no afecta de manera significativa a la xarxa de carreteres provincial.»  
- Informe de la Direcció General de Carreteres, Demarcació de Carreteres de l'Estat en la Comunitat Valenciana, emés el 19 de juliol de 2023, que resol en els termes següents:  
«Informa en sentit favorable, amb caràcter vinculant quant a l'afecció a la xarxa de carreteres de l'Estat, l'actuació sol·licitada pel Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines, en el PK 311 + 000 de l'autovia A-7 en els diversos termes municipals, amb subjecció a les condicions particulars i generals següents:  
Condicions particulars i generals  
- Després de l'anàlisi i estudi de la documentació disponible en l'enllaç web indicat en l'escrit de sol·licitud presentat per aqueix Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines, s'ha observat que l'actuació no afecta la xarxa de carreteres de l'Estat ni a la seua zona d'influència.  
  
- No obstant el que es disposa en el paràgraf anterior, en tot cas s'estarà al que es disposa en la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, i el seu reglament.»  
- Informe tecnicominer de l'ST d'Indústria, Energia i Mines de València emés el 13 d'abril de 2023. Aquest conclou de la forma següent:  
«Com a conseqüència de la documentació rebuda, s'informa favorablement el projecte d'explotació, i una vegada revisada la documentació aportada, mitjançant el tràmit de referència i sense que hi haja hagut al·legacions, es considera que és apta per al seu trasllat al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental perquè, si escau, es done inici al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, a favor de l'entitat Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL.»  
- Informe de patrimoni emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni emés l'11 de maig de 2023 en el qual es conclou:  
«No existeix afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions pel que, vistos els preceptes indicats i de conformitat amb els informes dels serveis tècnics, s'informa favorablement, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el projecte de concessió minera Serra Llarga al Puig de l'ST, parcel·la 33 del polígon 3. En l'àmbit patrimonial la construcció d'aquestes instal·lacions no afecta cap BIC o bé de rellevància local, no sent necessàries mesures correctores en aquest cas concret.»  
- Informe de domini públic hidràulic, afecció de corrents i disposició de recursos hídrics emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 29 d'abril de 2020 indica:  
En relació amb el domini públic hidràulic «l'àmbit d'actuació no afecta cap llit públic ni les seues zones de servitud i policia».  
  
En el que respecta a la incidència en el règim de corrents «l'àmbit de l'actuació se situa fora de zona de policia de llit públic i no es troba afectat per zona de flux preferent ni per zona inundable per a l'avinguda de període de retorn de 500 anys».  
Finalment, sobre la disponibilitat de recursos hídrics, l'informe indica que s'haurà de justificar:  
«1. Justificació de la demanda d'aigua prevista per a l'actuació, expressada en m³/any.  
2. Acreditació del dret a l'ús de l'aigua. Referència de l'expedient de concessió o les dades de la inscripció en el registre d'aigües que emparen el dret a l'ús privatiu de les aigües per a atendre l'increment de demanda que suposa l'actuació prevista, tot això amb la finalitat d'assegurar que l'actuació que es pretén realitzar és compatible amb les previsions dels plans hidrològics i a més no suposa afectació o menyscapte a altres usos existents legalment implantats».  
  
A data 5 de juliol de 2023, la CHX emet un nou informe referint-se a l'esmentat en el paràgraf anterior i a aqueix respecte indica:  
«Pel que fa al reg de les parcel·les, en relació amb el condicionant imposat per aquesta confederació en l'informe emés, en la documentació actual s'indica que el reg es realitzarà mitjançant la recollida d'aigües pluvials o camions cisterna, per la qual cosa el condicionant es considera satisfet.»  
- Informe d'infraestructura verda i paisatge emés per la Direcció General de Política Territorial i Paisatge l'1 de desembre de 2021 en el qual es condiciona a actualitzar tant el projecte com el pla de restauració amb les mesures adoptades i aprovades en l'estudi de paisatge en el qual es detalla que l'explotació no realitza obertura visual cap a l'est. Així mateix, s'incorporen mesures de mitigació de l'impacte visual mitjançant barrera vegetal.  
«En conseqüència, s'emet informe favorable condicionat a la inclusió d'aquesta mesura d'integració entre la documentació del projecte i del pla de restauració integral, tant en plans com en pressupost.»  
  
- Els informes municipals tant de l'Ajuntament de Sagunt, emés el 20 de juny de 2023, com el de l'Ajuntament de Puçol, emés el 4 de juliol de 2023, aprecien que no existeix incompatibilitat del desenvolupament de l'activitat, a implantar-se en el terme municipal del Puig de l'ST, amb els usos i activitats existents i previstos en les zones confrontants dels termes municipals de Sagunt i Puçol, respectivament.  
  
Consideracions ambientals  
La zona de projecte es troba en l'extrem nord-oest del TM del Puig de l'ST, al nord de la província de Valencia, formant part del segment sud-oriental del sistema Ibèric en el seu front Mediterrani.  
  
El relleu de la zona d'explotació presenta plegaments i depressions, sent la Serra Llarga l'element més significatiu de la zona, situant-se el projecte en el seu propi vessant. En l'emplaçament existeix una vella explotació sense restaurar amb no gaire vegetació i residus procedents d'abocament no autoritzats, amb una cota superior al voltant dels 125 msnm i una inferior d'aproximadament 90 msnm.  
Amb l'objecte de possibilitar la finalització de l'explotació de la pedrera i ordenar la seua posterior restauració, s'ha aprovat un pla especial, instrument de planejament que ordena l'ús i aprofitament miner de l'àmbit. D'una banda, s'aprofita un recurs natural valuós, com són les argiles, en favor de l'activitat ceràmica i, per una altra, es restaura un espai degradat per una activitat anterior.  
Ni en la zona de projecte ni en l'entorn pròxim es troben làmines d'aigua ni barrancs de llit continu. En els voltants es troben plantacions de cítrics, principalment tarongers. Cap a l'est trobem vegetació silvestre, principalment arbrat amb pins blancs (Pinus halepensis) i arbustos com la coscolla (Quercus coccifera), romer (Rosmarinus officinalis), timó (Thymus vulgaris) i argilagues (Genista scorpius).  
  
En general es pot preveure que les espècies de fauna presents en l'àmbit d'actuació seran de caràcter generalista. Entre aquestes, més enllà de la multitud d'invertebrats propis de la zona, poden trobar-se, principalment ocells com la perdiu (Alectoris rufa), el tudó (Columba palumbus), la garsa (Pica pica), la cogullada comuna (Galerida cristata), gafarrons (Serinus serinus), teuladins (Passer sp.), titetes (Anthus sp.), busquereta (Sylvia sp.), falciots (Apus spp.), oroneta cuablanca (Delichon urbica) i tords (Tordus sp.), i també algun rapinyaire com el xoriguer comú (Falco tinnunculus), mamífers com el conill (Oryctolagus cuniculus) o diverses espècies de rosegadors i rèptils com les serps blanques (Elaphe scalaris), serps verdes (Malpolon monpessulanus) i sargantanes ibèriques (Podarcis hispanica).  
Les espècies existents en la zona, o tenen una elevada mobilitat o no són susceptibles de desenvolupar el seu cicle de vida en els voltants de la zona d'explotació.  
Consultat el visor cartogràfic d'IDEV, en l'àmbit d'actuació, no s'observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000 o espais naturals protegits.  
No consta afecció directa a cap hàbitat d'interés ni a vies pecuàries.  
  
La zona d'actuació es troba dins de sòl classificat com a sòl forestal pel PATFOR. Consta un informe realitzat pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, emés el 22 d'octubre de 2018, en relació amb el pla de restauració que es va presentar derivat del permís d'investigació, en el qual es concloïa que les actuacions previstes, en concret la restauració morfològica, edàfica i la revegetació en el pla eren correctes.  
  
En la fase de preparació i explotació s'identifiquen, entre altres, els impactes ambientals potencials següents:  
- Les tasques de rebuig i desbrossament prèvies de la zona, condicionament dels accessos, i també la posterior extracció de material per al seu ús, es preveu que causen impacte temporal i reversible en la qualitat de l'aire i soroll, a causa de la generació de partícules en suspensió, i al soroll i a les vibracions de la diferent maquinària i vehicles intervinents. D'altra banda, es produirà un increment sonor en l'àrea, ocasionat pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc.  
- El desenvolupament de l'activitat genera una potencial contaminació de l'atmosfera, quedant subjecta al règim previst en la Llei 34/2007 i el Decret 100/2011, per a activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
Com a mesures preventives, correctores i protectores per a minimitzar l'impacte generat per les emissions de pols provocades especialment pel moviment de terres i pel trànsit de vehicles, s'estableixen les següents:  
1. Es realitzaran labors periòdiques de manteniment i neteja de la plaça de la pedrera, dels camins i pistes d'accés a la pedrera, i dels fronts de l'explotació, per mitjà d'una cisterna de reg per gravetat. Es restringirà la velocitat de conducció dels vehicles en tot l'àmbit de l'explotació i s'asfaltarà els camins d'accés a l'explotació fins a l'abandó total d'aquesta.  
2. Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs regant aquelles zones que es puguen veure més afectades. Els treballs es podran reprendre tan bon punt les condicions climàtiques ho permeten.  
  
3. Tots els vehicles que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones, les quals hauran de cobrir totalment la caixa del bolquet o remolc del camió, amb la finalitat d'evitar emissions de pols durant el transport.  
D'igual forma, es considera l'emissió de gasos a l'atmosfera deguts a la utilització de maquinària i vehicles de transport com un altre dels impactes potencials. Per a minimitzar aquests impactes es proposen les mesures de caràcter preventiu següents:  
1. Els motors de combustió interna es revisaran perquè complisquen els límits d'emissió de contaminants previstos en la vigent normativa.  
  
2. Es revisaran periòdicament les emissions de gasos, vapors, fums i partícules a l'atmosfera.  
En relació amb la contaminació atmosfèrica provocada per sorolls i vibracions, tindrà lloc principalment en la fase de preparació i funcionament de l'explotació, que serà un impacte causat per les emissions sonores, de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, que poden causar molèsties a la població i a la fauna que puga existir en l'entorn pròxim a l'explotació. Per a la minimització d'aquest impacte, s'estableixen les mesures de prevenció i protectores següents:  
  
1. Limitació de l'horari de treball al període diürn.  
2. S'utilitzarà maquinària que complisca amb tots els requisits necessaris en matèria de soroll. Tota la maquinària impulsada per motors de combustió interna disposarà dels seus corresponents silenciadors homologats.  
3. La maquinària es revisarà periòdicament, segons les normes de manteniment i es realitzaran totes les revisions necessàries.  
- Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació, serà inevitable la modificació de l'escolament superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que sofrirà el terreny a conseqüència de la continuada extracció d'àrids. En aquest sentit, i a fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'estableixen mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua d'escolament i, d'altra banda, interceptar els sediments arrossegats per l'aigua, per a la seua posterior recuperació:  
1. S'establiran sistemes de drenatge en el perímetre de l'explotació, mitjançant una cuneta de guarda, per a la recollida de les aigües externes i impedir que aquestes arriben a la zona d'actuació.  
2. Hauran de limitar-se els pendents dels talussos i altura entre bermes, afavorint d'aquesta manera la infiltració de l'aigua i reduint la seua velocitat, i també elements dissipadors d'energia i deposició de sediments per a evitar pèrdua de sòl.  
Arran dels treballs d'explotació, es generaran residus sòlids. Així mateix, la gestió de residus catalogats com a perillosos o de naturalesa diferent als materials petris, que es puguen generar serà un aspecte important a vigilar. Es prendran diverses mesures preventives i correctores:  
1. Es procedirà a la retirada i apilament de la capa de terra vegetal de les zones de desbrossament per al seu posterior aprofitament.  
2. No es permetrà, en cap cas, l'abocament de residus sòlids o líquids al terreny.  
3. Els residus que es generen durant la preparació i explotació de la zona d'explotació es classificaran en inerts, residus urbans i residus perillosos.  
4. Els residus urbans i assimilables (restes de menjar, envasos, restes de cartó, etc.), separats per a la seua gestió, seran posats a la disposició de l'Ajuntament, per la qual cosa hauran de complir-se les ordenances de recollida.  
5. Els residus catalogats com a perillosos s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en recinte cobert dotat amb solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i seran gestionats per gestor autoritzat.  
6. En cas de vessaments o fuites en la zona de proveïment de carburant i manteniment es retiraran les terres contaminades gestionant-se com un residu perillós i es posarà terra nova de similars característiques a l'existent.  
- Encara que, a priori, no consta afecció a cap jaciment arqueològic, paleontològic o etnològic inventariat en l'àrea d'explotació, se seguiran les pautes i indicacions de la DG de Patrimoni de la Conselleria d'Educació i Cultura. En cas de produir-se algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l'execució de les labors extractives en l'àmbit de l'actuació, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà als organismes competents la troballa perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, conservació o estudi de la troballa.  
  
Respecte a les modificacions paisatgístiques que es puguen produir, s'han proposat les mesures preventives i correctores següents:  
1. No sobrepassar en cap cas els límits de l'autorització minera.  
2. Elecció de la ubicació de l'explotació en una àrea de baix impacte visual des de vies de comunicació o assentaments urbans, per davall de la cota del terreny, sense afectar vessants ni elevacions topogràfiques, i amb els accessos ja existents.  
3. No realitzar cap mena de construcció permanent en el temps.  
4. Amuntegar la terra vegetal susceptible de ser usada en la restauració. Disposar-la en forma de cavalló i revegetar-la amb les espècies de la zona i espècies arbòries de creixement ràpid, de manera que constituïsquen pantalles vegetals, evitant les vistes directes de la pedrera, i d'aquesta manera minimitzar l'impacte visual de l'explotació minera.  
5. S'atendrà en tot moment al programa d'explotació de la pedrera, que ha sigut programat de manera que siga executat de forma progressiva a l'avanç de l'explotació, de manera que a mesura que el front es trobe a suficient distància per a no interferir en les labors d'extracció, començaran les labors de restauració per la zona ja explotada. D'aquesta manera, mitjançant l'explotació i restauració simultània es redueix en el temps i en l'espai l'àrea afectada per la pedrera a cada moment, corregint-se al més prompte possible l'impacte negatiu que suposa l'existència del buit, tant des del punt de vista paisatgístic com de la seguretat.  
6. Recuperació final de la topografia i drenatge existent, i també de l'estat ocupacional previ a l'explotació i d'acord amb les característiques del sòl (pins, garroferes, oliveres i ginebres).  
7. Condicionament i revegetació dels accessos existents en la zona.  
  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, es preveu un impacte de desenvolupament econòmic positiu de manera indirecta en el sector de la construcció, abastant aquest últim, un major àmbit territorial. La zona d'explotació extraurà matèries primeres per a la fabricació d'àrids per al seu ús posterior en el sector de la construcció, matèries primeres indispensables per a l'obra civil, edificació, etc.  
- L'impacte sobre la fauna és igualment negatiu, com el de la flora, encara que donada la mobilitat i capacitat de colonització de la fauna, especialment els vertebrats, s'espera que en iniciar l'explotació, la fauna es refugie en parcel·les pròximes amb característiques similars, de manera que quan concloga l'explotació i restauració, la fauna colonitzarà de nou les parcel·les afectades.  
Conclosos els treballs d'explotació, s'establiran unes mesures a dur a terme, per a la fase d'abandó de l'explotació, descrites en el projecte de restauració. El projecte de restauració detalla un pressupost total de 5.378.875,15 euros, que per a les 8,75 ha de l'explotació resulten aproximadament 675.000 €/ha. Aquest pressupost es dedicarà principalment a la restauració morfològica de la parcel·la (84,4 % del pressupost), seguit del capítol de restauració edàfica (12,5 %), i en menor mesura els capítols de correcció hidrològica (1,1 %), preparació del terreny (0,5 %), revegetació (0,8 %), programa de manteniment i abandó de labors (0,4 %) i, finalment, seguretat i salut (0,2 %).  
  
Entre les mesures a destacar s'establiran les següents:  
1. Es delimitarà el perímetre de l'explotació amb tanca d'enreixat metàl·lic de triple torsió ancorada al terreny, per a evitar el pas de persones i animals.  
2. Es vigilarà topogràficament l'estructura i composició dels materials utilitzats en el rebliment del buit miner, especialment els possibles assentaments o subsidències del terreny restaurat, procedint a senyalitzar-lo immediatament, si escau, i al sanejament dels defectes detectats.  
  
3. Periòdicament es revisaran els voltants de la zona restaurada per a comprovar si es produeixen afeccions d'algun tipus al mitjà, previstes o no previstes, les quals seran corregides immediatament amb les mesures necessàries. Es realitzaran campanyes de desinfecció i desratització, per a evitar la presència d'animals durant el funcionament de les actuacions, en tot el recinte. Es realitzarà un seguiment i control de les zones restaurades.  
4. Es vigilarà la coberta vegetal restaurada, especialment després d'episodis de pluges considerables, a la recerca de senyals d'erosió, dessecació, enfonsaments o qualsevol signe que indique que la integritat de la cobertura està deteriorada o afectada.  
L'EIA, compta amb un programa de vigilància ambiental que estableix les pautes a seguir, efectuant els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la seua periodicitat corresponent. Els seus objectius, segons s'indica en el projecte, fan referència a quatre aspectes principals:  
a) Restauració de les àrees d'explotació que hagen arribat a la seua situació final i control dels resultats de reimplantació.  
b) Control de la geometria i disseny dels elements del projecte pel que fa al seu paper com a suport de restauració.  
c) Control de les propietats de la terra vegetal prevista per a la restauració.  
d) Control de les emissions a l'atmosfera.  
e) Control de la qualitat del medi hídric de l'entorn, afecció a les aigües superficials i subterrànies.  
f) Control dels residus generats durant l'explotació i les labors de restauració.  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conforme a l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, grup 3, lletra c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics, c.1) materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per matxucament, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció primera del capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
L'article 119 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació de recursos de la secció C, Serra Llarga, promogut per Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL, en el TM del Puig de l'ST (Valencia), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
1. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
2. El perfil restaurat serà realitzat per a aconseguir una integració topogràfica i paisatgística amb l'entorn de la parcel·la i, en qualsevol cas, no superaran els 19° ni els 5 m d'altura de banc, respectant els paràmetres definits en el perfil tipus dels plànols del projecte d'explotació i restauració aportat.  
3. Haurà d'assegurar-se la disponibilitat i aprovisionament, any a any, de residus inerts adequats per a garantir la progressiva restauració integra tant de l'excavació com de la integració paisatgística.  
4. El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, de les propostes emeses pels diferents organismes consultats i de les mesures addicionals proposades, correspondrà a l'òrgan substantiu.  
  
5. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
6. Es controlarà que la gestió dels residus generats, en el conjunt de l'explotació, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.  
  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i també en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 3 de setembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9691, del 26-09-2023 (2023/9715)

RESOLUCIÓN de 3 de septiembre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de explotación de la sección de la calle de la Serra Llarga número 3114, en la partida de la Serra Llarga, del término municipal de El Puig de Santa Maria (Valencia). Expediente: (3139957) 079/2023/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9691

Fecha DOGV
:   26-09-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/9715

CVE


Fecha del documento
:   03-09-2023

Organismo emisor


Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de septiembre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de explotación de la sección de la calle de la Serra Llarga número 3114, en la partida de la Serra Llarga, del término municipal de El Puig de Santa Maria (Valencia). Expediente: (3139957) 079/2023/AIA. [2023/9715]  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (3139957) 079/2023/AIA.  
Título: proyecto de explotación de la sección calle Serra Llarga número 3.114.  
Promotor: Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL.  
Órgano sustantivo: ST de Industria, Energía y Minas de València.  
Ref. Órgano sustantivo: MIEXCD/2016/5/46.  
Localización: partida Serra Llarga, TM El Puig de Santa Maria (Valencia).  
Descripción del proyecto  
La mercantil Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL, promueve el proyecto de explotación de la sección C de recurso de arcilla en la partida Serra Llarga del término municipal de El Puig de Santa Maria, Valencia, también conocida como La Lloma.  
Los terrenos en donde se implantará la explotación, propiedad de la mercantil Enalco, SL, que dispone de un acuerdo de explotación con el promotor Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL, suponen una superficie total de 87.497 m², equivalentes a 8,75 ha y se ubican a una distancia aproximada de 750 m de la urbanización Alfinach de Puçol, a 3,8 km del casco urbano del propio Puçol, a 3,85 km de Rafelbunyol y a 5,5 km de El Puig de Santa Maria, término municipal al que pertenece el terreno, todos ellos municipios de la provincia de Valencia.  
El ámbito de actuación solo ocupa 73.553 m² ya que un trozo de la parcela en su extremo suroeste tiene una afección por estar a menos de 500 m de una bolsa de suelo urbano residencial indicado en el PGOU de El Puig de Santa Maria.  
El volumen total de arcilla a explotar será del orden de 1.767.652 m³, habiendo deducido un volumen de estériles de 311.938 m³. Se estima una duración estimada de la explotación de ocho años.  
La topografía de la zona, en la que se realizará la explotación, presenta un relieve de plegamientos y depresiones. El elemento más significativo del entorno es la Sierra Larga con una altitud de 171 msnm. El entorno se caracteriza por estar ocupado por plantaciones de cítricos, presentando un carácter antropizado, salvo en la zona este de la sierra donde podemos encontrar cobertura vegetal de pinos carrascos y arbustos como la coscoja, aliagas, romeros y tomillos.  
La explotación se situará en una zona afectada por una antigua explotación minera dedicada a todo uno durante la ejecución de las obras de construcción de la autovía A-7. El estado actual tras dicha explotación son taludes casi verticales a diferentes alturas y otras zonas llanas sin vegetación y escombros derivados de vertidos no autorizados.  
La cota de arranque de la explotación es aproximadamente 104 msnm, teniendo previsto excavar hasta una cota inferior mínima de 44 msnm, dejando 7 bancos con una altura de 10 m, anchura de 5 m y taludes de banco de 60º. El propio proyecto de explotación indica que estos valores aseguran la continuidad de la explotación y garantiza la facilidad de extracción con los medios actuales a emplear, así como maximiza la extracción de material beneficiable.  
La explotación se realizará mediante arranque por medios mecánicos mediante retroexcavadora de cadenas hidráulica que cargará sobre dumper descargando en la zona de acopios donde se cargarán los camiones bañera que servirán al punto de consumo. La excavación se ejecutará a cielo abierto y contará con una franja de protección exterior de 10 m, ancho de banco de 5 m salvo cuando se empleen para operaciones y tránsito que se garantizará un ancho mínimo de 20 m y unos taludes de banco de 60º con respecto a la horizontal, parámetros que el proyecto de explotación asegura su estabilidad.  
Tanto el material de tierra vegetal como el material estéril existente excavado serán primeramente acopiados por separado en la plaza de explotación mediante vertido directo y posteriormente reutilizados en el acondicionamiento y regeneración de la actividad, reduciendo el impacto por la reducción de generación de escombreras y ahorrando en ciclos de producción de los equipos de acarreo, según se describe en el proyecto de restauración.  
El proyecto establece que al final de la explotación se rellenará el hueco mediante los estériles acopiados y residuos inertes adecuados, de acuerdo con el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración.  
Tras el relleno se procederá a la extensión de la cobertura vegetal con el objeto de lograr un perfil equivalente al existente actualmente y se sembrará.  
Antecedentes y tramitación administrativa  
El 22 de junio 2022, la Comisión Territorial de Urbanismo acordó aprobar definitivamente el Plan especial de uso y aprovechamiento minero La Lloma, al que se refiere la explotación, publicándose en el BOP del 9 de septiembre de 2022.  
Posteriormente en el mismo año el ST de Industria, Energía y Minas de València realiza solicitud de evaluación de impacto ambiental con carencias documentales en su tramitación, por lo que no se cursó el expediente con referencia 026/2023/ENCI.  
En fecha 20 de abril de 2023, el ST de Industria, Energía y Minas de València (órgano sustantivo) dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompaña de la siguiente documentación:  
- Proyecto de explotación de la cantera, incluso planos (20).  
- Anexo al proyecto de explotación, incluso planos (1).  
- Estudio de impacto ambiental, incluso planos (41).  
- Documento de síntesis del EIA.  
- Certificado de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de El Puig de Santa Maria.  
- Informe del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000.  
- Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente, Sección de Calidad Ambiental.  
- Informe del Servicio de Planificación de la SDG de Movilidad.  
- Informe técnico del Servicio de Planificación y Proyectos de la Diputación de València.  
- Informe de la Dirección General de Carreteras, Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana.  
- Informe técnico-minero del ST de Industria, Energía y Minas de València.  
- Informe de patrimonio emitido por la DG de Cultura y Patrimonio.  
- Informe de dominio público hidráulico, afección de corrientes y disposición de recursos hídricos emitido por la CHJ.  
- Informe de ratificación de la CHJ.  
- Informe de infraestructura verde y paisaje emitido por la DG de Política Territorial y Paisaje.  
- Informe del Ayuntamiento de Puzol.  
- Informe del Ayuntamiento de Sagunto.  
- Anuncio de información pública del DOGV número 9521, de fecha 13 de enero de 2023, en el que se abre el plazo de información pública y que el órgano sustantivo indica que no han habido alegaciones.  
A continuación, se citan resumidamente, los informes recabados:  
- El certificado de compatibilidad urbanística, que fue emitido con fecha de 9 de septiembre de 2022 por la arquitecta municipal del Ayuntamiento de El Puig de Santa Maria y concluye favorablemente del siguiente modo:  
«Analizado el planeamiento urbanístico establecido, se informa favorablemente su compatibilidad urbanística, ya que la actividad propuesta es un uso compatible en la zona NUPE1-TM (tolerancia minera).  
El presente informe urbanístico se refiere únicamente a la compatibilidad de la actividad solicitada (uso urbanístico). El proyecto deberá cumplir las condiciones expuestas en el plan especial, plan general y el resto de normativa que le sea de aplicación.»  
- Informe de Vida Silvestre y Red Natura 2000, emitido con fecha de 26 de enero de 2023. Concluye favorablemente del siguiente modo:  
«Tal com s'ha comentat, el projecte no afecta a cap àrea d'interés per a la conservació de la naturalesa, inclosa en la Xarxa Natura 2000.  
Després de revisar la documentació aportada, este Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 considera que la realització del projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats ni espècies.»  
- Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente, Sección de Calidad Ambiental, emitido a fecha del 17 de febrero de 2023. Se realizan consideraciones en relación con el cumplimiento normativo en materia de suministro de agua, gestión de aguas residuales, residuos de la actividad, emisiones a la atmósfera y actividades, pero sin determinar objeción en materia de calidad ambiental.  
- Informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad, emitido con fecha de 8 de febrero de 2023. Concluye en los siguientes términos:  
«En función de lo anteriormente expuesto, este Servicio de Planificación, en lo referente a infraestructuras públicas de transporte de competencia autonómica, emite informe favorable solicitud de aprovechamiento de recursos de la sección c) de la Ley de minas, en la concesión derivada del permiso de investigación denominada «Serra Llarga» número 3.114, condicionado a informe favorable del Ayuntamiento de El Puig Santa Maria por el acceso propuesto por el camí a la Lloma, de su titularidad.»  
- Informe técnico del Servicio de Planificación y Proyectos de la Diputación de València, emitido el 6 de marzo de 2023. Concluye de la siguiente manera:  
«Examinada la documentación presentada se comprueba que la explotación minera no afecta de forma significativa a la red de carreteras provincial.»  
- Informe de la Dirección General de Carreteras, Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana, emitido el 19 de julio de 2023 que resuelve en los siguientes términos:  
«Informa en sentido favorable, con carácter vinculante en cuanto a la afección a la Red de Carreteras del Estado, la actuación solicitada por el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas, en el PK: 311 + 000 de la autovía A-7 en el varios términos municipales, con sujeción a las condiciones particulares y generales siguientes:  
Condiciones particulares y generales  
- Tras el análisis y estudio de la documentación disponible en el enlace web indicado en el escrito de solicitud presentado por ese Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas, se ha observado que la actuación no afecta a la Red de Carreteras del Estado ni a su zona de influencia.  
- No obstante lo dispuesto en el párrafo anterior, en todo caso se estará a lo dispuesto en la Ley 37/2015, de 29 de septiembre, de carreteras y su Reglamento.»  
- Informe técnico-minero del ST de Industria, Energía y Minas de València emitido el 13 de abril de 2023. Este concluye de la siguiente forma:  
«Como consecuencia de la documentación recibida, se informa favorablemente el proyecto de explotación, y una vez revisada la documentación aportada, mediante el trámite de referencia y sin que haya habido alegaciones, se considera que es apta para su traslado al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental para que, si procede, se dé inicio al trámite de evaluación de impacto ambiental ordinaria, a favor de la entidad Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL.»  
- Informe de patrimonio emitido por la Dirección General de Cultura y Patrimonio emitido el 11 de mayo de 2023 en el que se concluye:  
«No existe afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones por lo que, vistos los preceptos indicados y de conformidad con los informes de los Servicios Técnicos, se informa favorablemente, a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, el proyecto de concesión minera Serra Llarga en El Puig de Santa Maria, parcela 33 del polígono 3. A nivel patrimonial la construcción de estas instalaciones no afecta a ningún BIC o bien de relevancia local, no siendo necesarias medidas correctoras en este caso concreto.»  
- Informe de dominio público hidráulico, afección de corrientes y disposición de recursos hídricos emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar el 29 de abril de 2020 indica:  
En relación con el dominio público hidráulico «el ámbito de actuación no afecta a ningún cauce público ni a sus zonas de servidumbre y policía».  
En lo que respecta a la incidencia en el régimen de corrientes «el ámbito de la actuación se sitúa fuera de zona de policía de cauce público y no se encuentra afectado por zona de flujo preferente ni por zona inundable para la avenida de periodo de retorno de 500 años».  
Finalmente, sobre la disponibilidad de recursos hídricos, el informe indica que se deberá justificar:  
«1. Justificación de la demanda de agua prevista para la actuación, expresada en m³/año.  
2. Acreditación del derecho al uso del agua. Referencia del expediente de concesión o los datos de la inscripción en el registro de aguas que amparan el derecho al uso privativo de las aguas para atender el incremento de demanda que supone la actuación prevista, todo ello con el fin de asegurar que la actuación que se pretende realizar es compatible con las previsiones de los planes hidrológicos y además no supone afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados».  
A fecha 5 de julio de 2023, la CHJ emite un nuevo informe refiriéndose al citado en el párrafo anterior e indica a ese respecto:  
«Respecto al riego de las parcelas, en relación con el condicionante impuesto por esta confederación en el informe emitido, en la documentación actual se indica que el riego se realizará mediante la recogida de aguas pluviales o camiones cisterna, por lo que el condicionante se considera satisfecho.»  
- Informe de infraestructura verde y paisaje emitido por la Dirección General de Política Territorial y Paisaje emitido el 1 de diciembre de 2021 en el que se condiciona a actualizar tanto el proyecto como el plan de restauración con las medidas adoptadas y aprobadas en el estudio de paisaje en el que se detalla que la explotación no realiza apertura visual hacia el este. Asimismo, se incorporan medidas de mitigación del impacto visual mediante barrera vegetal.  
«En consecuencia, se emite informe favorable condicionado a la inclusión de dicha medida de integración entre la documentación del proyecto y del plan de restauración integral, tanto en planos como en presupuesto».  
- Los informes municipales tanto del Ayuntamiento de Sagunto, emitido el 20 de junio de 2023, como el del Ayuntamiento de Puzol, emitido el 4 de julio de 2023, aprecian que no existe incompatibilidad del desarrollo de la actividad, a implantarse en el término municipal de El Puig de Santa Maria, con los usos y actividades existentes y previstos en las zonas colindantes de los términos municipales de Sagunto y Puzol, respectivamente.  
Consideraciones ambientales  
La zona de proyecto se encuentra en el extremo noroeste del TM de El Puig de Santa Maria, al norte de la provincia de Valencia, formando parte del segmento suroriental del sistema Ibérico en su frente Mediterráneo.  
El relieve de la zona de explotación presenta plegamientos y depresiones, siendo la Sierra Larga el elemento más significativo de la zona, situándose el proyecto en su propia ladera. En el emplazamiento existe una vieja explotación sin restaurar con apenas vegetación y residuos procedentes de vertido no autorizados, con una cota superior de entorno a los 125 msnm y una inferior de aproximadamente 90 msnm.  
Con el objeto de posibilitar la finalización de la explotación de la cantera y ordenar su posterior restauración, se ha aprobado un plan especial, instrumento de planeamiento que ordena el uso y aprovechamiento minero del ámbito. Por una parte, se aprovecha un recurso natural valioso, como son las arcillas, en favor de la actividad cerámica y, por otra, se restaura un espacio degradado por una actividad anterior.  
Ni en la zona de proyecto ni en el entorno próximo se encuentran láminas de agua ni barrancos de cauce continuo. En los alrededores se encuentran plantaciones de cítricos, principalmente naranjos. Hacia el Este encontramos vegetación silvestre, principalmente arbolado con pinos carrascos (Pinus halepensis) y arbustos como coscoja (Quercus coccifera), romero (Rosmarinus officinalis), tomillo (Thymus vulgaris) y aliagas (Genista scorpius).  
En general se puede prever que las especies de fauna presentes en el ámbito de actuación serán de carácter generalista. Entre ellos, más allá de la multitud de invertebrados propios de la zona, pueden encontrarse, principalmente aves como la perdiz común (Alectoris rufa), la paloma torcaz (Columba palumbus), la urraca (Pica pica), la cogujada común (Galerida cristata), verdecillos (Serinus serinus), gorriones (Passer sp.), bisbitas (Anthus sp.), currucas (Sylvia sp.), vencejos (Apus sp.), aviones (Delichon urbica) y zorzales (Tordus sp.), así como alguna rapaz como el cernícalo común (Falco tinnuculus)., mamíferos como el conocejo común (Oryctolagus cuniculus) o varias especies de roedores y reptiles como culebra de escalera (Elaphe scalaris), culebras bastardas (Malpolon monpessulanus) y lagartijas ibéricas (Podareis hispánica).  
Las especies existentes en la zona, o tienen una elevada movilidad, o no son susceptibles de desarrollar su ciclo de vida en las inmediaciones de la zona de explotación.  
Consultado el visor cartográfico de IDEV, en el ámbito de actuación, no se observa afección a ningún espacio perteneciente a la Red Natura 2000 o espacios naturales protegidos.  
No consta afección directa a ningún hábitat de interés ni a vías pecuarias.  
La zona de actuación se encuentra dentro de suelo clasificado como suelo forestal por el PATFOR. Consta un informe realizado el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, emitido el 22 de octubre de 2018 en relación con el plan de restauración que se presentó derivado del permiso de investigación en el que se concluía que las actuaciones previstas, en concreto la restauración morfológica, edáfica y la revegetación en el plan eran correctas.  
En la fase de preparación y explotación se identifican, entre otros, los siguientes impactos ambientales potenciales:  
- Las tareas de despeje y desbroce previas de la zona, acondicionamiento de los accesos, así como la posterior extracción de material para su uso, se prevé que causen impacto temporal y reversible en la calidad del aire y ruido, debido a la generación de partículas en suspensión, y al ruido y a las vibraciones de la distinta maquinaria y vehículos intervinientes. Por otro lado, se producirá un incremento sonoro en el área, ocasionado por los motores de combustión interna, el funcionamiento de la maquinaria, la presencia humana, etc.  
- El desarrollo de la actividad genera una potencial contaminación de la atmósfera, quedando sujeta al régimen previsto en la Ley 34/2007 y el Decreto 100/2011, para actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera.  
Como medidas preventivas, correctoras y protectoras para minimizar el impacto generado por las emisiones de polvo provocadas especialmente por el movimiento de tierras y por el tráfico de vehículos, se establecen las siguientes:  
1. Se realizarán labores periódicas de mantenimiento y limpieza de la plaza de cantera, de los caminos y pistas de acceso a la cantera, y de los frentes de la explotación, por medio de una cisterna de riego por gravedad. Se restringirá la velocidad de conducción de los vehículos en todo el ámbito de la explotación y se asfaltará los caminos de acceso a la explotación hasta el abandono total de la misma.  
2. Cuando las condiciones climáticas sean desfavorables, como por ejemplo fuertes rachas de viento, se paralizarán inmediatamente los trabajos regando aquellas zonas que se puedan ver más afectadas. Los trabajos se podrán reanudar tan pronto las condiciones climáticas lo permitan.  
3. Todos los vehículos que transporten materiales pulverulentos deberán ir cubiertos con lonas, las cuales deberán cubrir totalmente la caja del volquete o remolque del camión, con el fin de evitar emisiones de polvo durante el transporte.  
De igual forma, se considera la emisión de gases a la atmósfera debidos a la utilización de maquinaria y vehículos de transporte como otro de los impactos potenciales. Para minimizar estos impactos se proponen las siguientes medidas de carácter preventivo:  
1. Los motores de combustión interna se revisarán para que cumplan los límites de emisión de contaminantes previstos en la vigente normativa.  
2. Se revisarán periódicamente las emisiones de gases, vapores, humos y partículas a la atmósfera.  
En relación con la contaminación atmosférica provocada por ruidos y vibraciones, tendrá lugar principalmente en la fase de preparación y funcionamiento de la explotación, que será un impacto causado por las emisiones sonoras, de carácter reversible a corto plazo y de extensión puntual, pudiendo causar molestias a la población y a la fauna que pueda existir en el entorno próximo a la explotación. Para la minimización de este impacto, se establecen las siguientes medidas de prevención y protectoras:  
1. Limitación del horario de trabajo al periodo diurno.  
2. Se utilizará maquinaria que cumpla con todos los requisitos necesarios en materia de ruido. Toda la maquinaria impulsada por motores de combustión interna dispondrá de sus correspondientes silenciadores homologados.  
3. La maquinaria se revisará periódicamente, según las normas de mantenimiento y se realizarán todas las revisiones necesarias.  
- Durante la fase de ejecución y funcionamiento de la explotación, será inevitable la modificación de la escorrentía superficial del ámbito de la actuación, debido a la transformación que sufrirá el terreno como consecuencia de la continuada extracción de áridos. En este sentido, y con el objeto de obtener un mejor control de la nueva escorrentía generada, se establecen medidas encaminadas a reducir el poder erosivo del agua de escorrentía y, por otro lado, interceptar los sedimentos arrastrados por el agua, para su posterior recuperación:  
1. Se establecerán sistemas de drenaje en el perímetro de la explotación, mediante una cuneta de guarda, para la recogida de las aguas externas e impedir que las mismas lleguen a la zona de actuación.  
2. Deberán limitarse las pendientes de los taludes y altura entre bermas, favoreciendo de esta forma la infiltración del agua y reduciendo su velocidad, así como elementos disipadores de energía y deposición de sedimentos para evitar pérdida de suelo.  
A raíz de los trabajos de explotación, se generarán residuos sólidos. Asimismo, la gestión de residuos catalogados como peligrosos o de naturaleza distinta a los materiales pétreos, que se puedan generar será un aspecto importante que vigilar. Se tomarán diversas medidas preventivas y correctoras:  
1. Se procederá a la retirada y acopio de la capa de tierra vegetal de las zonas de desbroce para su posterior aprovechamiento.  
2. No se permitirá en ningún caso, el vertido de residuos sólidos o líquidos al terreno.  
3. Los residuos que se generen durante la preparación y explotación de la zona de explotación se clasificarán en inertes, residuos urbanos y residuos peligrosos.  
4. Los residuos urbanos y asimilables (restos de comida, envases, restos de cartón, etc.), separados para su gestión, serán puestos a disposición del ayuntamiento, por lo que deberán cumplirse las ordenanzas de recogida.  
5. Los residuos catalogados como peligrosos se almacenarán en envases estancos adecuados a sus características químicas, en recinto cubierto dotado con solera impermeabilizada y sistema de recogida de derrames, y serán gestionados por gestor autorizado.  
6. En caso de derrames o fugas en la zona de repostaje y mantenimiento se retirarán las tierras contaminadas gestionándose como un residuo peligroso y se pondrá tierra nueva de similares características a la existente.  
- Aunque a priori, no consta afección a ningún yacimiento arqueológico, paleontológico o etnológico inventariado en el área de explotación, se seguirán las pautas e indicaciones de la DG de Patrimonio de la Conselleria de Educación y Cultura. En caso de producirse algún descubrimiento arqueológico o bien cultural durante la ejecución de las labores extractivas en el ámbito de la actuación, la dirección facultativa dictará la suspensión inmediata de las operaciones de explotación y se comunicará a los organismos competentes el hallazgo para que adopten las medidas que estimen necesarias para la protección, conservación o estudio del hallazgo.  
Con respecto a las modificaciones paisajísticas que se puedan producir, se han propuesto las siguientes medidas preventivas y correctoras:  
1. No sobrepasar en ningún caso los límites de la autorización minera.  
2. Elección de la ubicación de la explotación en un área de bajo impacto visual desde vías de comunicación o asentamientos urbanos, por debajo de la cota del terreno, sin afectar a laderas ni elevaciones topográficas, y con los accesos ya existentes.  
3. No realizar ningún tipo de construcción permanente en el tiempo.  
4. Acopiar la tierra vegetal susceptible de ser usada en la restauración. Disponerla en forma de caballón y revegetarla con las especies de la zona y especies arbóreas de crecimiento rápido, de forma que constituyan pantallas vegetales, evitando las vistas directas de la cantera, y de este modo minimizar el impacto visual de la explotación minera.  
5. Se atenderá en todo momento al programa de explotación de la cantera, que ha sido programado de manera que sea ejecutado de forma progresiva al avance de la explotación, de modo que a medida que el frente se encuentre a suficiente distancia como para no interferir en las labores de extracción, comenzarán las labores de restauración por la zona ya explotada. De esta manera, mediante la explotación y restauración simultánea se reduce en el tiempo y en el espacio el área afectada por la cantera en cada momento, corrigiéndose lo antes posible el impacto negativo que supone la existencia del hueco, tanto desde el punto de vista paisajístico como de la seguridad.  
6. Recuperación final de la topografía y drenaje existente, así como del estado ocupacional previo a la explotación y acorde con las características del suelo (pinos, algarrobos, olivos y enebros).  
7. Acondicionamiento y revegetación de los accesos existentes en la zona.  
Durante la fase de funcionamiento de la explotación, se prevé un impacto de desarrollo económico positivo de forma indirecta en el sector de la construcción, abarcando este último, un mayor ámbito territorial. La zona de explotación extraerá materias primas para la fabricación de áridos para su uso posterior en el sector de la construcción, materias primas indispensables para la obra civil, edificación, etc.  
- El impacto sobre la fauna es igualmente negativo, como el de la flora, aunque dada la movilidad y capacidad de colonización de la fauna, especialmente los vertebrados, se espera que al iniciar la explotación, la fauna se refugie en parcelas cercanas con características similares, de forma que cuando concluya la explotación y restauración, la fauna colonizará de nuevo las parcelas afectadas.  
Concluidos los trabajos de explotación, se establecerán unas medidas a llevar a cabo, para la fase de abandono de la explotación, descritas en el proyecto de restauración. El proyecto de restauración detalla un presupuesto total de 5.378.875,15 €, que para las 8,75 ha de la explotación resultan aproximadamente 675.000 €/ha. Este presupuesto se dedicará principalmente a la restauración morfológica de la parcela (84,4 % del presupuesto), seguido del capítulo de restauración edáfica (12,5 %), y en menor medida los capítulos de corrección hidrológica (1,1 %), preparación del terreno (0,5 %), revegetación (0,8 %), programa de mantenimiento y abandono de labores (0,4 %) y, finalmente, seguridad y salud (0,2 %).  
Entre las medidas a destacar se establecerán las siguientes:  
1. Se delimitará el perímetro de la explotación con valla de enrejado metálico de triple torsión anclada al terreno, para evitar el paso de personas y animales.  
2. Se vigilará topográficamente la estructura y composición de los materiales utilizados en el relleno del hueco minero, especialmente los posibles asentamientos o subsidencias del terreno restaurado, procediendo a señalizarlo de inmediato, en su caso, y al saneo de los defectos detectados.  
3. Periódicamente se revisarán los alrededores de la zona restaurada para comprobar si se producen afecciones de algún tipo al medio, previstas o no previstas, las cuales serán corregidas inmediatamente con las medidas necesarias. Se realizarán campañas de desinfección y desratización, para evitar la presencia de animales durante el funcionamiento de las actuaciones, en todo el recinto. Se realizará un seguimiento y control de las zonas restauradas.  
4. Se vigilará la cubierta vegetal restaurada, especialmente después de episodios de lluvias considerables, en busca de señales de erosión, desecación, hundimientos, o cualquier signo que indique que la integridad de la cobertura está deteriorada o afectada.  
El EIA, cuenta con un programa de vigilancia ambiental que establece las pautas a seguir, efectuando los controles, las mediciones y el análisis de los parámetros que permitirán conocer el impacto que está soportando el ámbito de la actuación y su entorno, con su periodicidad correspondiente. Sus objetivos, según se indica en el proyecto, hacen referencia a cuatro aspectos principales:  
a) Restauración de las áreas de explotación que hayan alcanzado su situación final y control de los resultados de reimplantación.  
b) Control de la geometría y diseño de los elementos del proyecto en cuanto su papel como soporte de restauración.  
c) Control de las propiedades de la tierra vegetal prevista para la restauración.  
d) Control de las emisiones a la atmósfera.  
e) Control de la calidad del medio hídrico del entorno, afección a las aguas superficiales y subterráneas.  
f) Control de los residuos generados durante la explotación y las labores de restauración.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al anexo I del Decreto 162/1990, grupo 3, c) extracción de minerales no metálicos ni energéticos; c.1. materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentadles), en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
De conformidad con el artículo 10 del Decreto 10/2023, de 19 de julio, del president de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, se asignan a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio las competencias en materia de medio ambiente, caza, recursos hídricos, bienestar animal, urbanismo y vertebración del territorio, obras públicas, y transportes, puertos y aeropuertos.  
El artículo 119 del Decreto 112/2023, de 25 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia de evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación de recursos de la sección C, Serra Llarga, promovido por Ingeniería y Urbanismo del Mediterráneo, SL, en TM El Puig de Santa Maria (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
2. El perfil restaurado será realizará para lograr una integración topográfica y paisajística con el entorno de la parcela y, en cualquier caso, no superarán los 19º ni los 5 m de altura de banco, respetando los parámetros definidos en el perfil tipo de los planos del proyecto de explotación y restauración aportado.  
3. Deberá asegurarse la disponibilidad y aprovisionamiento, año a año, de residuos inertes adecuados para garantizar la progresiva restauración integra tanto de la excavación como de la integración paisajística.  
4. El seguimiento del cumplimiento de las medidas descritas en el EIA, de las propuestas emitidas por los distintos organismos consultados y de las medidas adicionales propuestas, corresponderá al órgano sustantivo.  
5. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
6. Se controlará que la gestión de los residuos generados, en el conjunto de la explotación, se lleve a cabo de acuerdo con la normativa vigente.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 3 de septiembre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML