Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9540, del 23-02-2023 (2023/1636)

RESOLUCIÓ de 20 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta de generació elèctrica solar FV de 41,372 MWn (49,980 MWp), amb seguidor solar a un eix, Morella Llivis, al terme municipal de Morella. Expedient: (2968233) 228/2022-AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9540

Data del DOGV
:   23-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/1636

CVE


Data del document
:   20-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta de generació elèctrica solar FV de 41,372 MWn (49,980 MWp), amb seguidor solar a un eix, Morella Llivis, al terme municipal de Morella. Expedient: (2968233) 228/2022-AIA. [2023/1636]  
  
«Declaració d'impacte ambiental.  
Expedient: (2968233) 228/2022-AIA.  
Títol: planta de generació elèctrica solar FV de 41,372 MWn (49,980 MWp), amb seguidor solar a un eix, Morella Llivis.  
Promotor: Desarrollos Renovables Eólicos y Solares, SLU.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Referència de l'òrgan substantiu: ATALFE/2020/42.Localització: terme municipal de Morella.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Desarrollos Renovables Eólicos y Solares, SLU, promou la instal·lació solar fotovoltaica PF Morella Llivis, de 49,980 MWp.  
L'energia generada al parc solar fotovoltaic s'evacuarà mitjançant línies subterrànies de mitjana tensió (30 kV) independents (unint estacions de potències que constitueixen cada etapa) fins a la sala elèctrica (edifici de cel·les) que se situarà a la SET Morella Solar (30/132 kV) a executar en la planta fotovoltaica. Des d'aquesta subestació discorrerà una línia mixta aerosubterrània d'AT (132 kV) que enllaçarà amb la SET Morella 400 kV, a través de la SET Renomar 132/400 kV. Dins de la SET Renomar es durà a terme l'ampliació del parc intempèrie de 132 kV i s'ampliarà la barra per a allotjar la línia d'evacuació procedent de la SET Morella Solar. Es construirà, a més, un edifici d'operació i manteniment i es col·locarà una estació meteorològica amb meteorologia i hidrologia.  
L'evacuació de l'energia produïda per la planta es realitzarà de manera conjunta amb un altre projecte més que es troba en tramitació PFV Morella Llacua. Tant la SET com la línia d'evacuació d'alta tensió (132 kV) s'inclouen en el projecte de la PSFV Morella Llacua, per tant no s'inclouen en l'abast d'aquest expedient.  
La instal·lació fotovoltaica Morella Llivis es localitza al sud-oest del terme municipal, i ocupa la parcel·la 4, del polígon 50; les parcel·les 3, 5, 7 i 8, del polígon 51; les parcel·les 13 i 16, del polígon 54, i la parcel·la 10, del polígon 56.  
L'àrea total vinculada és de 882,28 ha, i l'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures (perímetre barrat) és de 98,23 ha. La longitud total de la tanca, segons el pressupost del projecte, serà de 15.536 m.  
La potència pic instal·lada serà de 49,98 MWp. Els panells es connecten en sèrie i s'agrupen en inversors de strings per al posterior augment de tensió en els transformadors a instal·lar des de 0,66 kV fins a 30 kV. Es realitza el disseny d'una instal·lació solar fotovoltaica de 41,372 MWn. Els mòduls solars seran de tipus silici cristal·lí i s'instal·laran sobre una estructura que estarà clavada en el terreny, amb seguidor solar a un eix (rotació 55°/-55°) i respectant una orientació perfecta respecte del nord, augmentant així el seu rendiment en comparació amb sistemes estàtics.  
La infraestructura d'evacuació fins a la subestació es constitueix mitjançant una línia subterrània d'alta tensió de 30 kV, de 9.851 m de longitud (en tres etapes).  
El cablejat de baixa tensió entre els mòduls i els inversors es disposarà soterrat. La línia de mitjana tensió fins al centre de transformació transcorrerà soterrada i ocuparà predominantment terrenys de domini públic.  
L'accés a la planta es realitzarà des de la CV-12, i l'assagador dels Llivis, per camins de titularitat pública.  
  
Per a l'execució del projecte es preveu un condicionament previ del terreny mitjançant aclarida i desbrossament de les àrees on se situen els panells i desmunt de la zona d'instal·lacions i transformadors, obertura de rases per al cablejat, creació de vials interiors projectats en la planta, amb un ample mínim de 4 metres, així com el desenvolupament d'una xarxa de drenatge d'aquests i perimetral a la instal·lació amb la finalitat de canalitzar l'aigua i minimitzar el seu impacte. Així mateix, s'instal·larà la tanca perimetral, i s'executarà la construcció d'un edifici de control i manteniment.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es desmantellarà i es restaurarà el terreny, s'evitarà sempre que es puga el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies d'aquest projecte determinen que constitueix, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària, per la qual cosa no es produeix fraccionament en els esmentats termes. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a la seua autorització, per la qual cosa correspon a aquest òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
Amb data 13 de desembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte ATALFE/2020/42. Aquesta sol·licitud adjunta l'enllaç electrònic a carpeta compartida, amb els següents documents, entre altres:  
- Projecte tècnic de la planta solar fotovoltaica i pla de desmantellament.  
- Publicació del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la informació pública de la sol·licitud d'autorització administrativa i autorització de construcció.  
- Estudi d'impacte ambiental (octubre de 2020), documents de síntesis i annexos a l'EIA, estudi d'afecció a Xarxa Natura 2000.  
- Documentació complementària (informes recaptats de les administracions públiques, excepte l'informe de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (CHE) i del Servei de Gestió Territorial).  
D'acord amb la sol·licitud remesa, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anunci en el Butlletí Oficial de la Província de data 18.12.2021, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 21.12.2021, i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Morella el 14.12.2021.   
Durant el període d'exposició pública s'han presentat al·legacions per part de particulars i de l'Ajuntament de Morella, les quals van rebre les corresponents respostes per part del promotor. Es resumeixen a continuació les referides a les instal·lacions de la planta Morella Llivis i les contestacions del promotor:  
1. El particular JMG al·lega la seua disconformitat sobre l'anunci d'expropiació, amb la corresponent indefensió i amb la pèrdua de propietat d'uns terrenys pertanyents a una família des de fa 150 anys, i que l'Administració puga donar el reconeixement d'utilitat pública sobre la base d'una normativa relacionada amb l'emergència climàtica i la reducció d'emissions.  
El promotor respon que la mercantil no té cap influència en la normativa aprovada per l'Administració i que no és elaborada ex professo per a aquesta mercantil com sembla deduir-se de l'al·legació. La declaració d'utilitat pública no implica per se l'expropiació dels terrenys. Es tenen acords i s'intentaran tancar el màxim nombre possible, tal com assenyala l'article 8.43.1 del Decret legislatiu 14/2020.  
  
En la mateixa al·legació d'aquest particular s'al·lega sobre la caracterització de l'ús de les parcel·les a expropiar i indica que les superfícies no estan definides amb el detall gràfic suficient.  
El promotor contesta que les superfícies de les parcel·les afectades estan representades gràficament i determinades en la seua magnitud, i l'àrea afectada es delimitarà precisament definint el seu envolupant amb les corresponents coordenades UTM.  
2. L'Ajuntament de Morella al·lega que tinga en compte el consentiment unànime dels propietaris de les parcel·les afectades, per a l'execució del projecte, i rebutja que es faça ús de la declaració d'utilitat pública de l'actuació amb la finalitat que, en cas que no s'obtinga el consentiment dels propietaris afectats per l'execució de les infraestructures necessàries per a la planta fotovoltaica, es puga dur a terme l'actuació a través del mecanisme de l'expropiació forçosa.  
  
El promotor contesta que, entre altres coses, i segons l'article 22 i l'annex III del Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell, s'estableix la necessitat que el promotor acredite la disponibilitat d'almenys el 25 % dels terrenys sobre els quals es projecte la central fotovoltaica, i indica que ja es tenen acords amb els propietaris de parcel·les que suposen el 81,45 % de la superfície necessària per a l'execució del projecte. En aqueixa mateixa línia, s'intentarà tancar el major nombre d'acords amb els titulars de les parcel·les que falten. Si no s'aconsegueixen els acords necessaris, es reduirà en la mesura que siga possible el projecte, sempre que no es perjudique la seua viabilitat. Així mateix, recorda que la declaració d'utilitat pública no implica per se l'expropiació dels terrenys, ni que es produïsca de manera automàtica. El promotor afig que per a la línia d'evacuació s'ha triat o bé camins públics o bé parcel·les amb les quals ja tenen acords subscrits, terrenys que constitueixen el traçat subterrani íntegre i que els terrenys on se situarà la subestació no són objecte d'aquest projecte.  
En la mateixa al·legació, l'Ajuntament de Morella indica que la planta fotovoltaica suposa una ocupació de sòl rural molt gran i que suposa un canvi en la configuració de la zona i el consegüent impacte que puga generar en el medi ambient. També al·lega que suposarà una pèrdua econòmica important quant a ajudes PAC i a producció agrària, i que la línia d'evacuació afectarà des del punt de vista visual, ambiental i econòmic.  
El promotor contesta que, segons la circular interpretativa de l'aplicació dels principis i criteris de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) als informes en matèria d'ordenació del territori, en el marc de la tramitació de sol·licituds d'implantació de plantes fotovoltaiques (signada per la secretària autonòmica de Política Territorial, Urbanisme i Paisatge, amb data 16.12.2021), atesos els condicionants energètics quant a abocament a la xarxa elèctrica, en el cas que el municipi es trobe a una distància raonable a grans punts d'abocament (com la subestació SET Morella 400 kV), es permet un ús de fins al 2,5 % de l'SNUC. En aquest projecte s'ha respectat una ocupació racional del sòl (0,74 %). Respecte a la pèrdua econòmica, indica que s'ha arribat a acords pels quals els propietaris obtindran majors ingressos econòmics que els obtinguts per les activitats agrícoles i ramaderes, a més de ser segurs i que aniran incrementant-se amb l'IPC, i que podran continuar paral·lelament l'activitat agrícola i ramadera en les superfícies no utilitzades pel projecte. Respecte a la línia d'evacuació, s'indica que serà soterrada íntegrament, i que seran compensats econòmicament els titulars dels terrenys afectats en virtut dels acords subscrits; a més, es respectaran i s'acolliran les resolucions dels informes dels organismes afectats en relació amb l'execució del projecte.  
L'Ajuntament de Morella, en la seua al·legació, indica afecció al Patrimoni Cultural Valencià de la zona en la qual es preveu la implantació del projecte, i aconsella efectuar una prospecció arqueològica, atés que es detecten en els voltants de la infraestructura alguns elements de rellevància local i cultural, i exigeix el corresponent informe preceptiu de la conselleria competent en matèria de cultura i patrimoni. També al·lega que es tinguen en compte els efectes que puguen produir en conjunt les noves plantes renovables de la zona.  
  
El promotor indica que es va realitzar la corresponent prospecció arqueològica amb les indicacions contingudes en l'autorització sol·licitada a l'ST de Cultura i Esport de Castelló, i que s'ha incorporat a la documentació presentada per a la tramitació del projecte. Així mateix, s'indica que els béns de rellevància local hauran de disposar d'un entorn de protecció. Respecte a la valoració en conjunt de les noves plantes renovables de la zona, el promotor indica que ja s'han tingut en compte els possibles efectes acumulatius i les sinergies amb altres projectes en el corresponent estudi d'impacte ambiental.  
  
3. Finalment, respecte a l'al·legació particular de la senyora MSM, el promotor indica que les seues al·legacions són referents al projecte PS FV Morella Llacua (ATALFE/2020/43), la SET Morella Solar 30/132kV, la SET Morella 132/400kV i la corresponent línia d'evacuació, i que no corresponen a aquest projecte. El promotor reprodueix les contestacions a les al·legacions formulades en el document corresponent, i indica que no són extrapolables a aquest projecte.  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Morella, de data de signatura de 22.10.2020, elaborat per l'arquitecte municipal, on s'indica la compatibilitat amb el Pla general de Morella, sempre que la ubicació de les instal·lacions siga compatible amb les diferents proteccions del sòl, separació de les instal·lacions a infraestructures públiques, llits de rius, zones de protecció arqueològica, etc.  
- Informe del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible, amb data de signatura d'11.04.2022, el qual conclou favorablement, referent a infraestructures de transport de competència autonòmica, i indica que l'adequació d'accessos (per compte del promotor) i l'execució de les obres en les zones de domini públic i de protecció de la carretera CV-12, haurà de ser autoritzada per l'ST d'Obres Públiques de València.  
  
- Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data de signatura 07.11.2022, condicionat al compliment de diferents requeriments exposats en l'informe. L'informe conclou de la manera textual següent:  
«A la vista del que s'ha exposat, s'emet informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge de la instal·lació solar fotovoltaica PSF Morella Llivis, condicionat al compliment dels requeriments exposats en aquest informe (mesures d'integració paisatgístiques establides i complementàries i l'esmena del pla de desmantellament).  
  
L'emissió d'informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge que faça viable l'edifici d'operacions i manteniment des del punt de vista de la seua afecció al paisatge requerirà l'esmena dels requeriments exposats en aquest informe.  
El disseny final de l'actuació i de les MIP establides en aquest informe hauran de ser incorporades al projecte d'execució en la memòria, els plànols i el pressupost, per a la seua execució real i efectiva».  
- Resolució de data 08.11.2022, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (ref.: C234/2021), per la qual s'emet declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, on s'indica:  
  
«(…) que el projecte analitzat no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000, sempre que en el seu desenvolupament i execució se seguisquen les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat, i que es garantisca el compliment de les mesures preventives i correctores proposades en aquest, entre les quals destaquen:  
- Seguiment de les espècies objecte de conservació de la ZEPA durant almenys els sis primers anys des de la posada en funcionament de la planta solar.  
- El pla de vigilància ambiental i totes les mesures correctores que figuren en l'estudi d'afeccions.  
- El manteniment de parcel·les amb cultius agrícoles típics de la zona perquè servisquen de refugi a les espècies desplaçades per l'execució del projecte».  
- Informe de la DT d'Agricultura de Castelló, de data de signatura 09.12.2022, de caràcter favorable, on s'indica que, entre altres, s'adopte el següent condicionant:  
«Que s'adopten les mesures adequades que asseguren que no s'altera el funcionament dels sistemes de drenatge ni la direcció i capacitat de l'evacuació natural de les aigües d'escolament de les parcel·les afectades. Ús i manteniment que es realitzarà de la superfície de la parcel·la no ocupada per la planta fotovoltaica».  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data de signatura de 20.12.2022, el qual conclou favorablement, però amb diversos condicionants a complir que s'exposen en el mateix informe remés per l'òrgan substantiu i que conclou resumidament de la següent manera:  
«(…) les instal·lacions de la planta solar fotovoltaica i la línia elèctrica d'evacuació s'hauran d'allunyar 500 metres de l'Ermita de Sant Pere dels Llivis.  
El traçat de la línia elèctrica d'evacuació haurà d'estar soterrada, al seu pas per la rodalia de l'Ermita de Sant Antoni de la Vespa i dels gravats del Fraiximeno.  
Durant l'execució de les obres s'hauran de prendre les mesures arqueològiques següents: seguiment arqueològic de totes les obres de desbrossament, enterrament, esplanació, excavació de rases, fonaments de suports per a la línia elèctrica, condicionament de camins, etc., que impliquen la remoció del sòl. Si apareixen jaciments, estructures o materials arqueològics, s'haurà de presentar un projecte d'excavació manual. (…)  
Hi ha afecció al patrimoni cultural en totes les seues manifestacions per tant, vistos els preceptes indicats i de conformitat amb els informes dels serveis tècnics, s'emet informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, al projecte de construcció de la planta solar fotovoltaica Vega dels Llivis i la seua línia elèctrica d'evacuació, al terme municipal de Morella. En l'àmbit patrimonial, la construcció d'aquesta planta solar no afectarà cap BIC o Bé de Rellevància Local, sempre que es complisquen totes les mesures correctores proposades pels informes tècnics respecte al patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic que pogueren veure's afectats.  
  
Aquest informe es contrau a la documentació ambiental aportada i en els termes descrits en aquesta, amb l'exprés advertiment que si, a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, aquesta s'haurà de sotmetre de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià».  
  
Amb data 29.12.22, aquest òrgan ambiental remet a l'òrgan substantiu un requeriment d'informes recaptats de les AP (Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (CHE), Servei de Gestió de Territori i del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge).  
Amb data 09.01.23, es rep en aquest òrgan ambiental des de l'ST d'Indústria, Energia i Mines de Castelló un informe del Servei de Gestió del Territori, el qual conclou textualment de la següent manera:  
«Consideracions finals  
D'acord amb la capacitat d'acolliment del territori sobre la totalitat de l'SNUC de Morella, la planta solar representa un percentatge ponderat del 0,482 % del total de l'ocupació del sòl SNUC.  
D'acord amb la instrucció de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat de la Generalitat, de data 5 de desembre de 2022, es determina que les plantes fotovoltaiques autonòmiques (potència instal·lada inferior a 50 MW) no computen per a la limitació d'ocupació del sòl. Aquests càlculs s'ofereixen a títol informatiu i de facilitar la gestió de l'òrgan substantiu.  
Una vegada vistes les qüestions de la valoració del risc d'inundació, i analitzat l'estudi d'inundabilitat aportat pel promotor, aquesta manca de la informació necessària justifica l'existència de no afecció per perillositat d'inundació de les parcel·les que ocupen la zona de closa número 8. No obstant això, es determina que caldrà retirar les plaques d'aquesta zona a un cota de resguard respecte al marge dret del barranc de l'Ombria.  
Aquest informe es realitza sense avaluar els efectes acumulatius que pogueren generar les altres instal·lacions veïnes o pròximes, l'existència de les quals implicaria una avaluació més detallada a conseqüència dels efectes acumulatius i secundaris que es poden derivar per l'ampla ocupació de superfície generada i que podrien comportar majors repercussions i efectes negatius sobre el territori.  
  
Conclusions  
Per tot el que s'ha exposat, s'emet informe desfavorable respecte a l'estudi d'inundabilitat, però vistes les consideracions exposades, es conclou que la instal·lació de la planta solar fotovoltaica Morella Llivis, al terme municipal de Morella (Castelló), es considera compatible condicionada segons les consideracions finals, ateses les determinacions normatives d'aplicació i les cartografies oficials d'ordenació del territori tingudes en compte en la realització d'aquest informe.  
La modificació de les característiques inicials del projecte tingut en compte per a l'elaboració dels informes emesos per aquest servei respecte a l'expedient de referència hauran de tindre entrada en aquest servei i seran objecte de la remissió d'un nou informe».  
Amb data 10.01.23, es rep en aquest òrgan ambiental des de l'ST d'Indústria, Energia i Mines de Castelló informe de la CHE, el qual conclou que després de l'anàlisi realitzada pels seus tècnics, de l'estudio d'inundabilitat del Parc Solar Morella Llivis, es considera vàlid d'acord amb els esmentats punts de l'article 12 del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Així mateix, es remet també una altra documentació com ara cartografia, addenda al projecte, i segona addenda a l'estudi d'impacte ambiental on es recullen els últims informes recaptats de les AP que ja han sigut exposats anteriorment, i les contestacions a aquests per part del promotor acceptant les condicions i modificacions exigides en cada informe.  
- Nou informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, amb data d'entrada en aquest òrgan ambiental des del STIEM de Castelló, 13.01.2023, condicionat al compliment de diferents requeriments exposats en l'informe. L'informe conclou textualment de la manera següent:  
« A la vista del que s'ha exposat, s'emet informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge de la instal·lació solar fotovoltaica PSF Morella Llivis, condicionat al compliment de les especificacions relacionades amb el pla de desmantellament d'aquest informe.  
En aplicació de l'apartat 1.e de l'article 30, del Decret llei 14/2020, del Consell, l'òrgan territorial competent en matèria d'energia aprovarà, si escau, el pla de desmantellament, i incorporarà en l'aprovació les condicions recollides en l'informe de l'òrgan competent en ordenació del territori i paisatge. En aquest cas: modificar els costos del pressupost d'acord amb l'exposat en aquest informe.  
  
D'altra banda, l'emissió d'informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge que faça viable l'edifici d'operacions i manteniment des del punt de vista de la seua afecció al paisatge requerirà el compliment dels requeriments exposats en l'informe de data 07.11.2022.  
Aquestes condicions, d'acord amb l'indicat en l'apartat 4.2 de la Instrucció de 5 de desembre de 2022, de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, es faran constar en la corresponent autorització de la instal·lació. A més, hauran de recollir-se en el corresponent projecte a fi de garantir la seua execució.  
D'acord amb el que s'estableix en l'apartat 3.7 d'aquesta instrucció, aquest informe posa fi a la intervenció de la direcció general competent en matèria d'infraestructura verda i paisatge».  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
   
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, vol aconseguir que Espanya en 2050 arribe la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.   
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'estat espanyol, i planteja com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
Actualment, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen un total de tres alternatives quant a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero (no execució del projecte). Per a l'elecció de l'alternativa final, s'ha triat la que respecta la distància de 500 m respecte a l'Ermita de Llivis, a més de valorar factors com: major distància a nuclis habitats (Morella 5,8 km); menor afecció a la vegetació arbustiva de major port; menor afecció visual al paisatge en general i, en concret, a l'Ermita de Llivis.  
  
La planta solar fotovoltaica Morella Llivis es desenvolupa principalment en camps en guaret o abandonats, i en camps de cultiu extensiu de cereal, sent el sòl classificat com no urbanitzable comú, i en algunes zones no urbanitzable protegit, sobre el qual l'Ajuntament de Morella va emetre informe de compatibilitat urbanística on indicava que el projecte era compatible amb el Pla general de Morella, sempre que es respecten les mesures de protecció corresponents.  
Les parcel·les a ocupar compleixen els criteris d'implantació previstos en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost de 2020, i es troben puntualment afectades per alguna zona amb el risc de perillositat per inundació de nivell 6 i risc geomorfològic, i han obtingut informe al respecte del Servei de Gestió Territorial, la conclusió del qual ja ha sigut exposada anteriorment.  
La línia de 30 kV subterrània no presenta afecció mediambiental rellevant, més enllà de les derivades per la seua execució, i discorre soterrada per camins de domini públic en la seua major part.  
Els terrenys en els quals es desenvolupen el parc solar i la seua línia d'evacuació es localitzen en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000 (ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana). Respecte a aquesta afecció, es disposa informe favorable de la Direcció General de Medi Natural en el qual s'estableix la compatibilitat de la ubicació supeditada al compliment d'una sèrie mesures correctores en el projecte.  
D'acord amb la cartografia del PATFOR, algunes de les parcel·les a ocupar es troben catalogades com a sòl forestal. No es detecten zones amb el risc d'incendi en límits i zones de desenvolupament de la línia subterrània d'evacuació.  
S'inclou en l'estudi d'impacte ambiental (EsIA), un estudi d'anàlisi de vulnerabilitat en el qual es conclou que la instal·lació dona com a resultat un risc baix en vulnerabilitat, en relació als riscos avaluats (inundacions, incendis forestals, sismes, forts vents, etc.), el qual estarà més reduït amb les mesures correctores i preventives projectades. No s'identifiquen efectes ambientals significatius derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals.  
  
El sòl de la zona és de valor agrològic alt i principalment de topografia plana. Els terrenys a ocupar presenten un ús agrícola ocupat per cultius de cereal d'hivern en secà, i camps en guaret i/o abandonats. La vegetació natural afectada consta de formacions de matoll baix i pastures, mentre que la línia d'evacuació en el seu tram final soterrat, afectarà una zona de carrascar amb afecció a alguns peus d'alzines. A causa de l'ocupació de la planta solar fotovoltaica, la proposta per a la compensació d'hàbitat perdut per a alimentació o nidificació, que es realitza en l'informe de la Subdirecció General de Medi Ambient i Avaluació Ambiental, el promotor es comprometrà a realitzar les mesures indicades durant les fases de construcció i d'explotació, així com a mantindre parcel·les amb cultius agrícoles típics de la zona perquè servisquen de refugi a les espècies desplaçades pels treballs. En el mateix informe, es destaca, segons el banc de dades de la biodiversitat, la presència en l'àmbit de la instal·lació de l'espècie prioritària madrilleta roja (Achondrostoma arcasii), cranc de riu ibèric (Austropotamobius pallipes), hortolà (Emberiza hortulana), llúdria (Lutra lutra) i ofegabous (Pleurodeles waltl). No es troba cap hàbitat protegit dels inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009.  
  
Segons l'EsIA, dels estudis d'avifauna presentats pels promotors, indiquen la presència de les espècies prioritàries lligades a ecosistemes de secà com: calàndria (Melanocorypha calandra), cogullada (Galerida cristata) i alosa (Alauda arvensis), fringíl·lids com ars el passerell comú (Linaria cannabina) i cadernera europea (Carduelis carduelis), còrvids com ara la gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), la cornella negra (Corvus corone) o el corb (Corvus corax), alguns rapinyaires com ara el xoriguer (Falco tinnunculus), així com altres espècies com la cueta blanca (Motacilla alba), la titeta d'estiu (Anthus campestris) o el colom (Columba livia domestica).  
El projecte preveu que durant la fase d'explotació es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'aus presents en la zona per a determinar la possible afecció de la construcció, almenys durant els primers 2-3 anys d'explotació, així com de la permeabilitat de la tanca perimetral i la sinistralitat associada a aquest.  
En compartir línia d'evacuació amb el projecte Morella Llacua, es presenta un estudi de sinergies en l'EsIA, on s'analitzen els efectes esperables sobre factors mediambientals destacables, i on es conclou que el total de sòl agroforestal ocupat és d'un 0,08 % del total de la superfície agrícola i suposa un 0,007 % de la superfície del terme de Morella. Així mateix, conclou que és inevitable la degradació del paisatge per la presència de les plaques solars, però, no obstant això, el disseny i la ubicació d'aquestes evita la sensació de mar de plaques, i estan en zones on no hi ha fites importants del paisatge. Les plantes solars es localitzen molt separades, i respecte als parcs eòlics de la zona, es difuminen al no compartir l'angle de visió.  
Com a afecció principal durant la fase d'implantació es procedirà al desbrossament i rebuig de la vegetació present durant la implantació dels seguidors solars. L'EsIA preveu mesures correctores de caràcter general per a mitigar els efectes de la generació de pols, soroll, així com per al control d'abocaments i aigües residuals. L'energia elèctrica se subministrarà mitjançant generadors dièsel; la superfície sobre la qual se situen estarà degudament senyalitzada i impermeabilitzada.  
Com a mesures correctores encaminades a mantindre la coberta natural del terreny i d'acord amb les mesures establides en l'EsIA, s'evitarà la compactació del sòl i no s'utilitzaran herbicides, usant en el seu lloc desbrossadora o preferentment el pasturatge, eliminant únicament la vegetació que interferisca amb l'explotació normal de la central, mantenint la vegetació natural en els marges de la planta i carrers intermedis entre files de panells solars, sobre la base del pla de restauració proposat pel promotor. Això, al seu torn, permet mantindre l'hàbitat d'espècies de fauna que utilitzen la zona per a alimentar-se i reduirà el risc d'erosió del terreny.  
Es garantirà la permeabilitat de la tanca per al pas de fauna de xicoteta grandària deixant un espai lliure des del sòl, almenys, de 15 cm i amb quadres inferiors de grandària mínima de 300 cm² mancant d'elements tallants o punxants com ara fil d'aram de pues o similars que puguen danyar la fauna. Disposarà de plaques visibles de senyalització per a evitar col·lisió de l'avifauna.  
Així mateix, les fonamentacions en l'àmbit del projecte són mínimes i estaran clavades, preperforades o amb micropilonatge, segons les necessitats del terreny, amb què s'evitarà l'excessiva compactació del sòl en l'àrea. De la mateixa manera, després de finalitzar les obres de construcció, es descompactaran aquelles zones compactades pel pas de la maquinària i s'empraran materials de la zona per a conformar els camins interiors de la planta, sense utilitzar materials que segellen o impermeabilitzen el sòl.  
Les centrals fotovoltaiques, per les seues característiques i funcionament, no tenen associat un consum rellevant d'aigua durant la seua execució i funcionament. Durant les obres, s'adoptaran mesures preventives per a evitar abocaments accidentals, com ara habilitar zones de manteniment i apilament de maquinària, equips i residus generats. Les aigües residuals que puguen generar-se en l'obra seran recollides en dipòsit estanc per a la posterior retirada i gestió per part de gestor autoritzat mitjançant l'ús de banys químics. El projecte indica que la neteja de les plaques solars en fase d'explotació, es realitzarà mitjançant tancs.  
  
Consultades la carta arqueològica i l'inventari general del patrimoni cultural, no s'han identificat en l'àmbit afectat per l'actuació i el seu entorn més pròxim (200 m), elements del patrimoni cultural inventariats. L'informe de la Direcció General de Patrimoni indica que serà necessària la realització d'un seguiment intensiu en la fase de desbrossament i moviment de terres en les parcel·les indicades en aquest.  
  
Segons els elements que formen la central, no es preveu invasió de l'amplària legal de camins ramaders ni interfereixen el trànsit ramader per aquests.  
La generació de residus té major entitat en la fase de construcció. La totalitat dels residus generats en aquesta fase seran entregats a gestor autoritzat. L'execució de la central no comporta moviments de terres de gran entitat, ja que s'adaptarà en la mesura que siga possible a la topografia existent, per la qual cosa és possible estendre les terres excedents en l'àmbit del projecte.  
La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat mitjana, classificada com a àrea estratègica 2, segons el visor de la IDEV, per a la recàrrega d'aqüífers. Els mòduls solars presentaran buits entre si, de manera que no es generen vies preferents d'aigua i no descarreguen en el mateix punt del terreny, més encara si es tenen en compte el seguiment solar dels panells a instal·lar. L'ombra provocada per les plaques reduirà l'evapotranspiració i facilitarà la recàrrega. La qualitat de les aigües de recàrrega estarà afavorida en no utilitzar-se productes fitosanitaris, que reduirà l'aportació de nitrats. L'orografia de la zona amb escàs pendent afavoreix la infiltració. La disposició de plaques i pals de fonamentació no fan preveure la formació de vies de desguàs preferent per a l'escolament que suposen modificació de les condicions actuals.  
S'ha realitzat un estudi d'integració paisatgístic, el qual ha sigut complementat per informes tècnics de resposta als informes emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Entre les mesures a adoptar es proposa una plantació d'espècies arbustives al voltant de la tanca perimetral del parc fotovoltaic per a crear una pantalla verda al voltant del projecte amb la finalitat d'una millor integració paisatgística en l'entorn. Aquesta plantació es realitzarà a la distància d'1,5 m cap a l'exterior de la tanca perimetral, i amb una separació de 3 m entre espècies. D'aquesta manera, s'evita la pèrdua de sòl per erosió, es redueix la generació de pols en la instal·lació i es crea un biòtop que pot albergar una comunitat natural similar a l'existent. La resta de mesures correctores de caràcter paisatgístic coincideixen amb les ja indicades en l'estudi d'integració paisatgística, així com en l'informe recaptat en matèria d'infraestructura verda i paisatge. En l'estudi s'ha desenvolupat una valoració de la integració visual de la planta des de diferents punts d'observació i ha donat com a resultat que per les característiques del terreny on se situa aquesta només s'apreciarà des de l'entorn immediat i des dels camins rurals que serveixen d'accés a aquesta, i es conclou un impacte visual lleu-moderat.  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en el cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com en la de funcionament.  
Després de la vida útil del projecte, es desmantellaran els panells i el cablejat elèctric, i a la restauració dels accessos i dels factors biòtics i abiòtics afectats. Per a això, el projecte adjunta un estudi de desmantellament amb pressupost. La gestió dels panells fotovoltaics es realitzarà amb un gestor autoritzat de residus d'aparells elèctrics i electrònics.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En concordança amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol 2, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc,  
  
  
Primer  
Respecte del projecte de planta solar fotovoltaica Morella Llivis, de 49,98 MWp, promogut per Desarrollos Renovables Eólicos y Solares, SLU, al terme municipal de Morella (Castelló), es proposa formular aquesta declaració d'impacte ambiental, en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloent-hi les mesures preventives, correctores i compensatòries que resulten de l'avaluació ambiental practicada i que s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i els fonaments de dret exposats es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
1. Condicions al projecte  
i) Condicions generals  
(1) L'avaluació ambiental de la subestació Morella Solar i de la línia d'evacuació comuna a 132 kV, incorporada en l'expedient ATALFE/2020/43 s'haurà d'abordar en el si del tràmit d'autorització d'aquest, i la viabilitat ambiental del projecte Morella Llivis quedarà condicionada al que l'avaluació ambiental de l'esmentat expedient determine.  
  
(2) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i l'altra documentació que consta en l'expedient i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, sempre que no contradiguen el que s'estableix en aquesta resolució.  
(3) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que li siga aplicable, i que afecte els elements del medi recollits en aquesta resolució.  
(4) En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(5) En relació amb el risc d'inundació, la instal·lació de la planta solar es considera compatible, condicionada a les determinacions de l'informe definitiu de l'òrgan competent en matèria de gestió territorial.  
  
(6) De conformitat amb la resolució de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, s'haurà de garantir el compliment de les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'afeccions, així com les condicions següents:  
- Seguiment de les espècies objectiu de conservació de la ZEPA durant almenys els 6 primers anys des de la posada en funcionament de la planta solar.  
- El pla de vigilància ambiental i totes les mesures correctores que figuren en l'estudi d'afeccions.  
- El manteniment de parcel·les amb cultius agrícoles típics de la zona perquè servisquen de refugi a les espècies desplaçades per l'execució del projecte.  
(7) En cas de realitzar les obres en època de reproducció d'aus, un tècnic especialista abalisarà les zones de major sensibilitat per la presència d'aus nidificants.  
(8) Les instal·lacions de la planta solar fotovoltaica i la seua línia elèctrica d'evacuació hauran de mantindre les distàncies amb els elements patrimonials determinades per l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement d'aquest òrgan, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
(9) Cal disposar de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugues d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, s'hauran d'establir zones de recollida de residus i no es faran apilaments en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació.  
(10) Quant a l'execució i explotació de la planta, s'haurà de respectar el que s'indica en el Decret 7/2004, de 23 de gener, relatiu a prevenció d'incendis.  
(11) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
(12) S'hauran d'executar les mesures d'integració paisatgístiques desenvolupades en l'estudi d'integració paisatgística i els informes tècnics presentats.  
(13) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor al desmantellament d'aquesta en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al pla de vigilància ambiental (PVA)  
(14) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
(15) S'hauran d'incorporar al PVA les mesures derivades de l'estudi d'afecció a Xarxa Natura 2000, de conformitat amb la condició número 6.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 20 de gener del 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9540, del 23-02-2023 (2023/1636)

RESOLUCIÓN de 20 de enero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de planta de generación eléctrica solar FV de 41,372MWn (49,980MWp), con seguidor solar a un eje, Morella Llivis, en el término municipal de Morella. Expediente: (2968233) 228/2022-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9540

Fecha DOGV
:   23-02-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/1636

CVE


Fecha del documento
:   20-01-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de enero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de planta de generación eléctrica solar FV de 41,372MWn (49,980MWp), con seguidor solar a un eje, Morella Llivis, en el término municipal de Morella. Expediente: (2968233) 228/2022-AIA. [2023/1636]  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2968233) 228/2022-AIA.  
Título: planta de generación eléctrica solar FV de 41,372MWn (49,980MWp), con seguidor solar a un eje, Morella Llivis.  
Promotor: Desarrollos renovables eólicos y solares, SLU.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón.  
Ref. órgano sustantivo: ATALFE/2020/42.  
Localización: término municipal de Morella.  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
La empresa Desarrollos renovables eólicos y solares, SLU, promueve la instalación solar fotovoltaica PF Morella Llivis de 49,980 MWp.  
La energía generada en el parque solar fotovoltaico se evacuará mediante líneas subterráneas de media tensión (30kV) independientes (uniendo estaciones de potencias que constituyen cada etapa) hasta la sala eléctrica (edificio de celdas) que se ubicará en la SET Morella solar (30/132kV) a ejecutar en la planta fotovoltaica. Desde dicha subestación discurrirá una línea mixta aéreo-subterránea de AT (132kV) que enlazará con la SET Morella 400kV, a través de la SET Renomar 132/400kV. Dentro de la SET Renomar se llevará a cabo la ampliación del parque intemperie de 132kV ampliándose la barra para alojar la línea de evacuación procedente de la SET Morella solar. Se construirá además un edificio de operación y mantenimiento y se colocará una estación meteorológica con meteorología e hidrología.  
La evacuación de la energía producida por la planta se realizará de forma conjunta con otro proyecto más que se encuentra en tramitación PFV Morella Llacua. Tanto la SET como la línea de evacuación de alta tensión (132 kV) se incluyen en el proyecto de la PSFV Morella Llacua por lo que no se incluyen en el alcance del presente expediente.  
La instalación fotovoltaica Morella Llivis se localiza al suroeste del término municipal, ocupando la parcela 4 del polígono 50, las parcelas 3, 5, 7, 8, del polígono 51, las parcelas 13 y 16 del polígono 54, y la parcela 10 del polígono 56.  
El área total vinculada es de 882,28 ha, siendo el área de la superficie ocupada asociada al perímetro envolvente de todos los equipos e infraestructuras (perímetro vallado) de 98,23 ha. La longitud total del vallado, según el presupuesto del proyecto será de 15.536m.  
La potencia pico instalada será de 49,98 MWp. Los paneles se conectan en serie y se agrupan en inversores de strings para su posterior aumento de tensión en los transformadores a instalar desde 0,66 kV hasta 30 kV. Se realiza el diseño de una instalación solar fotovoltaica de 41,372MWn. Los módulos solares serán de tipo silicio cristalino y se instalarán sobre una estructura que irá hincada en el terreno, con seguidor solar a un eje (rotación 55º/-55º) y respetando una orientación perfecta respecto del norte, aumentando así su rendimiento en comparación con sistemas estáticos.  
La infraestructura de evacuación hasta la subestación, se constituye mediante una línea subterránea de alta tensión de 30kV, de 9.851m de longitud (en 3 etapas).  
El cableado de baja tensión entre los módulos e inversores se dispondrá enterrado. La línea de media tensión hasta el centro de transformación trascurrirá enterrada, ocupando predominantemente terrenos de dominio público.  
El acceso a la planta se realizará desde la CV-12, y el Assagador dels Llivis, discurriendo hasta la misma por caminos de titularidad pública.  
Para la ejecución del proyecto se prevé un acondicionamiento previo del terreno mediante despeje y desbroce de las áreas donde se ubiquen los paneles y desmonte de la zona de instalaciones y transformadores, apertura de zanjas para el cableado, creación de viales interiores proyectados en la planta, con un ancho mínimo de 4 metros, así como el desarrollo de una red de drenaje de los mismos y perimetral a la instalación con el fin de canalizar el agua minimizando su impacto. Asimismo, se instalará el vallado perimetral, y se ejecutará la construcción de un edificio de control y mantenimiento.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá a su desmantelamiento y restauración del terreno, evitando en lo posible el movimiento de tierras y retirando cualquier estructura, cimentación u otro elemento permanente.  
  
Tramitación administrativa  
De conformidad con el anexo VI (parte B, epígrafe n) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el fraccionamiento de proyectos es el mecanismo artificioso de división de un proyecto con el objetivo de evitar la evaluación de impacto ambiental ordinaria en el caso de que las magnitudes supere los umbrales establecidos en el anexo I. Las características propias del presente proyecto determinan que constituye, por sí mismo, un supuesto de evaluación ambiental ordinaria, por lo que no se produce fraccionamiento en los citados términos. El Servicio, Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (órgano sustantivo) ha admitido a trámite el expediente para su autorización, por lo que corresponde a este órgano ambiental la evaluación de impacto ambiental del proyecto, de conformidad con la legislación autonómica y en concordancia con el artículo 11 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
En fecha 13 de diciembre de 2022, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto ATALFE/2020/42. La misma se acompaña de enlace electrónico a carpeta compartida, con los siguientes documentos, entre otros:  
- Proyecto técnico de la planta solar fotovoltaica y plan de desmantelamiento.  
- Publicación del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la información pública de la solicitud de autorización administrativa y autorización de construcción.  
- Estudio de impacto ambiental (octubre 2020), documentos de síntesis y anexos al EIA, estudio de afección a Red Natura 2000.  
- Documentación complementaria (informes recabados de las Administraciones Públicas, excepto informe de la Confederación Hidrográfica del Ebro (CHE) y del Servicio de Gestión Territorial).  
De acuerdo con la solicitud remitida, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de fecha 18.12.2021, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de fecha 21.12.2021, y en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Morella el 14.12.2021.   
Durante el periodo de exposición pública se han presentado alegaciones por parte de particulares y del Ayuntamiento de Morella, los cuales recibieron las correspondientes respuestas por parte del promotor. Se resumen a continuación las referidas a las instalaciones de la planta Morella Llivis y las contestaciones del promotor:  
1. Se alega por parte del particular JMG, su disconformidad sobre el anuncio de expropiación, con la correspondiente indefensión y con la pérdida de propiedad de unos terrenos pertenecientes a una familia desde hace 150 años, y que la administración pueda dar el reconocimiento de utilidad pública en base a una normativa relacionada con la emergencia climática y la reducción de emisiones.  
El promotor responde que la mercantil no tienen ninguna influencia en la normativa aprobada por la administración y que no es elaborada ex profeso para esta mercantil como parece deducirse de la alegación. La declaración de utilidad pública no implica per se la expropiación de los terrenos. Se tienen acuerdos y se intentarán cerrar el máximo número posible, tal y como señala el artículo 8.43.1 el Decreto legislativo 14/2020.  
En la misma alegación de este particular se alega sobre la caracterización del uso de las parcelas a expropiar e indica que las superficies no están definidas con el detalle gráfico suficiente.  
El promotor contesta indicando que las superficies de las parcelas afectadas están grafiadas y determinadas en su magnitud, y el área afectada se delimitará precisamente definiendo su envolvente con las correspondientes coordenadas UTM.  
2. Se alega por parte del Ayuntamiento de Morella que se cuente con el consentimiento unánime de los propietarios de las parcelas afectadas, para la ejecución del proyecto, y rechaza que se haga uso de la declaración de utilidad pública de la actuación con el fin de que, en caso de que no se obtenga el consentimiento de los propietarios afectados por la ejecución de las infraestructuras necesarias para la planta fotovoltaica, se pueda llevar a cabo la actuación a través del mecanismo de la expropiación forzosa.  
El promotor contesta, entre otras cosas que, según el Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, se establece en su artículo 22 y en el anexo III, la necesidad de que el promotor acredite la disponibilidad de al menos el 25 % de los terrenos sobre los que se proyecte la central fotovoltaica, indicando que ya se tienen acuerdos con los propietarios de parcelas que suponen el 81,45 % de la superficie necesaria para la ejecución del proyecto. En esa misma línea, se intentará cerrar el mayor número de acuerdos con los titulares de las parcelas que faltan. En caso de no alcanzarse los acuerdos necesarios, se reduciría en la medida de lo posible el proyecto, siempre que no se perjudique su viabilidad. Asimismo, recuerda que la declaración de utilidad pública no implica per se la expropiación de los terrenos, ni que se vaya a producir de forma automática. El promotor añade que para la línea de evacuación se ha escogido, o bien caminos públicos, o bien parcelas con las que ya tienen acuerdos suscritos, siendo el trazado subterráneo en su totalidad y que los terrenos donde se ubicará la subestación no son objeto de este proyecto.  
En la misma alegación, el Ayuntamiento de Morella, indica que la planta fotovoltaica supone una ocupación de suelo rural muy grande y que supone un cambio en la configuración de la zona y su consiguiente impacto que pueda generar en el medio ambiente. También alega que supondrá una pérdida económica importante en cuanto a ayudas PAC y a producción agraria, y que la línea de evacuación afectará desde el punto de vista visual, ambiental y económico.  
El promotor contesta indicando que, según la circular interpretativa de la aplicación de los principios y criterios de la Estrategia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) a los informes en materia de ordenación del territorio, en el marco de la tramitación de solicitudes de implantación de plantas fotovoltaicas (firmada por la secretaria autonómica de Política Territorial, Urbanismo y Paisaje en fecha 16.12.2021), dados los condicionantes energéticos en cuanto volcado a la red eléctrica, en caso de que el municipio se encuentre a una distancia razonable a grandes puntos de volcado (como la subestación SET Morella 400 kV), se permite un empleo de hasta el 2,5 % del SNUC. En este proyecto se ha respetado una ocupación racional del suelo (0,74 %). Respecto a la pérdida económica, indica que se ha llegado a acuerdos por los que los propietarios obtendrán mayores ingresos económicos que los obtenidos por las actividades agrícolas y ganaderas, además de ser seguros y que irán incrementándose con el IPC, pudiendo continuar paralelamente, la actividad agrícola y ganadera en las superficies no utilizadas por el proyecto. Respecto a la línea de evacuación se indica que será soterrada en su totalidad, compensando económicamente a los titulares de los terrenos afectados en virtud de los acuerdos suscritos, además se respetarán y se acogerán las resoluciones de los informes de los organismos afectados en relación con la ejecución del proyecto.  
El Ayuntamiento de Morella, en su alegación, indica afección al Patrimonio cultural valenciano de la zona en la que se prevé la implantación del proyecto, aconsejando efectuar una prospección arqueológica, dado que se detectan en las inmediaciones de la infraestructura algunos elementos de relevancia local y cultural, y exigiendo el correspondiente informe preceptivo de la conselleria competente en materia de cultura y patrimonio. También alega que se tengan en cuenta los efectos que puedan producir en conjunto las nuevas plantas renovables de la zona.  
El promotor contesta indicando que se realizó la correspondiente prospección arqueológica con las indicaciones contenidas en la autorización solicitada al ST de Cultura y Deporte de Castellón, y que se ha incorporado a la documentación presentada para la tramitación del proyecto. Asimismo se indica que los bienes de relevancia local deberán contar con un entorno de protección. Respecto a la valoración en conjunto de las nuevas plantas renovables de la zona, el promotor indica que ya se han tenido en cuenta los posibles efectos acumulativos y las sinergias con otros proyectos en el correspondiente estudio de impacto ambiental.  
3. Por último, respecto a la alegación particular de la señora MSM, el promotor contesta indicando que sus alegaciones son referentes al proyecto PS FV Morella Llacua (ATALFE/2020/43), la SET Morella Solar 30/132kV, la SET Morella 132/400kV y su correspondiente línea de evacuación, no correspondiendo a este proyecto. El promotor reproduce las contestaciones a las alegaciones formuladas en el documento correspondiente, indicando que no son extrapolables a este proyecto.  
- Informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Morella, de fecha de firma de 22.10.2020, elaborado por el arquitecto municipal, indicando la compatibilidad con el Plan general de Morella, siempre que la ubicación de las instalaciones sea compatible con las distintas protecciones del suelo, separación de las instalaciones a infraestructuras públicas, lechos de ríos, zonas de protección arqueológica, etc.  
- Informe del Servicio de Planificación de la Dirección General de Obras Públicas, Transportes y Movilidad Sostenible, con fecha de firma de 11.04.2022, el cual concluye favorablemente, en lo referente a infraestructuras de transporte de competencia autonómica, indicando que la adecuación de accesos (por cuenta del promotor) y la ejecución de las obras en las zonas de dominio público y de protección de la carretera CV-12, tendrá que ser autorizada por el ST de Obras Públicas de Valencia.  
- Informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de fecha de firma 07.11.2022, condicionado al cumplimiento de diferentes requerimientos expuestos en el informe. El informe concluye del siguiente modo textualmente:  
«A la vista de lo expuesto, se emite informe favorable en materia de Infraestructura Verde y Paisaje de la instalación solar fotovoltaica PSF Morella Llivis, condicionado al cumplimiento de los requerimientos expuestos en este informe (medidas de integración paisajísticas establecidas y complementarias y la subsanación del plan de desmantelamiento).  
La emisión de informe favorable en materia de infraestructura verde y paisaje que viabilice el edificio de operaciones y mantenimiento desde el punto de vista de su afección al paisaje requerirá la subsanación de los requerimientos expuestos en este informe.  
El diseño final de la actuación y de las MIP establecidas en el presente informe deberán ser incorporadas al proyecto de ejecución en memoria, planos y presupuesto, para su ejecución real y efectiva».  
- Resolución de fecha 08.11.2022, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental (ref.:C234/2021), por la que se emite Declaración de Repercusiones sobre la Red Natura 2000, señalando:  
«(…) que el proyecto analizado no tendrá repercusiones sobre la integridad del espacio de la Red Natura 2000, siempre y cuando en su desarrollo y ejecución se sigan las determinaciones establecidas en el estudio de afecciones analizado, y que se garantice el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras propuestas en el mismo, entre las que destacan:  
- Seguimiento de las especies objetivo de conservación de la ZEPA durante al menos los 6 primeros años desde la puesta en funcionamiento de la planta solar.  
- El Plan de vigilancia ambiental y todas las medidas correctoras que figuran en el estudio de afecciones.  
- El mantenimiento de parcelas con cultivos agrícolas típicos de la zona para que sirvan de refugio a las especies desplazadas por la ejecución del proyecto».  
- Informe de la DT de Agricultura de Castellón, de fecha de firma 09.12.2022, de carácter favorable, indicando que, entre otros, se adopte el siguiente condicionante:  
«Que se adopten las medidas adecuadas que aseguren el que no se altere el funcionamiento de los sistemas de drenaje ni la dirección y capacidad de la evacuación natural de las aguas de escorrentía de las parcelas afectadas. Uso y mantenimiento que se realizará de la superficie de la parcela no ocupada por la planta fotovoltaica».  
- Informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha de firma de 20.12.2022, el cual concluye favorablemente, pero con diversos condicionantes a cumplir que se exponen en el mismo informe remitido por el órgano sustantivo y que concluye resumidamente del siguiente modo:  
«(…) las instalaciones de la planta solar fotovoltaica y el tendido eléctrico de evacuación se tendrán que alejar 500 metros de la ermita de Sant Pere dels Llivis.  
El trazado del tendido eléctrico de evacuación tendrá que ir soterrada, a su paso por las cercanías de la ermita de Sant Antoni de la Vespa y de los grabados de Freiximeno.  
Durante la ejecución de las obras se tendrán que tomar las siguientes medidas arqueológicas: seguimiento arqueológico de todas las obras de desbroce, enterramiento, explanación, excavación de zanjas, cimientos de apoyos para el tendido eléctrico, acondicionamiento de caminos etc, que implican la remoción del suelo. En el supuesto de que aparecieron yacimientos, estructuras o materiales arqueológicos, se tendrá que presentar un proyecto de excavación manual. (…)  
Existe afección al Patrimonio cultural en todas sus manifestaciones por lo que, vistos los preceptos indicados y de conformidad con los Informes de los Servicios Técnicos, se informa favorablemente, a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio cultural valenciano, el proyecto de construcción de la Planta solar fotovoltaica Vega dels Llivis y su tendido eléctrico de evacuación, en el término municipal de Morella. A nivel patrimonial la construcción de esta planta solar no afectará a ningún BIC o Bien de Relevancia Local, siempre que se cumplan todas las medidas correctoras propuestas por los informes técnicos respecto al patrimonio arqueológico, etnológico y paleontológico que pudieran verse afectados.  
El presente informe se contrae a la documentación ambiental aportada y en los términos descritos en la misma, con la expresa advertencia de que si, como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el art.11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio cultural valenciano».  
Con fecha 29.12.22, este órgano ambiental remite al órgano sustantivo requerimiento de informes recabados de las AAPP (Confederación Hidrográfica del Ebro (CHE), Servicio de Gestión de Territorio y del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje).  
Con fecha 09.01.23, se recibe en este órgano ambiental desde el ST de Industria, Energía y Minas de Castellón informe del Servicio de Gestión del Territorio, el cual concluye textualmente del siguiente modo:  
«Consideraciones finales  
De acuerdo con la capacidad de acogida del territorio sobre la totalidad del SNUC de Morella, la planta solar representa un porcentaje ponderado del 0,482 % del total de la ocupación del suelo SNUC.  
De acuerdo con la Instrucción de la Consejera de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad de la Generalitat de fecha 5 de diciembre de 2022, se determina que las plantas fotovoltaicas autonómicas (potencia instalada inferior a 50 \*MW) no computan para la limitación de ocupación del suelo. Estos cálculos se ofrecen a título informativo y de facilitar la gestión del órgano sustantivo.  
Una vez vistas las cuestiones de la valoración del riesgo de inundación, y analizado el estudio de inundabilidad aportado por el promotor, este carencia de la información necesaria justifica la existencia de no afección por peligrosidad de inundación en las parcelas que ocupan la zona de cercado número 8. Sin embargo, se determina que habrá que proceder a retirar las placas de esta zona a un cota de resguardo respecto al margen derecho del barranco de la Umbría.  
Este informe se realiza sin evaluar los efectos acumulativos que pudieran generar las otras instalaciones vecinas o próximas, la existencia de las cuales implicaría una evaluación más precisa a consecuencia de los efectos acumulativos y secundarios que se pudieron derivar por la ancha ocupación de superficie generada y que podrían comportar mayores repercusiones y efectos negativos sobre el territorio.  
  
Conclusiones  
Por todo lo expuesto, se emite informe desfavorable respecto al estudio de inundabilidad, pero vistas las consideraciones expuestas, se concluye que la instalación de la planta solar fotovoltaica Morella Llivis en el término municipal de Morella (Castellón), se considera compatible condicionada según las consideraciones finales, atendiendo a las determinaciones normativas de aplicación, y las cartografías oficiales de ordenación del territorio tenidas en cuenta en la realización de este informe.  
La modificación de las características iniciales del proyecto tenido en cuenta para la elaboración de los informes emitidos por el presente servicio respecto al expediente de referencia, tendrán que tener entrada en el presente Servicio y serán objeto de la remisión de un nuevo informe».  
Con fecha 10.01.23, se recibe en este órgano ambiental desde el ST de Industria, Energía y Minas de Castellón informe de la CHE, el cual concluye indicando que tras el análisis realizado por sus técnicos, del estudio de inundabilidad del Parque solar Morella Llivis, se considera válido de acuerdo a los referidos puntos del artículo 12 del Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Asimismo, se remite también otra documentación como cartografía, adenda al proyecto, y segunda adenda al estudio de impacto ambiental donde se recogen los últimos informes recabados de las AAPP que ya han sido expuestos anteriormente, y las contestaciones a los mismos por parte del promotor aceptando las condiciones y modificaciones exigidas en cada informe.  
- Nuevo informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, con fecha de entrada en este órgano ambiental desde el STIEM de Castellón, 13.01.2023, condicionado al cumplimiento de diferentes requerimientos expuestos en el informe. El informe concluye del siguiente modo textualmente:  
« A la vista de lo expuesto, se emite informe favorable en materia de Infraestructura Verde y Paisaje de la instalación solar fotovoltaica PSF Morella Llivis, condicionado al cumplimiento de las especificaciones relacionadas con el Plan de Desmantelamiento del presente informe.  
En aplicación del apartado 1.e del artículo 30 del Decreto ley 14/2020 del Consell, el órgano territorial competente en materia de energía aprobará, si procede, el plan de desmantelamiento, incorporando a la aprobación las condiciones recogidas en el informe del órgano competente en ordenación del territorio y paisaje. En este caso: modificar los costes del presupuesto de acuerdo a lo expuesto en el presente informe.  
Por otra parte, la emisión de informe favorable en materia de infraestructura verde y paisaje que viabilice el edificio de operaciones y mantenimiento desde el punto de vista de su afección al paisaje requerirá el cumplimiento de los requerimientos expuestos en el informe de fecha 07.11.2022.  
Estas condiciones, de acuerdo con lo indicado en el apartado 4.2 de la instrucción de 5 de diciembre de 2022, de la consellera de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, se harán constar en la correspondiente autorización de la instalación. Además, deberán recogerse en el correspondiente proyecto a fin de garantizar su ejecución.  
De acuerdo con lo establecido en el apartado 3.7 de dicha Instrucción, este informe pone fin a la intervención de la dirección general competente en materia de infraestructura verde y paisaje».  
  
Consideraciones ambientales  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.   
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.   
El Plan de energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la Estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado Español, planteando como objetivo el alcanzar 2.500 MW de potencia instalada en centrales fotovoltaicas en el año 2030.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos (se sitúa por debajo de los 500MW), por lo que la implantación de plantas solares, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
En el estudio de impacto ambiental se analizan un total de tres alternativas en cuanto a la ubicación del proyecto, incluyendo la alternativa cero (no ejecución del proyecto). Para la elección de la alternativa final, se ha escogido la que respeta la distancia de 500m con respecto a la Ermita de Llivis, además de valorar factores como: mayor distancia a núcleos habitados (Morella 5,8km); menor afección a la vegetación arbustiva de mayor porte; menor afección visual al paisaje en general, y en concreto a la Ermita de Llivis.  
La planta solar fotovoltaica Morella Llivis se desarrolla principalmente en campos en barbecho o abandonados, y en campos de cultivo extensivo de cereal, siendo el suelo clasificado como no urbanizable común, y en algunas zonas no urbanizable protegido, sobre el que el Ayuntamiento de Morella emitió informe de compatibilidad urbanística indicando ser compatible el proyecto con el Plan general de Morella, siempre y cuando se respeten las medidas de protección correspondientes.  
Las parcelas a ocupar cumplen con los criterios de implantación contemplados en el Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto de 2020, y se encuentran puntualmente afectadas por alguna zona con riesgo de peligrosidad por inundación en nivel 6 y riesgo geomorfológico, habiendo obtenido informe al respecto del Servicio de Gestión Territorial, cuya conclusión ya ha sido expuesta anteriormente.  
La línea de 30 kV subterránea no presenta afección medioambientales relevantes, más allá de las derivadas por su ejecución, transcurriendo soterrada por caminos de dominio público en su mayor parte.  
Los terrenos en los que se desarrollan el parque solar y su línea de evacuación, se localizan en el ámbito de espacios de la Red Natura 2000 (ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana). Respecto a esta afección, se dispone informe favorable de la Dirección General de Medio Natural en el que se establece la compatibilidad de la ubicación supeditada al cumplimiento de una serie medidas correctoras en el proyecto.  
De acuerdo con la cartografía del PATFOR, algunas de las parcelas a ocupar se encuentran catalogadas como suelo forestal. No se detectan zonas con riesgo de incendio en límites y zonas de desarrollo de la línea subterránea de evacuación.  
Se incluye en el Estudio de impacto ambiental (EsIA), un estudio de análisis de vulnerabilidad en el que se concluye que la instalación da como resultado un riesgo bajo en vulnerabilidad, en relación a los riesgos evaluados (inundaciones, incendios forestales, sismos, fuertes vientos, etc.), el cual se verá más reducido con las medidas correctoras y preventivas proyectadas. No se identifican efectos ambientales significativos derivados de la vulnerabilidad del proyecto ante riesgos de accidentes graves o de catástrofes naturales.  
El suelo presente en la zona es de valor agrológico alto y principalmente de topografía llana. Los terrenos a ocupar presentan un uso agrícola ocupado por cultivos de cereal de invierno en secano, y campos en barbecho y/o abandonados. La vegetación natural afectada consta de formaciones de matorral bajo y pastos, mientras que la línea de evacuación en su tramo final soterrado, afectará a una zona de carrascal con afección a algunos pies de encinas. Debido a la ocupación de la planta solar fotovoltaica, la propuesta para la compensación de hábitat perdido para alimentación o nidificación, que se realiza en el Informe de la Subdirección General de Medio Ambiente y Evaluación Ambiental, el promotor se comprometerá, a realizar las medidas indicadas durante las fases de construcción y de explotación, así como a mantener parcelas con cultivos agrícolas típicos de la zona para que sirvan de refugio a las especies desplazadas por los trabajos. En el mismo informe, se destaca, según el banco de datos de la biodiversidad, la presencia en el ámbito de la instalación de la especie prioritaria Bermejuela (Achondrostoma arcasii), Cangrejo de río (Austropotamobius pallipes), Escribano hortelano (Emberiza hortulana), Nutria paleártica (Lutra lutra) y Gallipato (Pleurodeles waltl). No se encuentra ningún hábitat protegido de los incluidos en el anexo IV del Decreto 70/2009.  
Según el EsIA, de los estudios de avifauna presentados por los promotores, indican la presencia de las especies prioritarias ligadas a ecosistemas de secano como: calandria (Melanocorypha calandra), cogujada común (Galerida cristata) y alondra común (Alauda arvensis), fringílidos como pardillo común (Linariacannabina) y jilguero europeo (Cardueliscarduelis), córvidos como chova piquiroja (Pyrrhocoraxpyrrhocorax), corneja negra (Corvus corone) o cuervo grande (Corvuscorax), algunas rapaces como cernícalo vulgar (Falco tinnunculus), así como otras especies como lavandera blancas (Motacilla alba), bisbita campestre (Anthus campestris) o paloma (Columba livia dom.).  
El proyecto contempla que durante la fase de explotación se llevará a cabo un plan de seguimiento de las poblaciones de aves presentes en la zona para determinar la posible afección de la construcción, al menos durante los primeros 2-3 anos de explotación, así como de la permeabilidad del vallado perimetral y la siniestralidad asociada al mismo.  
Al compartir línea de evacuación con el proyecto Morella Llacua, se presenta un estudio de sinergias en el EsIA, donde se analizan los efectos esperables sobre factores medioambientales destacables, y donde se concluye, que el total de suelo agroforestal ocupado es de un 0,08 % del total de la superficie agrícola y supone un 0,007 % de la superficie del término de Morella. Asimismo, concluye indicando que es inevitable la degradación del paisaje por la presencia de las placas solares, pero no obstante, el diseño y ubicación de las mismas evita la sensación de mar de placas, estando en zonas donde no existen hitos importantes del paisaje. Las plantas solares se localizan muy separadas, y respecto a los parques eólicos de la zona, se difuminan al no compartir el ángulo de visión.  
Como afección principal durante la fase de implantación se procederá al desbroce y despeje de la vegetación presente durante la implantación de los seguidores solares. El EsIA contempla medidas correctoras de carácter general para mitigar los efectos de la generación de polvo, ruido, así como para el control de vertidos y aguas residuales. La energía eléctrica se suministrará mediante generadores diésel; la superficie sobre la que se ubiquen estará debidamente señalizada e impermeabilizada.  
Como medidas correctoras encaminadas a mantener la cubierta natural del terreno y acorde a las medidas establecidas en el EsIA, se evitará la compactación del suelo y no se utilizarán herbicidas, usando en su lugar desbrozadora o preferentemente el pastoreo, eliminando únicamente la vegetación que interfiera con la explotación normal de la central, manteniendo la vegetación natural en los márgenes de la planta y calles intermedias entre filas de paneles solares, en base al plan de restauración propuesto por el promotor. Esto a su vez permite mantener el hábitat de especies de fauna que utilizan la zona para alimentarse y reducirá el riesgo de erosión del terreno.  
Se garantizará la permeabilidad del vallado para el paso de fauna de pequeño tamaño dejando un espacio libre desde el suelo de, al menos, 15 cm y con cuadros inferiores de tamaño mínimo de 300 cm² careciendo de elementos cortantes o punzantes como alambres de espino o similares que puedan dañar a la fauna. Dispondrá de placas visibles de señalización para evitar colisión de la avifauna.  
Así mismo, las cimentaciones en el ámbito del proyecto son mínimas e irán hincadas, preperforadas o con micropilotación, según las necesidades del terreno, con lo que se evitará la excesiva compactación del suelo en el área. De igual modo, tras finalizar las obras de construcción se descompactarán aquellas zonas compactadas por el paso de la maquinaria y se emplearán materiales de la zona para conformar los caminos interiores de la planta, no utilizando materiales que sellen o impermeabilicen el suelo.  
Las centrales fotovoltaicas, por sus características y funcionamiento, no tienen asociado un consumo relevante de agua durante su ejecución y funcionamiento. Durante las obras, se adoptarán medidas preventivas para evitar vertidos accidentales como habilitar zonas de mantenimiento y acopio de maquinaria, equipos y residuos generados. Las aguas residuales que puedan generarse en la obra serán recogidas en fosa estanca para su posterior retirada y gestión por parte de gestor autorizado mediante el uso de baños químicos. El proyecto indica que la limpieza de las placas solares en fase de explotación, se realizará mediante cubas.  
Consultadas la carta arqueológica y el inventario general del patrimonio cultural, no se han identificado en el ámbito afectado por la actuación y su entorno más próximo (200 m), elementos del patrimonio cultural inventariados. El informe de la Dirección General de Patrimonio indica que será necesario la realización de un seguimiento intensivo en la fase desbroce y movimiento de tierras en las parcelas indicadas en el mismo.  
Según los elementos que conforman la central, no se prevé invasión de la anchura legal de vías pecuarias ni interfieren en el tránsito ganadero por estas.  
La generación de residuos tiene mayor entidad en la fase de construcción. La totalidad de los residuos generados en esta fase serán entregados a gestor autorizado. La ejecución de la central no conlleva movimientos de tierras de gran entidad, puesto que se adaptará en la medida de lo posible, a la topografía existente, por lo que es posible extender las tierras excedentes en el ámbito del proyecto.  
La zona presenta vulnerabilidad baja de acuíferos y se encuentra en un área de permeabilidad media, clasificada como área estratégica 2, según el visor de la IDEV, para la recarga de acuíferos. Los módulos solares presentarán huecos entre sí, de forma que no se generen vías preferentes de agua y no descarguen en el mismo punto del terreno, más aún si se tienen en cuenta el seguimiento solar de los paneles a instalar. La sombra provocada por las placas reducirá la evapotranspiración facilitando la recarga. La calidad de las aguas de recarga se verá favorecida al no utilizarse productos fitosanitarios, reduciendo la aportación de nitratos. La orografía de la zona con escasa pendiente favorece la infiltración. La disposición de placas y postes de cimentación no hacen prever la formación de vías de desagüe preferente para la escorrentía que supongan modificación de las condiciones actuales.  
Se ha realizado un estudio de integración paisajístico, el cual ha sido complementado por informes técnicos de respuesta a los informes emitidos por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje. Entre las medidas a adoptar se propone una plantación de especies arbustivas alrededor del vallado perimetral del parque fotovoltaico para crear una pantalla verde alrededor del proyecto con la finalidad de una mejor integración paisajística en el entorno. Dicha plantación se realizará a la distancia de 1,5 m hacia el exterior del vallado perimetral, y con una separación de 3 m entre especies. De este modo, se evita la pérdida de suelo por erosión, se reduce la generación de polvo en la instalación y se crea un biotopo que puede albergar una comunidad natural similar a la existente. El resto de medidas correctoras de carácter paisajístico coinciden con las ya indicadas en el estudio de integración paisajística, así como en el informe recabado en materia de infraestructura verde y paisaje. En el estudio se ha desarrollado una valoración de la integración visual de la planta desde diferentes puntos de observación dando como resultado que por las características del terreno donde se ubica esta solo se apreciará desde el entorno inmediato y desde los caminos rurales que sirven de acceso a la misma, concluyéndose un impacto visual leve-moderado.  
El Plan de vigilancia ambiental propone la implantación de un Plan de seguimiento en el cual, se compruebe que las obras se realizan de acuerdo con el proyecto y que se asegure del cumplimiento de la normativa ambiental, así como las medidas preventivas, correctoras y los requisitos establecidos en la DIA y en resoluciones complementarias. Adicionalmente, la información recogida en el programa se plasmará en informes periódicos (informes de estado, de control de residuos y vertidos de aceite, etc) y extraordinarios puntuales en caso de sucesos excepcionales tanto en la fase de implantación como la de funcionamiento.  
Tras la vida útil del proyecto, se procederá al desmantelamiento de los paneles y cableado eléctrico, y a la restauración de los accesos y de los factores bióticos y abióticos afectados. Para ello el proyecto acompaña estudio de desmantelamiento con presupuesto. La gestión de los paneles fotovoltaicos se realizará con un gestor autorizado de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, de conformidad con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre. En concordancia con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo,  
  
Primero  
Respecto del proyecto de planta solar fotovoltaica Morella Llivis de 49,98 MWp, promovido por Desarrollos Renovables Eólicos y Solares, SLU, en el término municipal de Morella (Castellón), se propone formular la presente declaración de impacto ambiental, en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos se resuelve las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:  
1. Condiciones al proyecto.  
i) Condiciones generales  
(1). La evaluación ambiental de la subestación Morella Solar y de la línea de evacuación común a 132 kV, incorporada en el expediente ATALFE/2020/43, se abordará en el seno del trámite de autorización de este, quedando condicionada la viabilidad ambiental del proyecto Morella Llivis a lo que la evaluación ambiental del mencionado expediente determine.  
(2).El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el EsIA, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública, o contenidas en la información complementaria, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución.  
(3). Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución.  
(4). En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos.  
(5) En relación con el riesgo de inundación, la instalación de la planta solar se considera compatible, condicionada a las determinaciones del informe definitivo del órgano competente en materia de gestión territorial.  
(6). De conformidad con la resolución de declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, se garantizará el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio de afecciones, así como las siguientes condiciones:  
- Seguimiento de las especies objetivo de conservación de la ZEPA durante al menos los 6 primeros años desde la puesta en funcionamiento de la planta solar.  
- El Plan de vigilancia ambiental y todas las medidas correctoras que figuran en el Estudio de afecciones.  
- El mantenimiento de parcelas con cultivos agrícolas típicos de la zona para que sirvan de refugio a las especies desplazadas por la ejecución del proyecto.  
(7). En caso de realizar las obras en época de reproducción de aves, un técnico especialista balizará las zonas de mayor sensibilidad por la presencia de aves nidificantes.  
(8). Las instalaciones de la Planta solar fotovoltaica y su tendido eléctrico de evacuación, mantendrán las distancias con los elementos patrimoniales determinadas por el órgano competente en materia de patrimonio cultural. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento del citado órgano, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio cultural valenciano.  
(9). Se dispondrá de zonas impermeabilizadas y de un sistema de recogida de posibles fugas de aceites y combustibles, procedentes de la maquinaria y de las estructuras que se generen durante la ejecución de la obra. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado, estableciéndose las zonas de recogida de residuos, y no haciéndose acopio en zonas con pendientes elevadas y peligrosidad de inundación.  
(10). En cuanto a la ejecución y explotación de la planta, se respetará lo indicado en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, relativo a prevención de incendios.  
(11). El uso de agua en la planta quedará condicionado a que se disponga de suministro por una empresa autorizada o concesión del organismo de cuenca.  
(12). Se ejecutarán las medidas de integración paisajísticas desarrolladas en el estudio de integración paisajística e informes técnicos presentados.  
(13). La emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo de la central, obligará al promotor al desmantelamiento de la misma en los términos definidos en el plan aportado.  
iii) Condiciones al Plan de vigilancia ambiental (PVA)  
(14). Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas, y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
(15). Se incorporarán al PVA, las medidas derivadas del estudio de afección a Red Natura 2000, de conformidad con la condición número (6).  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 20 de enero del 2023. El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML