Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2855, del 24-10-1996 (1996/839663)

RESOLUCIÓ de 29 de desembre de 1995, de la directora general de Qualitat Ambiental sobre declaració d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2855

Data del DOGV
:   24-10-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/839663

CVE


Data del document
:   29-12-1995

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

RESOLUCIó de 29 de desembre de 1995, de la directora general de Qualitat Ambiental sobre declaració d'impacte ambiental.   
Vist l'expedient 306/94-AIA, referent a l'estudi d'impacte ambiental del projecte de gasoducte Paterna-Callosa de Segura al pas per l'entorn de la serra de Mariola (addendes II i IV al projecte d'autorització d'instal·lacions), promogut per l'empresa ENAGAS SA.  
Vist que, amb data de 23 de febrer de 1994, aquesta direcció general va emetre una declaració d'impacte ambiental al projecte «Gasoducte de transport de gas natural entre Paterna i Callosa de Segura i instal·lacions auxiliars», promogut per l'empresa ENAGAS, SA. El punt primer, apartat 2, de l'esmentada declaració determinava la devolució de l'expedient per al tram comprés entre los vèrtexs V-A-17 i V-A-47, corresponent a la serra de Mariola, als termes municipals d'Alfafara, Bocairent i Alcoi. Aquesta resolució es va justificar atesa la consideració de Mariola com a un dels enclavaments més valuosos des del punt de vista ambiental de la Comunitat Valenciana, com també la constatació de l'afecció negativa del projecte de gasoducte sobre la serra de Mariola, en el sentit recollit per la Resolució 140/III, aprovada per la Comissió de Medi Ambient de les Corts Valencianes. En l'esmentada declaració d'impacte ambiental s'establia, així mateix, que per a aquest tram, caldria que el promotor presentara una nova proposta de traçat, amb el corresponent estudi d'impacte ambiental. Aquesta proposta hauria de ser ambientalment acceptable, sense que produïsca afeccions negatives sobre la serra de Mariola.  
Vist que, en la reunió mantinguda el 22 de setembre de 1994, ENAGAS SA. va facilitar a aquesta conselleria un document d'anàlisi preliminar titulat «Gasoducte València-Alacant. Nova proposta de traçat en el tram d'afecció a la serra de Mariola», en el qual es descriuen i valoren diferents alternatives per a aquest tram, corresponents, a més de la de projecte, a les denominades «tècnicament viable» --corresponent a la que, amb igual nom, va ser objecte de declaració d'impacte ambiental, amb la introducció de diferents variants-- i «Ajuntament de Bocairent», consistent en la marrada a la serra per l'oest aprofitant en la mesura del possible el traçat del ferrocarril abandonat. Igualment, s'analitza una nova alternativa al nord de Bocairent, rebutjada per les nombroses dificultats tècniques. En l'esmentat document es considera com a traçat idoni l'alternativa anomenada «tècnicament viable», a pesar de les consideracions que es reflecteixen en la declaració d'impacte ambiental de 23 de febrer de 1994 y que es manté el pas del gasoducte per la serra de Mariola.  
Vist que, amb data de 10 d'octubre de 1994, es va realitzar una visita de camp, amb la finalitat de reconéixer sobre el terreny les característiques de les dues alternatives («tècnicament viable» i «Ajuntament de Bocairent») que es contemplen en l'esmentat document. A aquesta visita van assistir representants de la Conselleria d'Indústria, Conselleria de Medi Ambient, SEPIVA, Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida i alcaldes i representants dels ajuntaments de Bocairent, Banyeres de Mariola i Alfafara. A partir de l'anàlisi de les diferents alternatives, es va acordar comunicar a ENAGAS el major impacte de l'alternativa denominada «tècnicament viable», davant de la possibilitat d'evitar totalment l'afecció sobre la serra de Mariola i a pesar de reconéixer l'esforç realitzat pel promotor en la recerca d'alternatives ambientalment acceptables; per la qual cosa es va proposar a ENAGAS l'estudi d'una alternativa exterior a aquesta serra. Aquests extrems van ser comunicats a ENAGAS per mitjà d'un escrit d'aquesta direcció general amb data de 18 d'octubre de 1994.  
Vist que, amb data de 16 de novembre de 1994, ENAGAS va remetre a aquesta conselleria un plànol a escala 1/50.000, en el qual es reflecteix, d'una banda, els traçats projectats i l'alternativa tècnicament viable i, d'altra banda, l'alternativa exterior a la serra de Mariola. Així mateix, es comunica que estan finalitzant els tràmits d'adjudicació dels treballs d'enginyeria per al desenvolupament de la variant.  
Vist que, amb data de 25 de novembre de 1994, l'Institut Ibèric per al Medi Ambient, encarregat de la redacció de l'estudi d'impacte ambiental del projecte, va remetre a aquesta conselleria per a l'anàlisi el document titulat «Preparació a la realització de l'estudi d'impacte ambiental del gasoducte València-Alacant al pas per l'entorn de la serra de Mariola». En aquest document s'exposen les directrius bàsiques per a la realització de l'esmentat estudi, inclusa una valoració preliminar d'alternatives en la qual s'opta, com a més favorable des del punt de vista ambiental, per la variant exterior a la serra, amb petites variacions respecte de la denominada en altres documents «Ajuntament de Bocairent».  
Vist que, amb data de 5 de desembre de 1994, es va comunicar a l'Institut Ibèric per al Medi Ambient i a l'empresa promotora que, sense menyscapte dels tràmits legals que cal acomplir (entre els quals es troba la preceptiva exposició pública), l'alternativa elegida representa la solució més favorable des del punt de vista ambiental al pas del gasoducte per Mariola. Per això, es manifesta la conformitat respecte de l'alternativa proposada, sobre la qual caldrà desenvolupar el corresponent projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental. Així mateix, es considera iniciat el tràmit de consulta del projecte, segons el que s'estableix en l'article 18 del Decret 162/1990, Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
Vist que, amb data d'1 de febrer de 1995, ENAGAS va remetre a aquesta conselleria dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental del projecte.  
Vist que, amb data de 7 de febrer de 1995, es va remetre a ENAGAS un escrit mitjançant el qual es notificava la recepció de l'estudi d'impacte ambiental del projecte. Igualment, es comunica al promotor que, a fi d'agilitzar la tramitació de l'expedient, s'efectua consulta a diferents organismes, amb l'objectiu que facen, si escau, els suggeriments que s'hi consideren oportuns. Finalment, es comunica a ENAGAS la tramesa al moment oportú del resultat d'aquestes consultes, de manera que una vegada que s'haja acomplit el tràmit d'informació pública, puga procedir-se a l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
Vist que, amb data de 13 de febrer de 1995, es va comunicar a la Direcció General d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Indústria la recepció de l'estudi d'impacte ambiental enviat per ENAGAS, com també l'inici de la fase de consultes.  
Vist que, d'acord amb la informació que consta en aquest estudi d'impacte ambiental i amb el que es preveu en l'article 18 del Decret 162/1990, es va realitzar una consulta als següents organismes: Direcció General de Conservació del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient; Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura; i ajuntaments d'Alfafara, Banyeres de Mariola, Alcoi i Bocairent.   
Vist que els informes rebuts en la fase de consultes es resumeixen en els següents apartats:  
a) Direcció General de Conservació del Medi Natural  
A pesar de considerar-se l'últim traçat proposat com el menys impactant de totes les alternatives, caldrà ajustar-se en detall per minimitzar l'afecció a la vegetació natural existent. Mínimes desviacions del traçat evitaran la destrucció d'exemplars considerables d'om, roure, garrics i altres, sobretot ubicats en barrancs, o de la pineda de l'ermita de Sant Antoni de Bocairent, per exemple.  
Quant a les mesures correctores necessàries, cal remarcar, por la seua importància, les següents:  
- Prohibició d'utilitzar explosius entre els mesos de març i juliol.  
- Tractament adequat d'integració paisatgística de les instal·lacions complementàries.  
- Restauració dels peus d'espècies llenyoses eliminades en els cultius i revegetació de les zones de vegetació natural. Restitució dels murs de pedra seca als bancals afectats.  
- Utilització d'esculleres o murs de pedra seca en comptes de gabions.  
- Emmagatzematge de combustibles i lubricants per a la maquinària en sòls impermeabilitzats, i eliminació de possibles fuites a la maquinària.  
b) Direcció General de Patrimoni  
La Unitat d'Inspecció de Patrimoni Històric Moble de la Direcció Territorial de Cultura de València estima favorable l'alternativa proposada (D), i proposa que, d'acord amb l'article 68 de la Llei 16/1985, es reserve la partida equivalent a l'1 per cent del pressupost, la qual podria destinar-se a la restauració de les ermites de Sant Jaume i Sant Crist (les dues a Bocairent) o a la tanca de protecció d'un jaciment arqueològic especificat per la Unitat d'Arqueologia. La Unitat d'Etnologia indica que no es compta amb un inventari exhaustiu de tots els possibles béns, i que l'estudi d'impacte ambiental no esmenta el patrimoni etnològic. Es proposa que l'arqueòleg que, segons l'estudi d'impacte, estarà present a l'obra, comprove l'existència de béns etnològics que puguen ser afectats pel projecte, i que en cas d'existir-ne algun es comunique al servei competent. Per la seua part, la Unitat d'Arqueologia informa que sobre l'alternativa proposada no es posseeix documentació per a determinar l'impacte sobre el patrimoni arqueològic, ja que és una variació important del traçat proposat originàriament; per això considera que cal realitzar una prospecció del traçat. En conseqüència, es proposa que es notifique a aquesta direcció general la necessitat de realitzar una prospecció arqueològica sistemàtica i meticulosa del traçat proposat, com també el compliment de les mesures preventives que es recullen en l'estudi arqueològic del gasoducte.  
c) Ajuntament d'Alcoi  
Vist l'informe de l'enginyer municipal, i d'acord amb el dictamen de la Comissió Informativa d'Urbanisme, Obres i Serveis, el ple de l'Ajuntament, en la sessió del 19 de maig de 1995, acorda comunicar a aquesta conselleria que, tenint en compte que la carretera N-340 serà millorada i ampliada, es considera que la solució més adequada seria aquella que transite paral·lela a l'esmentada carretera, de manera que s'unirien els impactes ambientals de les dues infraestructures a una única zona que seria la mateixa N-340, i seria convenient utilitzar aquesta plataforma perquè suposa tant un menor impacte ambiental com un significatiu abaratiment de costos. Igualment, es comunica que, exposat durant trenta dies en el tauler d'anuncis de l'ajuntament un anunci relatiu a la informació pública de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental enviat a l'ajuntament, no s'ha formulat cap reclamació, segons se certifica.  
Vist que, amb data de 8 de setembre de 1995, la Direcció Provincial de València del Ministeri d'Indústria i Energia va remetre a aquesta conselleria les al·legacions rebudes durant el període d'exposició pública en l'esmentada direcció provincial del projecte d'instal·lacions del gasoducte València-Alacant (addenda IV), amb la indicació que les respostes d'ENAGAS a aquestes al·legacions es remetran quan es disposea d'elles.  
Vist que, amb data de 28 de novembre de 1995, la Direcció Provincial de València del Ministeri d'Indústria i Energia va remetre a aquesta conselleria la resposta d'ENAGAS a les al·legacions presentades en aquesta direcció provincial.  
Vist que, amb data de 30 de novembre de 1995, la Direcció Provincial d'Alacant del Ministeri d'Indústria i Energia va remetre a aquesta conselleria la següent documentació: projecte d'autorització d'instal·lacions del gasoducte València-Alacant, addenda II, en el qual s'inclou l'estudi d'impacte ambiental; informació pública, edictes, BOE, BOP i premsa provincial; oficis de remissin de separates a organismes; al·legacions presentades i contestació d'ENAGAS a les al·legacions.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental del projecte, inclòs com a annex en els projectes d'autorització d'instal·lacions, addendes II i IV, ha estat exposat al públic mitjançant anuncis de les direccions provincials d'Alacant i València del Ministeri d'Indústria i Energia publicats en el Boletín Oficial del Estado, núm. 176, de 25 de juliol de 1995, i núm. 188, de 8 d'agost de 1995; Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, de 8 de juliol de 1995; Butlletí Oficial de la Província de València, de 27 de juliol de 1995; diari Información de 30 de juny de 1995; diari La Verdad de 30 de juny de 1995; i diari Levante de 13 de juliol de 1995.  
Vist que, segons la informació disponible, durant el tràmit d'exposició pública del projecte s'han presentat un total de 66 al·legacions, de las quals 46 (43 d'elles amb idèntic contingut) van ser presentades a la Delegació Provincial de València del Ministeri d'Indústria i Energia i municipis corresponents, i 20 (una d'elles acompanyada de 253 firmes) a la Delegació Provincial d'Alacant d'aquest ministeri i municipis corresponents.  
Vist que el contingut de les al·legacions enviades a aquesta conselleria pot resumir-se en els següents punts:  
1. Aspectes de la tramitació i notificacions de la concessió administrativa i/o avaluació d'impacte ambiental de l'expedient, i se sol·licita en alguns casos la nul·litat del tràmit i l'ampliació del termini per a informació i al·legació.  
2. Consideracions sobre el contingut i determinacions de l'estudi d'impacte ambiental del projecte; aspectes relacionats amb l'incendi patit per la serra de Mariola el mes de juliol de 1994 i variacions introduïdes per aquest incendi en la valoració de l'impacte, i afecció sobre la població i propietats.  
3. Improcedència del traçat proposat i proposta d'alternatives, entre elles el pas per la serra de Mariola, l'ús de l'antiga via fèrria o el pas per la zona del Sant Crist, al nord de Bocairent.  
4. Confusió de titularitat de la parcel·la o de la superfície afectada.  
5. Al·legacions que argumenten el perjudici econòmic, la perillositat i/o l'impacte ambiental derivat de la partició de la parcel·la sobre el cultiu implantat, i que proposen traçats alternatius, generalment per camins limítrofs, límits de la propietat de les parcel·les o zones forestals, o que accepten el traçat proposat amb una sèrie de condicionants de tipus econòmic o de reposició de serveis afectats.  
Igualment, i dins del termini d'exposició pública, l'Ajuntament de Banyeres de Mariola, per mitjà de la Comissió de Govern, va acordar adherir-se a les al·legacions presentades pels afectats d'aquesta localitat.  
Vist que durant la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental del projecte s'han rebut en aquesta conselleria escrits enviats pel Sr. Agustín Silvestre Belda, en els quals, amb dates de 8 de setembre i 20 de novembre de 1995, se sol·licita informació sobre la tramitació de l'expedient de referència i estat d'aquesta. Aquests escrits van ser contestats amb data de 25 de setembre i 29 de novembre. Finalment, amb data de 19 de desembre es va comunicar a l'interessat la recepció de la documentació completa de l'expedient i, per tant, la iniciació de la seua tramitació.  
Atés que el projecte examinat consisteix en l'establiment d'una variant de traçat del gasoducte de transport entre Paterna i Callosa de Segura al pas per la serra de Mariola, entre els vèrtexs V-A-17 i V-A-49 del projecte inicial. Les característiques tècniques del projecte per a aquest tram són idèntiques a les que s'estableixen en el projecte inicial que, como ja s'ha dit, va ser objecte de declaració d'impacte ambiental amb data de 23 de febrer de 1994. Entre els aspectes més rellevants d'aquestes característiques, cal assenyalar l'ocupació temporal d'una franja de terreny de 18 m (per a un diàmetre de canonada de 20'' previst per a aquest tram), en la qual se situarà el traçat del gasoducte i la pista de treball per a la instal·lació d'aquest. L'ocupació temporal implica estassada i aclarida del terreny, esplanació de la pista de treball, obertura de la rasa, col·locació i soldat de la canonada, rebliment de la rasa i restitució del terreny a l'estat original. Una vegada acabada la contrucció, s'imposen unes servituds permanents, distribuïdes com s'indica tot seguit:  
- un corredor de dos metres a cada costat de la canonada, que es pot dedicar al cultiu d'espècies no arbustives ni arbòries, i sempre que la profunditat de llaurada no supere els 50 cm;  
- dues bandes de tres metres externes a l'esmentat corredor, en les quals es prohibeix l'edificació sense autorització de l'organisme competent;  
A més del traçat del gasoducte, es projecta la construcció al tram d'una posició (15-21A), la qual s'instal·larà en una parcel·la vora el riu Marjal, al terme municipal de Banyeres de Mariola, i que inclourà una vàlvula de seccionamient i una estació de regulació i mesura.  
Atés que en el document denominat «Gasoducte València-Alacant. Nova proposta de traçat al tram d'afecció a la serra de Mariola» s'inclou la valoració d'una alternativa de traçat per la zona del Sant Crist, al nord-oest de Bocairent, sensiblement semblant a la proposada en diferents al·legacions al projecte. En l'esmentat document, es justifica que «l'enorme densitat de xalets, amb parcel·la perfectament tancada i enjardinada, amb el consegüent altíssim índex poblacional, que arriben fins la mateixa falda de la muntanya, l'escarpat dels vessants en roca viva i la impossibilitat de dur-lo en paral·lel a la carretera C-3316, van fer que els tècnics d'ENAGAS, després d'una intensa i laboriosa recerca, desestimaren aquesta nova alternativa per considerar-la irrealitzable tècnicament i socialment, i addicionalment d'un major cost».  
Atés que l'alternativa consistent a circumdar la serra de Mariola per l'est en paral·lel al nou traçat previst per a la N-340, a la qual es refereix l'informe emés per l'Ajuntament d'Alcoi en la fase de consultes, va ser rebutjada per ENAGAS durant la tramitació d'expedient del projecte de gasoducte Paterna-Callosa (exp. 200/93-AIA), com s'indica en la declaració d'impacte ambiental emesa sobre això el 23 de febrer de 1993. En qualsevol cas, i com s'ha justificat repetidament al llarg d'aquesta tramitació, resulta tècnicament inviable el traçat d'un gasoducte de transport en paral·lel a l'esmentada carretera, especialment si se'n pretén utilitzar la plataforma.  
Atés que, sense menyscapte dels estudis preliminars d'alternatives realitzats durant la fase de tramitació d'aquest expedient, l'estudi d'impacte ambiental incorpora una valoració d'alternatives sota diversos criteris de selecció. D'aquesta valoració es desprén que, des del punt de vista ambiental, l'alternativa menys impactant és la D (alternativa escollida finalment), ja que tot i que els valors obtinguts pel que fa a la C (alternativa «tècnicament viable») són semblants quant a vegetació, sòls i paisatge, l'impacte sobre el medi socioeconòmic i els jaciments arqueològics és considerablement superior en aquesta última.  
Atés que la serra de Mariola, juntament amb altres zones pròximes, va sofrir els dies 6 i 7 de juliol de 1994 un incendi forestal que va arrasar al voltant de 3.000 ha dins del perímetre de Mariola. Segons l'informe emés pel Centre d'Estudis Ambientals de la Mediterrània (CEAM), es va tractar d'un incendi ràpid, en el qual el matollar va ser totalment arrasat, mentre que l'arbratge va ser afectat de forma desigual segons zones. L'esmentat informe preveu una regeneració natural ràpida en la major part de l'àrea incendiada, tant per rebrot de les espècies amb aquesta capacitat com per la gran dispersió de pinyons. Aquestes previsions, trancorreguts 18 mesos des de l'incendi, s'han vist en general confirmades, segons s'ha pogut comprovar.  
Atés que el fet de sofrir un incendi forestal no s'ha d'interpretar en cap cas com un detriment de la necessitat de protecció de la serra de Mariola. En aquest sentit, diverses legislacions sectorials esmenten aquest criteri quan estableixen limitacions d'ús en sòls que hagen patit els efectes d'un incendi forestal, com la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable de la Comunitat Valenciana (en la qual s'estableix taxativament la prohibició de classificar o reclassificar, com a urbà, urbanitzable o apte per a la urbanització, sòl no urbanitzable que haja patit els efectes d'un incendi forestal) o la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana (en la qual s'indica que els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi forestal no es podran destinar al pasturatge en els cinc anys següents; tampoc no podran dedicar-se o transformar-se en sòls agrícoles fins que no transcórreguen, com a mínim, vint anys, ni a activitats extractives fins que no transcórreguen deu anys, excepte autorització expressa i motivada de l'administració forestal). En conclusió, cal interpretar que tot i que l'incendi forestal tinga com a conseqüència evident una alteració de les característiques ambientals de la zona afectada, aquesta alteració no pot utilitzar-se en cap cas com una justificació per fer compatibles usos que no ho eren anteriorment; i que, per tant, les causes que van motivar al seu dia la no acceptació, únicament a l'efecte ambiental, del traçat per Mariola, mantenen la plena vigència actualment, amb independència de la intensa regeneració natural que es produeix a la zona.  
Atés que el document ja esmentat «Gasoducte València-Alacant. Nova proposta de traçat al tram d'afecció a la serra de Mariola», al qual s'al·ludeix en aquesta declaració, es va incloure un estudi arqueològic de les diferents alternatives analitzades, subscrit pel doctor en Història Sr. Rafael Ramos Fernández. Tot i que aquest estudi no inclou la valoració específica de l'alternativa proposada, de l'anàlisi de la informació recollida en l'estudi per a les alternatives denominades «tècnicament viable» i «Ajuntament de Bocairent» es desprén la no afecció d'aquella sobre jaciments inventariats, ja que les troballes en principi més pròximes al traçat (l'Alqueria, Vinalopó 9 o Ull de Canals i Serrella), han estat evitades en el traçat finalment proposat. En els mateixos termes s'expressa l'estudi d'impacte ambiental del projecte en l'apartat 4.12 (Patrimoni Històric i Artístic).  
Atés que en l'Ordre de 30 de març de 1995, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de la Serra de Mariola, s'estableix en l'article segon que, mentrestant no s'aprove el pla esmentat no podran realitzar-se actes que suposen una transformació sensible de la realitat física o biològica que puguen arribar a fer impossible o dificultar de forma important la consecució dels objectius del pla. Així mateix, tampoc no podrà atorgar-se cap autorització, llicència o concessió que habilite per a la realització d'actes de transformació de la realitat física o biològica sense l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
Atés que, d'acord amb l'anterior, es va sol·licitar a la Direcció General de Conservació del Medi Antural d'aquesta conselleria un nou informe respecte de l'adaptació del projecte al que es preveu en l'esmentada ordre de març de 1995. Aquest informe es resumeix en els següents punts: el traçat proposat del gasoducte discorre íntegrament per les denominades, en l'esborrany del PORN de la serra de Mariola, àrees d'amortiment, on prioritàriament s'hauria d'ubicar qualsevol nova infraestructura que s'instal·lara en l'àmbit del PORN. Per tant, i des del punt de vista de la protecció de Mariola, no hi ha inconvenient per a l'execució del projecte en les condicions que s'estableixen en l'informe emés anteriorment per la Direcció General.  
A l'efecte del que s'estableix en l'Ordre de 30 de març de 1995, es considera que les obres del gasoducte en l'alternativa proposada no suposen una transformació sensible de la realitat física o biològica que puga arribar a fer impossible o dificultar de forma important la consecució dels objectius del pla. Finalment, s'assenyala l'escrit enviat com l'informe favorable requerit en l'article segon de l'esmentada ordre.  
Atés que la serra de Fontanella, afectada en una petita extensió pel traçat proposat per al gasoducte, presenta en conjunt unes característiques ambientals destacables, molt semblants en general a les que es presenten en la immediata serra de Mariola. Malgrat això, el traçat proposat discorre pels estreps orientals de la serra, sense que se'n produïsca afecció sobre el nucli; l'afecció sobre vegetació natural -majoritàriament pineda- és relativament reduïda (no superior a 5 ha en les condicions de projecte), i l'efecte paisatgístic del traçat, tot i que no és menyspreable, es considera compatible amb l'adopció de diferents mesures correctores. En qualsevol cas, resulta indiscutible que el projecte discorre per un àrea d'excepcional interés ambiental entre les serres del Carrascar de la Font Roja, la Fontanella i Mariola, cosa que exigeix l'adopció de mesures correctores específiques per limitar al màxim els efectes negatius del projecte.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament que la desenvolupa.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en d'altres disposicions que hi són aplicables.  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan mediambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, únicament a l'efecte ambiental, el projecte de gasoducte Paterna-Callosa de Segura al pas per l'entorn de la serra de Mariola (addendes II i IV al projecte d'autorització d'instal·lacions), promogut per l'empresa ENAGAS SA.  
La declaració d'impacte ambiental favorable s'entén referent a l'alternativa de traçat denominada D en l'estudi d'impacte ambiental, sobre la qual s'ha desenvolupat el corresponent projecte tècnic, i que es grafia en el plànol annex a aquesta declaració. Igualment, implica el compliment de les mesures correctores incloses en aquesta declaració, com també les que conté l'estudi d'impacte ambiental, mentre que no entren en contradicció amb aquelles:  
1. Mesures protectores d'espècies de flora  
1.1. De manera prèvia a l'inici de les obres es realitzarà un inventari exhaustiu de les espècies vegetals presents en els trams de vegetació natural afectats pel projecte, amb l'objectiu de constatar la presència o absència d'espècies recollides en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, com també les recollides en l'annex I del Reial Decret 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades.  
1.2. En cas que la prospecció oferira un resultat positiu, i d'acord amb la categoria on s'emmarquen les espècies trobades, es procedirà segons el que s'especifica en les normes legals esmentades.   
1.3. L'esmentat inventari incorporarà, així mateix, la presència d'exemplars arboris de port excepcional que puguen veure's afectats per les obres del gasoducte al llarg de tot el traçat, i inclourà les mesures necessàries per a la preservació d'aquests exemplars.  
1.4. En qualsevol cas, l'inventari al qual es refereixen els punts 1.1 i 1.3, com també les eventuals mesures de protecció que cal prendre, hauran de presentar-se davant aquesta conselleria per a l'aprovació i supervisió.  
2. Mesures protectores d'espècies de fauna  
2.1. Per a la protecció de les espècies d'avifauna nidificant durant la fase de construcció, seran d'aplicació les mesures recollides en l'apartat 6.4.5 de l'estudi d'impacte ambiental del projecte:  
\* Inspecció detallada de tots els arbres i àrees de probable nidificació en una franja de 100 m d'amplària, almenys cinc mesos abans de l'inici de les obres, amb la finalitat de detectar la presència de nius d'espècies catalogades en el Decret 265/94, pel qual es crea i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna.  
\* Prohibició d'utilitzar explosius a les zones considerades d'especial interés per a la nidificació entre els mesos de març i juliol. En cas que l'inventari al qual es refereix el punt anterior donara resultat positiu, s'evitarà la realització de qualsevol tipus d'obra entre els mesos esmentats.  
\* Seguiment, durant i després d'acabades les obres, dels individus sobre els quals s'haguera actuat.  
2.2. Per a la resta d'espècies de fauna afectades per les obres seran d'aplicació les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte, sense menyscapte del compliment de les determinacions de l'esmentat Decret 265/94.  
3. Préstec de materials  
3.1. En cas que el material extret de la rasa no és de la qualitat adequada, com preveu el projecte tècnic, els materials de rebliment que foren necessaris per a l'execució de les obres s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.  
3.2. En cap cas es permetrà l'obtenció de materials de préstec en altres àrees, siga quin siga el volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals en explotació.  
3.3. Si per qualsevol causa resultara imprescindible l'obertura de noves pedreres o l'explotació de pedreres actualment abandonades, aquestes hauran de comptar amb els preceptius permisos legals per a l'explotació i restauració, inclosa la declaració d'impacte ambiental favorable emesa per aquesta conselleria.   
4. Platges de provisió, dipòsits de materials i parcs de maquinària  
4.1. Les platges de provisió de materials que calga establir per executar les obres, com també els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu o desprovistos de vegetació natural, com indica l'estudi d'impacte ambiental.  
4.2. Els dipòsits i abocadors temporals se situaran així mateix en àrees cultivades i en qualsevol cas en terrenys adjacents a vies de comunicació. En cas que l'impacte paisatgístic és alt, es prendran les mesures necessàries per a aillar visualment les zones esmentades per mitjà de la tanca temporal d'aquestes.  
4.3. Una vegada acabada l'activitat a les instal·lacions auxiliars esmentades, es procedirà a la restauració d'acord amb les mesures contemplades per a la restauració del traçat principal del gasoducte.  
5. Zones d'abocadors   
5.1. Els materials inerts derivats de les obres d'obertura de la rasa, i que per les seues característiques siguen rebutjats per a ser reutilitzats en el rebliment d'aquesta, hauran de ser dipositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats.  
5.2. Altres materials residuals de l'obra, com ara cables, restes de tancadors, etc., el caràcter dels quals els faça assimilables a residus sòlids urbans, seran retirats i dipositats en abocadors autoritzats i aptes per a aquesta finalitat.  
5.3. Finalment, els materials vegetals produïts per l'obertura de la pista de treball seran tractats segons el que es preveu en el punt 7.3 d'aquesta declaració.  
6. Patrimoni Històric i Artístic   
6.1. Amb caràcter general per a tot el traçat proposat, s'aplicaran les mesures preventives contemplades en l'estudi arqueològic, i que consisteixen en:  
- la presència en l'obra, de forma permanent, d'un arqueòleg, d'acord al que es preveu en l'estudi d'impacte ambiental.  
- la realització de prospeccions abans de l'inici de les obres, amb la finalitat de posar de manifest l'existència de restes o estructures al subsòl.  
- l'especial vigilància als trams on el traçat proposat transcorre per les proximitats de jaciments coneguts.  
7. Obertura de la pista de treball  
7.1. A les àrees naturals o cultivades en les quals apareguen sòls amb una profunditat efectiva superior als 50 cm, i en pendents inferiors al 25 per cent, l'obertura de la pista es realitzarà segons el que s'especifica en l'estudi d'impacte ambiental.  
7.2. En la resta de les àrees afectades pel proyecte, en les quals es presenten sòls limitats en profunditat per roca mare consolidada, es procedirà d'acord amb els següents criteris:  
- L'aclarida i estassada de l'àrea corresponent a la pista de treball es realitzarà eliminant únicament i exclusivament la part aèria de la planta, per mitjà del mètode d'esbrossada. En aquelles zones del traçat on el sòl tinga un gruix inferior a 10 cm o siga inexistent, i l'estructura de la vegetació ho permeta, no es procedirà a cap estassada, i es permetrà el pas de la maquinària sobre les restes vegetals existents.   
- En qualsevol cas, el condicionament de la pista es realitzarà sense retirada de la capa superficial (10-20 cm proposats en el projecte) del perfil del sòl, i s'aportarà material procedent de la pròpia obra únicament en cas que resulte imprescindible per a l'accessibilitat de la maquinària.  
7.3. Les restes vegetals que s'hagueren eliminat per a l'obertura de la pista de treball seran triturats, emmagatzemats i degudament tractats per a l'ús posterior en la fase de restauració.  
7.4. Quan les obres afecten àrees amb un alt risc d'incendis forestals i, en general, en totes les zones de vegetació natural, s'extremaran les mesures de precaució especificades en l'estudi d'impacte ambiental, i es compliran les recomanacions de caràcter general emeses sobre això per la Conselleria de Medi Ambient, les quals seran aplicables tant als treballs pròpiament dits com al personal de l'obra. Aquestes mesures poden incloure, en el cas de condicions climàtiques excepcionals i per a àrees especialment sensibles, la paralització temporal de determinats treballs, com ara l'ús d'explosius. En qualsevol cas, queden expressament prohibits:  
- la crema de materials residuals o de rebuig;  
- L'emmagatzematge o transport de materials combustibles en parcel·les adjacents a zones de vegetació natural.  
8. Preparació del terreny per a la restauració  
8.1. A les àrees especificades en el punt 7.2, i sempre que l'aportació de terra per a l'obertura de la pista no siga significativa, el tractament de descompactació serà manual i es limitarà als punts en els quals es procedirà a l'obertura de clots per a la plantació posterior.  
8.2. Acabada la descompactació a la qual s'al·ludeix en el punt anterior, i segons el que s'especifica en l'estudi d'impacte ambiental i en el punt 8.3, les restes vegetals prèviament eliminades es desplegaran sobre el terreny afectat per les obres.  
8.3. Durant el període transcorregut entre l'acabament de les obres del gasoducte i l'inici de la replantació, es garantirà la permanència del sòl amb les condicions culturals adequades i la mínima pèrdua de sòl vegetal.  
9. Revegetació  
9.1. Per a l'elecció de les dates en les quals es durà a terme la restitució de la vegetació, es tindrà en compte el període òptim per a realitzar les plantacions amb les màximes garanties de viabilitat. En cap cas aquestes plantacions es duran a terme abans del mes d'octubre ni després del mes de febrer.  
9.2. Els grups i percentatges d'espècies que cal utilitzar en la restitució de la vegetació es determinaran en un projecte de revegetació específic per al tram, el qual haurà de ser informat per aquesta conselleria amb caràcter previ a l'execució. En qualsevol cas, i amb caràcter orientatiu, se suggereixen les següents espècies:  
Pinus halepensis 25 %  
Quercus rotundifolia 15 % (\*)  
Rhamnus alaternus 15 %  
Phillyrea angustifolia 15 %  
Fraxinus ornus 5 %  
Arbutus unedo 5 %  
Juniperus oxycedrus 5 %  
Juniperus phoenicea 5 %  
Rhamnus lycioides 5 %  
Lonicera implexa 5 %  
(\*) incloses sembra i plantació.  
9.3. La densitat de plantació serà en tots els casos de 0.50 ud/m2 (1 m x 1 m), llevat que el projecte de revegetació que es redacte propose justificadament densitats diferents.   
9.4. En el cas de les zones de ribera, la revegetació es realitzarà amb les espècies pròpies de l'ecosistema del qual es tracte. Entre aquestes espècies figuraran com a mínim les següents: Ulmus campestris, Celtis australis, Populus alba, Populus nigra, Fraxinus angustifolia, Salix eleagnos



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2855, del 24-10-1996 (1996/839663)

RESOLUCIÓN de 29 de diciembre de 1995, de la directora general de Calidad Ambiental, sobre declaración de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2855

Fecha DOGV
:   24-10-1996

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1996/839663

CVE


Fecha del documento
:   29-12-1995

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Corrección de errores

RESOLUCIóN de 29 de diciembre de 1995, de la directora general de Calidad Ambiental, sobre declaración de impacto ambiental.   
Visto el expediente 306/94-AIA, referente al estudio de impacto ambiental del proyecto de gasoducto Paterna-Callosa de Segura a su paso por el entorno de la sierra de Mariola (addendas II y IV al proyecto de autorización de instalaciones), promovido por la empresa ENAGAS SA.  
Resultando que, con fecha de 23 de febrero de 1994, esta dirección general emitió declaración de impacto ambiental al proyecto «Gasoducto de transporte de gas natural entre Paterna y Callosa de Segura y sus instalaciones auxiliares», promovido por la empresa ENAGAS, SA. El punto primero, apartado 2 de la citada declaración, determinaba la devolución del expediente para el tramo comprendido entre los vértices V-A-17 y V-A-47, correspondiente a la sierra de Mariola, en los términos municipales de Alfafara, Bocairent y Alcoi. Dicha resolución se justificó atendiendo a la consideración de Mariola como uno de los enclaves más valiosos desde el punto de vista ambiental de la Comunidad Valenciana, y a considerarse constatada la afección negativa del proyecto de gasoducto sobre la sierra de Mariola, en el sentido recogido por la Resolución 140/III, aprobada por la Comisión de Medio Ambiente de las Corts Valencianes. La citada declaración de impacto ambiental establecía asimismo que, para el citado tramo, el promotor debería presentar una nueva propuesta de trazado, con el correspondiente estudio de impacto ambiental. Dicha propuesta debería ser ambientalmente aceptable, sin que produzca afecciones negativas sobre la sierra de Mariola.  
Resultando que, en reunión mantenida el 22 de septiembre de 1994, ENAGAS SA. facilitó a esta conselleria un documento de análisis preliminar titulado «Gasoducto Valencia-Alicante. Nueva propuesta de trazado en su tramo de afección a sierra de Mariola», en el cual se describen y valoran distintas alternativas para dicho tramo, correspondientes, además de la de proyecto, a las denominadas «técnicamente viable» --correspondiente a la que con igual nombre fue objeto de declaración de impacto ambiental, con la introducción de diversas variantes-- y «Ayuntamiento de Bocairent», consistente en rodear la sierra por el oeste aprovechando en lo posible el trazado del ferrocarril abandonado. Igualmente se analiza una nueva alternativa al norte de Bocairent, rechazada por las múltiples dificultades técnicas. El citado documento considera como trazado idóneo la alternativa llamada «técnicamente viable», a pesar de las consideraciones contenidas en la declaración de impacto ambiental de 23 de febrero de 1994 y a mantener el paso del gasoducto por la sierra de Mariola.  
Resultando que, con fecha de 10 de octubre de 1994, se realizó una visita de campo, con el fin de reconocer sobre el terreno las características de las dos alternativas («técnicamente viable» y «Ayuntamiento de Bocairent») contempladas en el documento citado. A dicha visita asistieron representantes de la Conselleria de Industria, Conselleria de Medio Ambiente, SEPIVA, Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida y alcaldes y representantes de los ayuntamientos de Bocairent, Banyeres de Mariola y Alfafara. A partir del análisis de las distintas alternativas, se acordó comunicar a ENAGAS el mayor impacto de la alternativa denominada «técnicamente viable», frente a la posibilidad de evitar totalmente la afección sobre la sierra de Mariola y a pesar de reconocer el esfuerzo realizado por el promotor en la búsqueda de alternativas ambientalmente aceptables; por lo que se propuso a ENAGAS el estudio de una alternativa exterior a dicha sierra. Dichos extremos fueron comunicados a ENAGAS mediante escrito de esta dirección general de fecha de 18 de octubre de 1994.   
Resultando que, con fecha de 16 de noviembre de 1994, ENAGAS remitió a esta conselleria plano a escala 1/50.000 en el que se refleja por una parte los trazados proyectados y la alternativa técnicamente viable, y por otra la alternativa exterior a la sierra de Mariola. Asimismo, se comunica que se están finalizando los trámites de adjudicación de los trabajos de ingeniería para el desarrollo de la variante.  
Resultando que, con fecha de 25 de noviembre de 1994, el Instituto Ibérico para el Medio Ambiente, como encargado de la redacción del estudio de impacto ambiental del proyecto, remitió a esta conselleria para su análisis el documento titulado «Preparación a la realización del estudio de impacto ambiental del gasoducto Valencia-Alicante a su paso por el entorno de sierra de Mariola». En dicho documento se exponen las directrices básicas para la realización del citado estudio, incluyendo una valoración preliminar de alternativas en la que se opta como más favorable desde el punto de vista ambiental por la variante exterior a la sierra, con pequeÑas variaciones respecto a la denominada en otros documentos «Ayuntamiento de Bocairent».  
Resultando que, con fecha de 5 de diciembre de 1994, se comunicó al Instituto Ibérico para el Medio Ambiente y a la empresa promotora que, sin menoscabo de los trámites legales que es necesario cumplimentar (entre los cuales se encuentra la preceptiva exposición pública), la alternativa elegida representa la solución más favorable desde el punto de vista ambiental al paso del gasoducto por Mariola. Por ello, se manifiesta la conformidad respecto a la alternativa propuesta, sobre la cual deberá desarrollarse el correspondiente proyecto técnico y su estudio de impacto ambiental. Asimismo, se considera iniciado el trámite de consulta del proyecto, según lo establecido en el artículo 18 del Decreto 162/1990, Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
Resultando que, con fecha de 1 de febrero de 1995, ENAGAS remitió a esta conselleria dos copias del estudio de impacto ambiental del proyecto.  
Resultando que, con fecha de 7 de febrero de 1995, se remitió a ENAGAS escrito por el cual se acusaba recibo del estudio de impacto ambiental del proyecto. Igualmente, se comunica al promotor que, a fin de agilizar la tramitación del expediente, se procede a efectuar consulta a diversos organismos, a fin de que efectuaran en su caso las sugerencias que se consideraran oportunas al respecto. Finalmente, se comunica a ENAGAS la remisión en su momento del resultado de dichas consultas, de manera que una vez que se haya cumplimentado el trámite de información pública, pueda procederse a la emisión de la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
Resultando que, con fecha de 13 de febrero de 1995, se comunicó a la Dirección General de Industria y Energía de la Conselleria de Industria la recepción del estudio de impacto ambiental remitido por ENAGAS, así como el inicio de la fase de consultas.  
Resultando que, en base a la información contenida en dicho estudio de impacto ambiental, y de acuerdo con lo previsto en el artículo 18 del Decreto 162/1990, se efectuó consulta a los siguientes organismos: Dirección General de Conservación del Medio Natural de la Conselleria de Medio Ambiente; Dirección General de Patrimonio Artístico, de la Conselleria de Cultura; y Ayuntamientos de Alfafara, Banyeres de Mariola, Alcoi, y Bocairent.   
Resultando que los informes recibidos en la fase de consultas se resumen en los siguientes apartados:  
a) Dirección General de Conservación del Medio Natural  
A pesar de considerarse la última traza propuesta como la menos impactante de todas las alternativas, deberá ajustarse en detalle para minimizar la afección a la vegetación natural existente. Mínimas desviaciones de la traza evitarán la destrucción de ejemplares considerables de olmo, roble, carrascas y otros, sobre todo ubicados en barrancos, o del pinar de la ermita de Sant Antoni de Bocairent, por ejemplo.  
En cuanto a las medidas correctoras necesarias, es necesario remarcar por su importancia las siguientes:  
- Prohibición de utilizar explosivos entre los meses de marzo y julio.  
- Tratamiento adecuado de integración paisajística de las instalaciones complementarias.  
- Restauración de los pies de especies leÑosas eliminadas en los cultivos y revegetación de las zonas de vegetación natural. Restitución de los muros de piedra seca en los bancales afectados.  
- Utilización de escolleras o muros de piedra seca en lugar de gaviones.  
- Almacenaje de combustibles y lubricantes para la maquinaria en suelos impermeabilizados, y eliminación de posibles fugas a la maquinaria.  
b) Dirección General de Patrimonio  
La Unidad de Inspección de Patrimonio Histórico Mueble de la Dirección Territorial de Cultura de Valencia estima favorable la alternativa propuesta (D), y propone que, de acuerdo con el artículo 68 de la Ley 16/1985, se reserve la partida equivalente al 1 por cien del presupuesto, que podría destinarse a la restauración de las ermitas de Sant Jaume y Santo Cristo (ambas en Bocairent), o vallado de protección de un yacimiento arqueológico a designar por la Unidad de Arqueología. La Unidad de Etnología seÑala que no está realizado un inventario exhaustivo de todos los posibles bienes, y que el estudio de impacto ambiental no menciona el patrimonio etnológico. Se propone que el arqueólogo que, según el estudio de impacto, deberá estar presente en la obra, compruebe la existencia de bienes etnológicos que puedan ser afectados por el proyecto, y que en caso de existir alguno se comunique al servicio competente. Por su parte, la Unidad de Arqueología informa que sobre la alternativa propuesta se carece de documentación para determinar el impacto sobre el patrimonio arqueológico, ya que es una variación importante del trazado propuesto en origen; por ello considera que se debe realizar una prospección del trazado. En consecuencia, se propone que se notifique a esta Dirección General la necesidad de realizar una prospección arqueológica sistemática y meticulosa de la traza propuesta; así como el cumplimiento de las medias preventivas recogidas en el estudio arqueológico del gasoducto.  
c) Ayuntamiento de Alcoi  
Visto el informe del ingeniero municipal, y de conformidad con el dictamen de la Comisión Informativa de Urbanismo, Obras y Servicios, el Ayuntamiento pleno, en sesión de 19 de mayo de 1995, acuerda comunicar a esta conselleria que, teniendo en cuenta que la carretera N-340 va a ser mejorada y ampliada, se considera que la solución más adecuada sería aquella que discurriese paralela a la citada carretera, uniendo los impactos ambientales de ambas infraestructuras a una sola zona que sería la propia N-340, siendo conveniente utilizar esa plataforma para suponer aparte un menos impacto ambiental, un significativo abaratamiento de costes. Igualmente, se comunica que expuesto durante treinta días en el tablón de anuncios del ayuntamiento anuncio relativo a la información pública del expediente de evaluación de impacto ambiental remitido al ayuntamiento, no se ha formulado reclamación alguna, según se certifica.  
Resultando que, con fecha de 8 de septiembre de 1995, la Dirección Provincial de Valencia del Ministerio de Industria y Energía remitió a esta conselleria las alegaciones recibidas durante el periodo de exposición pública en la mencionada dirección provincial del proyecto de instalaciones del gasoducto Valencia-Alicante (addenda IV), significando que las respuestas de ENAGAS a dichas alegaciones serán remitidas una vez se disponga de ellas.  
Resultando que, con fecha de 28 de noviembre de 1995, La Dirección Provincial de Valencia del Ministerio de Industria y Energía remitió a esta conselleria la respuesta de ENAGAS a las alegaciones presentadas en dicha dirección provincial.  
Resultando que, con fecha de 30 de noviembre de 1995, la Dirección Provincial de Alicante del Ministerio de Industria y Energía remitió a esta conselleria la siguiente documentación: proyecto de autorización de instalaciones del gasoducto Valencia-Alicante, addenda II, en el que se incluye el estudio de impacto ambiental; información pública, edictos, BOE, BOP y prensa provincial; oficios de remisión de separatas a organismos; alegaciones presentadas y contestación de ENAGAS a las alegaciones.  
Resultando que el estudio de impacto ambiental del proyecto, incluido como anexo en los proyectos de autorización de instalaciones, addendas II y IV, ha sido expuesto al público mediante anuncios de las direcciones provinciales de Alicante y Valencia del Ministerio de Industria y Energía publicados en el Boletín Oficial del Estado, núm. 176, de 25 de julio de 1995, y núm. 188, de 8 de agosto de 1995; Boletín Oficial de la Provincia de Alicante, de 8 de julio de 1995; Boletín Oficial de la Provincia de Valencia, de 27 de julio de 1995; diario Información de 30 de junio de 1995; diario La Verdad de 30 de junio de 1995; y diario Levante de 13 de julio de 1995.  
Resultando que, según la información disponible, durante el trámite de exposición pública del proyecto se han presentado un total de 66 alegaciones, de las que 46 (43 de ellas con idéntico contenido) fueron presentadas en la Delegación Provincial de Valencia del Ministerio de Industria y Energía y municipios correspondientes, y 20 (una de ellas acompaÑada de 253 firmas) en la Delegación Provincial de Alicante de dicho Ministerio y municipios correspondientes.  
Resultando que el contenido de las alegaciones remitidas a esta Conselleria puede resumirse en los siguientes puntos:  
1. Aspectos de la tramitación y notificaciones de la concesión administrativa y/o evaluación de impacto ambiental del expediente, solicitándose en algunos casos la nulidad del trámite y la ampliación del plazo para información y alegación.  
2. Consideraciones sobre el contenido y determinaciones del estudio de impacto ambiental del proyecto; aspectos relacionados con el incendio sufrido por la sierra de Mariola en julio de 1994 y variaciones introducidas por este incendio en la valoración del impacto, y afección sobre la población y propiedades.  
3. Improcedencia del trazado propuesto y propuesta de alternativas, entre ellas el paso por la sierra de Mariola, el uso de la antigua vía férrea o el paso por la zona del Santo Cristo, al norte de Bocairent.  
4. Confusión de titularidad de la parcela o de la superficie afectada.  
5. Alegaciones que argumentan el perjuicio económico, la peligrosidad y/o el impacto ambiental derivado de la partición de la parcela sobre el cultivo implantado, proponiéndose trazados alternativos, generalmente por caminos colindantes, límites de la propiedad de las parcelas o zonas forestales, o bien aceptando el trazado propuesto con una serie de condicionantes de tipo económico o de reposición de servicios afectados.  
Igualmente, y dentro del plazo de exposición pública, el Ayuntamiento de Banyeres de Mariola, por medio de la Comisión de Gobierno, acordó adherirse a las alegaciones presentadas por los afectados de dicha localidad.  
Resultando que durante la tramitación del expediente de evaluación de impacto ambiental del proyecto, se han recibido en esta conselleria escritos remitidos por D. Agustín Silvestre Belda, en los que con fechas de 8 de septiembre y 20 de noviembre de 1995, se solicita información sobre la tramitación del expediente de referencia y estado de la misma. Dichos escritos fueron contestados con fecha de 25 de septiembre y 29 de noviembre. Finalmente, con fecha de 19 de diciembre se comunicó al interesado la recepción de la documentación completa del expediente, y por tanto la iniciación de la tramitación del mismo.  
Considerando que el proyecto examinado consiste en el establecimiento de una variante de trazado del gasoducto de transporte entre Paterna y Callosa de Segura a su paso por la sierra de Mariola, entre los vértices V-A-17 y V-A-49 del proyecto inicial. Las características técnicas del proyecto para este tramo son idénticas a las establecidas en dicho proyecto inicial que, como se ha dicho, fue objeto de declaración de impacto ambiental con fecha de 23 de febrero de 1994. Entre los aspectos más relevantes de dichas características, cabe seÑalar la ocupación temporal de una franja de terreno de 18 m (para un diámetro de tubería de 20'' previsto para este tramo), en la que se situará el trazado del gasoducto y la pista de trabajo para la instalación del mismo. La ocupación temporal implica desbroce y despeje del terreno, explanación de la pista de trabajo, apertura de la zanja, colocación y soldado de la tubería, relleno de la zanja y restitución del terreno al estado original. Una vez acabada la contrucción, se imponen unas servidumbres permanentes, distribuidas como sigue:  
- un corredor de dos metros a cada lado de la tubería, que se puede dedicar al cultivo de especies no arbustivas ni arbóreas, y siempre que la profundidad de arado no supere los 50 cm;  
- dos bandas de tres metros externas al mencionado corredor, en las que se prohibe la edificación sin autorización del organismo competente;  
Además del trazado del gasoducto, se proyecta la contrucción en el tramo de una posición (15-21A), la cual se instalará en una parcela junto al río Marjal, en el término municipal de Banyeres, y que incluirá una válvula de seccionamiento y una estación de regulación y medida.  
Considerando que en el documento denominado «Gasoducto Valencia-Alicante. Nueva propuesta de trazado en su tramo de afección a Sierra Mariola» se incluye la valoración de una alternativa de trazado por la zona del Santo Cristo, al noroeste de Bocairent, sensiblemente similar a la propuesta en diversas alegaciones al proyecto. En el citado documento, se justifica que «la enorme densidad de chalets, con parcela perfectamente cerrada y ajardinada, con el consiguiente altísimo índice poblacional, que llegan hasta la misma falda de la montaÑa, lo escarpado de las laderas en roca viva y la imposibilidad de llevarlo en paralelo a la carretera C-3316 hicieron que los técnicos de ENAGAS después de una intensa y laboriosa búsqueda, desestimaran esta nueva alternativa por considerarla irrealizable técnica y socialmente, y adicionalmente de un mayor coste».  
Considerando que la alternativa consistente en rodear la sierra de Mariola por el este en paralelo al nuevo trazado previsto para la N-340, a la que se refiere el informe emitido por el Ayuntamiento de Alcoi en la fase de consultas, fue desechada por ENAGAS durante la tramitación de expediente del proyecto de gasoducto Paterna-Callosa (exp. 200/93-AIA), como se indica en la declaración de impacto ambiental emitida al respecto el 23 de febrero de 1993. En cualquier caso, y como se ha justificado repetidamente a lo largo de dicha tramitación, resulta técnicamente inviable el trazado de un gasoducto de transporte en paralelo a la citada carretera, especialmente si se pretende utilizar la plataforma de la misma.  
Considerando que, sin menoscabo de los estudios preliminares de alternativas efectuados durante la fase de tramitación del presente expediente, el estudio de impacto ambiental incorpora una valoración de alternativas bajo diversos criterios de selección. De esta valoración se desprende que, desde el punto de vista ambiental, la alternativa menos impactante es la D (alternativa escogida finalmente), ya que aunque los valores obtenidos respecto a la C (alternativa «técnicamente viable») son similares en lo referente a vegetación, suelos y paisaje, el impacto sobre el medio socio-económico y los yacimientos arqueológicos es considerablemente superior en esta última.  
Considerando que la sierra de Mariola, junto con otras zonas cercanas, sufrió los días 6 y 7 de julio de 1994 un incendio forestal que arrasó alrededor de 3.000 ha dentro del perímetro de Mariola. Según el informe emitido por el Centro de Estudios Ambientales del Mediterráneo (CEAM), se trató de un incendio rápido, en el que el matorral fue totalmente arrasado, mientras que el arbolado fue afectado de forma desigual según zonas. El citado informe prevé una regeneración natural rápida en la mayor parte del área incendiada, tanto por rebrote de las especies con esta capacidad como por la gran dispersión de piÑones. Dichas previsiones, trancurridos 18 meses desde el incendio, se han visto en general confirmadas, según ha podido comprobarse.  
Considerando que el hecho de sufrir un incendio forestal no debe interpretarse en ningún caso como un menoscabo de la necesidad de protección de la sierra de Mariola. En este sentido, diversas legislaciones sectoriales hacen mención a este criterio al establecer limitaciones de uso en suelos que hayan sufrido los efectos de un incendio forestal, como la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable de la Comunidad Valenciana (en la que se establece taxativamente la prohibición de clasificar o reclasificar, como urbano, urbanizable o apto para la urbanización, suelo no urbanizable que haya sufrido los efectos de un incendio forestal) o la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana (en la que se seÑala que los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio forestal no se podrán destinar al pastoreo en los cinco aÑos siguientes; tampoco podrán dedicarse o transformarse en suelos agrícolas hasta transcurridos, al menos, veinte aÑos, ni a actividades extractivas hasta transcurridos diez aÑos, salvo autorización expresa y motivada de la administración forestal). En conclusión, debe interpretarse que aún cuando el incendio forestal tenga como consecuencia evidente una alteración de las características ambientales de la zona afectada, dicha alteración no puede utilizarse en ningún caso como una justificación para hacer compatibles usos que no lo eran con anterioridad; y que, por tanto, las causas que motivaron en su día la no aceptación, a los sólos efectos ambientales, del trazado por Mariola, mantienen su plena vigencia en la actualidad, con independencia de la intensa regeneración natural que se viene produciendo en la zona.  
Considerando que el ya citado documento «Gasoducto Valencia-Alicante. Nueva propuesta de trazado en su tramo de afección a Sierra Mariola», al cual se alude en la presente declaración, se incluyó un estudio arqueológico de las diferentes alternativas analizadas, suscrito por el doctor en Historia D. Rafael Ramos Fernández. Aún cuando dicho estudio no incluye la valoración específica de la alternativa propuesta, del análisis de la información recogida en el estudio para las alternativas denominadas «técnicamente viable» y «Ayuntamiento de Bocairent» se desprende la no afección de aquella sobre yacimientos inventariados, ya que los hallazgos en principio más próximos a la traza (l'Alqueria, Vinalopó 9 o Ull de Canals y Serrella), han sido evitados en el trazado finalmente propuesto. En iguales términos se expresa el estudio de impacto ambiental del proyecto en su apartado 4.12 (Patrimonio Histórico-Artístico).  
Considerando que la Orden de 30 de marzo de 1995, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se acuerda iniciar el procedimiento de elaboración y aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de la Sierra de Mariola, establece en su artículo segundo que, en tanto no se apruebe el citado plan, no podrán realizarse actos que supongan una transformación sensible de la realidad física o biológica que puedan llegar a hacer imposible o dificultar de forma importante la consecución de los objectivos del plan. Asimismo, tampoco podrá otorgarse ninguna autorización, licencia o concesión que habilite para la realización de actos de transformación de la realidad física o biológica sin el informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
Considerando que, de acuerdo con lo anterior, se solicitó a la Dirección General de Conservación del Medio Antural de esta conselleria un nuevo informe respecto a la adaptación del proyecto a lo previsto en la citada orden de marzo de 1995. Dicho informe se resume en los siguientes puntos: el trazado propuesto del gasoducto discurre íntegramente por las denominadas, en el borrador del PORN de la sierra de Mariola, áreas de amortiguación, donde prioritariamente se debería ubicar cualquier nueva infrastructura que se instalara en el ámbito del PORN. Por tanto, y desde el punto de vista de la protección de Mariola, no hay inconveniente para la ejecución del proyecto en las condiciones establecidas en el informe emitido anteriormente por la Dirección General.   
A los efectos de lo establecido en la Orden de 30 de marzo de 1995, se considera que las obras del gasoducto en la alternativa propuesta no suponen una transformación sensible de la realidad física o biológica que pudiera llegar a hacer imposible o dificultar de forma importante la consecución de los objetivos del plan. Finalmente, se seÑala el escrito remitido como el informe favorable requerido en el artículo segundo de la mencionada orden.  
Considerando que la sierra de Fontanella, afectada en una pequeÑa extensión por el trazado propuesto para el gasoducto, presenta en conjunto unas características ambientales destacables, muy similares en general a las que se presentan en la inmediata sierra de Mariola. A pesar de ello, el trazado propuesto discurre por las estribaciones orientales de la sierra, sin que se produzca afección sobre el núcleo de la misma; la afección sobre vegetación natural --pinar en su mayoria-- es relativamente reducida (no superior a 5 ha en las condiciones de proyecto), y el efecto paisajístico del trazado, aunque no desdeÑable, se considera compatible con la adopción de diversas medidas correctoras. En cualquier caso, resulta indiscutible que el proyecto discurre por un área de excepcional interés ambiental entre las sierras del Carrascar de la Font Roja, la Fontanella y Mariola, lo que exige la adopción de medidas correctoras específicas para limitar al máximo los efectos negativos del proyecto.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Considerando que el artículo 5º de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaracion de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los sólos efectos ambientales, el proyecto de gasoducto Paterna-Callosa de Segura a su paso por el entorno de la sierra de Mariola (addendas II y IV al proyecto de autorización de instalaciones), promovido por la empresa ENAGAS SA.  
La declaración de impacto ambiental favorable se entiende referente a la la alternativa de trazado denominada D en el estudio de impacto ambiental, sobre la que se ha desarrollado el correspondiente proyecto técnico, y que se grafía en el plano anexo a la presente declaración. Igualmente, implica el cumplimiento de las medidas correctoras incluidas en la presente declaración, así como las contenidas en el estudio de impacto ambiental, en tanto que no entren en contradicción con aquellas:  
1. Medidas protectoras de especies de flora  
1.1. De manera previa al inicio de las obras se realizará un inventario exhaustivo de las especies vegetales presentes en los tramos de vegetación natural afectados por el proyecto, con el fin de constatar la presencia o ausencia de especies recogidas en la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas, así como las recogidas en el anexo I del Real Decreto 439/1990, de 30 de marzo, por el que se regula el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas.  
1.2. En el caso de que la prospección ofreciera un resultado positivo, y en función de la categoria en que se encuadraran las especies halladas, se procederá según lo que especifican las citadas normas legales.   
1.3. El citado inventario incorporará asimismo la presencia de ejemplares arbóreos de porte excepcional que pudieran verse afectados por las obras del gasoducto a lo largo de todo su trazado, e incluirá las medidas necesarias para la preservación de dichos ejemplares.  
1.4. En cualquier caso, el inventario al que se refieren los puntos 1.1. y 1.3, así como las eventuales medidas de protección a tomar, deberán presentarse ante esta conselleria para su aprobación y supervisión.  
2. Medidas protectoras de especies de fauna  
2.1. Para la protección de las especies de avifauna nidificante durante la fase de construcción, serán de aplicación las medidas recogidas en el apartado 6.4.5 del estudio de impacto ambiental del proyecto:  
\* Inspección detallada de todos los árboles y áreas de probable nidificación en una franja de 100 m de ancho, al menos cinco meses antes del inicio de las obras, con el fin de detectar la presencia de nidos de especies catalogadas en el Decreto 265/94, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna.  
\* Prohibición de utilizar explosivos en las zonas consideradas de especial interés para la nidificación entre los meses de marzo y julio. En el caso que el inventario al que se refiere el punto anterior diera resultado positivo, se evitará la realización de cualquier tipo de obra entre los meses citados.  
\* Seguimiento, durante y después de concluidas las obras, de los individuos sobre los que se hubiera actuado.  
2.2. Para el resto de especies de fauna afectadas por las obras, serán de aplicación las medidas correctoras incluidas en el estudio de impacto, sin menoscabo del cumplimiento de las determinaciones del citado Decreto 265/94.  
3. Préstamo de materiales  
3.1. En el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de la calidad adecuada, tal y como prevé el proyecto técnico, los materiales de relleno que fueran necesarios para la ejecución de las obras se obtendrán de canteras existentes y legalmente autorizadas.  
3.2. En ningún caso se permitirá la obtención de materiales de préstamo en otras áreas, sea cual fuese el volumen necesario, si éstas no tienen la consideración de canteras legales en explotación.  
3.3. Si por cualquier causa resultase imprescindible la apertura de nuevas canteras o la explotación de canteras actualmente abandonadas, éstas deberan contar con los preceptivos permisos legales para su explotación y restauración, incluyendo la declaración de impacto ambiental favorable emitida por esta conselleria.   
4. Playas de acopio, depósitos de materiales y parques de maquinaria  
4.1. Las playas de acopio de materiales que sea necesario establecer para ejecutar las obras, así como los parques de maquinaria, se situarán en todos los casos en terrenos de cultivo o desprovistos de vegetación natural, tal como indica el estudio de impacto ambiental.  
4.2. Los depósitos y vertederos temporales se situarán asimismo en áreas cultivadas y en cualquier caso en terrenos adyacentes a vías de comunicación. En el caso de que su impacto paisajístico fuese elevado, se tomarán las medidas necesarias para aislar visualmente las zonas mencionadas mediante el vallado temporal de las mismas.  
4.3. Una vez finalizada la actividad en las instalaciones auxiliares citadas, se procederá a su restauración de acuerdo con las medidas contempladas para la restauración de la traza principal del gasoducto.  
5. Zonas de vertederos   
5.1. Los materiales inertes derivados de las obras de apertura de la zanja, y que por sus características sean desechados para ser reutilizados en el relleno de la misma, deberán ser depositados en vertederos de residuos inertes debidamente identificados y legalizados.  
5.2. Otros materiales residuales de la obra, como cables, restos de cerramientos, etc., cuyo carácter los haga asimilables a residuos sólidos urbanos, serán retirados y depositados en vertederos autorizados y aptos para tal fin.  
5.3. Finalmente, los materiales vegetales producidos por la apertura de la pista de trabajo, serán tratados según lo previsto en el punto 7.3 de esta declaración.  
6. Patrimonio Histórico-Artístico   
6.1. Con carácter general para todo el trazado propuesto, se aplicarán las medidas preventivas contempladas en el estudio arqueológico del mismo, y que consisten en:  
- Presencia en obra, de forma permanente, de un arqueólogo, de acuerdo a lo previsto en el estudio de impacto ambiental.  
- Realización de catas previas al inicio de las obras, con el fin de poner de manifiesto la existencia de restos o estructuras en el subsuelo.  
- Especial vigilancia en los tramos donde el trazado propuesto transcurre por las proximidades de yacimientos conocidos.  
7. Apertura de la pista de trabajo  
7.1. En las áreas naturales o cultivadas en las que aparezcan suelos con una profundidad efectiva superior a los 50 cm, y en pendientes inferiores al 25 por cien, la apertura de la pista se realizará según lo especificado en el estudio de impacto ambiental.  
7.2. En el resto de las áreas afectadas por el proyecto, en las cuales se presenten suelos limitados en profundidad por roca madre consolidada, se procederá de acuerdo a los siguientes criterios:  
- El despeje y desbroce del área correspondiente a la pista de trabajo se realizará eliminando única y exclusivamente la parte aérea de la planta, mediante el método de roza. En aquellas zonas del trazado en las que el suelo tenga un espesor inferior a 10 cm o sea inexistente, y la estructura de la vegetación lo permita, no se procederá a desbroce alguno, permitiéndose el paso de la maquinaria sobre los restos vegetales existentes.   
- En cualquier caso, el acondicionamiento de la pista se realizará sin retirada de la capa superficial (10-20 cm propuestos en el proyecto) del perfil del suelo, aportando material procedente de la propia obra únicamente en el caso de que resultara imprescindible para la accesibilidad de la maquinaria.  
7.3. Los restos vegetales que se hubieran eliminado para la apertura de la pista de trabajo serán triturados, almacenados y debidamente tratados para su posterior uso en la fase de restauración.  
7.4. Cuando las obras afecten a áreas con un riesgo elevado de incendios forestales, y en general en todas las zonas de vegetación natural, se deberán extremar las medidas de precaución especificadas en el estudio de impacto ambiental, cumpliéndose las recomendaciones de carácter general emitidas al respecto por la Conselleria de Medio Ambiente, las cuales serán aplicables tanto a los trabajos propiamente dichos como al personal de la obra. Estas medidas pueden incluir, en el caso de condiciones climáticas excepcionales y para áreas especialmente sensibles, la paralización temporal de determinados trabajos, como el uso de explosivos. En cualquier caso, quedan expresamente prohibidas:  
- La quema de materiales residuales o de desecho.  
- El almacenamiento o transporte de materiales combustibles en parcelas adyacentes a zonas de vegetación natural.  
8. Preparación del terreno para la restauración  
8.1. En las áreas especificadas en el punto 7.2., y siempre que el aporte de tierra para la apertura de la pista no sea significativo, el tratamiento de descompactación será manual y se limitará a los puntos en los que se procederá a la apertura de hoyos para la posterior plantación.  
8.2. Finalizada la descompactación a la que alude el punto anterior, y según lo especificado en el estudio de impacto ambiental y en el punto 8.3., los restos vegetales previamente eliminados se extenderán sobre el terreno afectado por las obras.  
8.3. Durante el periodo transcurrido entre la finalización de las obras del gasoducto y el inicio de la replantación, se garantizará la permanencia del suelo con las condiciones culturales adecuadas y la mínima pérdida de suelo vegetal.  
9. Revegetación  
9.1. Para la elección de las fechas en las que se llevará a cabo la restitución de la vegetación, se tendrá en cuenta el periodo óptimo para llevar a cabo las plantaciones con las máximas garantías de viabilidad. En ningún caso dichas plantaciones se llevarán a cabo antes del mes de octubre ni después del mes de febrero.  
9.2. Los grupos y porcentajes de especies a utilizar en la restitución de la vegetación se determinarán en un proyecto de revegetación específico para el tramo, el cual deberá ser informado por esta conselleria con carácter previo a su ejecución. En cualquier caso, y con carácter orientativo, se sugieren las siguientes especies:  
Pinus halepensis 25 %  
Quercus rotundifolia 15 % (\*)  
Rhamnus alaternus 15 %  
Phillyrea angustifolia 15 %  
Fraxinus ornus 5 %  
Arbutus unedo 5 %  
Juniperus oxycedrus 5 %  
Juniperus phoenicea 5 %  
Rhamnus lycioides 5 %  
Lonicera implexa 5 %  
(\*) incluyendo siembra y plantación.  
9.3. La densidad de plantación será en todos los casos de 0.50 ud/m2 (1 m x 1 m), salvo que el proyecto de revegetación que se redacte proponga justificadamente densidades diferentes.   
9.4. En el caso de las zonas de ribera, la revegetación se realizará con las especies propias del ecosistema de que se trate. Entre dichas especies figurarán al menos las siguientes: Ulmus campestris, Celtis australis, Populus alba, Populus nigra, Fraxinus angustifolia, Salix eleagnos



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML