Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5015, del 27-05-2005 (2005/5970)

Resolució de 17 de maig de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5015

Data del DOGV
:   27-05-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/5970

CVE


Data del document
:   17-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Elx](javascript:void(0))
    * [Quartell](javascript:void(0))
    * [Dolores](javascript:void(0))
    * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [Castalla](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))
    * [empresa industrial](javascript:void(0))

Resolució de 17 de maig de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2005/5970]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 041/04-AIA Castalla, 141/03-AIA Sagunt, 396/03-AIA Elx i Dolores, 345/03-AIA Quartell i 040/03-AIA Quartell, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 17 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 041/2004-AIA
  
Títol: Declaració d'interés comunitari de la instal·lació d'una indústria de fabricació de tubs d'acer soldat
  
Promotor: Bornay, SA.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: En el quilòmetre 24 de la carretera Sax - Castalla CV-811, partida els Masets, al terme municipal de Castalla (Alacant), confrontant amb el terme municipal d'Onil i tangent a la traça de l'autovia Sax - Castalla, actualment en fase d'execució
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es pretén l'obtenció de la declaració d'interés comunitari pel procediment extraordinari (article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre el sòl no urbanitzable) d'una indústria de fabricació de tubs d'acer soldat.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La superfície de la parcel·la és de 282.681 m² i se situa sobre un sòl no urbanitzable comú general segons el vigent instrument de planejament municipal. De la totalitat de la parcel·la només 85.256 m² es destinaran a un ús merament industrial; la resta quedarà repartida entre cessions dotacionals per a zones de serveis, zones esportives i verdes privades, espais lliures i viari.
  
II. Segons el projecte analitzat, el procés industrial de fabricació de tubs d'acer es realitzarà íntegrament en l'interior d'una nau industrial de 380 x 211 metres, inclòs l'emmagatzematge de matèries primeres i producte acabat.
  
III. Els processos més importants que es realitzaran sobre les bobines i fleixos seran els conformats, soldats, refredats, calibrats, adreçats i tallats.
  
IV. La parcel·la no posseeix la totalitat de les infrastructures necessàries per a la realització de l'activitat, especialment aquelles relacionades amb el proveïment d'aigua potable, la depuració de les aigües residuals i l'energia elèctrica.
  
3. Alternatives
  
L'anàlisi d'alternatives presentada planteja, davant la necessitat d'ampliació de l'activitat principal situada en el municipi d'Ibi, la possible ubicació en diversos municipis pròxims a partir de factors com ara l'existència de sòl industrial disponible, la seua aptitud per a l'ús pretés, l'accessibilitat i l'adequació ambiental d'aquest.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 11 de novembre de 2003 el Servei Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre projecte tècnic i estudi d'impacte ambiental relatiu a la declaració d'interés comunitari de la instal·lació d'una indústria de fabricació de tubs d'acer soldat. El corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental no es va incoar per l'absència del certificat d'exposició al públic.
  
En data 5 d'abril de 2004 la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre per fax la certificació del resultat del tràmit d'informació al públic de l'empresa Bornay, SA, procedint a l'obertura del corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'expedient DIC-01/0371 es va exposar al públic, segons l'anunci publicat en el DOGV núm. 4576, de 29 d'agost de 2003.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 3 de març de 2004 l'Ajuntament de Castalla va remetre certificat de l'acord adoptat per la Junta de Govern local sobre idoneïtat i conveniència de la localització prevista per a la ubicació de l'activitat pretesa des del punt de vista del planejament municipal.
  
Aquesta certificació ha sigut requerida en reunió mantinguda en el procés d'avaluació d'impacte ambiental en la qual es planteja a l'Ajuntament de Castalla, la necessitat de justificar l'emplaçament triat en els termes que determina l'article 20.1.A de la Llei del sòl no urbanitzable.
  
D'aquesta manera la Junta de Govern local, en data 1 de març de 2004, adopta el següent acord sobre la declaració d'interés comunitari promoguda per Bornay, SA:
  
A la vista del requeriment efectuat per la Direcció General del Medi Natural en relació amb la declaració d'interés comunitari promoguda per Bornay, SA, i examinat l'informe emés per l'assessor jurídic municipal, la Junta de Govern Local, per unanimitat manifesta el següent:
  
1. Idoneïtat de la ubicació i l'adequació d'aquesta al planejament
  
1r) Que l'estudi del Pla general d'ordenació urbana vigent al municipi de Castalla, no es desprén que existisca zona de sòl no urbanitzable que tinga preferència per al desenvolupament d'actuacions industrials en aquest tipus de sòl.
  
2n) Que la zona, classificada com a sòl no urbanitzable comú, i concretament la franja delimitada pel terme de Biar, Onil i Ibi i el nucli de Castalla, és perfecta o adequada per a la ubicació de l'activitat industrial objecte del procediment especial de l'article 20 de la Llei 4/92, del sòl no urbanitzable, i més concretament de la parcel·la elegida, ja que es troba en un àmbit delimitat per dues carreteres, la qual cosa provoca que l'afecció d'aquesta siga reduïda o inexistent.
  
A més d'allò que s'ha citat, i la importància que la parcel·la es trobe entre dues importants vies de comunicació, no hi ha prop d'aquesta elements culturals o ambientals que hagen de ser protegits segons el pla.
  
3r) L'article 6.21 de les normes urbanístiques permet la instal·lació d'aquestes activitats en aquesta categoria de sòl no urbanitzable.
  
4t) No n'és possible la ubicació en els polígons industrials previstos en el Pla general, perquè les dimensions de la indústria, que es pretén instal·lar en sòl no urbanitzable comú, saturaria qualsevol dels polígons i conseqüentment sorgiria la necessitat de reclassificar més sòl amb destinació industrial, per a atendre la demanda actual. A més a aquest punt cal afegir que un dels sectors industrials previstos en el pla general (UZI-6 RIU) es troba programat i en fase d'aprovació de la reparcel·lació i un altre (UZI BASTA), en fase d'adjudicació de programa i en ambdós casos la propietat està molt repartida, amb la qual cosa es complicaria encara més la possible ubicació en aquests àmbits.
  
5é) La parcel·la triada, es troba en un àmbit de sòl no urbanitzable comú, en el qual no hi ha gran quantitat d'habitatges o en general no hi ha una ocupació del sòl preocupant, mentre que en els àmbits d'aquesta categoria de sòl no urbanitzable més pròxims al nucli, hi ha una gran proliferació d'habitatges i construccions existents, que podrien veure's afectades per aquesta actuació.
  
2. Innecessarietat de cessions dotacionals en l'àmbit
  
Per la llunyania de l'àmbit respecte al nucli urbà, i la realització d'una única activitat per part d'aquesta propietat del terreny, la cessió de sòl dotacional en l'àmbit de l'actuació, no només no seria un benefici per al municipi sinó que seria un gran perjudici econòmic per a l'Ajuntament, ja que aquest es veuria obligat al manteniment d'unes dotacions que únicament gaudiria el titular de l'activitat.
  
Pel que en aplicació de l'article 20.1.c) de la Llei 4/92, del sòl no urbanitzable, podrà substituir mitjançant un acord amb l'Ajuntament les cessions de sòls dotacionals, no estrictament exigibles, per un càrrec econòmic que es determinarà.
  
En conseqüència de tot l'anterior queda ben clar i determinat que la ubicació proposada és la més adequada des de la legalitat i el planejament vigent.
  
Per la seua banda el promotor va remetre en l'esmentada data un escrit d'al·legacions que desenvolupaven una sèrie de consideracions sobre punts d'interés relacionats amb l'exercici de l'activitat.
  
Afeccions legals
  
La zona de projecte es troba en sòl no urbanitzable comú, d'acord al Pla general de Castalla, el qual ha sigut objecte d'avaluació d'impacte ambiental amb declaració favorable de 8 de gener de 2002.
  
No obstant això, si bé la zona de projecte no està inclosa en terreny protegit, es troba en una situació pròxima al lloc d'interés comunitari denominat Maigmó i Serres de la Foia de Castalla, el qual afecta també els municipis de Biar, Sax, Petrer, Agost i Tibi.
  
Aquest lloc d'interés comunitari constitueix una zona de mitjana forest mediterrània d'especial interés per formar part del gran nucli forestal que ocupa el centre de les comarques del sud de la Comunitat Valenciana. El lloc es troba dividit físicament en dues grans àrees, se situa la localització del projecte en la franja situada entre ambdues àrees del lloc d'interés comunitari.
  
El límit nord de la zona de projecte limita amb un xicotet desguàs natural en forma de séquia que recull els escorriments superficials de les vessants adjacents. El mateix ocorre amb el límit oriental.
  
Dels plànols d'urbanització es desprén que l'actuació no afectarà aquests canals de desguàs excepte per la construcció de dos vials transversals per a permetre l'accessibilitat a la parcel·la des del costat nord d'aquesta, del vial perimetral i de la zona verda.
  
No obstant l'anterior, resulta necessari considerar que confrontant a la parcel·la i aigües amunt del col·lector natural es localitza una zona inclosa en el PATRICOVA amb un risc d'inundabilitat de grau 6, cosa que també ocorre a una major distància aigües avall de la zona de projecte. El projecte no ha considerat la possible variació del comportament hidrològic de la zona produït per un augment dels escorriments superficials.
  
En l'entorn més pròxim de la parcel·la, però sense arribar a veure's afectats directament pel projecte presentat, apareixen elements patrimonials com ara camins ramaders i jaciments arqueològics. A escassos metres es localitza també una forest d'utilitat pública, i més al nord, una microreserva de flora.
  
No es pressuposa afecció a elements de patrimoni cultural. No obstant això, amb aquest efecte s'estableix reserva al que establisca el representant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en la Comissió Territorial d'Urbanisme, en relació amb la possible afecció del projecte als jaciments arqueològics i altres béns patrimonials.
  
Consideracions ambientals
  
L'activitat industrial es realitzarà completament a cobert, en l'interior d'una única nau rectangular de dimensions 380 x 211 metres. En l'exterior es produiran canvis en el terreny com a conseqüència de l'execució d'accessos i altres infrastructures, a més de les zones verdes i les àrees d'aparcament.
  
L'energia elèctrica i el proveïment d'aigua potable dependran de l'execució de línies i canalitzacions externes a la parcel·la objecte d'estudi, sense que aquest factor haja sigut tingut en compte en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Es preveu un consum d'aigua potable diari màxim de 105 m³ al dia, que inclou l'acumulació d'aigua en cas d'incendi, per la qual cosa s'intueix que en realitat el consum serà molt menor per no utilitzar-se aquesta última proporció. No obstant això, no es demostra com cal l'existència del recurs.
  
La depuració de les aigües residuals es durà a terme mitjançant la construcció d'una estació depuradora autònoma per part del promotor, situada en l'exterior de la nau industrial, al nord d'aquesta, l'efluent depurat de la qual es reutilitzarà previsiblement en el reg de les zones verdes del complex industrial. Aquesta infrastructura es dissenya per a 300 habitants equivalents, amb un cabal diari de 45 m³/dia, i tractarà únicament aigües residuals sanitàries.
  
Es pretén que les aigües pluvials discórreguen lliurement per la parcel·la, amb eixida natural als terrenys confrontants.
  
Es preveuen moviments de terres de mitjana entitat, amb formació de talussos i terraplens que es revegetaran seguint les mesures correctores específiques de l'estudi d'impacte ambiental mitjançant arbres característics de l'entorn i matolls.
  
Si bé està prevista la retirada dels residus sòlids inerts a un abocador autoritzat, no s'indica la localització ni estat d'aquest. Tampoc s'informa sobre la posterior gestió dels residus sòlids urbans i industrials, i si existirà o no recollida selectiva, o bé la informació que s'aporta fa referència al nucli urbà, a un determinat polígon industrial o a infrastructures de gestió de residus no legalitzades.
  
La vegetació dominant en la parcel·la es correspon amb un oliverar, mentre que en la perifèria apareixen també un altre tipus de cultius que es transformen a poc a poc en un entorn agroforestal tant al nord com al sud de la zona d'estudi.
  
La documentació remesa en última instància pel promotor inclou, segons es pot observar en un fotomuntatge, modificacions substancials del projecte en relació amb la distribució de la nau industrial en l'interior de la parcel·la com també dels vials, de la resta d'infrastructures i zones verdes. D'altra banda, el promotor s'interessa per la reducció de les cessions en tractar-se d'un complex industrial aïllat.
  
Respecte a la reducció de les cessions obligatòries previstes en la Llei de sòl no urbanitzable sol·licitat pel promotor o la possibilitat de substitució d'aquestes per un càrrec econòmic a favor de l'Ajuntament de Castalla, en els termes que planteja l'acord municipal d'1 de març de 2004, es considera que no pot ser admesa, i tot això per les raons següents:
  
1. El projecte ocupa un sòl que si bé no gaudeix d'un règim de protecció que impedisca el canvi d'ús a l'activitat projectada, sí que es troba pròxim a espais on hi ha valors ambientals. D'aquesta manera es considera necessari que el promotor adopte mesures d'integració paisatgística de la instal·lació, per a la qual cosa el més indicat des del punt de vista ambiental és l'establiment d'una zona arborada en l'entorn d'aquesta que permeta amortir l'impacte paisatgístic que produirà.
  
2. Per un altre costat els supòsits que preveu l'article 20.1.C, a què fa referència l'Ajuntament de Castalla no permeten la substitució de les cessions a què està obligat el promotor, ja que la naturalesa dels usos o aprofitaments proposats no poden ser considerats de nul·la o escassa entitat com per a fer desproporcionada l'exigència de cessió de terrenys per a dotacions públiques locals en l'àmbit de la pròpia actuació.
  
Consideracions socioeconòmiques
  
El projecte avaluat ha sigut considerat favorablement mitjançant sengles acords de l'Ajuntament de Castalla de 27 de març de 2003 i 1 de març de 2004.
  
Al mateix temps el projecte ha sigut admés a tràmit per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, situació indicativa que l'impacte territorial i social de l'actuació no s'ha considerat inconvenient o inoportú.
  
Per un altre costat no han existit al·legacions en el període d'informació pública. Al mateix temps el benefici social conseqüència de l'exercici de l'activitat és important, ja que comportarà el manteniment d'una plantilla laboral de 200 a 250 operaris.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'apartat 2 de l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre el sòl no urbanitzable.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre la declaració d'interés comunitari de la instal·lació d'una indústria de fabricació de tubs d'acer soldat del municipi de Castalla (Alacant), promogut per Bornay, SA, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
Primer
  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Ha de procedir-se a la redelimitació del sector i es redueix l'àmbit d'aquest a l'edificació projectada per a l'activitat més la reserva de sòl dotacional públic que com a mínim serà del 40% de la superfície computable del sector. La resta de la superfície sobre la qual es requereix la declaració d'interés comunitari ha de ser exclosa del sector, i se n'ha de procedir a la reforestació mitjançant espècies autòctones i a la integració d'aquestes en el sistema natural de la zona.
  
II. La necessitat de protegir els valors ambientals identificats en el procés d'avaluació fa inviable la reducció de la reserva de sòl dotacional públic mínima obligatòria que preveu l'excepció que formula l'article 14 de l'annex al Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana. Tampoc pot ser objecte de substitució per compensacions econòmiques a l'Ajuntament de Castalla. En tot cas, els espais verds inclosos en les esmentades dotacions han de convertir-se en zones verdes públiques que han de ser reforestades amb arbratge de port no inferior a 2 metres compost per espècies autòctones de l'entorn forestal de la zona, per a apantallar i amortir en la mesura que siga possible l'impacte paisatgístic de la instal·lació.
  
III. Ha d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
IV. Ha d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a proveïr la indústria sense cap perjudici per als usos actuals.
  
V. Conforme estableix el projecte, la totalitat de les aigües residuals sanitàries, una vegada depurades, han de ser reutilitzades per al reg de les zones arborades al voltant de la indústria. En cas de produir-se aigües d'origen industrial aquestes han de tractar-se en l'interior de la nau sense que existisca abocament a l'exterior o bé ser lliurades a un gestor autoritzat, tot això pel fet que l'estació depuradora no ha sigut projectada per a aquest tipus d'influent.
  
VI. Ha d'executar-se una xarxa separativa d'aigües pluvials on es distingisquen les aigües recollides en la coberta de la nau industrial i les caigudes en els vials i zones d'aparcament. Les primeres poden ser abocades als sobreeixidors que discorren pel perímetre de la parcel·la prèvia obtenció de les autoritzacions pertinents per part de l'organisme de conca, mentre que les segones requereixen un tractament de depuració previ almenys en el cabal generat durant els cinc primers minuts de la precipitació. La resta de l'aigua d'escorriment pot abocar-se igualment als esmentats sobreeixidors.
  
VII. Els residus sòlids inerts han de gestionar-se en abocadors autoritzats, com indica l'estudi d'impacte ambiental. No es poden dipositar en cap moment runes fora de la parcel·la objecte d'estudi. Per la seua banda, ha d'existir compromís i capacitat de gestió municipal dels residus sòlids urbans, amb recollida selectiva de paper/cartó, vidre i envasos lleugers en l'interior de la nau industrial.
  
VIII. Els residus industrials seran gestionats a càrrec de la mateixa empresa mitjançant un gestor autoritzat d'acord amb la naturalesa de cadascun dels residus. En el cas dels residus considerats com a perillosos, ha de sol·licitar-se autorització com a productor d'aquests en funció del volum de residus generat, la qual cosa pot derivar en una nova avaluació d'impacte ambiental segons allò que es recull en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
IX. Per no haver sigut inclosos en l'estudi d'impacte ambiental i per tant no haver sigut avaluats ambientalment els traçats de les infrastructures de proveïment d'aigua potable i d'energia elèctrica és necessari que el projecte d'execució determine la necessitat o no de realitzar l'estimació d'impacte ambiental d'aquestes, segons el que estableix el Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
Segon
  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 4 de maig de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 141/03-AIA
  
Títol Proveïment d'aigua potable al Camp de Morvedre. Fase IV: l'Almardà
  
Promotor: Sanejament d'Aigües
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Localització: A la partida de Montíver, al terme municipal de Sagunt (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte.
  
El projecte preveu la construcció d'un conjunt de canonades de proveïment que permeten conduir aigua potable des de l'estació de tractament d'aigües potables (ETAP) existent a Sagunt fins a un nou dipòsit de capçalera, per a la franja costanera situada al nord del terme municipal de Sagunt, denominada platja de l'Almardà. Així mateix inclou la construcció d'una conducció que connecte el dipòsit amb la futura xarxa de distribució d'aigua potable municipal, incloent un grup de pressió per a abastar-ne la necessària per a aconseguir un funcionament correcte de la xarxa. El subministrament en dies punta es completarà amb el subministrament d'aigües de pou que actualment proveeixen la zona.
  
Aquesta xarxa s'integra en el conjunt del sistema de proveïment als municipis del Camp de Morvedre mitjançant els recursos procedents del sistema Xúquer Túria que es potabilitzen en l'ETAP de Sagunt, d'acord amb les previsions de la Confederació Hidrogràfica respecte de la concessió efectuada per la Llei 4/1987.
  
La ubicació del nou dipòsit es realitza al costat de la carretera d'accés a l'Almardà, a uns 800 m del límit de sòl urbanitzable existent.
  
Les obres comprenen:
  
I. Xarxa de conduccions. S'executaran dos trams:
  
Tram D1: Es tracta d'una conducció per gravetat que es bifurcarà del tram A3 corresponent a la fase 1, per a dirigir-la fins al nou dipòsit de l'Almardà. Aquest tram creuarà la N-340, la línia de RENFE Sagunt - Barcelona i la CV-320 mitjançant claves. Discorre pel camí de servei de la a-7 i per una sèrie de camins agrícoles.
  
Tram D2: Aquest tram discorre impulsat per un grup de pressió des del dipòsit regulador de l'Almardà fins al punt previst de connexió amb la futura xarxa de distribució municipal de la platja de l'Almardà prevista per l'Ajuntament de Sagunt. Aquest tram discorre en la totalitat d'aquest per la carretera d'accés a la platja de l'Almardà des de la CV-320.
  
II. Dipòsit de l'Almardà: Es projecta un dipòsit semisoterrat situat al costat de la carretera d'accés a l'Almardà a uns 800 m del límit de sòl urbanitzable existent. La capacitat és de 2.200 m3, Encara que s'ha previst la ampliació futura d'aquest per a obtenir el doble de capacitat, i està format per dos compartiments amb dimensions de 16,60X16,60 amb una alçària màxima d'emmagatzematge de 4 m. En la urbanització s'ha previst el tancament del recinte amb tanca de doble torsió de 2 m sobre sòcol de formigó i plantació de tanca com a pantalla vegetal. Es projecta així mateix la connexió elèctrica per al dipòsit i el grup de pressió.
  
2. Alternatives.
  
El traçat de les conduccions s'ha procurat realitzar sobre camins ja existents i amb les mínimes afeccions possibles a infrastructures existents.
  
En la ubicació del dipòsit s'ha vist en la necessitat de recórrer a grups de pressió, ja que els terrenys amb elevació per a abastar cota suficient es trobaven a uns 5 km i per un altre costat no permetria en dies punta mesclar les aigües amb les de pous que actualment subministren la zona.
  
En ambdós s'intenta evitar l'afecció a la zona humida protegida de la Marjal d'Almenara.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
Sanejament d'Aigües remet en data 8 de juliol de 2003 la documentació corresponent al projecte, amb estudi d'impacte ambiental contingut en l'annex núm. 18 de la memòria, i certificat d'informació pública.
  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública mitjançant anunci en el DOGV núm. 4315 de 16/8/2002, i en el BOE núm. 178 de 26/7/2002, sense que s'hi hagen formulat al·legacions. No obstant això, es va adoptar un Acord per la Comissió de Govern de l'Ajuntament de Sagunt en sessió del dia 18/9/2002, en el qual es formulaven una sèrie de consideracions al projecte. Posteriorment es va emetre un escrit de contestació per part de la Direcció General d'Obres Públiques, que va motivar el subsegüent Acord de data 11/12/2002 de la Comissió de Govern de l'Ajuntament on s'informa favorablement el projecte.
  
Afeccions legals
  
Part de les obres projectades es troben situades en l'àmbit de la conca d'afecció de la zona humida de la Marjal d'Almenara inclosa en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana. Aquesta zona humida està inclosa així mateix en la llista de llocs d'interés comunitari aprovada per Acord del Govern Valencià de 10 de juliol de 2001, per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Comunitat Europea.
  
En tractar-se d'obres que integren el sistema de proveïment d'aigües de consum públic haurà de complir les condicions establertes per als sistemes de subministrament i qualitat de l'aigua del Reial decret 140/2003 de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum públic (BOE núm. 45 de 21/2/2003).
  
Consideracions ambientals
  
Els principals factors ambientals que poden resultar afectats són:
  
- La flora i la fauna a causa de l'eradicació de la vegetació en el procés de construcció per moviment de terres.
  
- Part de les obres projectades es troben situades en l'àmbit de la conca d'afecció de la zona humida de la Marjal d'Almenara inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. Aquesta zona humida està inclosa així mateix en la llista de llocs d'interés comunitari aprovada per Acord del Govern Valencià de 10 de juliol de 2001, per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Comunitat Europea.
  
- Així mateix l'impacte lumínic, l'emissió de sorolls pel dipòsit i grup de pressió, i l'impacte paisatgístic per la presència d'edificacions en una zona de conca visual àmplia són elements que poden produir impactes derivats del funcionament del sistema.
  
- Altres riscos que es presenten derivats de la localització de les obres és l'alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers i risc en grau variable d'inundació, per la qual cosa s'han d'adoptar les mesures pertinents per a adaptar les construccions i prevenir riscos de contaminació en atenció a aquests.
  
- En tractar-se d'un sistema de distribució d'aigua potable, s'ha d'atendre a la qualitat d'aquesta, tant en origen com evitant possibles contaminacions ja siga per falta d'estanquitat de les conduccions o per introducció de contaminació en el sistema a causa d'una execució defectuosa en el transcurs de les obres. Amb el compliment en tot cas del que estableix la normativa sectorial aplicable.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics de l'annex I.7 del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989 de 3 de març de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental, sense perjudici de l'aplicació de la legislació sectorial específica, el projecte de proveïment d'aigua potable al Camp de Morvedre. Fase IV: l'Almardà, projecte promogut per Sanejament d'Aigües, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1) S'han de complir en tot moment les condicions establertes per als sistemes de subministrament i qualitat de l'aigua del Reial decret 140/2003 de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum públic (BOE núm. 45 de 21/2/2003), i la resta de normativa sectorial aplicable.
  
2) Atés que es tracta d'una zona que presenta risc a causa de l'alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, i considerant que part de les obres es troben incloses en la conca d'afecció de la zona humida de la Marjal d'Almenara, s'ha de controlar especialment i evitar dipositar o abocar materials contaminants al sòl. Així mateix presenta risc en grau variable d'inundació, per la qual cosa s'han d'adoptar les mesures pertinents per a adaptar les construccions i prevenir riscos de contaminació en atenció a aquests.
  
3) Els materials procedents de l'excavació del dipòsit i de les obertures de les rases que no puguen reutilitzar-se en el farciment d'aquestes, s'han de retirar a un abocador controlat. S'ha de procedir a retirar també les restes de material procedents de les obres.
  
4) A fi de minimitzar l'impacte lumínic en les instal·lacions del dipòsit s'han de disposar les lluminàries a baixa alçària, i dirigir la potència lumínica cap al sòl amb llums de vapor de sodi a baixa pressió, a més de dotar el sistema de dispositius per a controlar el flux lluminós.
  
5) Tenint en compte que l'actuació es troba pròxima a la Marjal d'Almenara, en una zona de conca visual àmplia, s'han d'adoptar mesures correctores complementàries per a minimitzar l'impacte paisatgístic. Com a mesura d'integració paisatgística de les instal·lacions es recomana l'adequació del disseny dels edificis a l'entorn agrícola, utilització de materials que no produïsquen reflectància, com també la incorporació d'una pantalla arbòria en el perímetre de la parcel·la, amb espècies acords amb l'entorn. Col també assegurar-ne el manteniment mitjançant regs periòdics.
  
6) S'han d'implantar en dipòsit i grups de pressió, els aïllaments acústics necessaris per a aconseguir els nivells d'immissió sonora establerts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
7) S'ha de remetre anualment a aquesta Direcció General un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental que incloga l'estat de la revegetació realitzada, emissions sonores, gestió i destinació dels diversos tipus de residus i materials excedentaris generats per l'execució de les obres, i la resta d'incidències que s'hagen produït i incloure reportatge fotogràfic sobre les mesures de minimització de l'impacte paisatgístic.
  
8) Tenint en compte l'abundància de restes arqueològiques existents al terme municipal de Sagunt, si durant l'execució de les obres, tant del dipòsit com de les canalitzacions, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
9) S'han de pressupostar en el projecte tant les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en el present condicionat.
  
10) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 7 de maig de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 396/03-AIA
  
Promotor: Hidrocantábrico Distribución Eléctrica S A U
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures
  
Objecte del projecte: Instal·lació de línia elèctrica de 20 kV
  
Localització: Termes municipals d'Elx i Dolores (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'una línia elèctrica de 20 kV que unisca la subestació d'Elx 132/20 kV en construcció amb el polígon industrial de Los Azarbes a Dolores.
  
L'esmentada actuació es pretén desdoblegar-la en dues fases:
  
- Línia aèria de 20 kV subestació Elx - La Regalía
  
- Línia aèria de 20 kV La Regalía - polígon Los Azarbes
  
L'objecte del projecte és la línia elèctrica de 20 kV La Regalía-Los Azarbes amb una longitud total de 9.489 metres.
  
D'aquesta línia s'ha previst un tram de 1.605 metres en subterrani i la resta (7.884 metres) en aeri.
  
La línia està prevista en doble circuit de conductor LA-280 més un cable de fibra òptica.
  
Es realitza des del suport fi de línia del tram aeri subestació Elx - La Regalía, una conversió d'aeri subterrani a fi de minimitzar l'impacte d'aquesta sobre la Parc Natural de les Salines de Santa Pola i alliberar una zona urbanitzada. Es realitzarà el pas per la zona de protecció de l'esmentat parc natural mitjançant canalització subterrània a través de camí públic i no mitjançant un traçat aeri.
  
Es continua amb el traçat subterrani de la línia fins a eixir de la zona de protecció del parc natural en les proximitats del riu Vinalopó on es realitzarà una conversió de subterrani a aeri continuant amb el traçat aeri fins al polígon de Los Azarbes.
  
El primer tram aeri creuarà el riu Vinalopó i n'inicia el traçat en una zona de baixa densitat d'habitatges, per a posteriorment desplaçar-se en direcció al polígon de Los Azarbes a través de la zona coneguda com el Carrissar, lliure d'habitatges, i busca alliberar la zona de protecció del Parc Natural del Fondo.
  
2. Alternatives
  
S'hi han estudiat tres possibles alternatives. La primera part del traçat de la línia és comuna per a les tres alternatives. En aquest tram la línia se soterra a fi d'evitar la incidència aèria sobre el perímetre de protecció de 500 metres del Parc Natural de les Salines de Santa Pola. Aquest tram té una longitud de 1.373 metres.
  
A partir d'aquest punt es diferencien tres traçats alternatius: A, B, C.
  
Alternativa A: des del punt de conversió d'aeri a subterrani, avança en direcció al Parc Natural del Fondo, primer sobre el riu Vinalopó, i després travessa horts de palmeres i allibera algun nucli de població. Després segueix un traçat sensiblement paral·lel al perímetre de protecció del Parc Natural del Fondo. Contínua el traçat al sud del Parc Natural del Fondo, travessa els Carrissars d'Elx. El tram final travessa Villa Amparo fins arribar a la part oest del polígon industrial de Los Azarbes.
  
Alternativa B: des de l'entroncament aeri subterrani el traçat B contínua, travessa el riu Vinalopó i sobrevola una línia elèctrica d'alta tensió existent prèviament, fins arribar a un nucli de població. La línia elèctrica discorre pel costat oposat als habitatges, allibera alguns exemplars aïllats de palmeres. A partir d'ací la traçada gira i travessa uns terrenys de cultiu fins arribar al límit sud-est del perímetre de protecció del Parc Natural del Fondo. El traçat contínua seguint el límit de reserva de sòl d'infrastructura establert en el Pla general d'ordenació urbana de l'Ajuntament d'Elx, arriba al polígon de les Assarbs.
  
Alternativa C: des de l'entroncament aeri subterrani el traçat C discorre un tram comú amb l'alternativa B (fins al nucli de població). A partir d'ací l'alternativa C contínua recte fins a les Assarbs de la Pastora, Ample i Dolç i discorre paral·lel a aquests fins a la casa de la Platera on torna a girar fins arribar al polígon de Los Azarbes.
  
Tramitació administrativa
  
El projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental, el resultat del període d'informació pública i els informes que formen part de l'expedient, han sigut remesos pel Servei Territorial d'Indústria d'Alacant.
  
La informació pública ha tingut lloc mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant en data de 16 d'agost de 2003.
  
Segons escrit del director territorial en el període d'informació pública s'hi han presentat dues al·legacions.
  
Aquestes al·legacions presentades per l'empresa Iberdrola Distribució Elèctrica S A U, fan insistència en la redundància d'instal·lacions elèctriques en la zona geogràfica d'Elx i Dolores, en les quals ja hi ha instal·lacions elèctriques propietat d'aquesta empresa.
  
Continua indicant que per a subministrar electricitat al polígon de Los Azarbes, Iberdrola disposa d'instal·lacions elèctriques en aquesta zona com són la línia 20 kV Almoradí de la ST Montesinos, i la línia 20 kV Rojales de la ST Rojales.
  
El promotor de l'actuació objecte d'avaluació contesta les al·legacions i ressalta les consideracions següents:
  
- No es produeix duplicitat ni redundància d'instal·lacions, ni cap perjudici econòmic per al sistema, ja que la instal·lació elèctrica l'autorització administrativa de la qual és objecte del present expedient és una instal·lació necessària per a dotar de subministrament d'electricitat a actuacions urbanístiques de nova creació mancada de tota infrastructura elèctrica.
  
S'hi adjunten també els informes de l'Ajuntament d'Elx, Diputació Provincial d'Alacant, Confederació Hidrogràfica del Xúquer on exposen al Servei Territorial d'Indústria els condicionants que ha de complir la instal·lació elèctrica en relació a les competències de cada organisme citat.
  
S'ha efectuat consulta al Servei Gestió i Conservació de la Biodiversitat. Aquest Servei informa sobre el risc de les línies existents en aquest entorn sobre l'avifauna de la zona amb l'aportació de dades sobre els exemplars electrocutats o col·lidits, recollits en el Centre de Recuperació de la Santa Faç. Algunes de les espècies estan catalogades en perill d'extinció en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.
  
Aquesta mortaldat és deguda a la freqüència de desplaçaments d'aus aquàtiques entre les zones humides confrontants, ja que aquestes tenen les zones de descans o reproducció en algunes llacunes i les zones d'alimentació en altres, per la qual cosa trasbalsen contínuament entre unes i altres. En el cas concret que ens ocupa, hi ha un adormidor d'agrons en la tolla sud del Parc Natural del Fondo amb més de 2000 exemplars que durant el dia s'alimenten en altres tolles del parc natural. Però, sobretot, en les tolles pròximes de les Salines de Santa Pola i del Fondo d'Amorós.
  
Precisament en els terrenys sobre els quals es pretenen col·locar els pals de la línia, està instal·lada una colònia de carregada Glarèola pratincola, espècie catalogada com a vulnerable en el Catàleg valencià d'espècies amenaçades.
  
Vista la documentació presentada se sol·licita al promotor que presente una ampliació d'aquesta en els apartats següents: estudi d'alternativa de realitzar tot el traçat en subterrani; afecció sobre el patrimoni històric i artístic; localització dels distints traçats en plànol escala 1:50.000.
  
En l'ampliació presentada s'analitzen traçats de la línia en subterrani. En l'ampliació de l'estudi presentada es conclou que l'alternativa subterrània no introdueix millores tècniques ni d'explotació sobre la solució aèria. Afegeix que l'opció subterrània planteja un desavantatge econòmic sobre l'opció aèria. Es calcula en l'estudi un sobrepreu del 110% sobre el preu previst en l'alternativa subterrània a i 142,7% per a l'alternativa subterrània B.
  
De les tres alternatives aèries estudiades, l'estudi d'impacte ambiental estima que la que origina una menor incidència en el medi és l'alternativa B.
  
Açò es justifica en l'estudi per considerar que discorre per la zona més antropitzada, lliura exemplars aïllats de palmeres que es troba en el traçat, respecta el límit del perímetre de protecció del Parc Natural del Fondo i discorre en paral·lel a la carretera CV-855, respecta el límit de reserva de sòl d'infrastructura establert en el Pla d'ordenació general urbana de l'Ajuntament d'Elx, fins arribar al polígon de Los Azarbes.
  
Afeccions legals
  
L'actuació s'emplaça en àrea que es troba limitada per dos espais naturals com són el Parc Natural del Fondo (declarat paratge natural de la Comunitat Valenciana mitjançant Decret 187/1998, de 12 de desembre del Consell de la Generalitat Valenciana), i Parc Natural de les Salines de Santa Pola (declarat parc natural mitjançant el Decret 189/1988 de 12 de desembre). Tenen, a més, altres figures de protecció com són: zona d'especial protecció per a les aus; es troben incloses en la llista d'aiguamolls d'importància internacional del conveni Ramsar, el Catàleg de Zones Humides, etc.
  
Consultada la documentació existent sobre Pla general d'ordenació urbana de Dolores i Elx es comprova que l'actuació afecta en ambdós casos sòl no urbanitzable comú. En el cas del terme municipal d'Elx es troba senyalitzat com a clau 53 saladars i canyissers que es caracteritza per ser un sòl no urbanitzable d'alt nivell freàtic tradicionalment ocupades per saladars i canyissers.
  
Respecte al patrimoni històric artístic Dolores no té realitzat un inventari o catàleg de béns d'interés històric, artístic o cultural.
  
La línia elèctrica pot afectar els camins ramaders assagador de San Fulgencio, sendera de Dolores i assagador de Manzanilla.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els impactes ambientals es van a produir tant en la fase de construcció (camins i vies d'accés a l'obra; transport de materials; runam; demanda de mà d'obra) com en la fase de funcionament (presència de la línia d'alta tensió).
  
Els elements del medi que poden veure's afectats són: qualitat de l'aire; sòl i subsòl; aigua; vegetació; fauna; paisatge; patrimoni cultural; medi socioeconòmic; accessibilitat i infrastructura energètica.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Continua indicant l'estudi que en la fase de construcció els impactes potencials són, entre altres: increment puntual i localitzat de partícules en suspensió; emissions dels gasos de fuga de la maquinària utilitzada durant les obres de construcció; contaminació del sòl i de les aigües per abocaments accidentals d'olis i combustibles de la maquinària; compactació del terreny per la maquinària; modificacions del nivell freàtic pel tram subterrani de la línia; molèsties a la fauna terrestre i avifauna per presència de persones i treball de maquinària; modificació i alteració d'hàbitats faunístics; afecció al paisatge produïda per les activitats de construcció de la línia elèctrica; afecció al patrimoni arqueològic.
  
En la fase de funcionament els impactes potencials són: afeccions a l'avifauna per augment del risc d'electrocució amb el línia elèctrica; afeccions a l'avifauna per augment del risc de col·lisió amb el línia elèctrica; modificació del paisatge per impacte visual; pertorbacions electromagnètiques.
  
S'ha valorat com a compatible l'increment de partícules en suspensió; compactació de sòl.
  
Com a no significatiu l'emissió de gasos de la maquinària; contaminació del sòl o aigües per abocaments accidentals; modificacions del nivell freàtic; molèsties a la fauna i alteració d'hàbitats; afecció a patrimoni.
  
Com a moderats les afeccions a l'avifauna per augment del risc de col·lisió o electrocució; modificació del paisatge.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.
  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres, les següents:
  
- Reg amb aigua i cobertura dels camions que transporten material pulverulent per a evitar l'alçament de pols.
  
- Control de les emissions gasoses produïdes per la maquinària.
  
- Localització de llocs de préstecs i abocadors.
  
- Treball de terrenys compactats.
  
- Optimitzar l'ocupació del sòl per maquinària i elements auxiliars. Minimitzar les superfícies de vegetació afectades i sòl compactat.
  
- Gestió dels residus generats.
  
- Per a disminuir l'impacte visual creat en l'entorn per la presència de la línia elèctrica, s'evitarà introduir torres en zones de dominància topogràfica i es procurarà que passe per les zones amb menor fragilitat paisatgística.
  
- Per a minimitzar el risc d'electrocució de l'avifauna s'instal·laran tres unitats d'aïlladors a fi d'aconseguir la suficient distància entre el conductor i la creu (250 cm com a mínim).
  
- Restauració de l'espai natural afectat per les obres, i dels runams que es generen en la fase d'obres.
  
Com bé assenyala l'estudi d'impacte ambiental l'àrea on es desenvolupa l'actuació, es troba limitada per dos espais naturals com són el Parc Natural del Fondo (declarat paratge natural de la Comunitat Valenciana mitjançant el Decret 187/1998, de 12 de desembre del Consell de la Generalitat Valenciana), i Parc Natural de les Salines de Santa Pola (declarat parc natural mitjançant Decret 189/1988 de 12 de desembre). A més, tenen altres figures de protecció com són: zona d'especial protecció per a les aus; es troben incloses en la llista d'aiguamolls d'importància internacional del conveni Ramsar, Catàleg de zones humides, etc.
  
D'acord amb el Decret 60/2003, de 13 de maig de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova l'ordenació de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant (Salines de Santa Pola, Llacunes de la Mata i Torrevieja i el Fondo), la zona on s'emplaça l'actuació se situa en àrea d'especial interés natural i àrees subjectes a pla especial.
  
Aquesta actuació d'acord amb aquest decret es troba sotmesa a declaració d'impacte ambiental.
  
Les àrees d'interés especial natural corresponen a zones amb valors naturals fonamentals en l'àrea. Es representen ací els ambients fluvials, en el curs del riu Vinalopó o barranc de la Fayona; els sistemes humits pròxims al litoral, amb la inclusió de la zona humida catalogada els Carrissars d'Elx; les restes de vegetació psammòfila i de litoral en la xicoteta duna situada al costat de les salines de Pinet; i la vegetació halòfila ben representada o de gran potencialitat es presenta en diferents enclavaments de l'àmbit.
  
En les àrees subjectes a Pla especial s'inclouen les zones on s'han produït assentaments i concentració d'habitatges aliens a un procés correcte d'urbanització, amb la consegüent carència d'infrastructures bàsiques (especialment de sanejament) i l'evident repercussió negativa sobre els parcs.
  
La línia elèctrica de 20 kV, doble circuit proposada en aèria, situada en la zona assenyalada implica un risc molt elevat en la població d'aus de l'entorn, impacte insuficientment valorat en l'estudi d'impacte ambiental.
  
La zona per on discorre és una zona humida de canyissar situada entre altres zones humides de molt alt valor, fet que suposa un continu moviment d'aus entre aquestes àrees.
  
L'àrea d'afecció de la línia és, per tant, una zona de pas i comunicació d'espècies d'aus que utilitzen aquests espais naturals, a més de ser àrees d'estada d'altres rapaces.
  
El tipus de línia elèctrica presenta problemes d'electrocució i col·lisió sobre les aus que caracteritzen aquests entorns.
  
Els factors que influeixen en l'electrocució són les condicions tècniques de la línia com també les condicions biològiques com l'envergadura i els costums de les aus.
  
Respecte a la col·lisió, recordar que qualsevol au voladora és susceptible de patir-la. Són especialment sensibles a aquest tipus d'accidents les grans aus, les rapaces que cacen en picat o realitzen persecucions a gran velocitat, les nocturnes, les que es desplacen en grups (anàtids, limícoles, grues, etc.) i les espècies gregàries que volen a baixa altura.
  
En les zones humides la mortalitat per col·lisió presenta un màxim risc.
  
El risc que comporta una línia en aeri per a la fauna d'interés i l'impacte paisatgístic que s'origina dóna com a resultat un impacte global que es considera sever/crític per la qual cosa l'única alternativa possible a la línia elèctrica és el soterrament d'aquesta.
  
Per tant, només pot informar-se favorablement el subministrament elèctric proposat si aquest es realitza en subterrani i s'aprofita l'existència de camí com també la possible ocupació dels camins ramaders existents, i els nuclis d'habitatges.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
No estimar acceptable el projecte de la línia aèria d'energia elèctrica a 20 kV, al terme municipal d'Elx i Dolores (Alacant), el promotor del qual és Hidrocantábrico Distribución Eléctrica, S A U, per considerar que la proposta en aeri comporta un risc sever/crític per a l'avifauna de la zona. Es considera que el subministrament pretés ha de realitzar-se en subterrani pels camins existents o buscar altres subministraments des del municipi de Dolores.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 7 de maig de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 345/03-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Quartell
  
Promotor: Ajuntament de Quartell
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Terme municipal de Quartell (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Quartell es troba situat a la província de València, entre els termes municipals de Benavites, Quart de les Valls, Faura, Sagunt, i Benifairó de les Valls.
  
Les principals xarxes de comunicació que creuen el terme municipal són l'autopista AP-7, la línia fèrria València-Tarragona, la carretera nacional N-340 i la carretera CV-320 Canet-Torres Torres, que dóna accés al nucli urbà de Quartell. Altres infrastructures que creuen el terme municipal són dues línies elèctriques de 400 kV i 66 kV, una conducció del gasoducte i una conducció de l'oleoducte.
  
Entre els elements de major interés existents en el terme municipal es troben la zona humida denominada Marjal i Estanys d'Almenara inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana situada a l'est del terme municipal; pel que fa a l'àmbit i coincidint amb l'anterior, es troba el lloc d'interés comunitari denominat Marjal d'Almenara inclòs en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la inclusió d'aquest en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats, els llits naturals, entre els quals destaca el barranc del Coronel com a aprincipal llit que travessa el terme municipal d'oest a est, i els camins ramaders denominats sendera de la Font o d'Aragó d'amplària legal 21 m, assagador del Camí Vell d'Almenara, d'amplària legal 6 m, sendera del barranc de l'Arquet d'amplària legal 35 m i l'assagador de Quartell, d'amplària legal 20 m. Respecte al patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic en l'estudi d'impacte ambiental s'apunta no trobar-se inventariat cap jaciment segons l'inventari facilitat per la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria d'Educació i Ciència.
  
El principal ús a què es destina quasi tot el terme municipal classificat com a no urbanitzable és l'ús agrícola de regadiu (cítrics) i en menor grau usos hortícoles, i no es localitza en l'àmbit del Pla general àrees amb característiques forestals.
  
L'expansió del sòl residencial proposada es desenvoluparà a l'oest del nucli urbà, sobre terrenys en part classificats com a urbà residencial i sobre terrenys classificats com no urbanitzable d'especial protecció agrícola en el planejament vigent. Respecte al sòl industrial, es preveu el desenvolupament d'aquest entre les infrastructures corresponents a la carretera nacional N-340 i la línia de ferrocarril València-Tarragona a l'est del nucli urbà, sobre sòl d'ús agrícola. El sòl industrial ordenat detalladament va obtenir declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions en tramitar-se com a modificació puntual de les normes subsidiàries vigents, en data 29 d'abril de 2003 i posterior resolució de data 27 de novembre de 2003.
  
Es proposa el següent model territorial:
  
- Sòl urbà 23,59 ha
  
- Sòl urbanitzable detallat:
  
- Residencial 15,24 ha
  
- Sòl urbanitzable no detallat:
  
- Industrial 46,28 ha
  
- Sòl no urbanitzable:
  
- Comú 177,01 ha
  
- D'especial protecció 66,09 ha
  
El proveïment urbà residencial i industrial s'efectua a partir d'un pou situat en la partida d'Alarap. Les aigües residuals urbanes es depuren en l'EDAR mancomunada dels cinc municipis de les Valls situats en el municipi de Faura. Es preveu la construcció d'una nova depuradora que done servei al polígon industrial. Els residus sòlids urbans són gestionats per l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE) i traslladats a l'abocador de Guadassuar. No obstant això, el municipi de Quartell es va acollir als Estatuts per a la constitució d'un consorci per a l'execució de les previsions del Pla zonal de residus de les zones III i VIII.
  
Més de 2/3 del terme municipal es troba afectat per risc d'inundació, segons el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana), planejament de rang superior vinculant en l'elaboració del Pla general que no ha sigut previst en aquest.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 9 de setembre de 2003 la Secció de Planejament dels Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el projecte de Pla general d'ordenació urbana, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu.
  
El Pla general d'ordenació urbana i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4412, de data 7 de gener de 2003 i en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 295, de data 12 de desembre de 2003; s'hi han presentat set al·legacions al respecte, segons consta en el certificat emés pel secretari-interventor de l'Ajuntament de Quartell.
  
De les al·legacions presentades, les úniques que són de caràcter ambiental sol·liciten el següent:
  
- La retirada de l'avantprojecte del Pla general en no complir els requisits legals com ara, la Llei d'espais naturals de la Comunitat Valenciana, Llei d'aigües, Reglament de domini públic hidràulic, Llei d'ordenació del territori, Llei del sòl no urbanitzable i decrets de transposició de les directives d'aus i hàbitats.
  
- El sòl protegit com a zona humida sol·liciten que siga més ampli del proposat en el Pla general, per a la qual cosa s'hi aporten dades a fi de justificar que la marjal no es limita a la zona inclosa en el catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, sinó que s'estén cap a l'oest de la zona protegida.
  
- Respecte a la desprotecció de les zones agrícoles proposada en el Pla general i que el document de planejament vigent manté com d'especial protecció agrícola, es manifesta la disconformitat i es reclama que es justifique l'esmentada desprotecció. Es manifesta que el planejament vigent és més respectuós amb el medi ambient i l'entorn rural que el Pla general proposat.
  
- Respecte als riscos d'inundació es manifesta en diverses al·legacions l'incompliment del PATRICOVA el qual ha sigut ignorat en tot el document.
  
Respecte a les al·legacions presentades cal assenyalar que efectivament hauria de justificar-se la desprotecció de les àrees agrícoles d'alt valor i no considerar exclusivament el tipus de cultiu sinó altres factors que donen valor a les zones agrícoles de Quartell. La zona humida catalogada ha sigut identificada i protegida en el planejament proposat, no obstant això no s'han tingut en consideració les zones situades a l'oest de la marjal que els al·legants reclamen que siga protegida per les característiques d'aquesta com a zona humida. Respecte als riscos d'inundació el Pla general no fa referència al PATRICOVA el qual és d'obligat compliment per a aquells planejaments no aprovats definitivament abans de l'entrada en vigor del PATRICOVA, en aquest sentit aquesta Direcció General va sol·licitar l'ampliació de documentació respecte d'això, per la influència d'aquesta sobre els usos previstos en sòls inundables.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
En data 3 de març de 2004, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre a l'Ajuntament de Quartell un escrit de sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental remés, amb l'objecte d'esmenar una relació de deficiències detectades referides a gestió de residus, qualificació del sòl no urbanitzable, camins ramaders i usos en zones risc d'inundació.
  
En data 15 de març de 2004, l'Ajuntament va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge documentació complementària el contingut de la qual no esmena les consideracions efectuades per aquesta Conselleria. En aquest sentit, en data 29 de març de 2004, es reitera la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.
  
En data 5 d'abril de 2004, l'Ajuntament va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge documentació complementària nova, mitjançant la qual es justifica el tractament dels residus sòlids urbans, inerts i perillosos. La resta d'epígrafs no s'entenen justificats amb la documentació aportada.
  
En data 27 d'abril de 2004 la Secció de Planejament de la Conselleria de Territori i Habitatge remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una còpia de la documentació complementària adjuntada per l'Ajuntament de Quartell en data 5 d'abril de 2004.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat ha de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'hi indiquen a continuació:
  
- Zones humides: Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. En aquest acord s'inclou la marjal i els estanys d'Almenara; aquesta es denomina zona 4.
  
- Xarxa Natura 2000: El terme municipal de Quartell està inclòs en l'àmbit de la zona LIC, marjal d'Almenara, inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià, segons Acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats.
  
- PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana. En aquest acord s'inclou el terme municipal de Quartell com a zona amb nivells de risc d'inundació 1, 2, 3, 4 i 5.
  
- Domini públic hidràulic: El principal llit que solca el terme municipal de Quartell d'oest a est és el barranc del Coronel o assagador de Quartell. S'aplicarà el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
- Camins ramaders: S'aplicarà la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. En el terme municipal de Quartell es troben classificats quatre camins ramaders denominats sendera de la Font o d'Aragó d'amplària legal 21 m, assagador del Camí Vell d'Almenara d'amplària legal 6 m, sendera del barranc de l'Arquet d'amplària legal 35 m i assagador de Quartell, d'amplària legal 20 m.
  
- Carretera Nacional N-340: La ubicació proposada del sòl urbanitzable industrial afecta les zones de domini públic, servitud i afecció de la carretera nacional N-340. S'aplicarà la Llei 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres i el Reglament d'aquesta, aprovat per Reial decret 1812/1994, de 2 de setembre.
  
- Ferrocarril València-Barcelona: La ubicació proposada del sòl urbanitzable industrial afecta les zones de domini públic, servitud i afecció del ferrocarril València-Barcelona. S'aplicarà la Llei 16/1987, de 30 de juliol, d'ordenació dels transports terrestres i el Reglament d'aquesta, aprovat per Reial decret 1211/1990, de 28 de setembre.
  
- Els abocaments d'aigües pluvials i residuals, han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
- El nivell de soroll admissible estarà conforme amb el model d'ordenança municipal sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat a aquest efecte conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Consideracions ambientals
  
Revisada la documentació tramitada i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar que el Pla general del municipi de Quartell proposa un model territorial que respecta i protegeix les àrees naturals catalogades. No obstant això, s'han de mencionar alguns aspectes del model que puntualment mereixen ser corregits o complementats, en el sentit que a continuació s'indica:
  
- Al terme municipal de Quartell l'ús predominant del sòl és l'agrícola, principalment de cítrics i de menor entitat hi ha una àrea pròxima a la marjal destinada a productes hortícoles. En el planejament vigent tot el sòl agrícola a excepció de la zona d'horta es troba classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció pel valor agrícola d'aquest. En el planejament proposat tot el sòl agrícola es classifica com a sòl no urbanitzable comú, i es suprimeix la protecció de l'esmentat sòl. Els motius al·legats per l'Ajuntament són que aquests terrenys no reuneixen valors que els facen mereixedors de la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola, en tractar-se d'un cultiu molt estés a la Comunitat Valenciana i entendre que aquest tipus de protecció està destinat a aquelles àrees en perill de desaparició, com pot ser l'Horta de València, i s'entén, per tant, que no és un supòsit inclòs en l'article 1.c) de la Llei 4/92, del sòl no urbanitzable. La valoració efectuada en l'estudi d'impacte ambiental es limita al tipus de cultiu sense tenir en compte altres aspectes com és l'edafologia, la vulnerabilitat de l'aigua subterrània, els riscos d'inundació, entre altres. Al contrari, consultada la informació disponible en la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge per tècnics d'aquesta Conselleria s'observa que el terme municipal de Quartell en la totalitat d'aquest presenta una capacitat d'ús agrològica molt elevada, informació no considerada en l'estudi. Així mateix, en la Llei 4/92, del sòl no urbanitzable, article primer apartat 1.d) expressa que es classificaran com a sòl no urbanitzable els terrenys l'ús o dels quals aprofitament agrícola, ramader o forestal actual ha de ser mantingut, sense que es diga que aquests sòls han de ser d'especial protecció o comú, segons l'apartat 3 d'aquest article. Per tant, la determinació que el sòl agrícola siga no urbanitzable comú basant-se en el contingut de la Llei 4/92, està infundada.
  
- Els diferents documents del Pla general, entre ells la memòria justificativa i l'estudi d'impacte ambiental, expressen textualment que no hi ha cap pla d'acció territorial ni planejament de rang superior que puga ser vinculant per a l'elaboració del Pla general d'ordenació urbana de Quartell. Aquesta afirmació es manifesta en el document en observar-se que no hi ha cap referència al PATRICOVA i molt menys a l'aplicació de la normativa urbanística d'aquest en no establir-se cap limitació d'usos de les previstes en el Pla d'acció territorial.
  
- El terme municipal de Quartell es considera un municipi amb elevat risc d'inundació segons la normativa urbanística del PATRICOVA, amb nivells de risc 1, 2, 3, 4 i 5. No s'ha elaborat un estudi d'inundabilidad que incloga almenys tot l'àmbit del terme municipal, aspecte fonamental per a establir les limitacions d'usos en sòl no urbanitzable amb diferents nivells d'inundabilitat. La normativa urbanística del Pla general proposat en sòl no urbanitzable comú no ha tingut en compte el risc d'inundació existent en el municipi. Així mateix, el sòl urbanitzable residencial que es reclassifica afecta parcialment un sòl afectat per risc d'inundació amb nivell 2.
  
- El sòl urbanitzable industrial previst en el Pla general, va obtenir declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions en tramitar-se com a modificació puntual de les normes subsidiàries vigents, en data 29 d'abril de 2003 i posterior resolució de data 27 de novembre de 2003. Les esmentades condicions fan referència a la necessitat d'executar les infrastructures definides en l'estudi hidrològic i hidràulic del barranc del Coronel amb anterioritat al desenvolupament de l'actuació integrada, al compliment de la normativa del PATRICOVA, al compliment dels informes de camins ramaders, espais naturals i Direcció General d'Interior, aspectes de subministrament d'aigua, tractament d'aigües residuals, afecció a la zona humida catalogada denominada marjal i estanys d'Almenara, abocaments, gestió de residus, reutilització de terra vegetal, integració del polígon amb els usos agrícoles confrontants. Totes aquestes condicions no han sigut dutes a terme fins al moment, en canvi sí s'estan executant naus industrials en la zona industrial sense ni tan sols desenvolupar la urbanització. Açò implica un incompliment de la declaració d'impacte ambiental i de l'aprovació definitiva, per part de l'Ajuntament. Ambientalment es produeix una seriosa agressió sobre el medi i s'incompleixen les determinacions breument citades amb anterioritat.
  
- A l'est del terme municipal es troba la zona humida denominada marjal i estanys d'Almenara, inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià. L'esmentada marjal s'ha classificat en el Pla general com a sòl no urbanitzable d'especial protecció aiguamoll. Entre els usos establerts en aquest tipus de sòl segons les normes urbanístiques proposades es troben l'agricultura de secà, infrastructures i serveis, les quals han de ser no acceptades per la incompatibilitat d'aquestes amb la preservació de la zona natural. Així mateix, l'àmbit de la zona humida és coincident amb el lloc d'interés comunitari denominat marjal d'Almenara inclòs en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats, aspecte aquest no recollit en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Tenint en compte que el sòl industrial que està previst que es desenvolupe abocarà les aigües pluvials sobre el barranc del Coronel el qual es desbordarà presumiblement en una zona situada entre la marjal i l'autopista AP-7, i alimenten part d'aquelles aigües la mateixa marjal, s'ha de preservar de qualsevol actuació urbanística, localització d'activitats industrials i desenvolupament d'habitatges aïllats, l'àmbit comprés entre el sòl urbanitzable industrial i el sòl no urbanitzable d'especial protecció aiguamoll, i atorgar al sòl la qualificació d'especial protecció.
  
- Al terme municipal hi ha quatre camins ramaders classificats, segons l'Ordre Ministerial de data 25 de novembre de 1975 (BOE 12/01/78), denominades sendera de la Font o d'Aragó d'amplària legal 21 m, assagador del Camí Vell d'Almenara d'amplària legal 6 m, sendera del barranc de l'Arquet d'amplària legal 35 m i assagador de Quartell d'amplària legal 20 m. En el Pla general s'ha grafiat en el Pla d'ordenació estructural A.3 els camins ramaders amb amples legals erronis, ja que en tant que no es procedisca a la desafecció dels sobrants considerats en l'Ordre Ministerial, les amplàries legals de la sendera del barranc de l'Arquet i de l'assagador de Quartell són de 35 m i 20 m respectivament, no 12 m i 10 m com s'ha expressat en el Pla general.
  
Els camins ramaders classificats al terme municipal de Quartell no han sigut identificats pel nom i amplària legal d'aquests tant en el document corresponent a l'estudi d'impacte ambiental com en les normes urbanístiques, i s'han de regular els usos admissibles sobre els camins ramaders conforme a la Llei 3/95, de camins ramaders.
  
- Respecte al tractament i gestió de residus, en l'ampliació de documentació, l'Ajuntament ha certificat que els residus sòlids urbans són gestionats per l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE) i traslladats a l'abocador de Guadassuar. Així mateix, el municipi de Quartell es va acollir als estatuts per a la constitució d'un consorci per a l'execució de les previsions del pla zonal de residus de les zones III i VIII.
  
- Respecte al patrimoni històric, artístic i arqueològic, en l'estudi s'indica que ha sigut consultat l'inventari de jaciments arqueològics de la Comunitat Valenciana, i es conclou que no s'espera impacte sobre el patrimoni en no existir elements a preservar. No obstant això, la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, estableix l'obligatorietat d'obtenir un informe favorable vinculant de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, aspecte aquest no recollit en l'estudi.
  
- L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental, que ha de ser controlat per l'Ajuntament, en el qual es mencionen els indicadors ambientals que permeten avaluar l'impacte. No obstant això, el programa no estableix els valors llindars, freqüència del control mediambiental i mesures a adoptar en cas de ser necessari.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Quartell (València), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i es duguen a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establerts en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. Amb anterioritat a l'aprovació definitiva s'haurà d'elaborar un estudi d'inundabilitat que ha de ser aprovat per l'òrgan administratiu competent del PATRICOVA. De l'esmentada tramitació s'han d'establir les limitacions d'usos en sòl no urbanitzable amb diferents nivells d'inundabilitat, i incorporar-se les determinacions que sorgisquen en la normativa urbanística del Pla general.
  
2. En el sòl no urbanitzable d'especial protecció aiguamoll es considera incompatible els usos d'agricultura de secà, infrastructures i serveis, a excepció del viari existent, el qual no ha d'ampliar-se, i aquells serveis de nova construcció que han de transcórrer pel viari existent, sense afectar la zona humida i LIC. Aquestes modificacions han de ser incorporades en les normes urbanístiques proposades del Pla general.
  
3. L'àmbit comprés entre el sòl urbanitzable industrial i el sòl no urbanitzable d'especial protecció aiguamoll ha de ser classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció pels valors agrícoles d'aquest, la seua funció amortidora de possibles impactes derivats del polígon industrial previst, o possibles futurs desenvolupaments. Així mateix, el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació nivell 1 ha de ser qualificat com d'especial protecció en compliment de l'article 21 del PATRICOVA.
  
4. Els camins ramaders, béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, han de quedar lliures en tota l'amplària d'aquests d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal del bestiar, i han de ser respectats en tot el traçat i amplària d'aquests, d'acord amb el que disposa la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Els amples legals de la sendera del barranc de l'Arquet i de l'assagador de Quartell són de 35 m i 20 m, respectivament, no 12 m i 10 m com s'ha expressat en el Pla general, en tant que no es procedisca a la desafecció dels sobrants considerats en l'Ordre Ministerial de data 25 de novembre de 1975. Els camins ramaders classificats en el terme municipal de Quartell han de ser identificats pel nom i amplària legal d'aquests en les normes urbanístiques, i s'han de regular els usos admissibles sobre els camins ramaders conforme a la Llei 3/95, de camins ramaders.
  
5. S'ha de garantir l'adequada gestió dels diversos tipus de residus, la capacitat de depuració i correcta gestió de les aigües residuals generades i el subministrament d'aigua en el terme municipal, abans de l'aprovació definitiva.
  
6. S'ha d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable al Pla general, el qual ha de resultar vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
7. El desenvolupament del sòl urbanitzable industrial ha de complir els condicionants impostos en la declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions, que es va tramitar com a modificació puntual de les normes subsidiàries vigents, de data 29 d'abril de 2003 i posterior resolució de data 27 de novembre de 2003.
  
8. S'han d'aplicar totes i cadascuna de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, que no entren en contradicció amb les propostes en els epígrafs anteriors de la present declaració, havent d'incloure aquestes a les normes urbanístiques.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 11 de maig de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 040/03-AIA
  
Títol: Gestor de residus perillosos i no perillosos. Centre de tractament i valorització d'envasos i materials industrials (CETRAVEMI)
  
Promotor: GIRSA, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Quartell
  
Localització: Parcel·la M-13 de l'ampliació del polígon industrial El Ventorrillo, al terme municipal de Quartell (València)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
L'activitat industrial objecte del projecte presentat per GIRSA, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA, consisteix en la gestió de residus perillosos i no perillosos, concretament envasos residuals plàstics (PE, PP, PS i ABS) i metàl·lics (ferris i no ferris), sòls contaminats, fangs, dissolucions aquoses residuals i emulsions de tall esgotades.
  
Característiques més rellevants de l'entorn natural afectat
  
Per a la selecció de l'emplaçament es va dur a terme un estudi amb els següents criteris de selecció: bones comunicacions, llunyania a nuclis urbans, rutes que eviten els nuclis urbans, ubicació en un entorn industrial amb parcel·la de grandària suficient en previsió d'ampliacions i catalogació del sòl per a aquests usos, serveis propis del sòl industrial (electricitat, gas, tractament d'aigües residuals, etc.), proximitat als centres productors de residus, bona disposició de la corporació municipal i no afecció a figures de protecció del territori.
  
Basant-se en això, es va triar una parcel·la de 32.237 m2 de l'ampliació del polígon industrial El Ventorrillo, a l'espera de les actuacions que permeteren el desenvolupament d'activitats industrials en un sòl que, en el moment de l'elecció no complia criteris com ara classificació i qualificació, suficiència de serveis característics del sòl industrial, etc. Ni aparentment, va influir en aquesta elecció el risc d'inundació ni la proximitat a una zona humida i LIC, situada a menys de 2 quilòmetres a l'est de l'emplaçament seleccionat.
  
El polígon industrial i l'ampliació d'aquest, limiten a l'est amb l'assagador del camí Vell d'Almenara, paral·lela al ferrocarril València-Tarragona, al nord amb el camí assagador de Quartell i el barranc del Coronel, que limita els termes de Quartell i Benavites. A l'oest amb la N-340 i al sud amb el límit entre els termes municipals de Quartell i Sagunt.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
Pel que fa als processos de gestió de residus projectats, es duen a terme en unitats de tractament situades en edificacions independents unes d'altres, separades pels vials per a la circulació per l'interior de la planta. El procés industrial projectat es valora positivament des del punt de vista ambiental, ja que el sistema de gestió previst s'orienta cap a l'abocament nul, i projecta un sistema de treball pròxim al circuit tancat. D'aquesta manera, es té:
  
1. Unitat de rentada d'envasos
  
El tractament dels envasos, amb una capacitat de 6.000 t/any, persegueix principalment la regeneració d'aquests per rentada ?automàtica o manual- i posterior reutilització de nou com a envasos. Aquells envasos degradats seran triturats i rentats. En el cas de PP i PE seran reciclats en les instal·lacions mateixes, concretament en la unitat de producció d'envasos plàstics. La resta de trituració plàstica i metàl·lica serà, si és el cas, valoritzada externament.
  
Els equips necessaris s'implantaran sobre una zona de 1.000 m2 sobre la qual s'elevarà una nau en la qual s'ha de disposar tota la maquinària. Annexos a la nau es trobaran els equips de depuració d'aire i els dipòsits d'aigua clarificada que ha de recircular en el procés de rentada, i els d'àlcalis que s'empraran en dissolució amb aigua com a agent de rentada.
  
L'agent de rentada s'usa en circuit tancat, i malgrat la reposició de les pèrdues per arrossegaments i evaporació, arriba un moment en el qual s'esgota la capacitat de rentada, moment en què serà enviat i tractat en la unitat de tractament fisicoquímic. D'altra banda, es generarà el contingut residual de les substàncies romanents en els envasos a tractar, com també etiquetes, arena, etc.
  
2. Unitat de producció d'envasos
  
Com ja s'ha assenyalat, en aquesta unitat es reciclarà la trituració rentat de PP i PE procedent de la unitat de rentat d'envasos. El procés de reciclatge es duu a terme a través de l'escalfament fins al punt de fluència, extrusió i posterior modelat de la peça plàstica perseguida, que serà funció dels requeriments del mercat (envasos, film, canonada, etc.).
  
L'únic abocament que es projecta generar en aquesta unitat és el procedent de la neteja de les instal·lacions, que serà recollit en la xarxa de drenatge per al posterior tractament i reutilització d'aquest com a agent de neteja de les instal·lacions. S'indica que l'aigua utilitzada en el circuit de refrigeració procedirà de la bassa de pluvials.
  
3. Unitat de tractament fisicoquímic d'aigües
  
Consta d'una nau d'uns 1.500 m2 en la qual es distribueixen els equips de procés i el magatzem interior de líquids que s'han de tractar. Adjacents, a cada costat de la nau, es troben dues zones per a l'emmagatzematge exterior de reactius per un costat i residus per un altre. L'emmagatzematge es duu a terme en dipòsits aeris disposats en cubetes de retenció. Aquesta cubeta és comuna per als dipòsits d'emmagatzematge de residus (d'una capacitat unitària de 60 m3), i pel que fa als reactius, es disposa d'una cubeta per als dipòsits de calç i lletada de calç, un altre per a l'àcid sulfúric i un últim per al llavador de gasos, els dipòsits de sosa, clorur fèrric i aigua recuperada. Per a la descàrrega de camions cisterna i contenidors, es disposa de dues rampes impermeables en pendent cap a arquetes cegues per a la recollida i posterior tractament en planta. Des d'aquestes rampes, es trasbalsen les aigües residuals directament als tancs d'emmagatzematge situats en la cubeta o es condueixen per gravetat a les fosses per a ser bombats posteriorment als dipòsits d'emmagatzematge.
  
Es projecta el tractament dels corrents d'aigües residuals internes procedents de la unitat de rentada d'envasos i de la unitat d'estabilització. També es projecta el tractament d'aigües residuals de procedència externa, bàsicament procedents de la indústria química, de tractament de superfícies, alimentació i metalicomecànic.
  
El tractament fisicoquímic previst inclou la neutralització, coagulació, floculació, decantació, filtració i deshidratació de fangs. Aquest tractament és un tractament primari previ al tractament biològic en la corresponent unitat. D'altra banda, el tractament de les emulsions de tall es projecta dur a terme a través de la ruptura de l'emulsió aigua/oli amb l'addició d'un àcid en un tanc agitat, i facilitar així la separació d'un corrent oliós que es gestionarà externament i un altre aquós que es tractarà en planta. Les aigües així tractades s'envien en tots els casos a la unitat de tractament biològic.
  
Els fangs de depuració que es generen en la unitat de tractament fisicoquímic es tracten posteriorment en la unitat d'estabilització, mentre que els olis separats durant les operacions de ruptura d'emulsions aigua/oli s'emmagatzemen fins a l'enviament d'aquests a un gestor autoritzat extern.
  
La nau de tractament i la zona de càrrega/descàrrega disposa d'una xarxa de drenatge interior, destinada a la recollida de vessaments i neteges de les instal·lacions. Aquesta xarxa està tancada i és estanca i no té connexió amb l'exterior; condueix les aigües recollides cap a diferents trapes de contenció, des d'on es reincorporaran al tractament fisicoquímic.
  
En el procés fisicoquímic de tractament d'aigües residuals es manegen dissolucions amb compostos volàtils. En perseguir un objectiu de salut laboral, s'implementarà un sistema per a l'extracció forçada d'aire i posterior tractament. Aquest sistema disposarà de punts d'extracció generals i altres localitzats en punts clau com poden ser reactors, ventilació de depòsits d'emmagatzematge de residus i reactius líquids, centrífuga, etc. Una vegada recollides les emissions es traslladen a un rentador de gasos amb una dissolució de sosa al 10% en circuit tancat que, una vegada saturat serà tractat en la unitat de tractament fisicoquímic. Finalment, la sitja de calç disposarà d'un filtre de mànegues, que recircula els fins atrapats a la mateixa sitja.
  
4. Unitat d'estabilització
  
En aquesta unitat es tractaran els fangs procedents de la unitat de tractament fisicoquímic, és a dir, residus de procedència interna, juntament amb altres residus de procedència externa: fangs bombejats i sòls contaminats.
  
El tractament dels residus en la unitat d'estabilització consisteix bàsicament en l'addició d'un mitjà suport aglomerant, en aquest cas, hidròxid càlcic, putzolanes, diferents tipus de ciment i sepiolita. Aquests reactius actuen com a aglomerants i com a sorbents. D'aquesta manera, es minimitza la velocitat de migració dels contaminants dels residus, es redueix la toxicitat, i es permet la valorització com a àrid marginal en la construcció o obra pública, o si no hi ha un altre remei, es dipòsiten en abocador de residus inertitzats.
  
Els equips necessaris s'implantaran en una nau de 1.800 m2, juntament amb la qual es disposarà d'una àrea destinada a emmagatzematge, descàrrega de reactius, fangs bombats, aigües de procés, depuració d'aire i rentat de gasos.
  
En el procés d'estabilització es manegen substàncies pulverulentes. En perseguir un objectiu de salut laboral, s'implementarà un sistema per a l'extracció forçada d'aire i posterior tractament. Aquest sistema disposarà de punts d'extracció generals i altres localitzats en punts clau com poden ser les basses d'emmagatzematge/tractament, trituradora, mescladora, etc.
  
El procés d'estabilització és consumidor net d'aigua. Les aigües residuals procedents dels possibles abocaments i neteges seran recollides en la xarxa de drenatge interior, per a ser recirculades al procés d'estabilització. Aquesta xarxa és tancada i estanca, sense connexió amb l'exterior.
  
5. Unitat de tractament biològic d'aigües
  
Sobre una zona d'uns 450 m2 s'implantarà a la intempèrie la unitat de tractament biològic d'aigües residuals. Es projecta el tractament del corrent d'aigües residuals internes tractades procedents de la unitat de tractament fisicoquímic d'aigües, i fins i tot les aigües de procedència sanitària de la planta. També es projecta el tractament d'un ampli conjunt d'aigües residuals de procedència externa, sempre amb l'excepció que per la composició d'aquestes no puguen afectar el procés biològic. La descàrrega de totes aquestes aigües externes es farà en la unitat de tractament fisicoquímic d'aigües.
  
També es preveu la implantació d'un tractament terciari que inclourà: filtració sobre arena, oxidació química mitjançant cloració intensa i adsorció sobre carbó actiu.
  
El fang produït en el tractament biològic es deshidratarà en sacs filtrants; es pot emprar com a alternativa el filtre premsa de la unitat de tractament fisicoquímic. Una vegada deshidratat serà estabilitzat en la unitat d'estabilització.
  
No es projecten mesures correctores respecte a la generació d'olors, cenyint-se a les mesures preventives com poden ser el correcte disseny dels equips, que evite zones de rabeig o anaerobiosi, focus de producció d'olors.
  
Per a l'abocament de les aigües procedents d'aquesta unitat es preveuen diverses possibilitats: reutilització total o parcial per a regs, neteges o altres usos o abocament directe a un col·lector públic.
  
Tramitació administrativa
  
1. Antecedents
  
Encara que aquesta documentació va entrar en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en data 18 de juny de 2002, no es va incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental fins que no es va constatar la viabilitat ambiental de l'ampliació del polígon industrial El Ventorrillo.
  
Aquesta ampliació va ser avaluada durant la tramitació de l'expedient 382/01-AIA d'avaluació d'impacte ambiental de la modificació de les normes subsidiàries i programa d'actuació integrada del sector industrial La Foia. Aquest expedient disposa de Resolució acceptable amb condicionants, només a l'efecte ambiental, de data 29 d'abril de 2003, i una posterior Resolució per la qual, en data 27 de novembre de 2003, s'accepten les modificacions anteriorment avaluades corresponents al projecte de la modificació de les normes subsidiàries i programa d'actuació integrada del sector industrial la Foia.
  
2. Remissió i contingut de l'expedient, informació pública
  
En data 18 de juny de 2002, es rep en aquesta Conselleria, remés per la Secretaria General Administrativa de Presidència, la documentació del projecte de referència, consistent en el projecte bàsic, plànols, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i l'expedient municipal instruït a instància dels promotors en l'Ajuntament de Quartell, relatiu a la sol·licitud de llicència municipal. En l'expedient municipal es troben entre altres documents:
  
- El decret de l'alcaldia pel qual s'admet a tràmit la sol·licitud de llicència d'activitat presentada.
  
- L'anunci del projecte de referència va aparéixer en el BOP de València, número 200, de 23 d'agost de 2001. Així mateix, s'adjunta certificat de l'alcalde i del secretari de l'Ajuntament de Quartell en el qual, a data 10 de juny de 2002, es fa constar que transcorregut el període d'exposició pública i fins a l'esmentada data, no s'hi han presentat al·legacions.
  
- L'informe favorable de l'aparellador municipal, en el qual en data 10 de juny del 2002, s'assenyala entre altres aspectes que l'emplaçament triat està d'acord amb les ordenances municipals i Pla d'ordenació urbana, i considera suficients les mesures correctores descrites en la memòria que s'acompanya al projecte.
  
- L'informe favorable del cap local de Sanitat, on en data 10 de juny de 2002, entre altres aspectes, s'assenyala que amb vista a la possibilitat d'alteració de les condicions normals de salubritat i higiene del medi ambient, no les altera, i pel que fa a les mesures correctores que es descriuen en la memòria que s'acompanya al projecte es consideren correctes.
  
3. Al·legacions
  
Segons certificat de data 10 de juny de 2002, firmat pel secretari de l'Ajuntament de Quartell, transcorregut el termini d'exposició pública en el BOP de València, número 200, de 23 d'agost de 2001, no s'hi van presentar al·legacions.
  
4. Petició d'informes
  
En data 26 de març de 2003, se sol·licita al Servei de Gestió de Residus informe en què es donen a conéixer les al·legacions, propostes o indicacions que consideren oportunes respecte a l'impacte ambiental que comporta l'execució del projecte de referència.
  
En data 25 de juny de 2003, es rep l'informe del Servei de Gestió de Residus en què s'assenyala:
  
1. El sòl objecte del projecte està classificat com a sòl urbanitzable d'ús industrial, i la superfície que ocuparan les instal·lacions és de 32.237 m2.
  
2. L'activitat que s'ha de realitzar segons la naturalesa del residu consisteix en:
  
- Els envasos buits s'envien al magatzem on es classifiquen per materials, es porten a la planta de tractament on es trituren i es llaven. El metall triturat que s'obté es destina a foses i plàstic triturat que es transforma en garbelladura per a l'elaboració de nous envasos i productes en la mateixa instal·lació.
  
- Els residus líquids es destinen a la planta de tractament fisicoquímic.
  
- Els residus sòlids i pastosos es destinen a un procés d'estabilització que pot dur-se a terme per intertització fixa o mescla i homogeneïtzació en les trapes. També es destinen a aquest tractament els fangs obtinguts en la planta fisicoquímica i en la depuradora d'aigües.
  
3. Les esmentades instal·lacions dedicades a la valorització de residus i al tractament de residus amb destinació a l'eliminació d'aquests han de ser autoritzades tant per a residus perillosos com per a no perillosos, per la Conselleria de Medi Ambient, conforme al que estableix l'article 13 de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i en l'article 50 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
4. Pel que fa a les instal·lacions projectades, cal assenyalar:
  
- Les zones d'emmagatzematge de residus s'han de situar en espais coberts, dotats de sòl impermeable i amb sistema de recollida de vessaments en les zones previstes per a residus líquids.
  
- La trituradora d'envasos, disposarà de les mesures necessàries per a recollir els líquids que haja d'evacuar en l'operació d'aquesta.
  
- La zona on estiga situat el llavador dels envasos, ha de disposar de paviment impermeable i canalització de recollida de les aigües amb destinació a tractament.
  
- Els residus que han patit tractament en les línies previstes han de ser dipositats en abocadors autoritzats en funció de les característiques d'aquests, segons el que estableix la Llei 10/2000. En tot cas, segons el que estableix l'article 6, apartat 3c, en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant un dipòsit en abocador, els residus perillosos no reactius, estables o provinents d'un procés d'estabilització en què es canvie la perillositat del residu en transformar-lo de perillós en no perillós, es dipositaran en abocadors de residus no perillosos en cel·les diferents de les destinades a residus no perillosos biodegradables.
  
5. No s'hi ha presentat un projecte d'adequació de les instal·lacions per a prevenir que els gasos generats en el tractament de residus, siguen emesos a l'exterior sense tractar prèviament.
  
Afeccions legals
  
La indústria necessita la llicència d'activitat que ha de ser concedida per l'Ajuntament de Quartell.
  
Durant el funcionament normal i manteniment d'aquesta, la indústria ha de gestionar i generar nous residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les autoritzacions administratives com a productor i gestor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
En matèria d'abocaments, s'ha d'aplicar el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
La declaració d'impacte ambiental de data 29 d'abril de 2003, corresponent a l'expedient 382/01-AIA d'avaluació d'impacte ambiental de la modificació de les normes subsidiàries i programa d'actuació integrada sector industrial la Foia. Aquest expedient disposa d'una posterior Resolució per la qual, en data 27 de novembre de 2003, s'accepten les modificacions anteriorment avaluades corresponents al projecte de la modificació de les normes subsidiàries i programa d'actuació integrada del sector industrial la Foia.
  
Concretament aquesta declaració condiciona en l'apartat 2.4 d'aquesta, la resolució favorable al desenvolupament industrial d'aquest polígon, al compliment estricte d'una sèrie d'informes, entre els quals es troba aquell que emet el Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, transcrit íntegrament en l'enunciat de la declaració i que considera concloent a l'efecte del projecte que s'avalua : Finalment s'aconsella, en tot supòsit, l'alineació dels carrers a favor del pendent, la sobreelevació de les estructures procurant no empitjorar la situació de les propietats confrontants i la limitació a la implantació de de les indústries que es manegen matèries nocives i perilloses...
  
La parcel·la seleccionada s'inclou com a zona amb nivell de risc d'inundació 4, segons l'Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).
  
Aigües avall del polígon industrial El Ventorrillo, es troba la part sud de la zona humida denominada Marjal i Estanys d'Almenara, que està inclosa en el catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià. Igualment, la marjal d'Almenara, ja s'incloïa en la llista aprovada en 1997 per a la proposta de llocs d'interés comunitari (LIC) per a la constitució de la xarxa Natura 2000. També s'hi troben microreserves i és àrea d'importància per a aus, amfibis i rèptils.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus, són un pilar fonamental per al desenvolupament sostenible de la indústria. No obstant això, la inadequada eliminació dels residus arruïna els lloables objectius ambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volien evitar, i danya seriosament el medi ambient que es volia protegir, a més d'atemptar contra la salut dels ciutadans.
  
Cal assenyalar que la indústria es troba en una parcel·la industrial implantada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i amb risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Potser l'aspecte més important que caracteritzava la ubicació del projecte de referència era el risc d'inundació. Com ja s'ha assenyalat, segons la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana, la zona presentava un risc d'inundació de nivell 4. Aquest mateix nivell de risc és el reconegut pel PATRICOVA. No obstant això, durant la tramitació de l'expedient d'impacte ambiental 382/01-AIA, es van avaluar les mesures preventives i correctores per a reduir el risc d'inundació i embassament d'aigua que, bàsicament passaven per la canalització de part del barranc del Coronel o assagador de Quartell, la permeabilització de les barreres que per al flux d'aigües comporten la N-340 i la línia fèrria València-Tarragona, l'evacuació de pluvials d'escorriment per superfície, l'execució d'un canal de recepció i desguàs en la franja oriental del polígon industrial ?paral·lel i disposat entre el ferrocarril i la parcel·la de referència- i, finalment, les mesures indicades en la secció segona de la normativa urbanística del PATRICOVA referides a la adequació de l'edificació i infrastructura en zones inundables.
  
Com ja s'ha dit, aquestes mesures s'executen per a reduir el risc d'inundació, i fixen d'aquesta manera els usos permesos en el polígon industrial. S'entén que per la tipologia d'aquesta, perquè la indústria de referència estiguera entre els usos permesos en el sòl industrial, després de l'execució de les mesures preventives o correctores descrites, la zona hauria de quedar sense risc d'inundació, de manera que s'evitara la possible afecció a la Marjal i Estanys d'Almenara, que a continuació es descriu:
  
Amb una superfície de 1.486 ha distribuïdes entre els municipis: Moncofa, Xilxes, la Llosa, Almenara, Benavites, Quartell i Sagunt, la marjal d'Almenara disposa d'abundant aigua de bona qualitat. Alberga una bona representació de torberes de canyissos, com també una elevada diversitat d'hàbitats propis d'aiguamolls. Molt important per a les aus aquàtiques, especialment la camallarga i el fumarell carablanc, alberga també poblacions de samaruc, tortuga europea i diverses espècies vegetals endèmiques.
  
Pel que fa als hàbitats més importants, són els lligats a zones humides, com les torberes calcàries de Cladium mariscus (\*7210), llacs eutròfics naturals (3150), llacunes costaneres (\*1150), estepes salines mediterrànies (\*1510), pastius salins mediterranis (1410), prats humits mediterranis (6420), etc.
  
Pel que fa a les espècies, i a més de la València hispanica, Aphanius iberus i Emys orbicularis, cal citar, entre moltes altres, espècies d'aus com a Alcedo atthis, Ixobrychus minutus, Himantopus himantopus, Porphyrio porphyrio, Glarèola pratincola, Chlidonias hybridus, Circus aeruginosus, Fulica atra, etc.
  
Respecte a l'abocament d'aigües residuals tractades, les plantes de tractament d'envasos per a rentada funcionen en circuit tancat, ja que el volum d'aigua de rentat es redueix durant el procés; és necessari omplir el circuit per a reposar les pèrdues que es produeixen tant en la unitat de tractament d'envasos com en la de tractament de l'agent de rentada dels envasos (per arrossegaments, evaporació i humitat retinguda en els fangs de depuració). Seguint aquest fil, i d'altra banda, la unitat d'estabilització és, com ja s'ha dit, consumidora neta d'aigua utilitzada en el procés d'estabilització (mòlta amb ciments, putzolanes, calç, etc.).
  
Així, l'única aportació d'aigua que pot fer que el Centre de Tractament i Valorització d'Envasos i Materials Industrials (CETRAVEMI) no puga funcionar en circuit tancat, seran les aigües de procedència externa que es projecta tractar, malgrat que el projecte que es planteja, aparentment, se centra en el tractament i valorització d'envasos i materials industrials, i són les aigües residuals un aspecte, en aparença, accessori a l'activitat principal projectada. Respecte d'això s'entén que ha de calcular-se una capacitat de tractament d'aigües residuals externes que permeta al CETRAVEMI funcionar en circuit tancat, i evitar així la possible afecció a la Marjal i els Estanys d'Almenara.
  
Identificació i valorització d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat per GIRSA, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA, per a conéixer l'impacte que el desenvolupament de les activitats projectades podria tenir en l'emplaçament triat al terme municipal de Quartell, s'ha analitzat la repercussió de l'activitat sobre el medi durant la fase de construcció i operació de les activitats, i s'ha fet una valorització final dels impactes residuals després de l'aplicació de les mesures preventives o correctores.
  
D'aquesta manera, en la valorització d'impactes residuals de l'estudi d'impacte ambiental, es conclou que els impactes residuals ocasionats per l'activitat considerada, després de l'adopció de les mesures preventives i correctores fa que la pràctica totalitat dels impactes qualificats prèviament com a moderats passen a ser considerats com a compatibles.
  
No es valora l'afecció que la inundació de la planta de tractament de residus perillosos pot comportar la Marjal i els Estanys d'Almenara, i deixa en mans de l'agent urbanitzador del polígon industrial l'eliminació del risc d'inundació de la zona.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures preventives o correctores adoptades per a reduir els impactes durant la fase de construcció i funcionament de la planta de gestió de residus són les suficients per a aquest tipus d'instal·lacions.
  
Pel que fa a la fase de construcció es plantegen mesures preventives i correctores que sense deixar de ser adequades, semblen més pròpies de les d'execució d'obra civil o urbanització del territori, com poden ser la limitació de la zona d'obra amb la minimització de l'ocupació, selecció de maquinària d'obra, el correcte reglatge i manteniment d'aquesta maquinària, a més d'incloure una zona dedicada específicament a això, prevenció de la generació de pols en els moviments de terra, gestió de la coberta vegetal i residus d'obra, prevenció d'incendis, transparència informativa i manteniment de la permeabilitat territorial.
  
Durant el disseny de les instal·lacions s'han adoptat mesures preventives com poden ser la segregació de les unitats de tractament i dels llocs d'emmagatzematge de residus en illes rodejades pels carrers d'accés, accessibilitat per al manteniment i vehicles de bombers, reducció dels recorreguts, les trapes i cubetes disposaran de doble impermeabilització, i estaran rodejats d'una xarxa de sondejos entubats que permeta detectar la presència de fugues, instal·lacions elèctriques antideflagrants en totes les zones classificades, ubicació aèria de tots els equips i canonades en l'interior de naus, protecció de tots els elements constructius amb emprimacions que els atorguen resistència química i al foc, d'acord amb les característiques dels residus que es gestionen en cada zona, implantació de tots els tancs en l'interior de cubetes, soleres impermeabilitzades en totes les zones amb risc de vessaments, trapes de contenció de vessaments en totes les plantes de tractament i sistema tancat de recollida i conducció cap a ells, xarxa separativa d'aigües pluvials i aigües negres, sense possibilitat de contacte entre elles, les soleres disposaran de pendents del 2% dirigides cap a canaletes i cubetes de contenció, de manera que puga recollir-se la integritat de les fugues i vessaments que es produïsquen (aquesta xarxa no tindrà connexió amb l'exterior), formació del personal i instal·lació d'una depuradora que garantisca que les aigües abocades compleixen els límits imposats per la normativa del polígon industrial per a abocar al col·lector d'aquest.
  
Així mateix es proposen una sèrie de mesures correctores durant la fase d'explotació, com poden ser que els gasos produïts en el funcionament de les instal·lacions siguen conduïts a diferents elements de tractament a fi de reduir-ne la càrrega contaminant (segons la naturalesa de les emissions generades i el seu punt de generació, aquests elements podran ser ciclons, absorbidors, llavadors de gasos, filtres de carbó o absorbents selectius), quant al soroll les mesures correctores se cenyeixen a l'atenuació dels materials de construcció de les naus dins de les quals es troben els focus de generació de sorolls. Pel que fa a la vulnerabilitat del sòl, es projecta usar en les soleres formigó amb un additiu líquid que l'impermeabilitza. Es projecta usar en l'enjardinament de la parcel·la la terra i els tarongers arrancats durant la fase d'obra, als que s'uniran altres espècies com poden ser oliveres, palmeres, margallons, coscolls o arbustos com romer, espígol, camamilla, ginesta, albaida, ocra i baladre. Les masses arbòries i arbustives es distribuiran pel perímetre de la parcel·la.
  
Finalment, pel que fa al programa de vigilància ambiental, es planteja el seguiment durant la fase de construcció i la de funcionament de les instal·lacions. Específicament en el cas de la fase de funcionament es projecta el seguiment d'una sèrie d'indicadors com poden ser la geomorfologia del terreny (aparició de processos erosius i d'inestabilitat d'uns talussos inexistents en la planta), seguiment de l'enjardinament, diàriament de les condicions meteorològiques per a fer un balanç hídric que servisca per a comprovar que no s'acumulen o infiltren les aigües de pluja potencialment contaminades, el comportament de la fauna en relació amb la instal·lació projectada i la qualitat de les aigües abocades.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una estimació d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que com estableix el punt 6.D de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions d'eliminació o tractament de residus tòxics i perillosos per incineració, tractament físic i químic, o emmagatzematge en terra, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, la ubicació del Centre de Tractament i Valorització d'Envasos i Materials Industrials (CETRAVEMI), promogut per GIRSA, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA, que s'han de situar en la parcel·la M-13 de l'ampliació del polígon industrial El Ventorrillo, al terme municipal de Quartell (València), en considerar incompatible la instal·lació en aquest polígon d'indústries que manegen matèries nocives i perilloses, amb el risc d'inundació existent en aquest, el qual en cas de produir-se tindria greus efectes ambientals a la Marjal i Estanys d'Almenara, zona humida inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià i en la llista aprovada en 1997 per a la proposta de llocs d'interés comunitari (LIC) per a la constitució de la xarxa Natura 2000.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5015, del 27-05-2005 (2005/5970)

Resolución de 17 de mayo de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5015

Fecha DOGV
:   27-05-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/5970

CVE


Fecha del documento
:   17-05-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Elche](javascript:void(0))
    * [Quartell](javascript:void(0))
    * [Dolores](javascript:void(0))
    * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [Castalla](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))
    * [empresa industrial](javascript:void(0))

Resolución de 17 de mayo de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/5970]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 041/04-AIA Castalla, 141/03-AIA Sagunt, 396/03-AIA Elx i Dolores, 345/03-AIA Quartell, y 040/03-AIA Quartell, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 17 de mayo de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 041/2004-AIA
  
Título: Declaración de Interés Comunitario de la instalación de una industria de fabricación de tubos de acero soldado
  
Promotor: Bornay, SA.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: En el kilómetro 24 de la carretera Sax - Castalla CV-811, partida ?Els Masets?, en el término municipal de Castalla (Alicante), colindante con el término municipal de Onil y tangente a la traza de la autovía Sax - Castalla, actualmente en fase de ejecución
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
Se pretende la obtención de la declaración de interés comunitario por el procedimiento extraordinario (artículo 20 de la Ley 4/1992, de 5 de junio, sobre el Suelo No Urbanizable) de una industria de fabricación de tubos de acero soldado.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. La superficie de la parcela asciende a 282.681 m² y se sitúa sobre un suelo no urbanizable común general según el vigente instrumento de planeamiento municipal. De la totalidad de la parcela sólo 85.256 m² se destinarán a un uso meramente industrial, quedando el resto repartido entre cesiones dotacionales para zonas de servicios, zonas deportivas y verdes privadas, espacios libres y viario.
  
II. Según el proyecto analizado, el proceso industrial de fabricación de tubos de acero se realizará íntegramente en el interior de una nave industrial de 380 x 211 metros, incluido el almacenamiento de materias primas y producto acabado.
  
III. Los procesos más importantes que se realizarán sobre las bobinas y flejes serán los conformados, soldados, enfriados, calibrados, enderezados y cortados.
  
IV. La parcela no posee la totalidad de las infraestructuras necesarias para la realización de la actividad, especialmente aquellas relacionadas con el abastecimiento de agua potable, la depuración de las aguas residuales y la energía eléctrica.
  
3. Alternativas
  
El análisis de alternativas presentado plantea, ante la necesidad de ampliación de la actividad principal ubicada en el municipio de Ibi, la posible ubicación en distintos municipios cercanos a partir de factores tales como la existencia de suelo industrial disponible, su aptitud para el uso pretendido, la accesibilidad y su adecuación ambiental.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 11 de noviembre de 2003 el servicio territorial de la dirección general de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió proyecto técnico y estudio de impacto ambiental relativo a la declaración de interés comunitario de la instalación de una industria de fabricación de tubos de acero soldado, no incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental ante la ausencia del certificado de exposición al público.
  
En fecha 5 de abril de 2004 la dirección territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió por fax la certificación del resultado del trámite de información al público de la empresa Bornay, SA., procediendo a la apertura del correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El expediente DIC-01/0371 se expuso al público, según el anuncio publicado en el DOGV nº4.576, de 29 de agosto de 2003.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por el secretario de la dirección territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda en Alicante.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 3 de marzo de 2004 el Ayuntamiento de Castalla remitió certificado del acuerdo adoptado por la Junta de Gobierno Local sobre idoneidad y conveniencia de la localización prevista para la ubicación de la actividad pretendida desde el punto de vista del planeamiento municipal.
  
Esta certificación es requerida en reunión mantenida en el proceso de evaluación de impacto ambiental en la cual se plantea al Ayuntamiento de Castalla, la necesidad de justificar el emplazamiento elegido en los términos que determina el art.20.1.a de la Ley del Suelo no urbanizable.
  
De este modo la Junta de Gobierno local, en fecha uno de marzo de 2.004, adopta el siguiente acuerdo sobre la Declaración de Interés Comunitario promovida por Bornay SA, :
  
- A la vista del requerimiento efectuado por la Dirección General del Medio Natural en relación con la Declaración de Interés Comunitario promovida por BORNAY, SA, y examinado el informe emitido por el Asesor Jurídico Municipal, la Junta de Gobierno Local, por unanimidad manifiesta los siguiente :
  
1. Idoneidad de la ubicación y su adecuación al planeamiento .
  
1º) Que el estudio del Plan General de Ordenación Urbana vigente en el Municipio de Castalla, no se desprende que exista zona de suelo no urbanizable que tenga preferencia para el dasarrollo de actuaciones industriales en este tipo de suelo.
  
2º) Que la zona, clasificada como suelo no urbanizable común, y concretamente la franja delimitada por los términos de Biar, Onil e Ibi y el casco de Castalla, es perfecta o adecuada para la ubicación de la actividad industrial objeto del procedimiento especial del Art.20 de la Ley 4/92, del Suelo No Urbanizable, y más concretamente de la parcela elegida, ya que se encuentra en un ámbito delimitado por dos carreteras, lo que provoca que su afección sea reducida o inexistente.
  
Además de lo citado, y la importancia de que la parcela se encuentre entre dos importantes vías de comunicación, no existen cerca de la misma elementos culturales o medioambientales que deban ser protegidos según el Plan.
  
3º)El artículo 6.21 de las NN.UU permite la instalación de estas actividades en esta categoría de suelo no urbanizable.
  
4º)No es posible su ubicación en los Polígonos industriales previstos en el Plan General, porque las dimensiones de la Industria, que se pretende instalar en Suelo No Urbanizable Común, saturaría cualquiera de los polígonos y consecuentemente surgiría la necesidad de reclasificar más suelo con destino industrial, para atender la demanda actual. Además a este punto hay que añadir que uno de los sectores industriales previstos en el PG.(UZI-6'RIU?) se encuentra programado y en fase de aprobación de la reparcelación y otro (UZI ?BASTA?), en fase de adjudicación de programa y en ambos casos la propiedad está muy repartida, con lo que se complicaría aún más la posible ubicación en estos ámbitos.
  
5º) La parcela elegida, se encuentra en un ámbito de S.N.U Común, en el que no existen gran cantidad de viviendas o en general no existe una ocupación del suelo preocupante, mientras que en los ámbitos de esta categoría de Suelo No Urbanizable más cercanos al casco, existe una gran proliferación de viviendas y construcciones existentes, que podrían verse afectadas por esta actuación.
  
2. Innecesariedad de cesiones dotacionales en el ambito
  
Por la lejanía del ámbito con respecto al casco urbano, y la realización de una única actividad por parte de la misma propiedad del terreno, la cesión de suelo dotacional en el ámbito de la actuación, no solo no sería un beneficio para el municipio sino que sería un gran perjuicio económico para el Ayuntamiento, ya que este se vería obligado al mantenimiento de unas dotaciones que únicamente disfrutaría el titular de la actividad.
  
Por lo que en aplicación del Art.20.1.c) de la Ley 4/92, del Suelo No Urbanizable, podrá sustituir mediante acuerdo con el Ayuntamiento las cesiones de suelos dotacionales, no estrictamente exigibles, por un cargo económico a determinar.
  
En consecuencia de todo lo anterior queda bien claro y determinado que la ubicación propuesta es la más adecuada desde la legalidad y el planeamiento vigente.-
  
Por su parte el promotor remitió en dicha fecha escrito de alegaciones que venían a desarrollar una serie de consideraciones sobre puntos de interés relacionados con el desarrollo de la actividad.
  
Afecciones legales
  
La zona de proyecto se encuentra en suelo no urbanizable común, de acuerdo al Plan General de Castalla, el cual ha sido objeto de Evaluación de Impacto Ambiental con Declaración Favorable de 8 de enero de 2.002.
  
No obstante, si bien la zona de proyecto no está incluida en terreno protegido, se encuentra en una situación próxima al lugar de interés comunitario denominado «Maigmó i Serres de la Foia de Castalla?, el cual afecta también a los municipios de Biar, Sax, Petrer, Agost y Tibi.
  
Este lugar de interés comunitario constituye una zona de media montaña mediterránea de especial interés por formar parte del gran núcleo forestal que ocupa el centro de las comarcas del sur de la Comunidad Valenciana. El lugar se encuentra dividido físicamente en dos grandes áreas, situándose la localización del proyecto en la franja situada entre ambas áreas del Lugar de Interés Comunitario.
  
El límite norte de la zona de proyecto limita con un pequeño desagüe natural en forma de acequia que recoge las escorrentías superficiales de las laderas adyacentes. Lo mismo ocurre con su límite oriental.
  
De los planos de urbanización se desprende que la actuación no afectará a estos canales de desagüe salvo por la construcción de dos viales transversales para permitir la accesibilidad a la parcela desde su lado norte, del vial perimetral y de la zona verde.
  
No obstante lo anterior, resulta necesario considerar que colindante a la parcela y aguas arriba de dicho colector natural se localiza una zona incluida en el PATRICOVA con un riesgo de inundabilidad de grado 6, algo que también ocurre a una mayor distancia aguas abajo de la zona de proyecto. El proyecto no ha considerado la posible variación del comportamiento hidrológico de la zona producido por un aumento de las escorrentías superficiales.
  
En el entorno más próximo de la parcela, pero sin llegar a verse afectados directamente por el proyecto presentado, aparecen elementos patrimoniales tales como vías pecuarias y yacimientos arqueológicos. A escasos metros se localiza también un monte de utilidad pública, y más al norte, una microrreserva de flora.
  
No se presupone afección a elementos de patrimonio cultural. No obstante a estos efectos se establece reserva a lo que establezca el representante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano en la Comisión Territorial de Urbanismo, en relación con la posible afección del proyecto a los yacimientos arqueológicos y otros bienes patrimoniales.
  
Consideraciones ambientales
  
La actividad industrial se realizará completamente a cubierto, en el interior de una única nave rectangular de dimensiones 380 x 211 metros. En el exterior se producirán cambios en el terreno como consecuencia de la ejecución de accesos y otras infraestructuras, además de las zonas verdes y las áreas de aparcamiento.
  
La energía eléctrica y el abastecimiento de agua potable dependerán de la ejecución de tendidos y canalizaciones externos a la parcela objeto de estudio, sin que este factor haya sido tenido en cuenta en el estudio de impacto ambiental.
  
Se prevé un consumo de agua potable diario máximo de 105 m³ al día, que incluye la acumulación de agua en caso de incendio, por lo que se intuye que en realidad el consumo será mucho menor al no utilizarse esta última proporción. No obstante, no se demuestra la existencia del recurso debidamente.
  
La depuración de las aguas residuales se llevará a cabo mediante la construcción de una estación depuradora autónoma por parte del promotor, situada en el exterior de la nave industrial, al norte de la misma, cuyo efluente depurado se reutilizará previsiblemente en el riego de las zonas verdes del complejo industrial. Esta infraestructura se diseña para 300 habitantes equivalentes, con un caudal diario de 45 m³/día, y tratará únicamente aguas residuales sanitarias.
  
Se pretende que las aguas pluviales discurran libremente por la parcela, con salida natural a los terrenos colindantes.
  
Se prevén movimientos de tierras de mediana entidad, con formación de taludes y terraplenes que se revegetarán siguiendo las medidas correctoras específicas del estudio de impacto ambiental mediante árboles propios del entorno y matorrales.
  
Si bien está contemplada la retirada de los residuos sólidos inertes a vertedero autorizado no se indica la localización ni estado del mismo. Tampoco se informa sobre la posterior gestión de los residuos sólidos urbanos e industriales, y si existirá o no recogida selectiva, o bien la información que se aporta hace referencia al casco urbano, a un determinado polígono industrial o a infraestructuras de gestión de residuos no legalizadas.
  
La vegetación dominante en la parcela se corresponde con un olivar, mientras que en la periferia aparecen también otro tipo de cultivos que se transforman poco a poco en un entorno agroforestal tanto al norte como al sur de la zona de estudio.
  
La documentación remitida en última instancia por el promotor incluye, según se puede observar en un fotomontaje, modificaciones sustanciales del proyecto en relación con la distribución de la nave industrial en el interior de la parcela así como de los viales, resto de infraestructuras y zonas verdes. Por otro lado, el promotor se interesa por la reducción de las cesiones al tratarse de un complejo industrial aislado.
  
Respecto a la reducción de las cesiones obligatorias previstas en la Ley de Suelo No Urbanizable solicitado por el promotor o la posibilidad de sustitución de éstas por un cargo económico a favor del Ayuntamiento de Castalla, en los términos que plantea el acuerdo municipal de 1 de marzo de 2.004, se considera que no puede ser admitida y ello por las siguientes razones:
  
1. El proyecto ocupa un suelo que si bien no goza de un régimen de protección que impida el cambio de uso a la actividad proyectada, sí se encuentra próximo a espacios donde existen valores ambientales. De este modo se considera necesario que el promotor adopte medidas de integración paisajística de la instalación, para lo cual lo más indicado desde el punto de vista ambiental es el establecimiento de una zona arbolada en el entorno de la misma que permita amortiguar el impacto paisajístico que producirá.
  
2. Por otro lado los supuestos que contempla el Art. 20.1.c, al que hace referencia el Ayuntamiento de Castalla no permiten la sustitución de las cesiones a que está obligado el promotor, ya que la naturaleza de los usos o aprovechamientos propuestos no pueden ser considerados de nula o escasa entidad como para hacer desproporcionada la exigencia de cesión de terrenos para dotaciones públicas locales en el ámbito de la propia actuación.
  
Consideraciones socioeconómicas
  
El proyecto evaluado ha sido considerado favorablemente mediante sendos acuerdos del Ayuntamiento de Castalla de 27 de marzo de 2.003 y 1 de marzo de 2.004.
  
A su vez el proyecto ha sido admitido a trámite por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante, situación indicativa de que el impacto territorial y social de la actuación no se ha considerado inconveniente o inoportuno.
  
Por otro lado no han existido alegaciones en el periodo de información pública. A su vez el beneficio social consecuencia del desarrollo de la actividad es importante, por cuanto supondrá el mantenimiento de una plantilla laboral de 200 a 250 operarios.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del apartado 2 del artículo 20 de la Ley 4/1992, de 5 de junio, sobre el suelo no urbanizable.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Declaración de Interés Comunitario de la instalación de una industria de fabricación de tubos de acero soldado del municipio de Castalla (Alicante), promovido por Bornay, SA., siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
Primero
  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I- Deberá procederse a la redelimitación del sector reduciéndose su ámbito a la edificación proyectada para la actividad más la reserva de suelo dotacional público que como mínimo será del 40% de la superficie computable del sector. El resto de la superficie sobre la cual se requiere la Declaración de Interés Comunitario, debe ser excluida del sector, procediéndose a su reforestación mediante especies autóctonas y a su integración en el sistema natural de la zona.
  
II- La necesidad de proteger los valores ambientales identificados en el proceso de evaluación hacen inviable la reducción de la reserva de suelo dotacional público mínima obligatoria que contempla la excepción que formula el artículo 14 del anexo al Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana. Tampoco podrá ser objeto de sustitución por compensaciones económicas al Ayuntamiento de Castalla. En cualquier caso, los espacios verdes incluidos en dichas dotaciones deberán convertirse en zonas verdes públicas que deberán ser reforestadas con arbolado de porte no inferior a 2 metros compuesto por especies autóctonas del entorno forestal de la zona, para apantallar y amortiguar en la medida de lo posible el impacto paisajístico de la instalación.
  
III- Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la no afección del proyecto a bienes culturales y/o patrimoniales de acuerdo con la información que posee la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.
  
IV- Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para abastecer a la industria sin perjuicio alguno para los usos actuales.
  
V- Conforme establece el proyecto, la totalidad de las aguas residuales sanitarias, una vez depuradas, serán reutilizadas para el riego de las zonas arboladas en el entorno de la industria. En caso de producirse aguas de origen industrial éstas deberán tratarse en el interior de la nave sin que exista vertido al exterior o bien ser entregadas a gestor autorizado, todo ello debido a que la estación depuradora no ha sido proyectada para ese tipo de influente.
  
VI- Deberá ejecutarse una red separativa de aguas pluviales en la que se distingan las aguas recogidas en la cubierta de la nave industrial y las caídas en los viales y zonas de aparcamiento. Las primeras podrán ser vertidas a los aliviaderos que discurren por el perímetro de la parcela previa obtención de las autorizaciones pertinentes por parte del organismo de cuenca, mientras que las segundas requerirán un tratamiento de depuración previo al menos en el caudal generado durante los cinco primeros minutos de la precipitación. El resto del agua de escorrentía podrá verterse igualmente a los citados aliviaderos.
  
VII- Los residuos sólidos inertes deberán gestionarse en vertederos autorizados, tal y como indica el estudio de impacto ambiental, no debiendo depositarse en ningún momento escombros fuera de la parcela objeto de estudio. Por su parte, deberá existir compromiso y capacidad de gestión municipal de los residuos sólidos urbanos, con recogida selectiva de papel/cartón, vidrio y envases ligeros en el interior de la nave industrial.
  
VIII- Los residuos industriales serán gestionados a cargo de la propia empresa mediante gestor autorizado acorde a la naturaleza de cada uno de dichos residuos. En el caso de los residuos considerados como peligrosos, deberá solicitarse autorización como productor de los mismos en función del volumen de residuos generado, lo que podrá derivar en una nueva evaluación de impacto ambiental según lo recogido en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
IX- Al no haber sido incluidos en el estudio de impacto ambiental y por tanto no haber sido evaluados ambientalmente los trazados de las infraestructuras de abastecimiento de agua potable y de energía eléctrica es necesario que el proyecto de ejecución determine la necesidad o no de realizar la estimación de impacto ambiental de las mismas, según lo establecido en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
Segundo
  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Tercero
  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 4 de mayo de 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 141/03-AIA.
  
Título Abastecimiento de Agua Potable al Camp de Morvedre. Fase IV: L'Almardá.
  
Promotor: Sanejament d'Aigües.
  
Autoridad Sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Localización: En partida de Montiver, en el término municipal de Sagunto (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:
  
El proyecto prevé la construcción de un conjunto de tuberías de abastecimiento que permitan conducir agua potable desde la Estación de Tratamiento de Aguas Potables (ETAP) existente en Sagunto hasta un nuevo depósito de cabecera, para la franja costera situada al norte del término municipal de Sagunto, denominada Playa de L'Almardá. Asimismo incluye la construcción de una conducción que conecte dicho depósito con la futura red de distribución de agua potable municipal, incluyendo un grupo de presión para alcanzar la necesaria para conseguir un correcto funcionamiento de la red. El suministro en días punta se completará con el suministro de aguas de pozo que actualmente abastecen la zona.
  
Esta red se integra en el conjunto del sistema de abastecimiento a los municipios de Camp de Morvedre mediante los recursos procedentes del sistema Júcar Turia que se potabilizan en la ETAP de Sagunto, de acuerdo con las previsiones de la Confederación Hidrográfica respecto de la concesión efectuada por la Ley 4/1987.
  
La ubicación del nuevo depósito se realiza junto a la carretera de acceso a L'Almardá, a unos 800 m. del límite de suelo urbanizable existente.
  
Las obras comprenden:
  
I. Red de conducciones: Se ejecutarán dos tramos:
  
Tramo D1: Se trata de una conducción por gravedad que se bifurcará del tramo A3 correspondiente a la Fase 1, para dirigirla hasta el nuevo depósito de L'Almardá. Este tramo cruzará la N-340, la línea de RENFE Sagunto ?Barcelona y la CV-320 mediante híncas. Discurre por el camino de servicio de la A-7 y por una serie de caminos agrícolas.
  
Tramo D2: Este tramo discurre impulsado por un grupo de presión desde el depósito regulador de L'Almardá hasta el punto previsto de conexión con la futura red de distribución municipal de la playa de L'Almardá prevista por el Ayuntamiento de Sagunto. Este tramo discurre en su totalidad por la carretera d acceso a la Playa de L'Almardá desde la CV-320.
  
II. Depósito de L'Almardá: Se proyecta un depósito semienterrado situado junto a la carretera de acceso a L'Almardá a unos 800 m. del límite de suelo urbanizable existente. La capacidad es de 2.200 m3, Aunque se ha previsto su ampliación futura para obtener el doble de capacidad, y está formado por dos compartimentos con dimensiones de 16,60X16,60 con una altura máxima de almacenamiento de 4 m. En la urbanización se ha previsto el vallado del recinto con valla de doble torsión de 2 m. sobre zócalo de hormigón y plantación de seto como pantalla vegetal. Se proyecta asimismo la acometida eléctrica para el depósito y el grupo de presión.
  
2. Alternativas:
  
El trazado de las conducciones se ha procurado realizar sobre caminos ya existentes y con las mínimas afecciones posibles a infraestructuras existentes.
  
En la ubicación del depósito se ha visto en la necesidad de recurrir a grupos de presión, ya que los terrenos con elevación para alcanzar cota suficiente se encontraban a unos 5 km. y por otro lado no permitiría en días punta mezclar las aguas con las de pozos que actualmente suministran la zona.
  
En ambos se intenta evitar la afección a la Zona Húmeda protegida de la Marjal de Almenara.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del expediente:
  
Sanejament d'Aigües remite en fecha 8 de julio de 2003 la documentación correspondiente al Proyecto, con Estudio de Impacto Ambiental contenido en el Anejo nº 18 de la memoria, y certificado de información pública.
  
El Proyecto y Estudio de Impacto Ambiental ha estado sometido a información pública mediante anuncio en el DOGV nº 4.315 de 16/8/ 2002, y en el BOE nº 178 de 26/7/2002, no habiéndose formulado alegaciones al mismo. No obstante, se adoptó un Acuerdo por la Comisión de Gobierno del Ayuntamiento de Sagunto en sesión celebrada el día 18/9/2002, en el que se formulaban una serie de consideraciones al proyecto. Posteriormente se emitió un escrito de contestación por parte de la Dirección General de Obras Públicas, que motivó el subsiguiente Acuerdo de fecha 11/12/2002 de la Comisión de Gobierno del Ayuntamiento en el que se informa favorablemente el proyecto.
  
Afecciones legales
  
Parte de las obras proyectadas se encuentran ubicadas en el ámbito de la Cuenca de Afección de la Zona Húmeda de la Marjal de Almenara incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana. Esta zona húmeda está incluida asimismo en la lista de Lugares de Interés Comunitario aprobada por Acuerdo del Gobierno Valenciano de 10 de julio de 2001, para formar parte de la Red Natura 2000 de la Comunidad Europea
  
Al tratarse de obras que integran el sistema de abastecimiento de aguas de consumo público deberá cumplir las condiciones establecidas para los sistemas de suministro y calidad del agua del Real Decreto 140/2003 de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios de la calidad del agua de consumo público (BOE nº 45 de 21/2/2003).
  
Consideraciones ambientales
  
Los principales factores ambientales que pueden resultar afectados son:
  
- La flora y la fauna debido a la erradicación de la vegetación en el proceso de construcción por movimiento de tierras.
  
- Parte de las obras proyectadas se encuentran ubicadas en el ámbito de la Cuenca de Afección de la Zona Húmeda de la Marjal de Almenara incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana. Esta zona húmeda está incluida asimismo en la lista de Lugares de Interés Comunitario aprobada por Acuerdo del Gobierno Valenciano de 10 de julio de 2001, para formar parte de la Red Natura 2000 de la Comunidad Europea
  
- Asimismo el impacto lumínico, la emisión de ruidos por el depósito y grupo de presión, y el impacto paisajístico por la presencia de edificaciones en una zona de cuenca visual amplia son elementos que pueden producir impactos derivados del funcionamiento del sistema.
  
- Otros riesgos que se presentan derivados de la localización de las obras es la alta vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos y riesgo en grado variable de inundación, por lo que se deberán adoptar las medidas pertinentes para adaptar las construcciones y prevenir riesgos de contaminación en atención a los mismos.
  
- Al tratarse de un sistema de distribución de agua potable, se debe atender a la calidad de la misma, tanto en origen como evitando posibles contaminaciones ya sea por falta de estanqueidad de las conducciones o por introducción de contaminación en el sistema debido a una ejecución defectuosa en el transcurso de las obras. Cumpliendo en todo caso lo establecido en la normativa sectorial aplicable.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Anexo I.7 del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de la aplicación de la legislación sectorial específica, el proyecto de ?Abastecimiento de Agua Potable al Camp de Morvedre.Fase IV: L'Almardá?, proyecto promovido por Sanejament d'Aigües, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1) Se deberán cumplir en todo momento las condiciones establecidas para los sistemas de suministro y calidad del agua del Real Decreto 140/2003 de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios de la calidad del agua de consumo público (BOE nº 45 de 21/2/2003), y demás normativa sectorial aplicable.
  
2) Dado que se trata de una zona que presenta riesgo debido a la alta vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, y considerando que parte de las obras se encuentran incluidas en la Cuenca de Afección de la Zona Húmeda de la Marjal de Almenara, se deberá controlar especialmente el evitar depósito o vertidos de materiales contaminantes en el suelo. Asimismo presenta riesgo en grado variable de inundación, por lo que se deberán adoptar las medidas pertinentes para adaptar las construcciones y prevenir riesgos de contaminación en atención a los mismos.
  
3) Los materiales procedentes de la excavación del depósito y de las aperturas de las zanjas que no puedan reutilizarse en el relleno de los mismas, se retirarán a vertedero controlado. Se procederá a retirar asimismo los restos de material procedentes de las obras.
  
4) Con el fin de minimizar el impacto lumínico en las instalaciones del depósito se dispondrán las luminarias a baja altura, dirigiendo la potencia lumínica hacia el suelo con lámparas de vapor de sodio a baja presión, y dotando el sistema de dispositivos para controlar el flujo luminoso.
  
5) Teniendo en cuenta que la actuación se encuentra próxima a la Marjal de Almenara, en una zona de cuenca visual amplia, se adoptarán medidas correctoras complementarias para minimizar el impacto paisajístico. Como medida de integración paisajística de las instalaciones se recomienda la adecuación del diseño de los edificios al entorno agrícola, utilización de materiales que no produzcan reflectancia, así como la incorporación de una pantalla arbórea en el perímetro de la parcela, con especies acordes con el entorno. Asegurando el mantenimiento de la misma mediante riegos periódicos.
  
6) Se implantarán en depósito y grupos de presión, los aislamientos acústicos necesarios para conseguir los niveles de inmisión sonora establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Comunidad Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
7) Se deberá remitir anualmente a esta Dirección General un informe con los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental incluyendo el estado de la revegetación realizada, emisiones sonoras, gestión y destino de los distintos tipos de residuos y materiales excedentarios generados por la ejecución de las obras, y demás incidencias que se hubieran producido incluyendo reportaje fotográfico sobre las medidas de minimización del impacto paisajístico.
  
8) Teniendo en cuenta la abundancia de restos arqueológicos existentes en término municipal de Sagunto, si durante la ejecución de las obras, tanto del depósito como de las canalizaciones, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
9) Se presupuestarán en el proyecto tanto las medidas correctoras establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental como las que se establecen en el presente condicionado.
  
10) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan en las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia a 7 de Mayo de 2004. - director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 396/03-AIA
  
Promotor: Hidrocantábrico Distribución Eléctrica SA.U.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y
  
Objeto del proyecto: Instalación de línea eléctrica de 20 kV.
  
Localización: Términos municipales de Elche y Dolores (Alicante).
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
El objeto del proyecto es la construcción de una línea eléctrica de 20 kV que una la Subestación Elche 132/20 kV en construcción con el Polígono Industrial de Los Azarbes en Dolores.
  
La citada actuación se pretende desdoblar en dos fases:
  
- Línea aérea de 20 kV Subestación Elche - La Regalía
  
- Línea aérea de 20 kV La Regalía - Polígono Los Azarbes
  
El objeto del proyecto es la línea eléctrica de 20 kV La Regalía-Los Azarbes con una longitud total de 9.489 metros.
  
De esta línea se ha previsto un tramo de 1.605 metros en subterráneo y el resto (7.884 metros) en aéreo.
  
La línea está previsto en doble circuito de conductor LA-280 más un cable de fibra óptica.
  
Se realiza desde el apoyo fin de línea del tramo aéreo Subestación Elche - La Regalía, una conversión de aéreo subterráneo con objeto de minimizar su impacto sobre la Parque Natural de las Salinas de Santa Pola y librar una zona urbanizada. Se realizará el paso por la Zona de Protección de dicho Parque Natural mediante canalización subterránea a través de camino público y no mediante un trazado aéreo.
  
Se continúa con el trazado subterráneo de la línea hasta salir de la zona de protección del parque natural en las proximidades del río Vinalopó donde se realizará una conversión de subterráneo a aéreo continuando con el trazado aéreo hasta el Polígono de Los Azarbes.
  
El primer vano aéreo cruzará el río Vinalopó e inicia su trazado en una zona de baja densidad de viviendas, para posteriormente desplazarse en dirección al Polígono de Los Azarbes a través de la zona conocida como El Carrizal, libre de viviendas, buscando librar la Zona de Protección del Parque Natural de El Hondo.
  
2. Alternativas.
  
Se han estudiado tres posibles alternativas. La primera parte del trazado de la línea es común para las tres alternativas. En este tramo la línea se entierra con objeto de evitar la incidencia aérea sobre el perímetro de protección de 500 metros del Parque Natural de las Salinas de Santa Pola. Este tramo tiene una longitud de 1.373 metros.
  
A partir de este punto se diferencian tres trazados alternativos: A, B, C.
  
Alternativa A: desde el punto de conversión de aéreo subterráneo, avanza en dirección al parque Natural del Hondo, primero sobre el río Vinalopó, y luego atravesando huertos de palmeras y librando algún núcleo de población. Luego sigue un trazado sensiblemente paralelo al perímetro de protección del Parque Natural del Hondo. Continua el trazado al sur del Parque Natural del Hondo, atravesando Els Carrissars d'Elx. El tramo final atraviesa Villa Amparo hasta llegar a la parte oeste del Polígono industrial de los Azarbes.
  
Alternativa B: desde el entronque aéreo subterráneo el trazado B continua atravesando el río Vinalopó y sobrevolando una línea eléctrica de alta tensión existente previamente, hasta llegar a un núcleo de población. La línea eléctrica discurre por el lado opuesto a las viviendas, librando algunos ejemplares aislados de palmeras. A partir de aquí el trazado gira y atraviesa unos terrenos de cultivo hasta llegar al límite sureste del perímetros de protección del Parque Natural del Hondo. El trazado continua siguiendo el límite de Reserva de Suelo de Infraestructura establecido en el Plan General de Ordenación Urbana del Ayuntamiento de Elche, llega al Polígono de los Azarbes.
  
Alternativa C: desde el entronque aéreo subterráneo el trazado C discurre un tramo común con la alternativa B (hasta el núcleo de población). A partir de aquí la alternativa C continua recto hasta los Azarbes de la Pastora, Ancho y Dulce y discurre paralelo a ellos hasta la Casa de la Platera donde vuelve a girar hasta llegar al Polígono de Los Azarbes.
  
Tramitación Administrativa
  
El Proyecto Básico, Estudio de Impacto Ambiental, el resultado del periodo de información pública y los informes que forman parte del expediente, han sido remitidos por el Servicio Territorial de Industria de Alicante.
  
La información pública ha tenido lugar mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la provincia de Alicante en fecha de 16 de agosto de 2003.
  
Según escrito del director Territorial en el periodo de información pública se han presentado dos alegaciones.
  
Estas alegaciones presentadas por la empresa Iberdrola Distribución Eléctrica SA.U., hacen hincapié en la redundancia de instalaciones eléctricas en la zona geográfica de Elche y Dolores, en las que ya existen instalaciones eléctricas propiedad de esta empresa.
  
Sigue indicando que para suministrar electricidad al polígono de los Azarbes, Iberdrola cuenta con instalaciones eléctricas en esta zona como son línea 20 kV Almoradí de la ST Montesinos, y la línea 20 kV Rojales de la ST Rojales.
  
El promotor de la actuación objeto de evaluación contesta las alegaciones resaltando las siguientes consideraciones:
  
- No se produce duplicidad ni redundancia de instalaciones, ni perjuicio económico alguno para el sistema, puesto que la instalación eléctrica cuya autorización administrativa es objeto del presente expediente es una instalación necesaria para dotar de suministro de electricidad a actuaciones urbanísticas de nueva creación carentes de toda infraestructura eléctrica.
  
Se adjuntan también los informes del Ayuntamiento de Elche, Diputación Provincial de Alicante, Confederación Hidrográfica del Júcar donde exponen al Servicio Territorial de Industria los condicionantes que debe cumplir la instalación eléctrica en relación a las competencias de cada organismo citado.
  
Se ha efectuado consulta al Servicio Gestión y Conservación de la Biodiversidad. Este Servicio informa sobre el riesgo de las líneas existentes en este entorno sobre la avifauna de la zona aportando datos sobre los ejemplares electrocutados o colisionados, recogidos en el Centro de Recuperación de la Santa Faç. Algunas de las especies están catalogadas «en peligro de extinción» en el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas.
  
Esta mortandad es debida a la frecuencia de desplazamientos de aves acuáticas entre las zonas húmedas colindantes, ya que tienen sus zonas de descanso o reproducción en algunas lagunas y sus zonas de alimentación en otras, por lo que trasiegan continuamente entre unas y otras. En el caso concreto que nos ocupan, existe un «dormidero» de garzas en la Charca Sur del P.N. del Hondo con más de 2000 ejemplares que durante el día se alimentan en otras charcas del P.N. pero, sobretodo, en las charcas cercanas de las Salinas de Santa Pola y del Hondo de Amorós.
  
Precisamente en los terrenos sobre los que se pretenden colocar los postes del tendido, está instalada una colonia de canastera Glareola pratincola, especie catalogada como «vulnerable» en el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas.
  
Vista la documentación presentada se solicita al promotor presente una ampliación de la misma en los siguientes apartados: estudio de alternativa de realizar todo el trazado en subterráneo; afección sobre el patrimonio histórico-artístico; localización de los distintos trazados en plano escala 1:50.000.
  
En la ampliación presentada se analizan trazados de la línea en subterráneo. En la ampliación del estudio presentada se concluye que la alternativa subterránea no introduce mejoras técnicas ni de explotación sobre la solución aérea. Añade que la opción subterránea plantea una desventaja económica sobre la opción aérea. Se calcula en el estudio un sobreprecio del 110% sobre el precio previsto en la alternativa subterránea A y 142,7% para la alternativa subterránea B.
  
De las tres alternativas aérea estudiadas, el estudio de impacto ambiental estima que la que origina una menor incidencia en el medio es la Alternativa B.
  
Esto se justifica en el estudio por considerar que discurre por la zona más antropizada, libra ejemplares aislados de palmeras que se encuentra en su trazado, respeta el límite del perímetro de protección del Parque Natural del Hondo y discurre en paralelo a la carretera CV-855, respetando el límite de Reserva de Suelo de Infraestructura establecido en el Plan de Ordenación General Urbana del Ayuntamiento de Elche, hasta llegar al Polígono de Los Azarbes.
  
Afecciones legales
  
La actuación se emplaza en área que se encuentra limitada por dos espacios naturales como son el Parque Natural del Fondó (declarado paraje natural de la Comunidad Valenciana mediante Decreto 187/1998, de 12 de diciembre del Consell de la Generalitat Valenciana), y Parque Natural de las Salinas de Santa Pola (declarado parque natural mediante Decreto 189/1988 de 12 de diciembre). Cuentan además con otras figuras de protección como son: Zona de Especial Protección para las Aves; se encuentran incluidas en la lista de Humedales de Importancia Internacional del Convenio Ramsar, Catálogo de Zonas Húmedas, etc.
  
Consultada la documentación existente sobre plan general de ordenación urbana de Dolores y Elche se comprueba que la actuación afecta en ambos casos a suelo no urbanizable común. En el caso del término municipal de Elche se encuentra señalizado como Clave 53 Saladares y Carrizales que se caracteriza por ser un suelo no urbanizable de alto nivel freático tradicionalmente ocupadas por saladares y carrizales.
  
Respecto al patrimonio histórico artístico Dolores no tiene realizado un inventario o catálogo de bienes de interés, histórico, artístico y/o cultural.
  
La línea eléctrica puede afectar a las vías pecuarias Colada de San Fulgencio, Vereda de Dolores y Colada de Manzanilla.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el estudio de impacto ambiental se indica que los impactos ambientales se van a producir tanto en la fase de construcción (caminos y vías de acceso a la obra; transporte de materiales; escombreras; demanda de mano de obra) como en la fase de funcionamiento (presencia de la línea de alta tensión).
  
Los elementos del medio que pueden verse afectados son: calidad del aire; suelo y subsuelo; agua; vegetación; fauna; paisaje; patrimonio cultural; medio socioeconómico; accesibilidad e infraestructura energética.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Sigue indicando el estudio que en la fase de construcción los impactos potenciales son, entre otros: incremento puntual y localizado de partículas en suspensión; emisiones de los gases de escape de la maquinaria utilizada durante las obras de construcción; contaminación del suelo y/o de las aguas por vertidos accidentales de aceites y combustibles de la maquinaria; compactación del terreno por la maquinaria; modificaciones del nivel freático por el tramo subterráneo de la línea; molestias a la fauna terrestre y avifauna por presencia de persona y trabajo de maquinaria; modificación y alteración de hábitats faunísticos; afección al paisaje producida por las actividades de construcción de la línea eléctrica; afección al patrimonio arqueológico.
  
En la fase de funcionamiento los impactos potenciales son: afecciones a la avifauna por aumento del riesgo de electrocución con el tendido eléctrico; afecciones a la avifauna por aumento del riesgo de colisión con el tendido eléctrico; modificación del paisaje por impacto visual; perturbaciones electromagnéticas.
  
Se han valorado como compatibles el incremento de partículas en suspensión; compactación de suelo.
  
Como no significativo la emisión de gases de la maquinaria; contaminación del suelo y/o aguas por vertidos accidentales; modificaciones del nivel freático; molestias a la fauna y alteración de hábitats; afección a patrimonio.
  
Como moderados las afecciones a la avifauna por aumento del riesgo de colisión y/o electrocución; modificación del paisaje.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se proponen en el estudio de impacto ambiental son, entre otras, las siguientes:
  
- Riego con agua y cobertura de los camiones que transporten material pulverulento para evitar el levantamiento de polvo.
  
- Control de las emisiones gaseosas producidas por la maquinaria.
  
- Localización de lugares de préstamos y vertederos.
  
- Laboreo de terrenos compactados.
  
- Optimizar la ocupación del suelo por maquinaria y elementos auxiliares. Minimizar las superficies de vegetación afectadas y suelo compactado.
  
- Gestión de los residuos generados.
  
- Para disminuir el impacto visual creado en el entorno por la presencia del tendido eléctrico, se evitará introducir torres en zonas de dominancia topográfica y se procurará que pase por las zonas con menor fragilidad paisajística.
  
- Para minimizar el riesgo de electrocución de la avifauna se instalarán tres unidades de aisladores con el fin de conseguir la suficiente distancia entre conductor y cruceta (250 cm como mínimo).
  
- Restauración del espacio natural afectado por las obras, y de las escombreras que se generan en la fase de obras.
  
Como bien señala el estudio de impacto ambiental el área donde se desarrolla la actuación, se encuentra limitada por dos espacios naturales como son el Parque Natural del Fondó (declarado paraje natural de la Comunidad Valenciana mediante Decreto 187/1998, de 12 de diciembre del Consell de la Generalitat Valenciana), y Parque Natural de las Salinas de Santa Pola (declarado parque natural mediante Decreto 189/1988 de 12 de diciembre). Cuentan además con otras figuras de protección como son: Zona de Especial Protección para las Aves; se encuentran incluidas en la lista de Humedales de Importancia Internacional del Convenio Ramsar, Catálogo de Zonas Húmedas, etc.
  
De acuerdo con el Decreto 60/2003, de 13 de mayo de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba la ordenación de las zonas periféricas de protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante (Salinas de Santa Pola, Lagunas de la Mata y Torrevieja y el Fondó), la zona donde se emplaza la actuación se emplaza en Área de Especial Interés Natural y Áreas sujetas a Plan Especial.
  
Esta actuación de acuerdo con este decreto se encuentra sometida a Declaración de Impacto Ambiental.
  
Las áreas de Interés Especial Natural corresponden a zonas valores naturales fundamentales en el área. Se representan aquí los ambientes fluviales, en el curso del río Vinalopó o barranco de la Fayona; los sistemas húmedos próximos al litoral, con la inclusión de la zona húmeda catalogada «Els Carrissars d'Elx»; los restos de vegetación psammófila y de litoral en la pequeña duna situada junto a las salinas de Pinet; y la vegetación halófila bien representada o de gran potencialidad presente en diferentes enclaves del ámbito.
  
En las áreas sujetas a Plan Especial se incluyen las zonas donde se han producido asentamientos y concentración de viviendas ajenas a un proceso correcto de urbanización, con la consiguiente carencia de infraestructuras básicas (especialmente de saneamiento) y la evidente repercusión negativa sobre los parques.
  
La línea eléctrica de 20 kV, doble circuito propuesta en aérea, ubicada en la zona señalada supone un riesgo muy elevado en la población de aves del entorno, impacto insuficientemente valorado en el estudio de impacto ambiental
  
La zona por donde discurre se una zona húmeda de carrizal situada entre otras zonas húmedas de muy alto valor lo que supone un continuo movimiento de aves entre estas áreas.
  
El área de afección de la línea es, por tanto, una zona de paso y comunicación de especies de aves que utilizan estos espacios naturales además de ser áreas de campeo de otras rapaces.
  
El tipo de tendido presenta problemas de electrocución y colisión sobre las aves que caracterizan estos entornos.
  
Los factores que influyen en la electrocución son las condiciones técnicas del tendido así como las condiciones biológicos como la envergadura y las costumbres de las aves.
  
Respecto a la colisión, recordar que cualquier ave voladora es susceptible de sufrirlo. Son especialmente sensibles a este tipo de accidentes las grandes aves, las rapaces que cazan en picado o se realizan persecuciones a gran velocidad, las nocturnas, las que se desplazan en grupos (Anátidas, Limícolas, Grullas, etc.) y las especies gregarias que vuelan a baja altitud.
  
En las zonas húmedas la mortalidad por colisión presenta un máximo riesgo.
  
El riesgo que supone una línea en aéreo para la fauna de interés y el impacto paisajístico que se origina, da como resultado un impacto global que se considera severo/crítico por lo que la única alternativa posible al tendido es el soterramiento de la línea.
  
Por tanto, solamente puede informarse favorablemente el suministro eléctrico propuesto si éste se realiza en subterráneo aprovechando la existencia de camino así como la posible ocupación de las vías pecuarias existentes, y los núcleos de viviendas.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
No estimar aceptable el proyecto de ?Línea aérea de energía eléctrica a 20 kV», en el término municipal de Elche y Dolores (Alicante), cuyo promotor es Hidrocantábrico Distribución Eléctrica, SA.U., por considerar que la propuesta en aéreo supone un riesgo severo/crítico para la avifauna de la zona. Se considera que el suministro pretendido debe realizarse en subterráneo por los caminos existentes o buscar otros suministros desde el municipio de Dolores.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia 7 de mayo de 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 345/03-AIA.
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Quartell.
  
Promotor: Ayuntamiento de Quartell.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Localización: Término Municipal de Quartell (Valencia).
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
El término municipal de Quartell se encuentra situado en la provincia de Valencia, entre los términos municipales de Benavites, Quart del Les Valls, Faura, Sagunto,y Benifairó de Les Valls.
  
Las principales redes de comunicación que cruzan el término municipal son la autopista AP-7, la línea férrea Valencia-Tarragona, la carretera nacional N-340 y la carretera CV-320 Canet-Torres Torres, que da acceso al casco urbano de Quartell. Otras infraestructuras que cruzan el término municipal son dos líneas eléctricas de 400 KV y 66 KV, una conducción del gaseoducto y una conducción del oleoducto.
  
Entre los elementos de mayor interés existentes en el término municipal se encuentran la zona húmeda denominada ?Marjal y Estanys d'Almenara- incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana situada al Este del término municipal, coincidente con la anterior en cuanto al ámbito se refiere se encuentra el Lugar de Interés Comunitario denominado ?Marjal d'Almenara- incluido en la red de espacios naturales aprobados por el Gobierno Valenciano para su inclusión en la Red Natura 2000, de acuerdo a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE de Hábitats, los cauces naturales, entre los que destaca el Barranco del Coronel como principal cauce que atraviesa el término municipal de oeste a este, y las vías pecuarias denominadas ?Vereda de La Fuente o de Aragón- de anchura legal 21 m, ?Colada del Camino Viejo de Almenara?, de anchura legal 6 m, ?Vereda del Barranco del Arquet- de anchura legal 35 m y ?Azagador de Quartell?, de anchura legal 20 m. Respecto al patrimonio arqueológico, etnológico y/o paleontológico en el estudio de impacto ambiental se apunta no encontrarse inventariado ningún yacimiento según el inventario facilitado por la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Educación y Ciencia.
  
El principal uso al que se destina la práctica totalidad del término municipal clasificado como no urbanizable es el uso agrícola de regadío (cítricos) y en menor medida usos hortícolas, no localizándose en el ámbito del Plan General áreas con características forestales.
  
La expansión del suelo residencial propuesta se desarrollará al oeste del casco urbano, sobre terrenos en parte clasificados como urbano residencial y sobre terrenos clasificados como no urbanizable de especial protección agrícola en el planeamiento vigente. Respecto al suelo industrial, se prevé el desarrollo del mismo entre las infraestructuras correspondientes a la carretera nacional N-340 y la línea de ferrocarril Valencia-Tarragona al este del casco urbano, sobre suelo de uso agrícola. El suelo industrial ordenado pormenorizadamente obtuvo declaración de impacto ambiental aceptable con condiciones al tramitarse como modificación puntual de las Normas Subsidiarias vigentes, en fecha 29 de abril de 2003 y posterior resolución de fecha 27 de noviembre de 2003.
  
Se propone el siguiente modelo territorial:
  
- Suelo Urbano 23,59 Ha
  
- Suelo Urbanizable Pormenorizado:
  
- Residencial 15,24 Ha
  
- Suelo Urbanizable No Pormenorizado:
  
- Industrial 46,28 Ha
  
- Suelo No Urbanizable:
  
- Común 177,01 Ha
  
- De Especial Protección 66,09 Ha
  
El abastecimiento urbano residencial e industrial se efectúa a partir de un pozo situado en la partida del Arap. Las aguas residuales urbanas se depuran en la EDAR mancomunada de los cinco municipios de les Valls ubicada en el municipio de Faura. Se prevé la construcción de una nueva depuradora que dé servicio al polígono industrial. Los residuos sólidos urbanos son gestionados por la Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos (EMTRE) y trasladados al vertedero de Guadassuar. No obstante, el municipio de Quartell se acogió a los Estatutos para la constitución de un Consorcio para la ejecución de las previsiones del Plan Zonal de Residuos de las Zonas III y VIII.
  
Más de 2/3 del término municipal se encuentra afectado por riesgo de inundación, según el PATRICOVA (Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana), planeamiento de rango superior vinculante en la elaboración del Plan General que no ha sido contemplado en el mismo.
  
Tramitación Administrativa
  
1.Información Pública
  
En fecha 9 de septiembre de 2003 la Sección de Planeamiento de los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental el Proyecto de Plan General de Ordenación Urbana, Estudio de Impacto Ambiental y expediente administrativo.
  
El Plan General de Ordenación Urbana y el Estudio de Impacto Ambiental se sometieron al correspondiente trámite de información al público mediante anuncios publicados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº4.412, de fecha 7 de enero de 2003 y en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia nº295, de fecha 12 de diciembre de 2003, habiéndose presentado siete alegaciones al respecto, según consta en el certificado emitido por la Secretario-Interventor del Ayuntamiento de Quartell.
  
De las alegaciones presentadas, las únicas que son de carácter ambiental solicitan lo siguiente:
  
- La retirada del anteproyecto del Plan General al no cumplir los requisitos legales tales como, la Ley de Espacios Naturales de la Comunidad Valenciana, Ley de Aguas, Reglamento de dominio público hidráulico, Ley de Ordenación del Territorio, Ley del Suelo No Urbanizable y Decretos de transposición de la Directivas de aves y hábitats.
  
- El suelo protegido como zona húmeda solicitan sea más amplio del propuesto en el Plan General, para lo cual se aportan datos a fin de justificar que el marjal no se limita a la zona incluida en el catálogo de zonas húmedas de la Comunidad Valenciana, sino que se extiende hacia el oeste de la zona protegida.
  
- Respecto a la desprotección de las zonas agrícolas propuesta en el Plan General y que el documento de planeamiento vigente mantiene como de especial protección agrícola, se manifiesta la disconformidad reclamando se justifique dicha desprotección. Se manifiesta que el planeamiento vigente es más respetuoso con el medio ambiente y el entorno rural que el Plan General propuesto.
  
- Respecto a los riesgos de inundación se manifiesta en varias alegaciones el incumplimiento del PATRICOVA, el cual ha sido ignorado en todo el documento.
  
Respecto a las alegaciones presentadas cabe señalar que efectivamente debería justificarse la desprotección de las áreas agrícolas de alto valor no considerando exclusivamente el tipo de cultivo sino otros factores que dan valor a las zonas agrícolas de Quartell. La zona húmeda catalogada ha sido identificada y protegida en el Planeamiento propuesto, no obstante no se han tenido en consideración las zonas situadas al oeste del marjal que los alegantes reclaman sea protegida por sus características como zona húmeda. Respecto a los riesgos de inundación el Plan General no hace referencia al Patricova el cual es de obligado cumplimiento para aquellos planeamientos no aprobados definitivamente antes de la entrada en vigor del Patricova, en este sentido esta Dirección General solicitó ampliación de documentación al respecto, por su influencia sobre los usos previstos en suelos inundables.
  
2.Peticiones de informes y documentación complementaria
  
En fecha 3 de marzo de 2004, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remitió al Ayuntamiento de Quartell un escrito de solicitud de ampliación del Estudio de Impacto Ambiental remitido, con el objeto de subsanar una relación de deficiencias detectadas referidas a gestión de residuos, calificación del suelo no urbanizable, vías pecuarias y usos en zonas riesgo de inundación.
  
En fecha 15 de marzo de 2004, el Ayuntamiento remitió a la Conselleria de Territorio y Vivienda documentación complementaria cuyo contenido no subsana las consideraciones efectuadas por esta Conselleria. En este sentido, en fecha 29 de marzo de 2004, se reitera la solicitud de ampliación del Estudio de Impacto Ambiental.
  
En fecha 5 de abril de 2004, el Ayuntamiento remitió a la Conselleria de Territorio y Vivienda nueva documentación complementaria, mediante la cual se justifica el tratamiento de los residuos sólidos urbanos, inertes y peligrosos. El resto de epígrafes no se entienden justificados con la documentación aportada.
  
En fecha 27 de abril de 2004 la Sección de Planeamiento de la Conselleria de Territorio y Vivienda remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental copia de la documentación complementaria adjuntada por el Ayuntamiento de Quartell en fecha 5 de abril de 2004.
  
Afecciones legales
  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:
  
- Zonas Húmedas: Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana. En dicho acuerdo se incluye la ?Marjal y Estanys d'Almenara?, denominándose la misma como Zona 4.
  
- Red Natura 2000: El término municipal de Quartell está incluido en el ámbito de la zona LIC, ?Marjal d'Almenara?, incluida en la red de espacios naturales aprobados por el Gobierno Valenciano, según Acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de julio de 2001, para su inclusión en la Red Natura 2000, de acuerdo a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE de Hábitats.
  
- PATRICOVA: Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba definitivamente el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana. En dicho acuerdo se incluye el término municipal de Quartell como zona con niveles de riesgo de inundación 1, 2, 3, 4 y 5.
  
- Dominio Público Hidráulico: El principal cauce que surca el término municipal de Quartell de oeste a este es el barranco del Coronel o Azagador de Quartell. Será de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
- Vías Pecuarias: Será de aplicación la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. En el término municipal de Quartell se encuentran clasificadas cuatro vías pecuarias denominadas ?Vereda de La Fuente o de Aragón- de anchura legal 21 m, ?Colada del Camino Viejo de Almenara?, de anchura legal 6 m, ?Vereda del Barranco del Arquet- de anchura legal 35 m y ?Azagador de Quartell?, de anchura legal 20 m.
  
- Carretera Nacional N-340: La ubicación propuesta del suelo urbanizable industrial afecta a las zonas de dominio público, servidumbre y afección de la carretera nacional N-340. Será de aplicación la Ley 25/1988, de 29 de julio, de Carreteras y su Reglamento, aprobado por Real Decreto 1812/1994, de 2 de septiembre.
  
- Ferrocarril Valencia-Barcelona: La ubicación propuesta del suelo urbanizable industrial afecta a las zonas de dominio público, servidumbre y afección del ferrocarril Valencia-Barcelona. Será de aplicación la Ley 16/1987, de 30 de julio, de Ordenación de los Transportes Terrestres y su Reglamento, aprobado por Real Decreto 1211/1990, de 28 de septiembre.
  
- Los vertidos de aguas pluviales y residuales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
- Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
- El nivel de ruido admisible estará conforme con el modelo de Ordenanza Municipal sobre la Prevención de la Contaminación Acústica (Protección contra Ruidos y Vibraciones) elaborado al efecto conjuntamente por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Consideraciones ambientales
  
Revisada la documentación tramitada y efectuada visita a la zona afectada por técnicos del Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental se ha podido comprobar que el Plan General del municipio de Quartell propone un modelo territorial que respeta y protege las áreas naturales catalogadas. No obstante, se deben mencionar algunos aspectos del modelo que puntalmente merecen ser corregidos o complementados, en el sentido que a continuación se indica:
  
- En el término municipal de Quartell el uso predominante del suelo es al agrícola, principalmente de cítricos y de menor entidad existe un área próxima a la marjal destinada a productos hortícolas. En el planeamiento vigente todo el suelo agrícola a excepción de la zona de huerta se encuentra clasificado como suelo no urbanizable de especial protección por su valor agrícola. En el planeamiento propuesto todo el suelo agrícola se clasifica como suelo no urbanizable común, suprimiendo la protección de dicho suelo. Los motivos alegados por el Ayuntamiento son que estos terrenos no reúnen valores que los hagan merecedores de la clasificación de suelo no urbanizable de especial protección agrícola, al tratarse de un cultivo muy extendido en la Comunidad Valenciana y entender que este tipo de protección está destinado a aquellas áreas en peligro de desaparición, como puede ser la Huerta de Valencia, entendiendo, por tanto, que no es un supuesto incluido en el artículo 1.c) de la Ley 4/92 del Suelo No Urbanizable. La valoración efectuada en el Estudio de Impacto Ambiental se limita al tipo de cultivo sin tener en cuenta otros aspectos como es la edafología, la vulnerabilidad del agua subterránea, los riesgos de inundación, entre otros. Por el contrario, consultada la información disponible en la cartografía temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda por técnicos de esta Conselleria se observa que el término municipal de Quartell en su totalidad presenta una Capacidad de Uso Agrológica Muy Elevada, información no considerada en el Estudio. Asimismo, en la Ley 4/92 del Suelo No Urbanizable, artículo primero apartado 1.d) expresa que se clasificarán como suelo no urbanizable los terrenos cuyo uso o aprovechamiento agrícola, ganadero o forestal actual debe ser mantenido, sin que se diga que estos suelos deben ser de especial protección o común, según el apartado 3 del mismo artículo. Por lo tanto, la determinación de que el suelo agrícola sea no urbanizable común basándose en el contenido de la Ley 4/92 está infundada.
  
- Los diferentes documentos del Plan General, entre ellos la memoria justificativa y el estudio de impacto ambiental, expresan textualmente que no existe ningún Plan de Acción Territorial ni planeamiento de rango superior que pueda ser vinculante para la elaboración del Plan General de Ordenación Urbana de Quartell. Esta afirmación se manifiesta en el documento al observarse que no hay ninguna referencia al PATRICOVA y mucho menos a la aplicación de su normativa urbanística al no establecerse ninguna limitación de usos de las previstas en el Plan de Acción Territorial.
  
- El término municipal de Quartell se considera un municipio con elevado riesgo de inundación según la normativa urbanística del PATRICOVA, con niveles de riesgo 1, 2, 3, 4 y 5. No se ha elaborado un estudio de inundabilidad que incluya al menos todo el ámbito del término municipal, aspecto fundamental para establecer las limitaciones de usos en suelo no urbanizable con diferentes niveles de inundabilidad. La normativa urbanística del Plan General propuesto en suelo no urbanizable común no ha tenido en cuenta el riesgo de inundación existente en el municipio. Asimismo, el suelo urbanizable residencial que se reclasifica afecta parcialmente a un suelo afectado por riesgo de inundación con nivel 2.
  
- El suelo urbanizable industrial previsto en el Plan General, obtuvo declaración de impacto ambiental aceptable con condiciones al tramitarse como modificación puntual de las Normas Subsidiarias vigentes, en fecha 29 de abril de 2003 y posterior resolución de fecha 27 de noviembre de 2003. Dichas condiciones hacen referencia a la necesidad de ejecutar las infraestructuras definidas en el Estudio Hidrológico e Hidráulico del Barranco del Coronel con anterioridad al desarrollo de la actuación integrada, al cumplimiento de la normativa del PATRICOVA, al cumplimiento de los informes de Vías Pecuarias, Espacios Naturales y Dirección General de Interior, aspectos de suministro de agua, tratamiento de aguas residuales, afección a la zona húmeda catalogada denominada ?Marjal y Estanys D'Almenara?, vertidos, gestión de residuos, reutilización de tierra vegetal, integración del polígono con los usos agrícolas colindantes. Todas estas condiciones no han sido llevadas a cabo hasta el momento, en cambio sí se esta ejecutando naves industriales en la zona industrial sin ni siquiera desarrollar la urbanización. Esto supone un incumplimiento de la Declaración de Impacto Ambiental y de la aprobación definitiva, por parte del Ayuntamiento. Ambientalmente se está produciendo una seria agresión sobre el medio incumpliéndose las determinaciones brevemente citadas con anterioridad.
  
- Al Este del término municipal se encuentra la zona húmeda denominada ?Marjal y Estanys D'Almenara?, incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, aprobado por Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano. Dicha marjal se ha clasificado en el Plan General como Suelo No Urbanizable de Especial Protección Humedal. Entre los usos establecidos en este tipo de suelo según las Normas Urbanísticas propuestas se encuentran la agricultura de secano, infraestructuras y servicios, las cuales deberán ser no aceptadas por su incompatibilidad con la preservación de la zona natural. Asimismo, el ámbito de la zona húmeda es coincidente con el Lugar de Interés Comunitario denominado ?Marjal d'Almenara- incluido en la red de espacios naturales aprobados por el Gobierno Valenciano para su inclusión en la Red Natura 2000, de acuerdo a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE de Hábitats, aspecto este no recogido en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Teniendo en cuenta que el suelo industrial que está previsto que se desarrolle verterá sus aguas pluviales sobre el barranco del Coronel el cual se desbordará presumiblemente en una zona situada entre la marjal y la autopista AP-7, alimentando parte de esas aguas la propia marjal, se debe preservar de cualquier actuación urbanística, localización de actividades industriales y desarrollo de viviendas aisladas, el ámbito comprendido entre el suelo urbanizable industrial y el suelo no urbanizable de especial protección humedal, otorgando a dicho suelo la calificación de especial protección.
  
- En el término municipal existen cuatro vías pecuarias clasificadas, según la Orden Ministerial de fecha 25 de noviembre de 1.975 (BOE 12/01/78), denominadas ?Vereda de La Fuente o de Aragón- de anchura legal 21 m, ?Colada del Camino Viejo de Almenara?, de anchura legal 6 m, ?Vereda del Barranco del Arquet- de anchura legal 35 m y ?Azagador de Quartell?, de anchura legal 20 m. En el Plan General se ha grafiado en el plano de ordenación estructural A.3 las vías pecuarias con anchos legales erróneos, ya que en tanto no se proceda a la desafección de los sobrantes considerados en la Orden Ministerial, los anchos legales de la ?Vereda del Barranco del Arquet- y del ?Azagador de Quartell- son de 35 m y 20 m respectivamente, no 12 m y 10 m como se ha expresado en el Plan General.
  
Las vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Quartell no han sido identificadas por su nombre y anchura legal tanto en el documento correspondiente al Estudio de Impacto Ambiental como en las Normas Urbanísticas, debiéndose regular los usos admisibles sobre las vías pecuarias conforme a la Ley 3/95 de Vías Pecuarias.
  
- Respecto al tratamiento y gestión de residuos, en la ampliación de documentación, el Ayuntamiento ha certificado que los residuos sólidos urbanos son gestionados por la Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos (EMTRE) y trasladados al vertedero de Guadassuar. Asimismo, el municipio de Quartell se acogió a los Estatutos para la constitución de un Consorcio para la ejecución de las previsiones del Plan Zonal de Residuos de las Zonas III y VIII.
  
- Respecto al patrimonio histórico, artístico y arqueológico, en el Estudio se indica que ha sido consultado el inventario de yacimientos arqueológicos de la Comunidad Valenciana, concluyéndose que no se espera impacto sobre el patrimonio al no existir elementos a preservar. No obstante, la Ley 4/98, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, establece la obligatoriedad de obtener un informe favorable vinculante de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, con anterioridad a la aprobación definitiva del documento urbanístico, aspecto este no cumplimentado en el Estudio.
  
- El Estudio de Impacto Ambiental contiene un programa de vigilancia ambiental, que deberá ser controlado por el Ayuntamiento, en el cual se mencionan los indicadores ambientales que permitan evaluar el impacto. No obstante, dicho programa no establece los valores umbrales, frecuencia del control medioambiental y medidas a adoptar en caso de ser necesario.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/90).
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, aprobado mediante Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Quartell (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste y en su Programa de Vigilancia Ambiental, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. Con anterioridad a la aprobación definitiva se deberá elaborar un Estudio de Inundabilidad que deberá ser aprobado por el órgano administrativo competente del PATRICOVA. De dicha tramitación se deberá establecer las limitaciones de usos en suelo no urbanizable con diferentes niveles de inundabilidad, incorporándose las determinaciones que surjan en la normativa urbanística del Plan General.
  
2. En el Suelo No Urbanizable de Especial Protección Humedal se considera incompatible los usos de agricultura de secano, infraestructuras y servicios, a excepción del viario existente, el cual no deberá ampliarse, y aquellos servicios de nueva construcción que deberán transcurrir por el viario existente, sin afectar a la zona húmeda y LIC. Estas modificaciones deberán ser incorporadas en las Normas Urbanísticas propuestas del Plan General.
  
3. El ámbito comprendido entre el suelo urbanizable industrial y el suelo no urbanizable de especial protección humedal, deberá ser clasificado como suelo no urbanizable de especial protección por sus valores agrícolas, su función amortiguadora de posibles impactos derivados del polígono industrial previsto o posibles futuros desarrollos. Asimismo, el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación nivel 1 debe ser calificado como de especial protección en cumplimiento del artículo 21 del PATRICOVA.
  
4. Las vías pecuarias, bienes de dominio público de la Generalitat Valenciana, quedarán libres en toda su anchura de obstáculos que puedan perturbar el tránsito normal de los ganados, debiendo ser respetadas en todo su trazado y anchura, acorde a lo dispuesto en la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias. Los anchos legales de la ?Vereda del Barranco del Arquet- y del ?Azagador de Quartell- son de 35 m y 20 m respectivamente, no 12 m y 10 m como se ha expresado en el Plan General, en tanto en cuanto no se proceda a la desafección de los sobrantes considerados en la Orden Ministerial de fecha 25 de noviembre de 1.975. Las vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Quartell deberán ser identificadas por su nombre y anchura legal en las Normas Urbanísticas, debiéndose regular los usos admisibles sobre las vías pecuarias conforme a la Ley 3/95 de Vías Pecuarias.
  
5. Se garantizará la adecuada gestión de los distintos tipos de residuos, la capacidad de depuración y correcta gestión de las aguas residuales generadas y el suministro de agua en el término municipal, antes de la aprobación definitiva.
  
6. Se deberá obtener de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, informe favorable al Plan General, el cual resultará vinculante, con anterioridad a la aprobación definitiva del documento urbanístico, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/98, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
7. El desarrollo del suelo urbanizable industrial deberá cumplir los condicionantes impuestos en la declaración de impacto ambiental aceptable con condiciones, que se tramitó como modificación puntual de las Normas Subsidiarias vigentes, de fecha 29 de abril de 2003 y posterior resolución de fecha 27 de noviembre de 2003.
  
8. Serán de aplicación todas y cada una de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, que no entren en contradicción con las propuestas en los epígrafes anteriores de la presente Declaración, debiéndose incluir las mismas en las Normas Urbanísticas.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 11 de mayo de 2004. - director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 040/03-AIA
  
Título: Gestor de Residuos Peligrosos y No Peligrosos. Centro de Tratamiento y Valorización de Envases y Materiales Industriales (CETRAVEMI)
  
Promotor: GIRSA, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Quartell
  
Localización: Parcela M-13 de la Ampliación del Polígono Industrial «El Ventorrillo», en el término municipal de Quartell (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del Proyecto
  
La actividad industrial objeto del proyecto presentado por GIRSA, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA., consiste en la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos, concretamente envases residuales plásticos (PE, PP, PS y ABS) y metálicos (férreos y no férreos), suelos contaminados, lodos, disoluciones acuosas residuales y taladrinas agotadas.
  
Características más relevantes del entorno natural afectado
  
Para la selección del emplazamiento se llevó a cabo un estudio con los siguientes criterios de selección: buenas comunicaciones, lejanía a núcleos urbanos, rutas que eviten los núcleos urbanos, ubicación en un entorno industrial con parcela de tamaño suficiente en previsión de ampliaciones y catalogación del suelo para estos usos, servicios propios del suelo industrial (electricidad, gas, tratamiento de aguas residuales, etc.), proximidad a los centros productores de residuos, buena disposición de la corporación municipal y no afección a figuras de protección del territorio.
  
Basándose en ello, se eligió una parcela de 32.237 m2 de la ampliación del Polígono Industrial «El Ventorrillo», a la espera de las actuaciones que permitieran el desarrollo de actividades industriales en un suelo que, en el momento de la elección no cumplía criterios tales como clasificación y calificación, suficiencia de servicios propios del suelo industrial, etc. ni aparentemente, influyó en esta elección el riesgo de inundación ni su proximidad a una Zona Húmeda y LIC, situada a menos de 2 kilómetros al este del emplazamiento seleccionado.
  
El Polígono Industrial y su ampliación, limitan al Este con la Colada del Camino Viejo de Almenara, paralela al ferrocarril Valencia-Tarragona, al Norte con el Camino Azagador de Quartell y el Barranco del Coronel, que limita los términos de Quartell y Benavites. Al Oeste con la N-340 y al Sur con el límite entre los términos municipales de Quartell y Sagunto.
  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad
  
En cuanto al los procesos de gestión de residuos proyectados, se llevan a cabo en unidades de tratamiento ubicadas en edificaciones independientes unas de otras, separadas por los viales para la circulación por el interior de la Planta. El proceso industrial proyectado es valorado positivamente desde el punto de vista ambiental, ya que el sistema de gestión previsto se orienta hacia el vertido nulo, proyectando un sistema de trabajo próximo al circuito cerrado. De este modo, se tiene:
  
1. Unidad de Lavado de Envases.
  
El tratamiento de los envases, con una capacidad de 6.000 tm/año, persigue principalmente su regeneración por lavado ?automático o manual- y posterior reutilización de nuevo como envases. Aquellos envases degradados serán triturados y lavados, siendo en el caso de PP y PE, reciclados en las propias instalaciones, concretamente en la Unidad de Producción de Envases plásticos. El resto de triturado plástico y metálico será en su caso valorizado externamente.
  
Los equipos necesarios se implantarán sobre una zona de 1.000 m2 sobre la que se elevará una nave en la que se dispondrá toda la maquinaria. Anexa a la nave se encontrarán los equipos de depuración de aire y los depósitos de agua clarificada a recircular en el proceso de lavado, y los de álcalis que se emplearán en disolución con agua como agente de lavado.
  
El agente de lavado se emplea en circuito cerrado, y a pesar de la reposición de las pérdidas por arrastres y evaporación, llega un momento en el que se agota su capacidad de lavado, momento en el que será enviado y tratado en la Unidad de tratamiento Físico-Químico. Por otro lado, se generará el contenido residual de las sustancias remanentes en los envases a tratar, así como etiquetas, arena, etc.
  
2. Unidad de Producción de Envases.
  
Como ya se ha señalado, en esta Unidad se reciclará el triturado lavado de PP y PE procedente de la Unidad de Lavado de Envases. El proceso de reciclaje se lleva a cabo a través del calentamiento hasta el punto de fluencia, extrusión y posterior moldeo de la pieza plástica perseguida, que será función de los requerimientos del mercado (envases, film, tubería, etc.).
  
El único vertido que se proyecta generar en esta Unidad es el procedente del baldeo de las instalaciones, que será recogido en la red de drenaje para su posterior tratamiento y reutilización como agente de limpieza de las instalaciones. Se indica que el agua utilizada en el circuito de refrigeración procederá de la balsa de pluviales.
  
3. Unidad de Tratamiento Físico-Químico de Aguas.
  
Consta de una nave de unos 1.500 m2 en la que se distribuyen los equipos de proceso y el almacén interior de líquidos a tratar. Adyacentes, a cada lado de la nave, se encuentran dos zonas para el almacenamiento exterior de reactivos por un lado y residuos por otro. El almacenamiento se lleva a cabo en depósitos aéreos dispuestos en cubetos de retención. Este cubeto es común para los depósitos de almacenamiento de residuos (de una capacidad unitaria de 60 m3), y en cuanto a los reactivos, se cuenta con un cubeto para los depósitos de cal y lechada de cal, otro para el ácido sulfúrico y un último para el lavador de gases, los depósitos de sosa, cloruro férrico y agua recuperada. Para la descarga de camiones cisterna y contenedores, se cuenta con dos rampas impermeables en pendiente hacia arquetas ciegas para la recogida y posterior tratamiento en planta. Desde estas rampas, se trasiegan las aguas residuales directamente a los tanques de almacenamiento ubicados en el cubeto o se conducen por gravedad a las fosas para ser bombeados posteriormente a los depósitos de almacenamiento.
  
Se proyecta el tratamiento de las corrientes de aguas residuales internas procedentes de la Unidad de Lavado de Envases y de la Unidad de Estabilización. También se proyecta el tratamiento de aguas residuales de procedencia externa, básicamente procedentes de la industria química, de tratamiento de superficies, alimentación y metal-mecánico.
  
El tratamiento físico-químico previsto incluye la neutralización, coagulación, floculación, decantación, filtración y deshidratación de lodos. Este tratamiento es un tratamiento primario previo al tratamiento biológico en la correspondiente unidad. Por otro lado, el tratamiento de las taladrinas se proyecta llevar a cabo a través de la rotura de la emulsión agua/aceite con la adición de un ácido en un tanque agitado, facilitando así la separación de una corriente aceitosa que se gestionará externamente y otra acuosa que se tratará en planta. Las aguas así tratadas se envían en todos los casos a la Unidad de Tratamiento Biológico.
  
Los fangos de depuración que se generan en la Unidad de Tratamiento Físico-Químico se tratan posteriormente en la Unidad de Estabilización, mientras que los aceites separados durante las operaciones de rotura de emulsiones agua/aceite se almacenan hasta su envío a gestor autorizado externo.
  
La nave de tratamiento y la zona de carga/descarga dispone de una red de drenaje interior, destinada a la recogida de derrames y baldeos de las instalaciones. Esta red es cerrada y estanca y no tiene conexión con el exterior, conduciendo las aguas recogidas hacia varios fosos de contención, desde donde se reincorporarán al tratamiento físico-químico.
  
En el proceso físico-químico de tratamiento de aguas residuales se manejan disoluciones con compuestos volátiles. Persiguiendo un objetivo de salud laboral, se implementará un sistema para la extracción forzada de aire y posterior tratamiento. Este sistema contará con puntos de extracción generales y otros localizados en puntos clave como pueden serlos reactores, venteos de depósitos de almacenamiento de residuos y reactivos líquidos, centrífuga, etc. Una vez recogidas las emisiones se trasladan a un lavador de gases con una disolución de sosa al 10% en circuito cerrado que, una vez saturado será tratado en la Unidad de Tratamiento Físico-Químico. Finalmente, el silo de cal dispondrá de un filtro de mangas, que recircula los finos atrapados al propio silo.
  
4. Unidad de Estabilización.
  
En esta Unidad se tratarán los lodos procedentes de la Unidad de Tratamiento Físico-Químico, es decir, residuos de procedencia interna, junto con otros residuos de procedencia externa: lodos bombeables y suelos contaminados.
  
El tratamiento de los residuos en la Unidad de Estabilización consiste básicamente en la adición de un medio soporte aglomerante, en éste caso, hidróxido cálcico, puzolanas, diferentes tipos de cemento y sepiolita. Estos reactivos actúan como aglomerantes y como sorbente. De este modo, se minimiza la velocidad de migración de los contaminantes de los residuos, reduciendo su toxicidad, y permitiendo su valorización como árido marginal en la construcción u obra pública, o en último caso, depósito en vertedero de residuos inertizados.
  
Los equipos necesarios se implantarán en una nave de 1.800 m2, junto a la que se dispondrá de un área destinada a almacenamiento, descarga de reactivos, lodos bombeables, aguas de proceso, depuración de aire y lavado de gases.
  
En el proceso de estabilización se manejan sustancias pulverulentas. Persiguiendo un objetivo de salud laboral, se implementará un sistema para la extracción forzada de aire y posterior tratamiento. Este sistema contará con puntos de extracción generales y otros localizados en puntos clave como pueden ser las balsas de almacenamiento/tratamiento, trituradora, mezcladora, etc.
  
El proceso de estabilización es consumidor neto de agua. Las aguas residuales procedentes de los posibles vertidos y baldeos serán recogidas en la red de drenaje interior, para ser recirculadas al proceso de estabilización. Esta red es cerrada y estanca, sin conexión con el exterior.
  
5. Unidad de Tratamiento Biológico de Aguas.
  
Sobre una zona de unos 450 m2 se implantará a la intemperie la Unidad de Tratamiento Biológico de Aguas residuales. Se proyecta el tratamiento de la corriente de aguas residuales internas tratadas procedentes de la Unidad de Tratamiento Físico-Químico de Aguas, e incluso las aguas de procedencia sanitaria de la planta. También se proyecta el tratamiento de un amplio abanico aguas residuales de procedencia externa, siempre con la salvedad de que por su composición no puedan afectar al proceso biológico. La descarga de todas esta agua externas se hará en la Unidad de Tratamiento Físico-Químico de Aguas.
  
También se prevé la implantación de un tratamiento terciario que incluirá: filtración sobre arena, oxidación química mediante cloración intensa y adsorción sobre carbón activo.
  
El fango producido en el tratamiento biológico se deshidratará en sacos filtrantes, pudiendo emplear como alternativa el filtro prensa de la Unidad de Tratamiento Físico-Químico. Una vez deshidratado será estabilizado en la Unidad de Estabilización.
  
No se proyectan medidas correctoras respecto a la generación de olores, ciñéndose a las medidas preventivas como pueden ser el correcto diseño de los equipos, que evite zonas de remanso o anaerobiosis, focos de producción de olores.
  
Para el vertido de las aguas procedentes de esta Unidad se contemplan varias posibilidades: reutilización total o parcial para riegos, baldeos u otros usos o vertido directo a colector público.
  
Tramitación administrativa
  
1. Antecedentes.
  
Aunque esta documentación tuvo entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en fecha 18 de junio de 2002, no se procedió a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental hasta que no se constató la viabilidad ambiental de la ampliación del Polígono Industrial «El Ventorrillo».
  
Esta Ampliación fue evaluada durante la tramitación del expediente 382/01-AIA de evaluación de impacto ambiental de la «Modificación de las Normas Subsidiarias y Programa de Actuación Integrada Sector Industrial «La Foya». Este expediente cuenta con Resolución aceptable con condicionantes, a los solos efectos ambientales, de fecha 29 de abril de 2003, y una posterior Resolución por la que, en fecha 27 de noviembre de 2003, se aceptan las modificaciones anteriormente evaluadas correspondientes al Proyecto de la «Modificación de las Normas Subsidiarias y Programa de Actuación Integrada Sector Industrial «La Foya».
  
2. Remisión y contenido del expediente, información pública.
  
En fecha 18 de junio de 2002, se recibe en esta Conselleria, remitido por la Secretaría General Administrativa de Presidencia, la documentación del Proyecto de referencia, consistente en el Proyecto Básico, Planos, Estudio de Impacto Ambiental, Documento de Síntesis y el expediente municipal instruido a instancia de los promotores en el Ayuntamiento de Quartell, relativo a la solicitud de licencia municipal. En el expediente municipal se encuentra entre otros documentos:
  
- El Decreto de la Alcaldía por el que se admite a trámite la solicitud de licencia de actividad presentada.
  
- El anuncio del proyecto de referencia apareció en el BOP de Valencia, número 200, de 23 de agosto de 2001. Asimismo, se adjunta certificado del Alcalde y del Secretario del Ayuntamiento de Quartell en el que, a fecha 10 de junio de 2002, se hace constar que transcurrido el periodo de exposición pública y hasta esa fecha, no se han presentado alegaciones.
  
- El informe favorable del aparejador municipal, en el que en fecha 10 de junio de 2002, se señala entre otros aspectos que el emplazamiento elegido está de acuerdo con las Ordenanzas Municipales y Plan de Ordenación Urbana, considerando suficientes las medidas correctoras descritas en la Memoria que se acompaña al Proyecto.
  
- El informe favorable del Jefe Local de Sanidad, en el que en fecha 10 de junio de 2002, entre otros aspectos, se señala que en orden a la posibilidad de alteración de las condiciones normales de salubridad e higiene del medio ambiente, no las altera, y en cuanto a las medidas correctoras que se describen en la Memoria que se acompaña al proyecto se consideran correctas.
  
3. Alegaciones.
  
Según certificado de fecha 10 de junio de 2002, firmado por el Secretario del Ayuntamiento de Quartell, transcurrido el plazo de exposición pública en el BOP de Valencia, número 200, de 23 de agosto de 2001, no se presentaron alegaciones.
  
4. Petición de Informes.
  
En fecha 26 de marzo de 2003, se solicita al Servicio de Gestión de Residuos informe en el que nos den a conocer las alegaciones, propuestas o indicaciones que consideren oportunas respecto al impacto ambiental que supone la ejecución del proyecto de referencia.
  
En fecha 25 de junio de 2003, se recibe el informe del Servicio de Gestión de Residuos en el que se señala:
  
1. El suelo objeto del proyecto está clasificado como Suelo Urbanizable de Uso Industrial, y la superficie que ocuparán las instalaciones es de 32.237 m2.
  
2. La actividad a realizar según la naturaleza del residuo consiste en:
  
- Los envases vacíos se envían al almacén donde se clasifican por materiales, se llevan a la planta de tratamiento donde se trituran y se lavan, obteniéndose metal triturado que se destina a fundiciones y plástico triturado que se transforma en granza para la elaboración de nuevos envases y productos en la propia instalación.
  
- Los residuos líquidos se destinan a la planta de tratamiento físico-químico.
  
- Los residuos sólidos y pastosos se destinan a un proceso de estabilización que puede llevarse a cabo por inertización fija o mezcla y homogeneización en los fosos. También se destinan a este tratamiento los lodos obtenidos en la planta físico-química y en la depuradora de aguas.
  
3. Dichas instalaciones dedicadas a la valorización de residuos y al tratamiento de residuos con destino a su eliminación deberán ser autorizadas tanto para residuos peligrosos como para no peligrosos, por la Conselleria de Medio Ambiente, conforme a lo establecido en el artículo 13 de la ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos y en el artículo 50 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
4. En lo que se refiere a las instalaciones proyectadas, cabe señalar:
  
- Las zonas de almacenamiento de residuos se deberán situar en espacios cubiertos, dotados de suelo impermeable y con sistema de recogida de derrames en las zonas previstas para residuos líquidos.
  
- La trituradora de envases, dispondrá de las medidas necesarias para recoger los líquidos que deba evacuar en su operación.
  
- La zona donde esté situado el lavadero de los envases, deberá disponer de pavimento impermeable y canalización de recogida de las aguas con destino a tratamiento.
  
- Los residuos que han sufrido tratamiento en las líneas previstas deberán ser depositados en vertederos autorizados en función de sus características, según lo establecido en la Ley 10/2000. En cualquier caso, según lo establecido en el artículo 6, apartado 3c, en el Real Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero, los residuos peligrosos no reactivos, estables o provenientes de un proceso de estabilización en el que se cambie la peligrosidad del residuo transformándolo de peligroso en no peligroso, se depositarán en vertederos de residuos no peligrosos en celdas distintas a las destinadas a residuos no peligrosos biodegradables.
  
5. No se ha presentado un proyecto de adecuación de las instalaciones para prevenir que los gases generados en el tratamiento de residuos, sean emitidos al exterior sin tratar previamente.
  
Afecciones legales
  
La industria precisa la Licencia de Actividad que debe ser concedida por el Ayuntamiento de Quartell.
  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria gestionará y generará nuevos residuos, por lo que deberá solicitar las Autorizaciones Administrativas como Productor y Gestor de Residuos otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
En materia de vertidos, será de aplicación el Real Decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
La Declaración de Impacto Ambiental de fecha 29 de abril de 2003, correspondiente al expediente 382/01-AIA de evaluación de impacto ambiental de la «Modificación de las Normas Subsidiarias y Programa de Actuación Integrada Sector Industrial «La Foya». Este expediente cuenta con una posterior Resolución por la que, en fecha 27 de noviembre de 2003, se aceptan las modificaciones anteriormente evaluadas correspondientes al Proyecto de la «Modificación de las Normas Subsidiarias y Programa de Actuación Integrada Sector Industrial «La Foya».
  
Concretamente esta Declaración condiciona en su apartado 2.4, la Resolución favorable al desarrollo industrial de este polígono, al cumplimiento estricto de una serie de informes, entre los cuales se encuentra aquel que emite el Servicio de Planificación de la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, transcrito integramente en el enunciado de la Declaración y considerando concluyente a efectos del proyecto que se evalúa : ?por último se aconseja, en todo supuesto, la alineación de las calles a favor de la pendiente, la sobreelevación de las estructuras procurando no empeorar la situación de las propiedades colindantes y la limitación a la implantación de de las industrias que manejen materias nocivas y peligrosas....-.
  
La parcela seleccionada se incluye como zona con nivel de riesgo de inundación 4, según el Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba definitivamente el Plan del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).
  
Aguas abajo del Polígono Industrial «El Ventorrillo», se encuentra la parte sur de la Zona Húmeda denominada «Marjal y Estanys D'Almenara», que está incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, aprobado por Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano. Igualmente, la Marjal D'Almenara, ya se incluía en la lista aprobada en 1997 para la Propuesta de Lugares de Interés Comunitario (LIC's) para la constitución de la Red Natura 2000. También en ella se encuentran microrreservas siendo área de importancia para aves, anfibios y reptiles.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Dentro del sector servicios, las empresas del sector de la gestión de residuos, son un pilar fundamental para el desarrollo sostenible de la industria. Sin embargo, la inadecuada eliminación de los residuos arruina los loables objetivos medioambientales perseguidos en la gestión de los mismos, ya que podría contribuir a concentrar los riesgos que se querían evitar, dañando seriamente el Medio Ambiente que se quería proteger, atentando contra la salud de los ciudadanos.
  
Hay que señalar que la industria se encuentra en una parcela industrial implantada en una zona de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos y con riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.
  
Quizá el aspecto más importante que caracterizaba la ubicación del proyecto de referencia era el riesgo de inundación. Como ya se ha señalado, según la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana, la zona presentaba un riesgo de inundación de nivel 4. Este mismo nivel de riesgo es el reconocido por el PATRICOVA. No obstante, durante la tramitación del expediente de impacto ambiental 382/01-AIA, se evaluaron las medidas preventivas y/o correctoras para reducir el riesgo de inundación y embalsamiento de agua que, básicamente pasaban por el encauzamiento de parte del barranco del Coronel o Azagador de Quartell, la permeabilización de las barreras que para el flujo de aguas suponen la N-340 y la línea férrea Valencia-Tarragona, la evacuación de pluviales de escorrentía por superficie, la ejecución de un canal de recepción y desagüe en la franja oriental del polígono industrial ?paralelo y dispuesto entre el ferrocarril y la parcela de referencia- y, finalmente, las medidas indicadas en la Sección Segunda de la Normativa Urbanística del PATRICOVA referidas a la «Adecuación de la edificación e infraestructura en zonas inundables».
  
Como ya se ha dicho, estas medidas se ejecutan para reducir el riesgo de inundación, fijando de este modo los usos permitidos en el polígono industrial. Se entiende que por su tipología, para que la industria de referencia estuviera entre los usos permitidos en el suelo industrial, tras la ejecución de las medidas preventivas y/o correctoras descritas, la zona debería quedar sin riesgo de inundación, de modo que se evitara la posible afección a la «Marjal y Estanys D'Almenara», que a continuación se describe:
  
Con una superficie de 1.486 Ha distribuidas entre los municipios: Moncofa, Xilxes, La Llosa, Almenara, Benavites, Quartell y Sagunt, la Marjal D'Almenara cuenta con abundante agua de buena calidad. Alberga una buena representación de turberas de carrizos, así como una elevada diversidad de hábitats propios de humedales. Muy importante para las aves acuáticas, especialmente la cigüeñuela y el fumarel cariblanco, alberga también poblaciones de samaruc, galápago europeo y diversas especies vegetales endémicas.
  
En cuanto a los hábitats más importates, son los ligados a zonas húmedas, como las turberas calcáreas de Cladium mariscus (\*7210), lagos eutróficos naturales (3150), lagunas costeras (\*1150), estepas salinas mediterráneas (\*1510), pastizales salinos mediterráneos (1410), prados húmedos mediterráneos (6420), etc.
  
En cuanto a las especies, y además de la Valencia hispanica, Aphanius iberus y Emys orbicularis, cabe citar, entre muchas otras, especies de aves como Alcedo atthis, Ixobrychus minutus, Himantopus himantopus, Porphyrio porphyrio, Glareola pratincola, Chlidonias hybridus, Circus aeruginosus, Fulica atra, etc.
  
Respecto al vertido de aguas residuales tratadas, las plantas de tratamiento de envases por lavado funcionan en circuito cerrado, ya que el volumen de agua de lavado se va reduciendo durante el proceso, siendo necesario rellenar el circuito para reponer las pérdidas que se producen tanto en la unidad de tratamiento de envases como en la de tratamiento del agente de lavado de los envases (por arrastres, evaporación y humedad retenida en los lodos de depuración). Siguiendo este hilo, y por otro lado, la Unidad de estabilización es, como ya se ha dicho, consumidora neta de agua utilizada en el proceso de estabilización (molturación con cementos, puzolanas, cal, etc.).
  
Así pues, el único aporte de agua que puede hacer que el Centro de Tratamiento y Valorización de Envases y Materiales Industriales (CETRAVEMI) no pueda funcionar en circuito cerrado, serán las aguas de procedencia externa que se proyecta tratar, a pesar de que el proyecto que se plantea, aparentemente, se centra en el tratamiento y valorización de envases y materiales industriales, siendo las aguas residuales un aspecto, en apariencia, accesorio a la actividad principal proyectada. Al respecto se entiende que debe calcularse una capacidad de tratamiento de aguas residuales externas que permita al CETRAVEMI funcionar en circuito cerrado, evitando así la posible afección a la «Marjal y Estanys D'Almenara».
  
Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental presentado por GIRSA, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA., para conocer el impacto que el desarrollo de las actividades proyectadas podría tener en el emplazamiento elegido en el término municipal de Quartell, se ha analizado la repercusión de la actividad sobre el medio durante la fase de construcción y operación de las actividades, haciendo una valoración final de los impactos residuales tras la aplicación de las medidas preventivas y/o correctoras.
  
De este modo, en la Valoración de Impactos Residuales del Estudio de Impacto Ambiental, se concluye que los impactos residuales ocasionados por la actividad considerada, tras la adopción de las medidas preventivas y correctoras hace que la práctica totalidad de los impactos calificados previamente como moderados pasen a ser considerados como compatibles.
  
No se valora la afección que la inundación de la planta de tratamiento de residuos peligrosos puede suponer en la «Marjal y Estanys D'Almenara», dejando en manos del agente urbanizador del polígono industrial la eliminación del riesgo de inundación de la zona.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas preventivas y/o correctoras adoptadas para reducir los impactos durante la fase de construcción y funcionamiento de la planta de gestión de residuos son las suficientes para este tipo de instalaciones.
  
En cuanto a la fase de construcción se plantean medidas preventivas y correctoras que sin dejar de ser adecuadas, parecen más propias de las ejecución de obra civil o urbanización del territorio, como pueden ser la limitación de la zona de obra minimizando la ocupación, selección de maquinaria de obra, el correcto reglaje y mantenimiento de esta maquinaria, incluyendo una zona dedicada específicamente a ello, prevención de la generación de polvo en los movimientos de tierra, gestión de la cubierta vegetal y residuos de obra, prevención de incendios, transparencia informativa y mantenimiento de la permeabilidad territorial.
  
Durante el diseño de las instalaciones se han adoptado medidas preventivas como pueden ser la segregación de las unidades de tratamiento y de los lugares de almacenamiento de residuos en islas rodeadas por las calles de acceso, accesibilidad para el mantenimiento y vehículos de bomberos, reducción de los recorridos, los fosos y cubetos dispondrán de doble impermeabilización, y estarán rodeados de una red de sondeos entubados que permita detectar la presencia de fugas, instalaciones eléctricas antideflagrantes en todas las zonas clasificadas, ubicación aérea de todos los equipos y tuberías en el interior de naves, protección de todos los elementos constructivos con imprimaciones que les otorguen resistencia química y al fuego, de acuerdo a las características de los residuos que se gestionen en cada zona, implantación de todos los tanques en el interior de cubetos, soleras impermeabilizadas en todas las zonas con riesgo de derrames, fosos de contención de derrames en todas las plantas de tratamiento y sistema cerrado de recogida y conducción hacia ellos, red separativa de aguas pluviales y aguas negras, sin posibilidad de contacto entre ellas, las soleras dispondrán de pendientes del 2% dirigidas hacia canaletas y cubetos de contención, de forma que pueda recogerse la integridad de las fugas y derrames que se produzcan (esta red carecerá de conexión con el exterior), formación del personal e instalación de una depuradora que garantice que las aguas vertidas cumplen los límites impuestos por la normativa del Polígono Industrial para verter a su colector.
  
Asimismo se proponen una serie de medidas correctoras durante la fase de explotación, como pueden ser el que los gases producidos en el funcionamiento de las instalaciones sean conducidos a diferentes elementos de tratamiento a fin de reducir su carga contaminante (según la naturaleza de las emisiones generadas y el punto de generación de las mismas, estos elementos podrán ser ciclones, absorbedores, lavadores de gases, filtros de carbón o absorbentes selectivos), en cuanto al ruido las medidas correctoras se ciñen a la atenuación de los materiales de construcción de las naves dentro de las cuales se encuentran los focos de generación de ruidos. En cuanto a la vulnerabilidad del suelo, se proyecta emplear en las soleras hormigón con un aditivo líquido que lo impermeabiliza. Se proyecta emplear en el ajardinamiento de la parcela la tierra y los naranjos arrancados durante la fase de obra, a los que se unirán otras especies como pueden ser olivos, palmeras, palmitos, coscojas o arbustos como romero, lavándula banderita española, manzanilla, mielga real, retama de olor, albaida, ibisco y adelfa. Las masas arbóreas y arbustibas se distribuirán por el perímetro de la parcela.
  
Finalmente, en cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, se plantea el seguimiento durante la fase de construcción y la de funcionamiento de las instalaciones. Específicamente en el caso de la fase de funcionamiento se proyecta el seguimiento de una serie de indicadores como pueden ser la geomorfología del terreno (aparición de procesos erosivos y de inestabilidad de unos taludes inexistentes en la planta), seguimiento del ajardinamiento, diariamente de las condiciones meteorológicas para hacer un balance hídrico que sirva para comprobar que no se acumulan o infiltran las aguas de lluvia potencialmente contaminadas, el comportamiento de la fauna en relación con la instalación proyectada y la calidad de las aguas vertidas.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Estimación de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.d del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones de eliminación y/o tratamiento de residuos tóxicos y peligrosos por incineración, tratamiento físico y/o químico, o almacenamiento en tierra, se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, la ubicación del «Centro de Tratamiento y Valorización de Envases y Materiales Industriales (CETRAVEMI)», promovido por GIRSA, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA., a ubicar en la Parcela M-13 de la Ampliación del Polígono Industrial «El Ventorrillo», en el término municipal de Quartell (Valencia), considerando incompatible la instalación en este polígono de industrias que manejen materias nocivas y peligrosas, con el riesgo de inundación existente en el mismo, el cual en caso de producirse tendría graves efectos ambientales en la «Marjal y Estanys D'Almenara», Zona Húmeda incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, aprobado por Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano y en la lista aprobada en 1997 para la Propuesta de Lugares de Interés Comunitario (LIC's) para la constitución de la Red Natura 2000.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML