Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6906, del 20-11-2012 (2012/10650)

DECRET 169/2012, de 9 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2012/11/09/169/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6906

Data del DOGV
:   20-11-2012

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2012/10650

CVE


Data del document
:   09-11-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [legislació](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRET 169/2012, de 9 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars. [2012/10650]
PREÀMBUL
El riu Millars és el curs fluvial més important de la província de Castelló, tant en cabal com en longitud. El naixement se situa sobre els 1.600 metres d'altitud, a la província de Terol. Ja a la Comunitat Valenciana, discorre per les comarques d'Alt Millars i la Plana Baixa, i capta aigües vessants del massís del Penyagolosa i de les serres d'Espadà i de Pina. Desemboca en la mar Mediterrània, entre els termes municipals d'Almassora i Borriana, i constituïx en el seu tram final el límit intercomarcal entre la Plana Baixa i la Plana Alta.
Es tracta d'un riu amb règim típicament mediterrani, sotmés per tant a fluctuacions intenses de cabal entre les temporades seques i plujoses. Al llarg de la comarca de l'Alt Millars, el riu discorre fortament encaixat entre les estructures geològiques mesozoiques. A partir de Fanzara suavitza el seu pendent i comença a obrir-se cap a la planura litoral. La desembocadura està formada per un con al·luvial, tancat superficialment per un cordó de graves, trencat només pels efectes dels temporals de llevant sobre la línia de costa.
Entre els termes municipals de Vila-real i Almassora, el riu discorre encaixat entre materials geològics recents. Este tram, inclòs en el paisatge protegit, mostra un notable valor paisatgístic i ecològic com a ambient de ribera ben conservat en molts llocs, en un context territorial densament poblat i intervingut per l'home. Es tracta d'un ambient apreciat pels habitants de la zona com a lloc tradicional d'esplai i esbargiment, enriquit per paratges d'ús públic de profund significat social per als municipis.
En el tram final del riu, entre la població d'Almassora i la desembocadura en la mar, el curs fluvial adquirix una notable importància ecològica per la formació de llacunes poc profundes, riques en vegetació aquàtica i subaquàtica i en comunitats helofítiques, junt amb espècies i comunitats més típiques de les riberes i els llits fluvials. Estes últimes, a mesura que s'acosten a la costa, es convertixen en jonqueres i prats humits i en comunitats psammòfiles. La presència més o menys permanent d'aigua ha permés l'existència d'una fauna amb una elevada diversitat d'espècies, algunes de les quals de gran interés per a la conservació. Abundants i variades són les comunitats d'aus: anàtids, ardeids, làrids, limícoles i passeriformes palustres estan presents en els diversos ambients generats pels gradients de salinitat provocats per l'entrada ocasional d'aigua marina.
Per estes raons, el dit tram final del riu està inclòs, amb la denominació desembocadura del Millars, en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell.
No obstant això, les primeres mesures de protecció sobre la desembocadura del Millars daten de molt abans. Ja en 1985, la Conselleria d'Agricultura i Pesca va prohibir-hi la caça per l'interés ecològic de la zona humida, i això va ser referendat per la declaració de refugi de caça el 12 de novembre de 1996, efectuada per la llavors Conselleria de Medi Ambient.
Des del 9 de maig de 2000, l'aiguamoll de l'esmentada desembocadura està declarat, per Acord del Consell, com a zona d'especial protecció per a les aus (zona ZEPA), d'acord amb la Directiva 79/409/CEE, de 2 d'abril de 1979, del Consell, relativa a la conservació de les aus silvestres. La zona, així mateix, va ser inclosa, per Acord de 10 de juliol de 2001, del Consell, entre els llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, en virtut de la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, del Consell, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.
L'abundància d'aigua en la zona potser va determinar la ubicació d'uns quants assentaments humans històrics, que hui formen part del patrimoni arqueològic. Entre altres, poden mencionar-se el Torrelló de Boverot, d'adscripció bronze ibèrica (Almassora), el poblat de Vinarragell, d'adscripció ibericomedieval (Borriana), el Castell d'Almansor, també medieval (Almassora), o l'assentament eneolític de Vil·la Filomena (Vila-real).
Més recents, encara que d'elevat valor patrimonial i religiós, són les ermites de la Mare de Déu de Gràcia (Vila-real) i de Santa Quitèria (Almassora), ambdós molt apreciades per la població local.
Estos edificis religiosos són el nucli d'importants espais d'ús públic. A Vila-real es tracta de l'àrea coneguda com el Termet-Mare de Déu de Gràcia, dotada d'equipaments públics com ara àrees de protecció natural, itineraris d'educació ambiental, aula de la naturalesa, alberg juvenil, equipaments hostalers, piscina i espais lliures d'ús públic. En el cas d'Almassora, l'ermita de Santa Quitèria és el centre d'un complex que inclou espais riberencs d'ús públic, aula de la naturalesa i dotacions hostaleres.
D'altra banda, el riu, atesa la seua elevada capacitat d'evacuació de cabals en cas d'avingudes, garantix la seguretat de les poblacions per les quals discorre, en reduir considerablement el risc d'inundació.
En l'actual conformació del riu i de la desembocadura té molt a veure l'acció humana a través de la història, que ha configurat ambients nous i diversos. Junt amb este efecte positiu, s'observen distints impactes ambientals negatius que han de controlar-se, com ara els abocaments de residus sòlids, el pasturatge excessiu i els abocaments líquids amb eutrofització de les aigües, entre altres. Tot això, en el context territorial de la Plana, caracteritzat per la intensa dinàmica agrícola, urbana i industrial.
Amb l'aprovació d'este Pla Rector d'Ús i Gestió (PRUG) es pretenen millorar aspectes relacionats amb l'administració i la gestió de l'espai protegit, així com amb l'ordenació de l'ús públic. Amb el PRUG es fixa el marc en què es desenrotllaran totes aquelles activitats que es produïxen en el paisatge protegit, especialment aquelles relacionades amb la seua declaració, com la investigació, conservació, protecció i millora dels seus valors.
El PRUG del paisatge protegit de la desembocadura del Millars s'elabora dins del marc normatiu establit pel Decret 79/2005, de 15 d'abril, del Consell, de declaració del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars. En este s'establixen les finalitats del règim de protecció de l'espai protegit a desenrotllar pel pla rector. Per la seua banda, els articles 37 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i l'article 34 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, establixen l'abast, el contingut i la tramitació d'estos plans, els quals són aprovats per decret del Consell.
Este decret ha sigut sotmés a la tramitació prevista en l'article 41 de l'esmentada Llei 11/1994, i compta amb l'informe favorable del Consell Assessor i de Participació de Medi Ambient.
Per tot això, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 43 de la Llei del Consell, a proposta de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 9 de novembre de 2012,
DECRETE
Article únic. Aprovació del Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars
1. S'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars, en compliment del que disposen els articles 37 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i l'article 34 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat.
2. Com a annex I d'este decret s'arreplega la part normativa del pla.
3. Com a annex II d'este decret s'arreplega la zonificació gràfica.
DISPOSICIONS FINALS
Primera. Habilitació normativa
Es faculta la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al compliment del que disposa este decret.
Segona. Entrada en vigor
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
València, 9 de novembre de 2012
El president de la Generalitat,
ALBERTO FABRA PART
La consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient,
ISABEL BONIG TRIGUEROS
ANNEX I
Normativa del Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge
Protegit de la Desembocadura del Millars
TÍTOL I
Disposicions generals
CAPÍTOL I
Naturalesa i efectes
Article 1. Naturalesa del pla
1. Este Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars (PRUG) es redacta a l'empara dels articles 37 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
2. El PRUG, així mateix, és conforme amb el règim de protecció establit en l'article 3 del Decret 79/2005, de 15 d'abril, del Consell, pel qual es va declarar el paisatge protegit de la desembocadura del Millars.
Article 2. Finalitat del pla
1. D'acord amb el que disposa la normativa que regula els espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, el present PRUG té com a finalitat establir el marc en què han d'exercir-se les activitats que es desenrotllen en este i particularment les referents a la investigació, l'ús públic, la conservació, la protecció i la millora dels valors ambientals i culturals.
2. Així mateix i d'acord amb l'esmentada normativa, este pla constituirà el règim de protecció i ordenació d'usos necessari per a garantir la conservació dels valors que van motivar la declaració de la desembocadura del Millars com a paisatge protegit.
Article 3. Objectius del pla
Per a aconseguir els objectius fixats en l'article 2, este PRUG establix uns criteris de gestió d'acord amb els objectius següents:
1. Conservar, regenerar, si és el cas, i incrementar el valor ecològic i paisatgístic dels hàbitats naturals i seminaturals d'aiguamoll, llit fluvial i ribera.
2. Conservar i millorar els paisatges harmònics generats per la interacció històrica entre el medi natural i l'activitat humana.
3. Protegir i conservar el patrimoni cultural constituït pels elements arqueològics, arquitectònics i etnològics presents en la zona.
4. Promoure la gestió racional i l'ús sostenible dels esmentats recursos ambientals i culturals, en el marc d'una estratègia de desenrotllament sostenible.
5. Fomentar específicament l'ús social de l'espai protegit per mitjà de l'estudi, l'ensenyança i el gaudi ordenat dels valors ambientals, paisatgístics i culturals, promovent, així mateix, el turisme sostenible en relació amb estos.
6. Integrar l'exercici dels usos econòmics i socials del sòl, tant els existents en l'actualitat com aquells que puguen derivar-se de les finalitats de l'espai protegit, amb els objectius de conservació del medi ambient i del paisatge, permetent la seua evolució futura atenent els canvis en la realitat econòmica, social i territorial dels municipis. Es troben en este cas l'activitat agrícola, l'edificació residencial existent i les construccions, equipaments i servicis relacionats amb l'ús públic del medi.
7. Integrar, de la mateixa manera, els usos i aprofitaments dels recursos naturals renovables i no renovables, amb especial atenció al recurs hídric.
8. Aconseguir i mantindre un adequat nivell de quantitat i qualitat de les aigües superficials, evitant qualsevol actuació que puga ser causa de degradació d'estes.
9. Corregir progressivament els impactes negatius existents sobre els hàbitats i el paisatge, per mitjà de la regeneració d'ambients degradats i la intervenció sobre els processos naturals i artificials susceptibles de provocar-los.
10. Fomentar la participació pública i privada en la gestió de l'espai protegit.
11. Promoure la coordinació i la concurrència d'iniciatives entre la Generalitat, les administracions local i estatal, les institucions de la Unió Europea i el sector privat, en les matèries relatives a la gestió del paisatge protegit.
12. Coordinar i unir esforços per a la conservació i millora del paisatge protegit de la desembocadura del Millars.
Article 4. Àmbit d'aplicació
1. L'àmbit d'aplicació del present PRUG comprén la totalitat dels terrenys inclosos en el paisatge protegit de la desembocadura del Millars, declarat per mitjà del Decret 79/2005, de 15 d'abril, del Consell, de declaració del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars.
2. Els mencionats àmbits del paisatge protegit queden expressats, textualment i gràficament, en este document. En cas de dubte o discrepància, sempre prevaldrà la delimitació textual abans esmentada sobre la delimitació gràfica.
3. El paisatge protegit de la desembocadura del Millars comprén una extensió de 424,65 hectàrees dels termes municipals d'Almassora, Borriana i Vila-real, i els seus límits, seguint les agulles del rellotge, són els següents:
En el terme municipal de Borriana el límit del paisatge protegit, d'aigües avall a aigües amunt, s'inicia en la barra litoral i la desembocadura, coordenades X.Y: 755321 i 4421831 i prosseguix pel límit de terreny públic excloent-ne la parcel·la 332b, la 332a, la 14h i la 14b i incloent-hi la 14c creua la 201, la 200 i la 203 fins al camí de Santa Bàrbara des d'on creua la parcel·la 327 fins al camí de la Pedrera i prosseguix cap a l'est fins a acabar el terme municipal, al nord del camí de la Pedrera inclou les parcel·les entre el camí i el límit del terme.
A Vila-real, el límit prosseguix des de Borriana pel camí de Vora Riu cap a l'oest fins a la parcel·la 402, on el paisatge protegit la inclou junt amb les parcel·les 83, 82, 80, 78, 74, 73, 72, 71, 69, 68 i 67. Creua la línia de ferrocarril i inclou les parcel·les 63, 62, 125, 58, 61, 55, 53 i 56. Creua l'avinguda de Castelló (antiga N-340), inclou la 51, 52 i 456. Creua la N-340 i continua per la séquia fins a l'assut de Santa Quitèria. Aigües amunt de l'assut fins a l'A7 prosseguix pel límit de terreny públic i inclou les parcel·les 925, 924, 930 i 923.
A l'oest de la A-7, el límit es fa coincident amb el terreny públic; inclou la parcel·la 694, i finalitza en la CV-18, límit del paisatge per l'oest.
En el terme d'Almassora, es descriu el límit d'oest a est, on comença el paisatge en la CV-18. Inclou la parcel·la 647, parcialment la parcel·la 645, i es fa coincident amb el límit de terrenys públics.
Aigües avall de l'AP-7, el límit s'establix entre llit públic i zona urbana, incloent en el paisatge protegit les parcel·les 775, 774, 773, 771, 764, 763, 762, 754, 759 i 753. Inclou les parcel·les 747, 889, 697, 696, 695, 693, 670, 669, 668, 667, 666, 665, 664, 663 i 662.
El límit inclou en el paisatge protegit les parcel·les 928, 929, 636, 632, 627, 005, 625, 618, 617, 612 i 611, i arriba al camí de Santa Quitèria, que prosseguix mentres creua el barranc de la Viuda.
Després de la intersecció amb el barranc de la Viuda, el límit inclou la parcel·la 93686 fins a la línia de ferrocarril.
Inclou les parcel·les 63, 64, 65 i 66. Fins al nucli urbà d'Almassora, el límit s'establix entre terreny públic i l'inici de les parcel·les privades. El límit es fa coincident amb l'inici del nucli urbà d'Almassora, i queden incloses en el paisatge protegit les parcel·les 138, 139 i 140.
El límit prosseguix cap a l'est diferenciant terrenys públics de privats fins a arribar a l'EDAR d'Almassora, on es fa coincident amb el camí que limita terrenys públics i privats. Este límit s'establix fins als terrenys urbans de la platja d'Almassora que, de vegades, exclou del paisatge protegit superfícies de terrenys públics.
En el tram final, el límit és coincident amb la zona urbana de la platja d'Almassora. Per l'est, el límit inclou la barra litoral.
Article 5. Interpretació i contingut del pla
1. En la interpretació d'este PRUG caldrà ajustar-se al que resulte de la seua consideració com un tot unitari.
2. En cas de conflicte entre les normes escrites i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols estiga recolzada també pel conjunt de la documentació que forma el PRUG, de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes. En cas de continuar el conflicte d'interpretació de les normes i directrius d'este PRUG, correspondrà a l'òrgan gestor la interpretació última d'estes amb un informe previ del Consell de Participació del Paisatge Protegit.
3. En l'aplicació d'este PRUG prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals i culturals del paisatge protegit.
4. El contingut i l'abast genèrics del PRUG responen a les determinacions definides en la normativa que regula els espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
Article 6. Efectes del pla
1. De conformitat amb el que disposa la normativa que regula els espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, este pla serà obligatori i executiu en tot allò que afecte la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge i els recursos naturals. Les determinacions del PRUG tindran caràcter vinculant tant per a les administracions com per als particulars, prevaldran sobre el planejament urbanístic i la seua aprovació definitiva comportarà la revisió d'ofici dels plans territorials o sectorials incompatibles amb estes.
2. Sobre això, els planejaments urbanístics municipals afectats pel PRUG s'adaptaran a este en les seues previsions en la següent revisió d'estos. Fins que no es produïsca la dita revisió, prevaldrà el PRUG sobre el planejament urbanístic, excepte en aquelles determinacions d'este últim que impliquen un nivell de protecció més alt sobre els valors ambientals i culturals que les corresponents del PRUG.
3. Les determinacions d'este pla s'interpretaran segons el sentit propi de la matèria de què es tracte, tenint en compte la finalitat global i els objectius del PRUG. En cas de dubte, prevaldrà la interpretació que implique un nivell de protecció més alt dels valors ambientals i culturals.
Article 7. Règim d'infraccions i sancions
El règim d'infraccions i sancions vigent en l'àmbit territorial del paisatge protegit de la desembocadura del Millars és l'establit, amb caràcter general, per al conjunt dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, definit en la normativa que els regula.
Article 8. Indemnitzacions
Les eventuals limitacions a l'ús dels béns que es deriven com a conseqüència de l'aprovació d'este pla rector d'ús i gestió donaran lloc a indemnització quan concórreguen, simultàniament, els requisits establits per l'article 20.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, o la normativa que la substituïsca.
Article 9. Tramitació, vigència i revisió
1. La tramitació del PRUG està determinada en la normativa que regula els espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
2. Les determinacions d'este PRUG entraran en vigor l'endemà de ser publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i seguiran vigents mentres no siga objecte de revisió.
3. El PRUG serà revisat quan hagen canviat suficientment les circumstàncies que motivaren la seua redacció o transcorreguts vuit anys des del moment de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. En qualsevol cas, l'esmentada revisió podrà dur-se a terme en qualsevol moment, a iniciativa de l'òrgan gestor del paisatge protegit o de la conselleria competent en matèria de medi ambient, amb un informe previ del Consell de Participació del Paisatge Protegit, sempre que es produïsca alguna de les circumstàncies següents:
a) Quan l'evolució socioeconòmica de l'àrea d'influència del paisatge protegit resulte negativament afectada o circumstàncies d'una altra índole facen o puguen fer sorgir noves activitats en la zona que no es prevegen en el PRUG en vigor.
b) Quan la normativa del present PRUG resulte insuficient per a la consecució dels objectius de l'àrea protegida.
CAPÍTOL II
Gestió del paisatge protegit
Secció primera
Òrgans de gestió, consultius i participatius
Article 10. Gestió del paisatge protegit
1. De conformitat amb el Decret 79/2005, de 15 d'abril, del Consell, de declaració del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars, es delega en el Consorci Gestor del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars la gestió de les previsions i directrius contingudes en este document per al conjunt de l'àmbit objecte d'ordenació, sense perjuí de l'exercici de les competències que corresponguen a altres organismes i administracions.
2. El Consorci Gestor desenrotllarà la seua tasca d'acord amb el que disposen els seus estatuts, aprovats pels respectius ajuntaments i la Diputació Provincial de Castelló.
Article 11. Consell de Participació
1. De conformitat amb el Decret 79/2005, de 15 d'abril, del Consell, de declaració del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars, el Consell de Participació del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars és l'òrgan col·laborador i assessor en la gestió del paisatge protegit, canalitzador de la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats en la dita gestió.
2. Les funcions del Consell de Participació són les indicades en el mencionat Decret 79/2005 i en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
3. La composició del Consell de Participació està definida en l'article 6 del Decret 79/2005, de 15 d'abril, de declaració del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars.
4. El funcionament intern del Consell de Participació es regirà per un reglament de funcionament que aprovarà el mateix Consell, la proposta del qual serà redactada per la persona titular de la secretaria. Fins a l'aprovació de l'indicat reglament, el funcionament del Consell es regirà d'acord amb la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
5. Si les circumstàncies o els assumptes a tractar així ho aconsellen, la persona titular de la presidència podrà convidar a les reunions del Consell de Participació totes aquelles persones o representants d'entitats que estime convenient, els quals podran tindre veu en els assumptes que motiven la seua presència, però sense vot.
6. Els membres del Consell de Participació podran, sempre que ho estimen convenient i amb la comunicació prèvia a la persona titular de la secretaria de la Junta Rectora, per a una correcta organització de les reunions, estar acompanyats en estes per personal tècnic assessor, el nombre del qual no haurà de sobrepassar la quantitat imprescindible segons el criteri de la persona titular de la secretaria. Els esmentats acompanyants no tindran ni veu ni vot en les reunions, encara que podran disposar de la paraula, amb l'autorització prèvia de la persona titular de la presidència del Consell de Participació, quan la naturalesa dels assumptes a tractar així ho aconselle.
7. Classes de reunions del Consell de Participació.
a) Les convocatòries del Consell de Participació podran tindre caràcter ordinari o extraordinari.
b) Les reunions ordinàries es realitzaran almenys una vegada a l'any.
c) Les reunions extraordinàries seran totes aquelles que tinguen com a objecte la resolució de qüestions que per les seues especials circumstàncies no puguen demorar-se fins a la realització d'una reunió ordinària.
8. Els membres del Consell de Participació hauran de ser-hi convocats almenys amb dos setmanes d'antelació respecte de la data fixada per a la seua realització, excepte convocatòries urgents degudament justificades. La dita convocatòria contindrà, com a mínim, l'hora, el lloc i l'orde del dia de la reunió, l'acta de la reunió anterior i la documentació necessària per a l'adopció d'acords sobre els temes a tractar.
9. Les actes del Consell de Participació seran elaborades per la persona titular de la secretaria i aprovades per la persona titular de la presidència, abans del seu sotmetiment al Consell de Participació, i tindran, com a mínim, el contingut següent:
a) Assistents del Consell de Participació.
b) Orde del dia i assumptes diversos que s'hagen tractat en la reunió.
c) Exposició del contingut de les intervencions efectuades durant la seua realització.
d) Totes aquelles propostes o suggeriments realitzats expressament pels membres del Consell de Participació.
e) Resultat de les votacions que pogueren realitzar-se.
f) Totes aquelles decisions que s'adopten en relació amb el paisatge protegit.
g) Qualsevol incidència que, segons el criteri de la persona titular de la secretaria o de la presidència, tinga notorietat per a ser-hi incloses.
10. Les entitats representades en el Consell de Participació podran proposar assumptes a incloure en l'orde del dia, per a la qual cosa efectuaran la corresponent proposta, amb antelació suficient, a la persona titular de la secretaria o de la presidència del Consell de Participació.
Article 12. Programa d'actuacions
1. La gestió del paisatge protegit s'executarà, amb caràcter general, dins del marc tècnic i gestor constituït pels programes d'actuació que es definixen en les directrius per a l'execució del PRUG, els quals es desenrotllen per mitjà d'actuacions concretes l'execució de les quals es prioritzarà atenent l'interés objectiu i la urgència de cada actuació, d'acord amb la disponibilitat pressupostària.
2. Els dits programes tenen caràcter obert, per la qual cosa les seues indicacions s'establixen sense perjuí d'altres criteris de gestió o d'altres actuacions programades que el Consorci Gestor considere necessari executar per a una millor gestió del paisatge protegit.
3. Els programes d'actuació tenen, així mateix, caràcter indicatiu, i la seua funció és la d'orientar l'actuació gestora del paisatge protegit. L'execució dels programes, per tant, dependrà tant de la prioritat objectiva de les actuacions com de circumstàncies de conjuntura, oportunitat i disponibilitat de recursos econòmics, materials i personals.
Article 13. Fons documental i bibliogràfic del paisatge protegit
1. L'inventari, custòdia i gestió del fons documental, bibliogràfic i cartogràfic del paisatge protegit estarà a càrrec del Consorci Gestor, sota la supervisió de la persona titular de la presidència.
2. El fons documental es nodrirà de tots aquells documents textuals, gràfics o cartogràfics, expedients, notes de premsa, imatges, estadístiques i estudis o treballs, ja siguen originals o còpies, que tinguen relació amb els recursos naturals, valors ambientals i culturals, instruments de planificació territorial i sectorial o qualsevol altra qüestió d'interés relacionada amb el paisatge protegit.
3. El fons documental estarà obert a la consulta del públic, amb les condicions necessàries per a no interferir el treball ordinari del centre que l'albergue.
Article 14. Recepció de documents
L'òrgan gestor del paisatge protegit disposarà d'una manera de recepció de documents en què s'anotarà la corresponent entrada de qualsevol escrit o comunicació que siga presentada.
També s'hi hauran d'anotar l'eixida dels escrits i les comunicacions oficials dirigides a altres òrgans o particulars, sense que tinga caràcter de registre oficial.
Article 15. Informes preceptius i autoritzacions
1. La present normativa determina expressament, en els corresponents apartats, les actuacions, els plans i els projectes l'execució dels quals requerix l'autorització o l'informe preceptiu de l'òrgan gestor de l'espai natural protegit.
2. Els esmentats informes o autoritzacions, que tindran caràcter vinculant, s'emetran sense perjuí dels informes, les autoritzacions o les llicències, tant sectorials com municipals, que corresponguen per a les determinades activitats.
3. Les sol·licituds d'autorització o d'informe preceptiu hauran de presentar-se acompanyades de la documentació següent:
a) Identificació del sol·licitant.
b) Descripció detallada de l'actuació, incloent-hi característiques tècniques i període d'execució d'esta.
c) Efectes previstos sobre els valors ambientals, paisatgístics i culturals del paisatge protegit, així com sobre l'ambient socioeconòmic.
d) Pla o croquis de localització de l'activitat.
e) Projecte o memòria tècnica quan corresponga.
4. Tots aquells plans, projectes o actuacions que es desenrotllen en l'àmbit territorial del lloc d'importància comunitària, d'ara en avant LIC desembocadura del Millars i de la zona d'especial protecció per a les aus, d'ara en avant ZEPA, desembocadura del Millars, requeriran una valoració de repercussions realitzada per l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000.
5. Les persones que executen sobre el terreny les activitats autoritzades estaran obligades a portar còpia de l'autorització mentres duren els treballs, i l'hauran de mostrar al personal del paisatge protegit quan els siga sol·licitada. En cas de realitzar treballs sense portar còpia d'autorització, es podran paralitzar les actuacions fins que els responsables demostren posseir autorització, presentant-ne una còpia.
6. El paisatge protegit podrà posar a disposició dels interessats un model de sol·licitud d'autorització o informe, general o específic, per a les activitats o actuacions més corrents. Igualment, la presidència de l'òrgan gestor i, si és el cas, el personal adscrit a este, vetlaran per l'agilitat en l'emissió de les autoritzacions o els permisos que corresponga prestant assessorament i informació als interessats, traslladant-les, quan corresponga, als òrgans competents, i efectuant, si és el cas, un seguiment de l'estat de les tramitacions.
Article 16. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
1. Els projectes i les activitats que s'executen en l'àmbit territorial del paisatge protegit estan sotmesos al règim d'avaluació d'impactes ambientals establit, amb caràcter general, per la legislació vigent sobre la dita matèria, de rang estatal i autonòmic.
2. En tot cas, qualsevol pla, programa o projecte que, sense tindre relació directa amb la gestió del lloc o sense ser-hi necessari, puga afectar de manera apreciable el paisatge protegit, ja siga individual o en combinació amb altres plans o projectes, se sotmetrà a una adequada avaluació de les seues repercussions.
Article 17. Distintius de qualitat
1. Es podrà crear un distintiu a aplicar a aquelles activitats productives, com agricultura, apicultura, ramaderia i artesanal de caràcter tradicional, servicis turístics, servicis d'educació ambiental i cultural i activitats lúdiques, coherents amb els principis del PRUG que es desenrotllen en el seu àmbit. Les esmentades activitats formaran part d'una llista específica mantinguda i gestionada per l'òrgan gestor del paisatge protegit, sense perjuí que l'esmentada llista siga coherent amb altres mecanismes de control mantinguts i gestionats específicament per altres administracions amb competències sectorials i, en especial, per la conselleria competent en matèria de turisme.
2. L'òrgan gestor del paisatge protegit podrà autoritzar-ne l'ús i desenrotllar l'esmentat distintiu en la forma d'un logotip identificatiu o de qualsevol altra estratègia de difusió i promoció. Podran accedir a utilitzar-lo els productes i les activitats esmentades en el punt anterior. El paisatge protegit també podrà promoure els productes i les activitats que s'acullen al distintiu de la manera que considere més oportuna.
3. L'òrgan gestor del paisatge protegit desenrotllarà, en col·laboració amb els representants dels sectors indicats i de les administracions directament implicades, criteris específics de qualitat i sostenibilitat que hauran de complir els productes i les activitats distingides per a accedir a este distintiu i formar part de la corresponent llista. Els productes i les activitats que compten amb el distintiu amb anterioritat al desenrotllament dels criteris disposaran de sis mesos per a adaptar-s'hi, transcorreguts els quals, si no s'ha produït la dita adaptació, deixaran de formar part de la llista del distintiu, i no podran utilitzar els mecanismes de promoció indicats en l'apartat anterior.
Secció segona
Finançament
Article 18. Finançament del paisatge protegit
El Consorci Gestor del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars, per a atendre els gastos generals de funcionament del paisatge protegit i les inversions necessàries en este, disposarà dels recursos econòmics establits en el capítol quint dels estatuts del Consorci, i s'establirà anualment un pressupost en què s'inclouran les previsions econòmiques per a l'exercici, segons indica l'article 21 dels esmentats estatuts.
Article 19. Compravenda de terrenys inclosos en el paisatge protegit
D'acord amb el que disposa la normativa que regula els espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, l'Administració autonòmica es reserva el dret de tempteig sobre els processos de compravenda de terrenys inclosos en el paisatge protegit de la desembocadura del Millars.
TÍTOL II
Normes generals d'ordenació d'usos i activitats
CAPÍTOL I
Directrius i normes per a ús públic
Secció primera
Disposicions generals
Article 20. Ús públic
1. Es considera com a activitat d'ús públic l'acció d'oci o esbargiment que duen a terme els visitants d'un espai natural protegit utilitzant els seus servicis o equipaments, i a la qual és inherent l'acostament als valors naturals i culturals del dit espai.
Són tant aquelles que promou l'òrgan gestor de l'espai natural protegit facilitant-ne la pràctica, com aquelles altres que per iniciativa popular, col·lectiva o d'altres entitats es desenrotllen per diferents motivacions.
2. El paisatge protegit aplicarà mecanismes per a transmetre actituds i expectatives apropiades a les persones que el visiten, de manera que es minimitza així l'impacte ambiental de l'ús públic mentres es maximitza l'experiència dels visitants a través del contacte directe amb el personal de l'espai natural protegit, els seus habitants i el seu patrimoni, i amb materials interpretatius ben orientats.
Article 21. Pla d'ordenació de l'ús públic
1. L'òrgan competent sobre espais naturals protegits, a través de l'òrgan gestor del paisatge protegit, elaborarà un Pla d'Ordenació de l'Ús Públic del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars que contindrà les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat, a l'ensenyança i a l'estudi dels valors ambientals i culturals de l'espai natural protegit, efectuades per iniciativa pública, privada o mixta.
2. Mentres es procedix a l'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació de l'Ús Públic, el contingut del qual es definix en el següent punt, el dit ús públic s'ajustarà al que establix la legislació específica i a les determinacions contingudes en este pla. En especial, seran aplicables les disposicions del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de manera compatible amb la conservació del medi natural.
3. El Pla d'ordenació de l'Ús Públic haurà de contindre, almenys, els aspectes següents:
a) Anàlisi i tipificació de la demanda.
b) Inventari de recursos turístics, culturals, educatius i recreatius.
c) Inventari d'infraestructures i equipaments existents per a ús públic (recreatiu, educatiu, etc.).
d) Avaluació de l'impacte ambiental generat pels usos ociorecreatius actuals i futurs i proposta de mesures correctores, compensadores i preventives.
e) Regulació de l'ús públic sobre la base de la capacitat de càrrega determinada per a cada zona.
f) Pla de seguretat que identifique els possibles riscos que puguen afectar els visitants i establisca les mesures correctores necessàries.
g) Tipificació i caracterització de les activitats i instal·lacions proposades (itineraris didàctics...).
h) Localització de les instal·lacions i equipaments.
i) Proposta d'elements senyalitzadors homogenis.
j) Directrius per a l'elaboració dels projectes.
k) Programació de les actuacions previstes.
l) Cost econòmic d'aplicació.
m) Fórmules de finançament i gestió.
Article 22. Delimitació de les zones d'ús públic
Amb caràcter general, l'activitat d'ús públic es farà exclusivament en aquelles zones definides com d'ús públic i lúdic, en les quals s'inclou la xarxa de camins i sendes principals de l'espai protegit.
Article 23. Normes d'ús públic
Els visitants i la població local hauran d'atendre, durant la seua visita al paisatge protegit, totes aquelles recomanacions fetes públiques per mitjà de cartells, fullets i altres recursos d'informació de l'espai natural protegit, i hauran de respectar en tot moment la legislació vigent quant al trànsit de persones, vehicles i animals i, en particular, s'haurà de prestar especial atenció a:
1. No estan permeses activitats o comportaments que impliquen perill o deteriorament per a la conservació del paisatge protegit que alteren la quietud i tranquil·litat de l'espai natural, o que comporten deteriorament de la qualitat de la visita per a la resta dels visitants.
2. Es prohibix, amb caràcter general, la tala i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres, excepte la recol·lecció popular de bolets, fongs, fruits i plantes aromàtiques i medicinals tradicionals, en tot l'àmbit del PRUG i en el marc de la legislació vigent sobre la matèria. Només es permet recol·lectar en finques públiques, mai en propietats privades sense el consentiment exprés del particular. Tampoc està permesa la molèstia, persecució, captura o mort de la fauna, dels ous, les cries o larves d'esta, ni la recol·lecció d'elements geològics, excepte l'autorització expressa del Consorci del Millars per a fins científics, docents, de conservació o de gestió.
3. No està permés acampar en l'interior del paisatge protegit, excepte l'autorització expressa del Consorci Gestor per motius d'investigació, conservació, vigilància, salvament o altres causes de força major. L'òrgan gestor determinarà el nombre màxim de nits segons convinga.
4. L'òrgan gestor, per motius de conservació, podrà regular, limitar i restringir temporalment l'entrada de visitants al paisatge protegit o a determinades zones d'este. Estes mesures hauran de ser difoses al públic prèviament i convenientment senyalitzades, i no hauran d'interferir amb el lliure accés dels propietaris als seus predis, llevat de situacions excepcionals, les quals hauran de ser prèviament deliberades i aprovades pel Consell de Participació.
5. No es molestarà ni s'aproximarà als assentaments apícoles i s'haurà de guardar la distància indicada en la normativa sectorial.
6. Els animals de companyia hauran d'anar subjectes amb corretja o semblant per a evitar accidents i molèsties a la fauna i a altres visitants. Així mateix, els gossos hauran d'anar proveïts de boç amb la mateixa finalitat.
7. Excepte en situacions d'emergència, s'ha de mantindre un volum de veu discret que no pertorbe la tranquil·litat i quietud de l'espai natural. No es permet l'ús de megàfons, llevat que, per raons excepcionals de seguretat i vigilància, en fóra necessària la utilització pel personal autoritzat.
8. Excepte en situacions d'emergència o per motius d'investigació autoritzada, no estan permeses les emissions de llums o llampades enlluernadores que alteren la tranquil·litat de la nit, per mitjà de l'ús de punters làser, torxes de vídeo i altres, exceptuant-ne l'ús de llanternes individuals.
9. S'ha d'evitar qualsevol comportament o actitud que implique una falta de consideració i respecte a la tranquil·litat de la resta dels visitants.
10. No es permet l'abocament i/o abandó de tot tipus de residus, excepte en les infraestructures destinades a este efecte.
11. Es permet el bany en el curs del riu i làmines d'aigua associades, excepte en les zones en què expressament se senyalitze com una activitat no permesa.
12. No es permet llavar utensilis ni abocar productes contaminants com ara detergents, sabons o altres.
13. No es permet realitzar, per qualsevol procediment, inscripcions, senyals, signes i dibuixos en pedres, arbres o en qualsevol bé moble o immoble, excepte aquells realitzats per motius de gestió pel personal del paisatge protegit o un altre personal degudament autoritzat, que siguen necessaris per a millorar i completar les xarxes de camins i sendes autoritzats per l'administració competent en medi ambient.
14. No es permet la manipulació d'elements d'investigació o vigilància ambiental instal·lats en el paisatge protegit, com ara sensors electrònics o mecànics, estacions d'aforament, tanques, balises, estaques, xarxes, etcètera.
15. No està permés fumar en l'àmbit del paisatge protegit, en particular en els territoris delimitats per l'article 5 de la Llei de Forest, definits com aquells terrenys en què vegeten espècies arbòries, arbustives, de matoll o herbàcies, siga espontàniament o procedisquen de plantació. Així mateix, també es prohibix encendre foc en tot l'àmbit forestal del paisatge protegit.
Article 24. Visites al paisatge protegit
1. Educació ambiental i visites organitzades.
a) Les activitats d'educació i les visites guiades en el paisatge protegit tenen com a objectiu formar i sensibilitzar el visitant sobre els valors naturals i culturals de l'espai natural protegit, sobre aspectes generals de la naturalesa i el medi ambient, i sobre les normes i comportaments en la naturalesa, respecte al medi ambient i, en concret, el paisatge protegit. L'enfocament d'estes activitats serà integral en tots estos conceptes esmentats, sempre que siga possible d'acord amb els objectius de cada grup.
b) Poden utilitzar els servicis públics d'educació i visites guiades tots els centres de formació, associacions, centres d'esplai i descans i grups organitzats generalment que així ho desitgen, amb la sol·licitud prèvia dirigida a l'òrgan gestor del paisatge protegit. L'esmentada sol·licitud es remetrà amb una antelació suficient per a permetre la concertació d'una reunió prèvia a la visita, que tindrà lloc en l'oficina tècnica del paisatge protegit; en esta es planificarà convenientment l'activitat a realitzar (rutes oferides, duració i dificultat de les rutes, disponibilitat horària, objectius que es perseguixen, etc.). Els servicis d'educació i visites guiades no poden ser utilitzats per empreses que oferisquen visites a l'espai natural protegit als seus clients, encara que estes podran utilitzar lliurement les infraestructures del parc, incloent-hi els seus itineraris, sempre d'acord amb les normes d'este pla.
c) Les activitats d'educació i les visites guiades utilitzaran com a suport els servicis disponibles en el centre d'informació, en les zones d'ús públic i en els itineraris propis del paisatge protegit.
d) El pla d'ordenació de l'ús públic establirà els màxims de persones i els grups que seran admesos en les diferents àrees i itineraris inclosos en el servici d'educació i visites del paisatge protegit.
e) Els grups que efectuen visites als itineraris del paisatge protegit només realitzaran parades per a explicacions en aquells trams dels camins les característiques dels quals minimitzen l'impacte.
f) És responsabilitat dels monitors educadors que guiaran els grups organitzats aconseguir que estos complisquen les restants normes vigents en el paisatge protegit; per això, es faran les explicacions pertinents al responsable del grup en arribar-hi, perquè col·labore en el seu compliment, i dirigides al grup generalment abans d'iniciar l'itinerari.
g) A fi d'evitar les negatives conseqüències que puga ocasionar la concentració de grups de visitants, l'òrgan gestor podrà regular la visita dels grups organitzats de visitants que acudisquen al paisatge protegit, segons l'època de l'any i el nombre de visitants.
h) A fi d'evitar les negatives conseqüències que puga ocasionar la concentració de grups de visitants, el consorci gestor podrà regular la visita dels grups organitzats que acudisquen al paisatge protegit, segons l'època de l'any i el nombre de visitants.
i) Fins a l'aprovació del pla d'ordenació de l'ús públic del paisatge protegit i, excepcionalment, amb posteritat a la seua aprovació si es considerara necessari, l'òrgan gestor podrà regular les visites a l'espai natural protegit limitant el nombre i la grandària de grups, així com les zones en què desenrotllaran la seua activitat i els horaris. Estes regulacions podran exigir l'obtenció d'autorització per al trànsit de grups.
j) Aquelles associacions o grups que planifiquen o organitzen visites guiades podran sol·licitar autoritzacions anuals. Per a això, hauran de presentar una memòria de les activitats a realitzar i la programació de les visites. L'esmentada documentació haurà de presentar-se abans del mes de novembre de l'any anterior a la realització de les visites que se sol·liciten.
2. Visites no organitzades.
a) Les activitats de senderisme i excursionisme realitzades per grups que no superen les 15 persones no requeriran cap notificació o autorització prèvia. Els grups compresos entre 16 i 35 persones han de notificar l'activitat a l'òrgan gestor, que podrà delegar en els vigilants monitors educadors. La notificació podrà ser verbal, i immediatament anterior a la realització de l'activitat. Els vigilants-monitors-educadors resoldran d'acord amb la ruta traçada i facilitaran informació sobre les tècniques de mínim impacte per a esta activitat. Quan el grup siga superior a 36 persones, la notificació es remetrà a l'òrgan gestor amb una antelació mínima de 15 dies.
b) La pràctica del senderisme i l'excursionisme queda limitada i circumscrita als camins i les sendes, tal com apareixen definits en l'annex cartogràfic corresponent a zonificació. L'obertura de nous itineraris i sendes d'accés hauran de ser sotmeses a un informe preceptiu de l'administració competent en espais naturals protegits.
c) En els itineraris i sendes permesos es mantindrà el traçat existent i ja xafat, i s'evitarà la creació de sendes secundàries o l'ampliació de les sendes preexistents.
d) Amb caràcter anual, l'òrgan gestor emetrà un programa de restauració de sendes i itineraris amb l'objectiu d'eliminar els impactes causats pel seu ús, que executarà la brigada de manteniment del paisatge protegit.
3. Seguretat de les visites.
a) L'òrgan gestor podrà informar els visitants sobre les zones de risc i les activitats que comporten perill de danys i lesions a les persones, però en cap cas és responsable dels accidents que puguen derivar-se dels usos tradicionals i de les activitats efectuades en l'àmbit territorial del PRUG, el risc de les quals ha de ser assumit per cada visitant sota la seua responsabilitat.
b) A l'esmentada informació, que tindrà el caràcter de recomanació, se li haurà de donar suficient publicitat per mitjà de cartells, fullets i altres mitjans de divulgació.
4. Accés al paisatge protegit.
a) Es prohibix el trànsit de vehicles de motor fora dels camins asfaltats, excepte per als propietaris de propietats privades, servicis del paisatge protegit i els autoritzats expressament, tal com es definirà en el pla d'ordenació de l'ús públic.
b) Es podrà dur a terme el tancament temporal de determinats accessos al paisatge protegit davant de qualsevol classe d'emergència (risc d'incendi forestal, etc.). Per a això, se senyalitzaran adequadament els accessos afectats del paisatge protegit per a informar el visitant d'esta circumstància.
Secció segona
Disposicions particulars
Subsecció primera
Senderisme
Article 25. Definició i àmbits on s'admet
1. Als efectes d'este PRUG, es consideren com a recorreguts de senderisme els realitzats per a vianants per les sendes o vies de trànsit que discórreguen per l'interior del paisatge protegit. Estes sendes o vies de trànsit hauran d'estar autoritzats per la conselleria competent en matèria de medi ambient. També podran formar part de la dita xarxa les sendes locals existents en els distints municipis.
2. En l'àmbit del paisatge protegit, la circulació es farà pels camins i les vies de trànsit autoritzats. En tot cas, els visitants hauran de respectar les zones d'accés restringit temporalment.
3. Als efectes anteriors, s'establix una xarxa de rutes temàtiques que seran definides en el pla d'ordenació de l'ús públic, promocionada i mantinguda per l'òrgan gestor. Es podrà restringir l'accés per senda a algunes zones quan hi haja raons objectives de pèrdua de biodiversitat, que sempre hauran d'estar perfectament indicades sobre el terreny. No obstant això, si les causes que van determinar la restricció desapareixen, s'hi podrà restituir l'accés amb les degudes precaucions.
Article 26. Clausura i tancament d'itineraris
1. L'òrgan gestor podrà procedir a la clausura o la modificació alternativa, temporal o permanent de les sendes que considere necessari en el paisatge protegit per raons de conservació, manteniment, restauració dels valors naturals o millora de l'ús públic. Estes modificacions comptaran amb l'autorització de la propietat dels predis afectats.
Seran raons per al tancament de sendes l'existència de problemes erosius, l'alteració de la coberta vegetal o de la qualitat de les aigües, les molèsties a la fauna i la pertorbació de les activitats agropecuàries permeses o qualsevol altra relativa a la gestió de l'espai o la conservació del medi natural.
2. El tancament o la clausura temporal de camins o sendes es farà de tal forma que no comporte alteracions de les activitats autoritzades, ni conculque drets de servitud o altres drets consolidats.
3. En tots els casos, la clausura o modificació alternativa de camins o sendes haurà d'estar justificada tècnicament i anunciada amb antelació al públic, excepte raons justificades d'urgència.
Article 27. Pràctica del senderisme
L'òrgan gestor promourà les tècniques de senderisme i excursionisme amb mínim impacte entre els visitants del centre d'informació i de les visites guiades del paisatge protegit. De manera orientativa, estes inclouen:
1. Respectar les normes d'ús públic establides en el paisatge protegit.
2. Evitar recol·lectar fruits de la vegetació.
3. Preparar l'excursió de manera que els embalatges, botelles, llandes, etc. siguen mínimes, i així evitar tindre més fem per a emportar-se després a casa.
4. Portar bosses extres per a guardar sobrants, arreplegar fem, etc.
5. En sendes i itineraris estrets, caminar en fila per a evitar ampliar els camins.
6. Avisar els companys de la presència de xicotets animals o plantes delicades en el camí, per a previndre que siguen xafats.
7. Col·laborar a arreplegar el fem que altres visitants hagen abandonat en zones remotes del paisatge protegit.
8. Respectar les barreres, senyals i altres objectes en les propietats públiques i privades.
9. Demanar permís als propietaris que es troben en les seues finques quan els itineraris creuen alguna propietat privada, i respectar el dret a la privacitat.
10. No generar sorolls innecessaris que puguen afectar la fauna i la resta de visitants.
Subsecció segona
Bicicletes
Article 28. Llocs i vies d'ús
1. Es permet la circulació amb bicicletes, de conformitat amb el que establix el Decret 8/2008, de 25 de gener, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana, per tots els camins i pistes de la xarxa de sendes pertanyents a les zones d'ús públics del paisatge protegit. Per a la circulació per pistes privades serà necessari el consentiment del titular.
2. No està permesa la circulació camps a través, ni per sendes fora de la xarxa de sendes esmentada en el paràgraf anterior.
3. S'exceptuen de la prohibició disposada en el punt 1 l'accés i la circulació dins de les finques particulars dels propietaris d'estes, de les persones que siguen titulars de servituds de pas o altres drets consolidats, i d'aquelles que, per raons de servici, gestió o altres, siguen autoritzades.
Article 29. Grups de ciclistes i compatibilitat amb el trànsit senderista
1. La pràctica del ciclisme es farà respectant els drets i les prioritats de pas dels senderistes.
2. Sense perjuí del que establix la normativa que regula la circulació de vehicles per terrenys forestals, tindran la consideració d'excursió organitzada, als efectes del present PRUG, els grups de ciclistes compostos per més de 15 persones.
3. L'òrgan gestor del paisatge protegit, a través del corresponent pla d'ordenació de l'ús públic, podrà regular la circulació de grups de ciclistes amb vista al nombre d'integrants del grup, tenint en compte les carreteres, traçats i capacitats de la ruta o camí. Fins a l'aprovació de l'esmentat pla que regule esta activitat, els grups de ciclistes requeriran l'autorització de l'òrgan gestor.
4. Sense perjuí del que establix la normativa que regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana, la velocitat de circulació en l'àmbit del paisatge protegit es limita a 30 km/hora.
Subsecció tercera
Activitats eqüestres
Article 30. Llocs i vies d'ús
1. Es permet l'activitat eqüestre pels camins i pistes públiques del paisatge protegit. En les privades, caldrà l'autorització del propietari de la via.
2. No estan permesos els desplaçaments camps a través.
3. La pràctica eqüestre es realitzarà respectant els drets i les prioritats de pas de senderistes.
4. L'òrgan gestor podrà regular la circulació de grups amb vista al nombre d'integrants, tenint en compte les carreteres, els traçats i les capacitats de la ruta o camí.
5. L'activitat eqüestre amb fins lucratius serà objecte de regulació i autorització per l'òrgan gestor del paisatge protegit.
Subsecció quarta
Circulació de vehicles motoritzats
Article 31. Circulació de vehicles motoritzats
1. Es prohibix, amb caràcter general, circular fora de les calçades asfaltades amb vehicles motoritzats.
2. S'exceptuen de la prohibició disposada en el punt anterior l'accés i la circulació per pistes i camins d'accés a les finques particulars dels propietaris d'estes, de les persones que siguen titulars de servituds de pas o altres drets consolidats, i d'aquelles que, per raons de vigilància, servici, gestió o altres, siguen autoritzades.
3. En el camí de la Cossa i en el pas de la Pila, l'òrgan gestor podrà restringir el pas de vehicles motoritzats si ho considerarà oportú per raons mediambientals o de qualsevol altra índole d'interés públic, i ho podrà fer extensible a la resta de camins presents en el paisatge protegit. L'esmentada restricció no afectarà els vehicles contra incendis o relacionats amb la gestió del paisatge protegit. En qualsevol cas, s'haurà de respectar el que establix la normativa que regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana.
4. El Pla Sectorial de Prevenció d'Incendis, atenent el tipus d'alerta en vigor, assenyalarà aquells camins en què es permeta la circulació tant de vehicles com de persones.
Subsecció quinta
Proves esportives
Article 32. Autoritzacions
1. A tots els efectes, la realització de qualsevol activitat o competició esportiva organitzada requerirà l'autorització de l'òrgan gestor per mitjà de sol·licitud dirigida a la presidència, que podrà, quan siga procedent, establir les condicions que siguen necessàries. Les sol·licituds s'hauran de presentar amb una antelació mínima de tres mesos a la realització de l'activitat; excepcionalment, este termini podrà reduir-se si concorren circumstàncies extraordinàries que així ho justifiquen i s'especifiquen les característiques de l'activitat, dates, mesures de seguretat i limitacions específiques amb vista a la conservació dels recursos naturals.
2. Amb caràcter general, no està permesa en l'interior del paisatge protegit la realització de competicions, concursos o exhibicions de tipus esportiu. De manera excepcional, l'òrgan gestor, amb independència dels tràmits exigits en la legislació sectorial vigent, podrà autoritzar el trànsit pel paisatge protegit dels participants i membres de l'organització de proves de resistència, com ara maratons, travessies o altres proves, i donarà preferència a aquelles que siguen organitzades pels clubs o federacions esportives. Esta autorització tindrà en compte els titulars de béns o drets en l'àmbit afectat per la prova.
3. Per a establir la regulació específica de les activitats esportives permeses excepcionalment, la direcció de l'espai natural, junt amb els clubs o federacions l'objectiu dels quals siga el foment i la pràctica de les activitats en l'espai concret, podran desenrotllar les activitats següents, subjectes a les condicions establides pels instruments de planificació del PRUG, i consideraran les dites activitats com un instrument de col·laboració per a una millor gestió del paisatge protegit:
a) Identificació de les activitats per a les quals l'espai és adequat.
b) Designació de les zones apropiades per a la pràctica de cada tipus d'activitat.
c) Capacitat de càrrega de cada una de les zones i de les activitats a desenrotllar.
Article 33. Norma general per a les proves esportives
1. L'organització de la prova haurà de complir, entre altres condicions que hi siguen aplicables, les següents:
a) Evitar els impactes significatius sobre els recursos naturals, especialment sòls, aigua, vegetació i fauna, així com sobre les activitats recreatives i agrosilvopastorals, o sobre el patrimoni historicoartístic i cultural.
b) Desmantellar totes aquelles infraestructures i equipaments auxiliars de caràcter provisional que acompanyen l'activitat a realitzar.
c) Executar les mesures correctores i de neteja necessàries com a conseqüència dels impactes o alteracions ambientals provocats per la realització de les proves esportives o per la concentració de públic en un termini màxim de 48 hores.
2. Per a respondre del bon compliment de les condicions establides en l'apartat anterior, així com de les contingudes en l'autorització preceptiva, l'òrgan gestor podrà exigir les garanties tècniques i financeres que estime necessàries en un termini de 48 hores.
Subsecció sexta
Altres activitats
Article 34. Esports i activitats de vol
L'ordenació de la navegació aèria és una competència estatal de l'òrgan amb competència en matèria de navegació aèria. A fi de protegir els hàbitats faunístics del paisatge protegit de les possibles pertorbacions a conseqüència de la dita activitat, el Consorci del Riu Millars instarà la declaració de zones sensibles per a la fauna en què es regule el vol de motor a menys de 1.000 metres sobre la vertical del terreny en l'àmbit del PRUG, excepte per raons d'emergència, salvament, rescat, investigació, gestió o altres causes de força major.
Article 35. Tir amb arc
1. Amb caràcter general, es permetrà la pràctica d'esta activitat en aquells terrenys per als quals disposen les corresponents autoritzacions, entre les quals haurà de constar la de l'òrgan gestor del paisatge protegit. L'òrgan gestor podrà restringir els terrenys utilitzats per a esta pràctica a aquells considerats d'usos ludicopúblics i compatibles en la zonificació d'este pla. La pràctica de tir amb arc estarà prohibida en època de nidificació, i la resta de l'any estarà permesa.
2. La pràctica del tir amb arc haurà de ser realitzada de manera que es garantisca la seguretat dels participants, així com la d'aquelles persones que puguen realitzar altres activitats en l'entorn.
3. L'òrgan gestor del paisatge protegit podrà regular el nombre de participants que simultàniament participen en l'activitat, tenint en compte l'època de desenrotllament d'esta.
4. L'activitat de tir amb arc amb fins lucratius serà objecte de regulació i autorització per l'òrgan gestor.
Article 36. Aeromodelisme
Queda prohibida la realització d'activitats d'aeromodelisme en l'àmbit del paisatge protegit.
Article 37. Activitats aquàtiques
1. L'exercici d'activitats aquàtiques en el paisatge protegit necessitarà la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb l'informe previ favorable de l'òrgan gestor del paisatge protegit de la desembocadura del Millars.
2. La pràctica d'activitats aquàtiques serà desenrotllada amb el màxim respecte mediambiental i evitarà produir sons que puguen alterar els cicles de la fauna present. En este sentit, es prohibixen les activitats motoritzades, exceptuant-ne aquelles que es consideren necessàries per raons de manteniment o salvament.
3. El Consorci del Millars es reserva el dret de restringir la pràctica d'activitats aquàtiques quan estes impliquen una amenaça o risc als criteris de conservació.
CAPÍTOL II
Normes de protecció dels recursos naturals
Secció primera
Normes sobre la protecció del medi físic i natural
Subsecció primera
Recursos hidrològics
Article 38. Objectius sectorials
1. Preservar i defendre els recursos hídrics superficials i subterranis de l'àmbit del PRUG.
2. Mantindre les condicions naturals dels llits, rambles i barrancs.
3. Aconseguir i mantindre un nivell de qualitat de les aigües superficials adequat i evitar qualsevol actuació que puga ser causa de degradació d'aquella.
4. Evitar la degradació de les aigües subterrànies i fomentar-ne l'ús sostenible.
5. Regular els aprofitaments i les captacions d'aigua per a contribuir a aconseguir l'adequada protecció ambiental de les aigües subterrànies.
Article 39. Domini públic hidràulic
1. En tot l'àmbit del PRUG no són admissibles les obres, construccions o actuacions que puguen dificultar o alterar el curs de les aigües en els llits dels rius, rierols, barrancs i rambles, així com en els terrenys inundables durant crescudes no ordinàries, siguen quins siguen el règim de propietat i la classificació urbanística dels terrenys, excepte aquelles obres necessàries per a la mateixa gestió dels recursos naturals degudament autoritzades o promogudes per l'administració competent.
2. L'execució de qualsevol obra o treball en la zona de policia de llits que no haja sigut promoguda per l'organisme de conca o per la conselleria competent en matèria de medi ambient, està subjecta a l'informe vinculant de l'òrgan gestor del paisatge protegit, sense perjuí de les autoritzacions o concessions sectorials que haurà d'emetre el dit organisme de conca en virtut de la normativa estatal sobre aigües. En cas que les actuacions requerisquen informes o autoritzacions d'organismes diferents del competent en matèria hidràulica, l'esmentat informe de l'òrgan gestor s'emetrà després d'estos.
3. En la zona de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia, es conservarà la vegetació de ribera i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Les excepcionals tasques de neteja i desbrossament selectiu motivades pel risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda que no hagen sigut promogudes amb esta finalitat per l'organisme de conca o per la conselleria competent en matèria de medi ambient requeriran l'autorització prèvia de l'òrgan gestor del paisatge protegit, de conformitat amb el que establix l'apartat 1 d'este article.
4. No podrà ser ocupat el domini públic hidràulic ni la seua zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, excepte les promogudes o degudament autoritzades per l'organisme de conca. Tampoc es permeten en l'esmentat àmbit les activitats extractives, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits.
5. Qualsevol obra, construcció o actuació que puga afectar els objectius de conservació dels espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000 presents en el lloc requerirà l'informe previ per part de l'organisme competent en matèria de Xarxa Natura 2000.
Article 40. Aprofitament del domini públic hidràulic
1. De conformitat amb allò que s'exposa en la normativa estatal vigent, la utilització o l'aprofitament pels particulars del domini públic hidràulic o dels béns situats en este requerirà la concessió o autorització prèvies de l'organisme de conca, de conformitat amb la normativa estatal vigent sobre aigües.
2. Les obres de qualsevol tipus que es puguen fer en l'àmbit immediat de les fonts i brolladors existents en la zona de barrancs pròxims al riu hauran de garantir la seua permanència i respectar la seua tipologia tradicional. Els possibles aprofitaments de les seues aigües hauran de garantir el manteniment d'un cabal mínim per al seu ús per les persones en trànsit i per la fauna silvestre.
Article 41. Abocaments
1. Es prohibix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, així com l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, siga quina siga la seua naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn.
2. Pel que fa al tractament de les aigües residuals i d'acord amb la normativa que regula el tractament de les aigües residuals urbanes i d'acord amb els criteris establits en la normativa que regula els criteris que hauran de prendre's en consideració per a la declaració de les zones sensibles i zones menys sensibles, es considerarà com a zona sensible el paisatge protegit de la desembocadura del Millars.
3. El tractament de les aigües residuals haurà de ser tal que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos als què s'hagen de destinar. Per al sanejament d'edificacions aïllades i d'àrees recreatives es disposarà, en aquells punts en què siga necessari, de depuradores de tipus compacte, preferiblement d'oxidació total. Estan expressament prohibits els pous cecs i les fosses sèptiques. En qualsevol cas, haurà d'haver-hi raons justificades que impedisquen la connexió a la xarxa de clavegueram.
Article 42. Captació d'aigües
1. Amb caràcter general, queda prohibida l'obertura de nous pous o captacions d'aigües en l'àmbit territorial del PRUG, excepte aquelles destinades a la gestió de l'espai natural protegit.
2. Sense perjuí de l'autorització de l'organisme de conca exigit per la normativa d'aigües per a la captació d'aigües superficials o subterrànies en l'àmbit del PRUG, serà necessari prèviament l'informe favorable de l'òrgan gestor de l'espai protegit.
3. Totes les captacions d'aigua destinades a abastiment públic hauran de disposar del corresponent perímetre de protecció.
Article 43. Directrius sobre els recursos hidrològics
1. Amb caràcter general, tindran la consideració de directrius sobre els recursos hidrològics del paisatge protegit les establides en el Pla Hidrològic per a la Conca del Xúquer, amb l'objectiu genèric d'incrementar-ne la disponibilitat, protegir-ne la qualitat, economitzar-ne l'ús i racionalitzar-ne els usos en harmonia amb el medi ambient i els altres recursos naturals.
2. L'òrgan gestor del paisatge protegit redactarà un pla de gestió hídrica del paisatge protegit consensuat amb l'organisme de conca i conforme amb el pla hidrològic de conca vigent en eixe moment.
3. L'òrgan gestor establirà mecanismes de coordinació i col·laboració amb la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Entitat de Sanejament (EPSAR), el Sindicat Central d'Aigües del Riu Millars, la Junta d'Aigües de la Plana i l'òrgan gestor dels espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000, per a emprendre actuacions i mesures de protecció necessàries per a la millora dels recursos hídrics en el paisatge protegit. Entre les mesures prioritàries, han de considerar-se les relatives a:
a) Control, mesura i seguiment de qualitat d'aigües.
b) Establir uns cabals ecològics suficients per a mantindre les funcions ecològiques del riu, de manera constant al llarg de l'any.
c) Foment de plans de reutilització dels recursos hídrics procedents de la depuració d'aigües residuals.
d) Reducció dels fenòmens de contaminació d'aigües superficials i subterrànies.
e) Delimitació del domini públic hidràulic del riu Millars.
f) Millora d'infraestructures de depuració d'aigües residuals.
g) Estudi de minimització dels principals excedents en les concessions autoritzades per mitjà de l'ajust de la demanda d'aigua a les seues necessitats.
4. Mentres es determina el règim de cabals ecològics, i en tot cas, el cabal natural resultant després que les comunitats de regants detraguen l'aigua de reg, haurà de soltar-se riu baix des de l'assut d'Almassora i Castelló, amb l'objectiu de garantir la continuïtat del curs d'aigua i dotar de cabal el tram entre l'assut i la depuradora de Vila-real, que normalment està sec. Este excedent no podrà derivar-se mai per la xarxa de séquies exteriors al riu.
Article 44. Directrius d'activitats recreatives
Ateses les característiques i potencialitats d'ús dels recursos hídrics en l'àmbit del paisatge protegit, la realització d'activitats recreatives en els llits hídrics haurà de comptar amb l'autorització de l'organisme de conca i l'informe favorable d'òrgan gestor.
Article 45. Directrius de delimitació del domini públic hidràulic
Mentres l'organisme de conca realitze les corresponents delimitacions en el domini públic de llits, les zones de servitud i policia de llits s'estimaran d'acord amb el que disposa la legislació sectorial d'aigües i de domini públic hidràulic.
Subsecció segona
Sòls i recursos geològics
Article 46. Objectius sectorials sobre protecció dels sòls i dels recursos geològics
1. Conservar i mantindre els sòls, amb la finalitat de frenar l'erosió i evitar la pèrdua dels recursos edàfics, en particular aquells amb vocació de ribera.
2. Conservar els valors geològics i paleontològics, així com la diversitat geològica.
3. Restaurar les àrees degradades per activitats que hagen implicat moviment de terres o remoció del sòl.
Article 47. Llocs d'interés geològic
1. Es definixen com a llocs d'interés geològic, als efectes de les normes d'este PRUG, aquells llocs que reunixen característiques singulars pel seu interés estratigràfic, paleontològic, científic, didàctic o paisatgístic.
2. L'òrgan gestor de l'espai natural protegit establirà un inventari de llocs d'interés geològic d'especial rellevància en el dit espai protegit. No obstant això, la protecció oferida per este pla s'estén a totes aquelles àrees de l'àmbit territorial del PRUG en les quals puguen determinar-se valors geològics significativament superiors a la mitjana del seu entorn.
3. Els llocs d'interés geològic seran preservats d'activitats que puguen originar-ne la destrucció, el deteriorament o l'ocultació visual.
4. De conformitat amb el que disposa la normativa que regula els espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, totes les coves existents dins de l'àmbit territorial del paisatge protegit, tant conegudes com per descobrir, es consideren protegides. El règim de protecció, ordenació i gestió d'estes coves és l'establit, amb caràcter general, per la normativa que regula el règim de protecció de les coves
Article 48. Criteris generals sobre conservació dels sòls
1. En les zones amb sòls degradats per l'erosió s'afavoriran totes aquelles actuacions que tendisquen a la seua conservació, com ara recuperació de la coberta vegetal, restauració i manteniment de marges, bancals, murs de pedra i tanques arbustives, manteniment de cultius llenyosos i altres.
2. Es prohibix, amb caràcter general, la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establir noves àrees de cultiu. Així mateix, es prohibix la utilització, sobre terrenys no cultivats, de mètodes de repoblació forestal diferents de l'excavació de clots o de l'obertura de caselles.
3. No està permesa la realització d'aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de desnivells i obres per al control de l'erosió en sòls agrícoles.
4. Sempre que la realització d'una obra genere desnivells per desmunt o terraplé, o bé comporte la construcció de murs o altres obres d'estabilització del terreny, serà obligatòria l'aplicació de tècniques d'integració paisatgística. Per als acabats exteriors de l'obra de fàbrica hauran d'emprar-se materials naturals propis de la zona. Així mateix, quan siga possible, la fixació dels talussos generats es farà per mitjà de repoblació vegetal amb espècies autòctones adequades a la zona d'actuació.
5. En els terrenys que puguen resultar afectats per processos o riscos erosius, la conselleria competent en matèria de medi ambient, en col·laboració amb els titulars dels terrenys, promourà actuacions que tendisquen a la seua conservació i millora, com ara recuperació de la coberta vegetal, restauració i manteniment de marges, bancals, murs de pedra i tanques arbustives, així com manteniment de cultius llenyosos.
6. D'acord amb el que preveu l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, l'administració competent en espais naturals promourà actuacions per a l'estabilització i regeneració dels terrenys situats en vessants i, en particular, dels proveïts de terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.
Article 49. Moviments de terra
1. En tot l'àmbit del PRUG es prohibixen els moviments de terres que no estiguen vinculats als usos del sòl permesos, incloent, entre estos últims, les activitats relacionades amb la construcció o instal·lació d'edificacions, infraestructures o equipaments autoritzats amb qualsevol finalitat, així com les activitats de conservació o restauració del medi, de prevenció i defensa contra incendis i aquelles relacionades amb el desenrotllament ordinari de les activitats agrícoles i forestals.
2. El que precedix s'establix sense perjuí del requisit d'avaluació d'impacte ambiental a què estan sotmeses les activitats que per comportar moviments de terra estan previstes en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'Impacte Ambiental, i en l'article 162 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.
Article 50. Activitats extractives
1. En tot l'àmbit del paisatge protegit es prohibix l'atorgament de noves autoritzacions o concessions mineres d'explotació de recursos minerals, per considerar-se incompatible amb els objectius establits per este PRUG.
2. En les explotacions mineres vigents, els terrenys que successivament s'exploten hauran de ser restaurats pels seus titulars d'acord amb el corresponent projecte de restauració, aprovat per l'òrgan competent en mineria, considerant-se la restauració com a via per a aconseguir que el terreny torne a ser útil per a un determinat ús que pot ser diferent de l'original, com ara l'ús agrícola, forestal, recreatiu i creació d'estanys o àrees lacunars seminaturals, si bé prevaldran els usos de regeneració de l'ecosistema original.
3. Les explotacions abandonades seran objecte d'un programa de restauració segons el que preveuen estes normes.
Subsecció tercera
Vegetació i fauna
Article 51. Objectius sectorials en l'àmbit de la protecció de la flora i la fauna silvestres
1. Preservar la diversitat biològica del patrimoni natural, garantint la conservació de la flora i de la fauna silvestre, en especial les autòctones.
2. Conservar els hàbitats naturals i mantindre els processos ecològics del territori.
3. Recuperar les espècies amenaçades de flora i fauna, amb els seus hàbitats, fins a aconseguir nivells sostenibles de població, adequats a la capacitat del medi físic i de l'ambient humà del territori.
4. L'òrgan gestor del paisatge protegit promourà la realització de tots els acords, convenis de col·laboració, contractes i altres instruments semblants que siguen necessaris amb els propietaris de terrenys o titulars de drets sobre estos, per a la consecució dels objectius i les finalitats que, en relació amb la flora i fauna silvestres, es determinen per a l'àmbit d'ordenació.
Article 52. Formacions vegetals silvestres
1. Es consideren formacions vegetals silvestres subjectes a les determinacions de protecció d'este PRUG totes aquelles que hi ha en l'àmbit afectat, excloent-ne els cultius agrícoles i la vegetació arvense i ruderal associada a l'activitat agrària o a la presència humana.
2. Amb caràcter general, la gestió de les formacions vegetals silvestres s'efectuarà atenent els criteris de conservació dels recursos genètics i d'ús sostenible dels recursos naturals que es definixen en este pla. En conseqüència, és objectiu prioritari del PRUG el desenrotllament de mètodes i tecnologies per a la conservació, millora i posada en valor dels recursos vinculats a les dites formacions vegetals, amb criteris de sostenibilitat i de protecció dels valors mediambientals.
Article 53. Protecció d'arbres monumentals o singulars
1. D'acord amb la normativa que regula el patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana, es declaren protegits genèricament, sense necessitat de resolució singularitzada, els exemplars de qualsevol espècie arbòria que igualen o superen un o més dels paràmetres següents: 350 anys d'edat; 30 metres d'alçària; 6 metres de perímetre de tronc, mesurat a una alçària d'1,30 metres de la base; i 25 metres de diàmetre major de la copa, mesurat en la projecció sobre el pla horitzontal.
2. L'òrgan gestor farà un inventari dels dits arbres singulars, el qual tindrà caràcter obert.
3. Es prohibix la tala o destrucció d'estos exemplars, així com la realització d'obres o actuacions que puguen danyar-los irreversiblement o entorpir-ne l'adequat desenrotllament, llevat de les excepcions arreplegades en l'esmentada normativa de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana.
Article 54. Tallada i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres
1. Les formacions i els individus de les espècies vegetals protegides per les normatives i directrius sectorials d'àmbit autonòmic, estatal o europeu no podran ser sotmesos a pertorbacions que provoquen la seua desaparició o alteració significativa.
2. És objectiu prioritari d'este pla el foment d'actuacions encaminades a la conservació, regeneració, millora o explotació sostenible, això últim quan les esmentades normatives i directrius així ho permeten, de les formacions i els individus vegetals indicats en l'apartat anterior.
3. Es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits i llavors, així com la sega sense desarrelament de plantes silvestres de consum tradicional, sempre que hi haja consentiment exprés o tàcit del propietari i sense perjuí de les limitacions específiques que l'òrgan gestor del paisatge protegit puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o per altres causes negatives per a la flora o la fauna.
Article 55. Gestió general de la vegetació i fauna
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran com a finalitat primordial potenciar les comunitats vegetals naturals que caracteritzen l'àmbit territorial del PRUG, en les seues diferents fases d'evolució, i afavoriran el desenrotllament vegetatiu de les existents i l'increment de la superfície ocupada per estes.
Les espècies herbàcies, arbustives i arbòries que pertanyen a les formacions naturals seran utilitzades per a accelerar el dinamisme de la vegetació, la protecció del sòl i l'aprovisionament de recursos genètics de la vegetació.
2. No es permet la introducció i repoblació amb espècies exòtiques en l'àmbit del PRUG. En les zones actualment enjardinades, es garantirà el control de les espècies exòtiques evitant-ne l'expansió en l'àmbit del PRUG, i es tendirà a l'enjardinament amb espècies que hagen pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del PRUG.
3. La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no es troben actualment en la zona i la manera de realitzar-la requerirà un pla de reintroducció, a més d'una autorització expressa de l'òrgan gestor de l'espai natural protegit.
4. Amb caràcter general, es prohibix la tala i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres.
5. En les àrees de protecció ecològica i àrea de restauració-recuperació, l'extracció de fusta o vegetació únicament podrà ser realitzada amb l'autorització prèvia de l'òrgan gestor si respon a algun dels criteris següents:
a) Com resultat de tasques de prevenció d'incendis.
b) Com a resultat de mesures fitosanitàries.
c) Amb motiu d'estudis científics.
d) Per a la eradicació d'espècies al·lòctones invasores, que desplacen les del lloc.
e) En desplegament dels plans de recuperació, maneig o conservació d'espècies amenaçades que, si és el cas, siguen redactats en virtut de la legislació aplicable.
6. No estan permeses, amb caràcter general, i significativament per a les espècies faunístiques protegides per les normatives europea, estatal i autonòmica, les activitats que puguen comportar la destrucció o deteriorament irreversible de la fauna salvatge, com ara la destrucció de nius i caus, comerç d'ous i exemplars, eliminació excessiva de la capa orgànica del sòl i altres.
7. Es fomentarà l'establiment de les mesures oportunes per a la conservació i millora de les poblacions de les espècies animals d'interés de l'àmbit del PRUG, amb prioritat per aquelles mesures que puguen afavorir un nombre més gran d'espècies al mateix temps.
8. S'incentivarà una gestió forestal i agrícola que preveja pràctiques respectuoses amb la fauna.
9. Hauran de respectar-se, en tot cas, les disposicions establides pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell, pel qual es va crear i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, i s'establixen categories i normes per a la seua protecció; pel Reial Decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenrotllament del llistat d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades, i pel Reial Decret 1.095/1989, de 8 de setembre, pel qual s'establixen les espècies que poden ser objecte de caça i pesca i les normes per a la seua protecció. Així mateix, s'hauran de respectar les disposicions que desenrotllen o modifiquen les dites normes i les regulacions específiques sobre protecció de determinades espècies de fauna.
10. Les restes de podes i la resta de tractaments culturals es regiran per allò que s'ha establit en la legislació sectorial en matèria forestal. Així mateix, per causes de malalties, prevenció d'incendis i gestió de determinats sectors del paisatge protegit, l'òrgan competent en espais naturals podrà establir mesures extraordinàries per al tractament de les esmentades restes.
Article 56. Repoblació o alliberament d'animals
1. En l'àmbit territorial d'este pla no es podran alliberar animals exòtics, considerant-se com a tals els individus d'espècies, subespècies o varietats que no pertanguen o hagen pertangut històricament a la fauna de l'àmbit territorial del PRUG. S'exceptuen d'esta limitació les espècies utilitzades per al control biològic de plagues, en programes autoritzats o promoguts per la conselleria competent sobre la matèria, amb l'informe previ favorable de l'òrgan gestor de l'espai natural protegit.
2. Així mateix, no podran alliberar-se animals que puguen representar un perill per a les persones, els béns o els sistemes ecològics.
Article 57. Manteniment dels processos ecològics del territori
1. Es mantindrà la dinàmica poblacional de la fauna, respectant els fenòmens migratoris i de dispersió, conservant les àrees de reproducció, espai vital i zones habituals de pas de les poblacions animals, per a la qual cosa s'establiran les corresponents mesures de vigilància, control i conservació.
2. No s'admetrà la reducció d'extensió de les masses forestals actualment existents, ni la destrucció permanent dels marges herbacis i arbustius dels cultius que utilitza la fauna per al trànsit com a hàbitat i per a l'alimentació, sense perjuí dels usos i l'aprofitaments del sòl i els recursos naturals permesos per este pla.
3. Els procediments d'avaluació o estimació d'impacte ambiental sobre qualsevol activitat, així com l'execució de projectes de qualsevol tipus que afecten l'àmbit d'este pla, tindran en consideració els efectes positius o negatius sobre els processos ecològics biòtics i abiòtics.
Subsecció quarta
Xarxa Natura 2000
Article 58. Xarxa Natura 2000
1. Serà aplicable a l'àmbit d'este paisatge protegit que coincidisca amb la figura de protecció dels espais pertanyents a la xarxa ecològica europea Xarxa Natura 2000 el règim de conservació previst en els apartats següents.
2. Seran aplicables plenament les mesures de conservació previstes en les normes de gestió de l'espai protegit de la Xarxa Natura 2000 que s'aproven, en virtut del que establix l'article 45.1 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, les quals constituiran l'instrument de gestió i contindran les mesures reglamentàries, administratives i contractuals previstes en el dit article. Les normes de gestió prevaldran en cas de contradicció amb este pla.
3. Seran aplicables plenament les mesures que es dicten per a previndre el deteriorament dels hàbitats i les alteracions a les espècies que van motivar la selecció o declaració de l'espai Xarxa Natura 2000, de conformitat amb el que establix la normativa que regula la Xarxa Natura 2000 en l'Estat espanyol.
4. Serà aplicable plenament el règim especial d'avaluació i autorització de plans, programes i projectes previst en la normativa que regula la Xarxa Natura 2000 en l'Estat espanyol i les normes reglamentàries estatals i autonòmiques que el despleguen.
Article 59. Hàbitats naturals i espècies prioritàries
1. Els hàbitats i espècies de flora presents en l'àmbit d'este pla tindran especial prioritat en la gestió de conservació de la vegetació de l'espai natural.
2. La millora i les actuacions preferents se centraran en els hàbitats prioritaris següents i les seues espècies associades: matolls termomediterranis (5330), galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae) (92D0), prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion (6420), rius mediterranis de cabal permanent amb Glacium flavum (3250), llacs eutròfics naturals (3150), martinet menut (Ixobrychus minutus), martinet ros (Ardeola ralloides), martinet blanc (Egretta garzertta), agró roig (Ardea purpurea), polla blava (Porphyrio porphyrio), camallarga (Himantopus himantopus), xatraquet comú (Sterna albifrons), corriol camanegre (Charadrius alexandrinus), corriol menut (Charadrius dubius), cabussonet (Tachybaptus ruficollis), blauet (Alcedo atthis) i la boscarla mostatxuda (Acrocephalus melanopogon).
Subsecció quinta
Costes
Article 60. Règim general
1. El règim d'ús dels béns del domini públic maritimoterrestre del paisatge protegit és l'establit en la normativa que regula les costes a la Comunitat Valenciana.
2. En matèria de protecció de la costa, són objectius d'este pla:
a) Conservar i mantindre la diversitat de recursos fisicobiòtics i paisatgístics lligats als ecosistemes litorals del paisatge protegit.
b) Contribuir a la recuperació de les àrees degradades provocades per les activitats exercides en estos ambients.
c) Aconseguir mantindre un adequat nivell de qualitat del litoral, evitant qualsevol actuació que puga ser-ne causa de degradació.
d) Assegurar la compatibilitat de l'aprofitament sostingut dels recursos del litoral.
e) Previndre els possibles impactes negatius sobre el medi marítim limítrof al paisatge protegit, a conseqüència d'activitats realitzades en l'àmbit territorial d'este pla.
3. La neteja de les platges i de la franja costanera no podrà fer-se per mitjans mecànics i estaran permesos únicament els tractaments manuals respectuosos amb els hàbitats naturals; es prestarà una especial atenció i cura a les zones que la Direcció General de Medi Natural considere com d'especial interés per a la seua protecció.
4. Es prohibix la circulació de qualsevol tipus de vehicles de motor, excepte els relacionats amb els servicis de vigilància i emergència i els expressament autoritzats per la Direcció General de Medi Natural, en tot l'àmbit de la barra litoral.
5. Es prohibix qualsevol tipus d'extracció d'àrids de la barra litoral, tant arenes com graves.
6. Es prohibix l'alteració de l'estructura o la destrucció de les comunitats vegetals costaneres psammòfiles, típiques de platges, dunes i cordons de graves, així com de la seua fauna associada.
Article 61. Zona de servitud de protecció de costes
De conformitat amb el que establix la normativa que regula les costes a la Comunitat Valenciana, l'àmbit costaner del paisatge protegit està afectat per una zona de servitud de protecció de costes de cent metres d'amplària, la qual està sotmesa al règim general que hi establix per a esta l'esmentada normativa.
Article 62. Obres d'infraestructura i de regeneració
1. Les obres d'infraestructura maritimoterrestre de caràcter permanent només podran realitzar-se amb l'informe previ favorable, preceptiu i vinculant, de l'òrgan gestor del paisatge protegit.
El dit informe favorable estarà condicionat a la justificació de la necessitat de l'actuació per l'existència de processos o de riscos que puguen donar lloc a un deteriorament de les condicions geomorfològiques o mediambientals de la franja costanera.
2. Les obres de regeneració de platges que puguen projectar-se per iniciativa de les administracions estatal, autonòmica o local hauran de comptar amb l'informe previ favorable, preceptiu i vinculant de l'òrgan gestor del paisatge protegit, sense perjuí de les autoritzacions o llicències sectorials que corresponguen.
3. L'avaluació prèvia de l'impacte ambiental generat per les esmentades actuacions haurà de preveure, entre altres que foren rellevants segons les característiques particulars de la intervenció, els aspectes següents:
a) Adequació de les obres als objectius establits en este pla.
b) Origen i tipologia de les graves, així com impacte ocasionat per la seua manipulació tant en el lloc d'extracció com en el de depòsit.
Secció segona
Paisatge
Article 63. Definicions i marc normatiu
1. Als efectes d'esta normativa, constituïxen el paisatge rural tradicional i, en conseqüència, són objecte de protecció especial tant els elements naturals i seminaturals del medi, biòtics i abiòtics com aquells elements i conjunts artificials que, en interacció històrica amb aquells en un ambient socioeconòmic rural, han configurat el paisatge tal com apareix en l'actualitat.
2. Es consideren com a elements naturals o seminaturals del paisatge, tant les formacions vegetals naturals amb la seua fauna associada com els trets geomorfològics significatius.
3. Es consideren com a elements antròpics del paisatge el patrimoni etnogràfic constituït per les infraestructures i construccions lligades a les activitats socioeconòmiques del medi rural i els elements etnològics del patrimoni cultural local lligats a l'ús històric dels recursos naturals, incloent-hi les formes específiques d'ús d'estos que van configurar un determinat model local d'organització dels paisatges humanitzats. En este concepte s'hi inclouen, així mateix, els elements del patrimoni arqueològic i historicoartístic.
4. Les determinacions d'esta secció són complementàries a les establides, amb caràcter general, per a tot el territori de la Comunitat Valenciana en matèria de protecció i ordenació del paisatge, en la normativa que regula l'ordenació del territori i protecció del paisatge, així com el patrimoni de la Generalitat.
Article 64. Objectius
1. Minimitzar els impactes paisatgístics produïts per les activitats que es vulguen desenrotllar en l'àmbit del PRUG i, en particular, en el paisatge protegit.
2. Recuperar les característiques paisatgístiques de les zones degradades per activitats exercides amb anterioritat.
3. Identificar i protegir les fites geogràfiques i paisatgístiques de rellevància.
4. Preservar i incrementar la diversitat paisatgística.
Article 65. Condicions estètiques i requeriments paisatgístics de les construccions i instal·lacions en el medi rural
1. Qualsevol tipus de construcció en l'àmbit del PRUG haurà de comptar amb l'informe favorable de l'òrgan gestor del paisatge protegit, sense perjuí del tràmit urbanístic que corresponga.
2. Addicionalment a les disposicions sobre edificació en el sòl no urbanitzable que establix l'article 82 d'estes normes generals, es disposa la següent regulació específica per a assegurar la integració paisatgística de les instal·lacions i edificacions en l'entorn:
a) Els valors paisatgístics es consideren un dels criteris determinants per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos en el sòl no urbanitzable. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats capaces de generar impacte paisatgístic, així com la reforma o adequació d'estes, hauran de fer-se de manera que se'n minimitze l'efecte negatiu sobre el paisatge natural o humanitzat, incorporant les mesures d'integració paisatgística que siguen necessàries.
b) Sobre això, l'execució de les esmentades activitats haurà de tindre en compte expressament els efectes de la seua implantació sobre els valors paisatgístics del paisatge, i es podran supeditar els preceptius informes favorables al compliment de determinats requisits en els elements constructius, en els materials utilitzats, en els enjardinaments, en els tancaments i en l'entorn de les actuacions. Quan l'envergadura o les característiques d'estes així ho aconsellen, podrà exigir-se als promotors l'aportació d'un estudi de visualització del paisatge i incidència visual (conques visuals) que analitzarà l'impacte esperat, tenint en compte l'estat actual del paisatge i el resultat final després de la intervenció.
c) Les actuacions de rehabilitació i reconstrucció hauran d'adoptar com a criteri general les tipologies característiques de la zona. S'hauran de protegir especialment les construccions històriques i tradicionals, evitant la importació de tipologies alienes.
d) En l'àmbit del paisatge protegit, els respectius planejaments urbanístics municipals establiran les condicions requerides per als tractaments exteriors de les edificacions i infraestructures, que possibiliten la integració paisatgística d'estes i el manteniment de la identitat cultural del patrimoni construït del municipi.
e) Amb caràcter general, es prohibix la instal·lació d'elements que limiten el camp visual o trenquen l'harmonia del paisatge, com ara arreplegues de materials, maquinària, abocadors o punts d'emmagatzematge permanent o temporal de residus de qualsevol tipus, antenes o altres instal·lacions o equipaments aliens a l'entorn paisatgístic rural.
f) Respecte als elements o instal·lacions existents, el consorci gestor analitzarà l'impacte sobre el paisatge protegit i valorarà la continuïtat de l'activitat.
g) No es permeten les instal·lacions que presenten colors inadequats pel seu contrast amb l'entorn, excepte en aquelles en què siga imprescindible per raons de senyalística institucional o de seguretat.
Article 66. Estructures publicitàries
1. No es permet la instal·lació de cartells de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, informatius o commemoratius que puguen menyscabar els valors paisatgístics, excepte els necessaris per a l'ús públic ordenat del medi, la gestió del paisatge protegit, la seguretat viària i el normal exercici de les activitats permeses pel PRUG.
2. No s'autoritzarà la instal·lació de cartells informatius, elements commemoratius o de publicitat recolzats o construïts sobre elements naturals com ara penyals, arbres, vessants o àrees de valor paisatgístic singular.
3. Per a tots els usos, activitats o elements que ja es troben instal·lats en àrees de singular valor paisatgístic, que siguen incompatibles o alteren actualment els valors paisatgístics, no podran renovar-se les concessions, autoritzacions o llicències vigents en l'actualitat.
Secció tercera
Protecció del patrimoni artístic i etnogràfic
Article 67. Objectius sectorials
1. Considerar el patrimoni cultural del paisatge protegit com un recurs més d'este.
2. Protegir el patrimoni de qualsevol actuació que puga representar un menyscabament o deteriorament dels seus valors.
3. Fomentar-ne el coneixement i el gaudi en els casos en què siga possible, salvaguardant els seus valors.
Article 68. Normes sobre conservació del patrimoni cultural
1. La protecció del patrimoni cultural en l'àmbit d'este PRUG, en totes les seues manifestacions, es regirà d'acord amb el que disposa la normativa que regula el patrimoni cultural valencià. Això, sense detriment de la protecció que, d'acord amb la legislació urbanística, haja d'arbitrar-se des del planejament municipal d'acord amb les seues competències i rang tutelar sobre béns catalogables.
2. La conselleria competent en matèria de patrimoni cultural promourà i avaluarà un inventari patrimonial exhaustiu que, en col·laboració amb l'òrgan gestor del paisatge protegit, done com resultat la constitució, en els termes establits en la mencionada legislació patrimonial, del Catàleg de Béns i Espais Protegits del Paisatge Protegit.
Del dit document se'n desprendrà, si és el cas, la selecció d'elements adscribibles a l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, amb la corresponent articulació en els planejaments urbanístics municipals. Fins a l'aprovació del dit catàleg, amb l'informe previ favorable de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, tindran la consideració de béns culturals especialment protegits aquells de la zona que ja compten amb declaració legal o expedient incoat per a accedir-hi, estiguen inclosos en algun dels inventaris elaborats per l'esmentada conselleria, corresponguen a activitats subjectes a la tutela d'esta, o estiguen arreplegats en els catàlegs de planejament municipal.
3. Sempre que la compatibilitat en la protecció i l'acreixement dels valors culturals ho permeten, es procurarà el màxim gaudi social dels béns culturals especialment protegits, de manera associada als usos didàctics i turisticorecreatius el foment dels quals es propugna en l'àmbit del paisatge protegit.
4. Qualsevol modificació o actuació sobre un element considerat com a bé cultural especialment protegit o sobre la seua àrea d'afecció requerirà sotmetre's a l'exercici tutelar de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, les determinacions de la qual seran vinculants mentre es proveïsca el Catàleg de Béns i Espais Protegits del Paisatge Protegit i a partir de l'aprovació d'este, conforme siga l'abast establit per la legislació patrimonial per als distints règims tutelars aplicables als béns i activitats arreplegats en este.
CAPÍTOL III
Normes sobre regulació d'activitats
Secció primera
Activitats agràries i ramaderes
Article 69. Objectius sectorials en l'àmbit de l'agricultura i la ramaderia
1. Assegurar l'aprofitament sostingut dels recursos agraris.
2. Assegurar el manteniment de les activitats agrícoles pel seu valor en termes ecològics, socials i culturals. Es relacionen amb este últim criteri, entre altres, les funcions indirectes de l'activitat agrària com a factor de biodiversitat ecològica i paisatgística necessari per al manteniment del mosaic territorial característic de l'ambient mediterrani, incloent-hi la prevenció d'incendis forestals i la multiplicitat d'hàbitats de flora i fauna.
També està relacionada amb el dit criteri la preservació de determinats valors etnogràfics del medi rural, tant pel seu interés cultural intrínsec com pel seu potencial en l'ús públic del medi, així com la contribució a l'increment de la qualitat de vida que comporta per a les poblacions locals l'activitat agrària practicada a xicoteta escala.
3. Compatibilitzar l'aprofitament dels recursos ramaders amb el manteniment dels recursos naturals.
Article 70. Règim general de l'activitat agrícola
1. Les activitats agrícoles existents es consideren protegides pel PRUG, en la mesura que formen part del model territorial de la zona i pel seu interés social, econòmic, cultural i ambiental, això últim des del punt de vista de conservació de la diversitat ecològica i paisatgística i de prevenció d'incendis forestals.
2. De conformitat amb la legislació sectorial en matèria forestal, els terrenys forestals no podran ser transformats per a dedicar-los a l'activitat agrícola.
3. En la matèria específica de tècniques de fertilització, l'òrgan gestor de l'espai natural protegit, en col·laboració, així mateix, amb la conselleria competent en matèria agrícola i amb les entitats agràries, impulsarà en l'àmbit del PRUG l'aplicació de l'Orde de 29 de març de 2000, per la qual es va aprovar el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries, atenent la seua consideració de territori vulnerable en virtut dels decrets 13/2000, de 25 de gener, i 11/2004, de 30 de gener, del Consell, pels quals es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.
Article 71. Conservació dels terrenys cultivats
Per a aquells terrenys agrícoles que el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars puga considerar d'interés en la prevenció i lluita contra els incendis forestals, l'òrgan gestor habilitarà els mecanismes oportuns per a afavorir-ne el manteniment pel seu valor ecològic, paisatgístic i de protecció contra els incendis.
Article 72. Edificacions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agrícola
La construcció, reconstrucció o reforma d'edificacions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agrícola es farà d'acord amb els requisits establits en la normativa que regula el sòl no urbanitzable, sense perjuí dels requisits addicionals que puguen establir els planejaments urbanístics municipals o les normatives sectorials aplicables.
Article 73. Productes fitosanitaris
1. L'ús de productes fitosanitaris haurà d'ajustar-se a les normes i els plans sectorials que siguen aplicables, d'acord amb els períodes, les limitacions i els condicionaments establits pels organismes competents i les determinacions contingudes en este PRUG.
2. Els productes fitosanitaris susceptibles de ser utilitzats hauran d'estar inscrits en el Registre de Productes Fitosanitaris, i la seua aplicació es realitzarà segons les condicions d'ús allí especificades.
3. Es prohibix la utilització, en l'àmbit d'aplicació d'este PRUG, de productes fitosanitaris la classificació toxicològica dels quals siga diferent de les categories A o B per a la fauna terrestre i aqüícola, o siga tòxica o molt tòxica per al bestiar i les persones.
4. Es prohibix l'aplicació d'herbicides per mitjans aeris.
5. És obligatòria la possessió del carnet de manipulador de plaguicides fitosanitaris per a la seua aplicació.
Article 74. Cremes agrícoles
La realització de cremes agrícoles en els terrenys forestals, en els limítrofs o amb una proximitat menor de 500 metres d'aquells, es farà d'acord amb la legislació sectorial de prevenció d'incendis forestals. Havent sol·licitat la corresponent autorització en els ajuntaments afectats i comunicant-ho al seu torn al Consorci Gestor.
Article 75. Aprofitaments ramaders
1. S'autoritza, amb caràcter general, per considerar-se compatible amb els objectius de protecció d'este PRUG, l'activitat ramadera, excepte en aquella zonificació d'estes normes on s'indique expressament el contrari, sense perjuí que el Pla d'Aprofitament Ramader puga permetre la ramaderia en determinades zones incloses en esta unitat de zonificació. També s'exclouen de l'autorització general aquelles zones que, amb vista a una especial protecció a causa del seu fort índex d'erosió o a la presència d'espècies que puguen resultar perjudicades per la pràctica ramadera, siguen delimitades per l'òrgan gestor del paisatge protegit.
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals haurà de realitzar-se a través d'un pla d'aprofitament ramader que haurà d'aprovar l'administració competent en ramaderia, amb l'informe previ favorable de l'òrgan gestor de l'espai natural protegit. L'esmentat pla haurà d'establir, almenys, les condicions següents:
a) Realitzar un inventari que done lloc al coneixement de la cabanya ramadera actual i les seus necessitats.
b) Inventariar els recursos del paisatge protegit a fi d'establir les càrregues màximes.
c) Delimitació d'àrees acotades.
d) Definició de la càrrega aplicable a les distintes unitats pastorals.
e) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
f) Disseny de les infraestructures i instal·lacions necessàries per a la ramaderia extensiva (abeuradors, instal·lacions per a la guarda del bestiar, etc.).
3. Mentre s'aprova el mencionat Pla d'Aprofitament Ramader, l'òrgan gestor del paisatge protegit podrà establir les limitacions que considere necessàries per a garantir la compatibilitat de l'aprofitament ramader amb la protecció de la desembocadura del Millars.
4. En l'àmbit del PRUG queda prohibida la implantació de qualsevol explotació ramadera en règim d'estabulació. Les explotacions existents hauran d'adequar-se al que estime convenient l'òrgan gestor per a assegurar els objectius d'este pla.
Secció segona
Activitats apícoles
Article 76. Activitat apícola
1. Els aprofitaments apícoles es consideren autoritzables en tot l'àmbit territorial del PRUG, sempre que no es produïsquen molèsties o riscos significatius sobre els visitants o residents, o s'emplacen en àrees que hagen de ser temporalment tancades al públic per circumstàncies ambientals excepcionals.
2. En cas que els ruscos provoquen molèsties significatives o riscos per a l'ús públic, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà disposar-ne el trasllat a un altre emplaçament que no presente els dits inconvenients, o bé la seua retirada definitiva del paisatge protegit.
3. L'activitat apícola quedarà sotmesa, en qualsevol cas, al compliment de la normativa sectorial vigent que hi siga aplicable, independentment de les limitacions addicionals derivades del compliment d'este pla i a la comunicació als consells agraris locals.
4. Segons la normativa que regula l'activitat apícola a la Comunitat Valenciana, qualsevol abellar respectarà les distàncies mínimes de 500 metres de carreteres o autopistes, 300 metres de nuclis urbans o edificacions habitades amb assiduïtat i 100 metres de carreteres comarcals i camins veïnals d'ús públic. Quan un abellar se situe al costat d'una tanca o paret de més de 2 metres d'alçària, les distàncies anteriors podran ser reduïdes a 25 metres lineals.
5. L'activitat apícola dins del paisatge protegit estarà sotmesa al Decret 28/2008, de 28 de març, del Consell, el qual fixa una distància mínima preventiva d'assentament de ruscos respecte de les plantacions de cítrics, per a limitar la pol·linització encreuada entre plantacions. La distància mínima establida és de 5 quilòmetres, i es pot reduir a 1 quilòmetre en les àrees agrícoles en què la implantació de cultius que requerisquen la pol·linització entomòfila per a millorar la seua productivitat tinga una especial significació.
6. S'exceptuaran del que establix el punt 5 aquells assentaments apícoles que complisquen les condicions següents:
a) Albergar un màxim de 650 ruscos.
b) Comptar amb el consentiment previ, per escrit, de tots els propietaris de finques de cítrics existents en un radi d'1 quilòmetre al voltant del lloc d'ubicació dels ruscos.
c) Sol·licitar autorització de l'Oficina Comarcal de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a la ubicació, acompanyada de tots els acords aconseguits segons l'apartat anterior.
L'incompliment d'alguna de les tres condicions mencionades es considerarà com a assentament de ruscos en una ubicació prohibida als efectes assenyalats en l'indicat decret.
7. Segons la normativa que regula l'activitat apícola a la Comunitat Valenciana, cada abellar haurà d'estar degudament senyalitzat per mitjà d'un cartell metàl·lic amb dimensions mínimes de 35 x 20 centímetres, en el qual figuraran les paraules «Atenció: abelles» amb el número de registre d'identificació. Se situaran de manera visible, sobre pals d'1,5 metres d'alçària com a mínim, i a 20 metres de l'abellar.
Secció tercera
Activitats piscícoles
Article 77. Activitats piscícoles
1. Per a l'àmbit del paisatge protegit de la desembocadura del Millars l'aprofitament piscícola s'ajustarà al que establix la legislació sectorial de pesca continental i marítima.
2. El paisatge protegit comptarà amb un pla tècnic d'ordenació piscícola de la desembocadura del Millars. Este pla establirà aquelles regulacions necessàries per a la pràctica d'esta activitat i els recursos necessaris que establisquen els períodes, espècies i trams on es permet l'activitat.
3. A la pesca tradicional marítima, realitzada des de la barra litoral, se li aplicarà la seua normativa sectorial, concretament la Llei 9/1998, de 15 de desembre, de la Generalitat, de Pesca Marítima de la Comunitat Valenciana, i l'Orde de 23 d'octubre de 1984, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula la pesca amb l'art denominat rall, així com la legislació que la substituïsca.
4. La pesca esportiva marítima es permet únicament amb canya i queda subjecta en l'àmbit del paisatge protegit a les següents determinacions, addicionals a l'esmentada normativa sectorial:
No es permet la pesca fora de les zones d'accés permés al públic. El trànsit i l'estada de pescadors queden subjectes a les limitacions que establixen les normes particulars d'este pla amb caràcter general per al trànsit de persones i vehicles per l'àmbit del paisatge protegit.
5. Es permet la pesca en els vedats de pesca autoritzats per la Generalitat o que autoritze l'organisme autonòmic competent.
Secció quarta
Activitats cinegètiques i tir esportiu
Article 78. Aprofitament cinegètic i tir esportiu
1. D'acord amb l'article 2 de la Resolució de 12 de novembre de 1996, de la Direcció General del Medi Natural, per la qual es van declarar refugi de caça els terrenys compresos dins de la desembocadura del riu Millars, amb la denominació d'Estació Zoològica de la Desembocadura del Riu Millars, i en la finca annexa el Palasiet, amb una superfície de 414 hectàrees, es prohibix permanentment l'exercici de la caça a fi d'assegurar la conservació de les espècies de fauna.
2. L'òrgan gestor del paisatge protegit promourà davant de l'òrgan competent en matèria de caça l'ampliació del refugi de caça a la totalitat dels terrenys inclosos en el paisatge protegit de la desembocadura del Millars.
3. Mentres no es declare l'ampliació del refugi de caça a la resta de l'àmbit territorial del PRUG, l'activitat cinegètica estarà sotmesa al règim general establit per la normativa vigent en matèria de caça.
4. La caça en els vedats inclosos en l'àmbit del paisatge protegit es regularà per mitjà d'un pla tècnic d'aprofitament cinegètic o un pla reduït de caça, com a instrument de gestió per a l'aprofitament de la riquesa cinegètica, de manera compatible amb la seua capacitat biològica i potenciació de les espècies existents. Amb la finalitat de garantir la supervivència de determinades espècies faunístiques amenaçades, l'òrgan gestor podrà establir limitacions a l'activitat cinegètica en un determinat territori i durant un determinat període de temps.
5. Atés el caràcter d'espai protegit, qualsevol evolució negativa en una o diverses espècies tant cinegètiques com amenaçades incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna es podrà vedar temporalment entre sis mesos i un any, amb l'informe motivat per part de l'òrgan competent en protecció d'espècies, en un determinat territori en benefici de la protecció i conservació de les espècies.
6. En els vedats afectats pel paisatge protegit, la pràctica cinegètica estarà regulada anualment per un nombre màxim d'exemplars que es podran caçar per temporada, i que fixarà anualment l'òrgan competent en matèria de caça abans de l'inici de la temporada. Esta regulació s'aplicarà únicament en l'àmbit del vedat inclòs en el paisatge protegit, de manera que el corresponent pla tècnic establirà per a cada zona del vedat que es tracte el règim aplicable en funció de la normativa que corresponga.
7. Es prohibix, amb caràcter general, la pràctica del tir esportiu en l'àmbit territorial del PRUG.
Secció quinta
Activitats forestals
Article 79. Aprofitament forestal
1. En l'àmbit del PRUG, el règim de gestió dels terrenys forestals de titularitat tant pública com privada és l'establit, amb caràcter general, per a tot l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana per la normativa que regula l'activitat forestal de la Comunitat Valenciana.
2. En relació amb la utilització de productes fitosanitaris, caldrà ajustar-se al que es disposa en la normativa vigent respecte d'això. Caldrà l'autorització de l'Administració mediambiental i la seua comunicació a l'òrgan gestor del paisatge protegit per a la utilització de mitjans aeris en l'aplicació dels dits productes.
3. El canvi d'ús forestal del sòl, considerant-se com a sòl o terreny forestal el definit en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, en la redacció que en fa la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat, necessitarà l'autorització de l'òrgan competent de la conselleria competent en matèria de medi ambient, de conformitat amb la legislació forestal, i de l'òrgan gestor del paisatge protegit.
4. La substitució de les espècies principals que constituïsquen masses arborades o de matolls en terrenys forestals necessitarà l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient o, si és el cas, un pla tècnic o projecte d'ordenació aprovat per la dita conselleria, així com l'informe favorable de l'òrgan gestor del paisatge protegit.
5. La reforestació dels terrenys deforestats necessitarà, igualment, un projecte de repoblació o pla tècnic aprovat per l'esmentada conselleria i un informe favorable de l'òrgan gestor.
6. Com a ecosistemes forestals, hauran de ser gestionats de manera integrada tenint en compte conjuntament la vegetació, la fauna i el medi físic que els constituïxen.
7. En la gestió de la vegetació es donarà preferència a la protecció, conservació, regeneració, recuperació i millora de les masses d'espècies autòctones, de les que exercisquen un important paper protector i de les formacions i enclavaments d'espècies endèmiques i en perill d'extinció.
8. Es potenciarà i serà prioritària l'eliminació dels residus procedents de tractaments silvícoles, tant la trituració i incorporació d'estos al sòl per a fertilitzar les muntanyes, com també el seu reciclatge, entre altres tècniques. De la mateixa manera, se'n potenciarà l'aprofitament o reutilització, sempre que este siga possible.
9. La recol·lecció de llavors i fruits d'espècies silvestres amb fins comercials haurà de ser autoritzada per l'òrgan gestor.
10. L'aprofitament d'espècies forestals, autòctones o exòtiques, com és el cas de la canya (Arundo donax), haurà de comptar amb els corresponents permisos i autoritzacions, entre els quals figurarà el proporcionat per l'organisme de conca, i serà dut a terme en aquelles superfícies i quantitats que l'òrgan gestor indique. Estos aprofitaments s'integraran dins de la línia de gestió d'espècies exòtiques presents en el paisatge protegit.
Secció sexta
Activitats constructives, urbanístiques i infraestructures
Article 80. Règim general urbanístic
1. Les normes d'este pla prevalen sobre les contingudes en el planejament urbanístic que afecte territorialment l'àmbit del PRUG.
2. L'establiment de normativa urbanística en l'àmbit del PRUG tindrà expressament en consideració el següent:
a) La presència dels valors naturals protegits per este pla.
b) L'existència de les vies pecuàries, amb les categories i característiques atorgades en els projectes de classificació de vies pecuàries, en aplicació de la normativa que regula les vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.
c) Els béns culturals que, pel seu interés per a la Generalitat, puguen ser objecte d'inscripció en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, segons la tipologia establida en la normativa que regula el patrimoni cultural valencià.
Article 81. Infraestructures
1. Es declaren corredors de localització d'infraestructures, als efectes de la instal·lació de noves infraestructures, els eixos viaris existents en l'actualitat, i estaran sotmesos a les disposicions sectorials vigents en la matèria.
2. Totes les actuacions d'infraestructures que, per raó de la seua naturalesa, es consideren autoritzables en la present normativa, així com aquelles destinades al servici del paisatge protegit, prevenció d'incendis, servici de protecció civil de la comunitat autònoma o de l'Estat i xarxes de prevenció de riscos naturals, hauran d'atendre, a més de la legislació sectorial corresponent, els requisits següents:
a) Els traçats i l'emplaçament hauran de fer-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, per a evitar la creació d'obstacles en la lliure circulació de la fauna i de les aigües, o farciments de sediments, la degradació de la vegetació natural o els impactes paisatgístics.
b) Durant la realització de les obres hauran d'adoptar-se les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i en acabar les obres haurà de procedir-se a la restauració del terreny i de la coberta vegetal. Així mateix, s'haurà d'evitar la realització d'obres en aquells períodes, establits per l'òrgan competent de protecció de fauna, en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.
c) Les autoritzacions i la resta de requisits necessaris per a la realització d'infraestructures hauran d'obtindre's amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència urbanística.
3. Les línies elèctriques i telefòniques de nova creació, destinades al servici d'instal·lacions i activitats compatibles situades en l'àmbit del paisatge protegit, hauran de discórrer soterrades. Excepcionalment, i quan estiga suficientment justificat tècnicament, podran anar suspeses d'acord amb el Reial Decret 1.432/2008, de 29 d'agost, pel qual es van establir mesures per a la protecció de l'avifauna. L'òrgan competent en matèria de medi ambient vetlarà pel progressiu soterrament de les línies existents, amb la col·laboració de les diferents administracions interessades, el sector elèctric privat i la propietat.
Als efectes previstos en el paràgraf anterior, la falta de viabilitat econòmica no és causa que justifique la instal·lació en suspensió de les noves línies elèctriques i telefòniques.
4. Es prohibix qualsevol instal·lació destinada a la producció d'energia, excepte aquelles que puguen instal·lar-se en l'àmbit domèstic per a autoconsum, en les instal·lacions d'ús públic i/o vinculades a les activitats autoritzades sempre que no originen impactes ambientals o paisatgístics perceptibles.
5. La construcció de camins rurals i camins o pistes forestals o les seues ampliacions de plataforma, modificacions de traçat, millora, conservació o manteniment necessitaran de l'informe preceptiu vinculant per part de l'òrgan gestor del paisatge protegit, sense perjuí del compliment de la normativa sectorial vigent.
Article 82. Règim del sòl i de l'edificació
1. Tot el sòl classificat en el moment de l'entrada en vigor del PRUG com a no urbanitzable pel planejament municipal vigent s'haurà de classificar, a tots els efectes, com a sòl no urbanitzable amb la qualificació de protegit.
2. El règim del sòl no urbanitzable protegit en l'àmbit del PRUG és l'establit per la legislació sectorial vigent en matèria de territori i activitat urbanística.
3. Així mateix, en esta categoria de sòl només es podran realitzar aquelles actuacions que, sent compatibles amb les normes de protecció corresponents, tinguen previstes el planejament i el pla rector per ser necessàries per al millor aprofitament, atenció i restauració dels recursos naturals o per al gaudi públic i l'aprofitament col·lectiu.
4. En l'àmbit del PRUG es podran dur a terme les obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o dels servicis públics o activitats d'utilitat pública o interés general i per a la minoració dels riscos que van motivar la seua especial protecció.
5. En l'àmbit del PRUG no es permet l'edificació de nova planta, amb les següents excepcions, amb l'autorització prèvia de l'òrgan gestor del paisatge protegit en el cas de tractar-se d'actuacions no promogudes per la conselleria competent en matèria de medi ambient:
a) Edificacions i instal·lacions necessàries per al maneig de l'espai natural protegit, la gestió dels recursos naturals o la prevenció o extinció d'incendis.
b) Edificacions, instal·lacions i equipaments d'interés públic, d'iniciativa tant pública com privada.
c) Instal·lacions necessàries per al desenrotllament de les explotacions agràries.
6. La construcció i el funcionament de les edificacions i instal·lacions permeses hauran d'efectuar-se de manera que es minimitze el seu impacte sobre el paisatge, la flora, la fauna i el sòl. A este efecte, els corresponents projectes inclouran mesures per a la protecció dels dits elements i, en cas necessari, per a la restauració de les superfícies o els hàbitats afectats.
7. Les construccions permeses hauran de guardar harmonia amb l'arquitectura característica de la zona i amb la resta de les edificacions i instal·lacions ja existents en l'àmbit del PRUG.
8. En tot l'àmbit del PRUG queden prohibits el desmantellament, la demolició o l'alteració substancial d'aquells edificis i instal·lacions tradicionals o d'interés historicoartístic o arqueològic, per als quals es potenciaran les actuacions que impliquen la seua millora, restauració i conservació.
Article 83. Instal·lacions i infraestructures permanents relacionades amb les activitats de conservació en finques privades
1. L'òrgan gestor de l'espai natural protegit promourà que els propietaris de finques privades desenrotllen la gestió d'estes de manera compatible amb la conservació dels elements naturals i culturals d'interés que, si és el cas, alberguen.
2. Quan per a dur a terme esta gestió siga necessari l'emplaçament d'instal·lacions o infraestructures permanents de qualsevol naturalesa que, pel seu fi, disseny o característiques, no resulten enquadrables en altres categories d'instal·lacions lligades a activitats o usos considerats en este document com a compatibles, hauran de complir els següents requisits previs:
a) Les actuacions hauran de justificar el seu interés per a la conservació dels hàbitats i les espècies de flora i fauna o d'elements patrimonials, paisatgístics o culturals.
b) Es valoraran especialment aquelles actuacions que compten amb la promoció o patrocini d'entitats publiques o privades sense ànim de lucre els fins de les quals coincidisquen amb els de l'activitat de què es tracte, o bé aquelles que formen part de plans o programes de gestió, conservació o recuperació d'hàbitats i espècies aprovats per l'administració competent.
c) Sense perjuí de l'anterior, no s'admetran les edificacions de nova planta en tot l'àmbit del paisatge protegit. Quant a altres infraestructures, hauran de ser objecte d'informe específic segons les seues característiques i sota les normes que establix el present PRUG.
d) S'admetrà la vinculació de l'activitat a la restauració i rehabilitació d'edificacions existents, amb les condicions establides en este pla.
e) En el cas eventual que les instal·lacions que s'executen per a esta finalitat deixen de ser usades en el futur per a esta finalitat, només podran ser utilitzades per a usos comparables, en la finalitat i el patrocini, amb què es proposa. En este cas, i en particular, es considerarà com a incompatible la futura implantació de qualsevol activitat d'allotjament, restauració o recreativa no vinculada a la conservació o rehabilitació.
3. Pel que fa a la tramitació, atés que és la implantació d'una activitat en sòl no urbanitzable, requerirà la declaració d'interés comunitari, a més de l'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits i estimació d'impacte ambiental per referència a la rehabilitació d'edificacions existents, sense perjuí del que establisca la legislació sectorial que siga aplicable i, en especial, la de caràcter urbanístic.
Article 84. Instal·lacions i adequacions relacionades amb els centres culturals, assistencials i benèfics
1. Es podrà autoritzar la restauració i rehabilitació d'edificacions tradicionals per a la construcció de centres d'ensenyança i culturals lligats al medi, amb els requisits i les limitacions establits en esta normativa. Sense perjuí de les autoritzacions necessàries d'acord amb la legislació vigent, requeriran l'informe favorable de l'òrgan gestor del paisatge protegit i l'estimació d'impacte ambiental.
2. Per a la tramitació de l'autorització que corresponga, haurà de justificar-se documentalment i amb caràcter previ el compliment de com a mínim una de les condicions següents:
a) Que l'actuació es proposa amb la promoció o el patrocini d'entitats públiques o privades sense ànim de lucre i responen a un interés general.
b) Que l'actuació compta amb el suport explícit de l'administració directament responsable de l'àmbit de què es tracte, per trobar-se compresa en els plans, projectes o programes de l'esmentada administració.
3. En el cas eventual que les instal·lacions que s'executaren per a esta finalitat deixaren de ser usades en el futur per a esta activitat, només podran ser utilitzades per a usos comparables, en la finalitat i el patrocini, amb el que es proposa. En este cas, i en particular, es considerarà com a incompatible la futura implantació de qualsevol activitat d'allotjament, restauració o recreativa no vinculada a la conservació.
4. Pel que fa a la tramitació, atés que és la implantació d'una activitat en sòl no urbanitzable, requerirà la declaració d'interés comunitari, a més de l'informe favorable previ de l'òrgan gestor i estimació d'impacte ambiental per referència a la rehabilitació d'edificacions existents, sense perjuí del que establisca la legislació sectorial que siga aplicable i, en especial, la de caràcter urbanístic.
Article 85. Instal·lacions portàtils i desmuntables en el sòl no urbanitzable
1. Amb l'excepció dels equipaments destinats a l'ús públic, a la gestió del paisatge protegit o a l'estudi dels recursos ambientals que, degudament autoritzats o promoguts per l'òrgan gestor, puguen establir-se en els sectors d'ús lúdic públic, queda prohibida, en l'àmbit del sòl no urbanitzable del paisatge protegit, la instal·lació d'elements portàtils destinats a vivenda o a altres usos, inclús els agrícoles i pesquers, com ara pavellons, mòduls, caravanes, vagonetes, coberts, tancaments o habitacles.
2. Esta prohibició s'estén als elements desmuntables no portàtils, amb qualsevol de les finalitats i característiques indicades en l'apartat anterior, permanents, semipermanents o efímers, construïts amb materials de qualsevol tipus.
Article 86. Edificacions industrials
En l'àmbit del paisatge protegit no es permet la implantació d'activitats industrials de qualsevol tipus.
Article 87. Actuacions sobre les edificacions tradicionals i d'interés historicoartístic
1. En l'àmbit del sòl no urbanitzable, la rehabilitació, restauració, reconstrucció, condicionament i millora d'edificacions existents d'interés cultural pels seus valors en relació amb el medi rural tradicional o amb el patrimoni historicoartístic haurà de ser objecte d'autorització per l'òrgan gestor.
2. Les actuacions preteses, sense perjuí de les exigències que puguen establir les autoritats municipal o sectorial, s'hauran d'ajustar als requisits mínims següents:
a) Hauran de respectar les característiques arquitectòniques tradicionals, especialment en les cobertes, cornises, posició de forjats, dimensions de buits i de massissos, composició general, materials de fatxada, color extern i detalls constructius.
b) Per a assegurar la integració amb l'entorn de les actuacions, així com per a previndre possibles impactes negatius sobre els valors ambientals del paisatge protegit, l'informe favorable de l'Administració podrà condicionar-se a l'establiment de determinades mesures correctores.
c) En el seu estat final després de les actuacions, les edificacions resultants no ocuparan més sòl que les construccions antigues, amb l'excepció establida en les normes particulars per a cada zona d'ordenació.
d) Els tractaments de fatxada s'admetran exclusivament per a la restitució del seu caràcter tradicional o per a la integració d'esta en l'ambient paisatgístic rural.
e) Queda prohibida en els immobles la instal·lació de rètols de caràcter comercial o semblant que alteren l'estructura arquitectònica o l'oculten, i s'hauran d'eliminar els existents que produïsquen els dits efectes.
3. Les determinacions d'este article són complementàries de les establides en l'article 63 i següents relatives al paisatge protegit, així com d'altres normes del PRUG que siguen aplicables per a actuacions determinades en matèria de protecció de recursos ambientals i d'ús públic del medi.
Article 88. Edificacions fora d'ordenació
Les edificacions, construccions o instal·lacions, de qualsevol classe i ús, existents en l'entrada en vigor d'este PRUG, i que no estiguen previstes en esta normativa o no s'ajusten a les determinacions de la legislació aplicable, seran considerades fora d'ordenació als efectes urbanístics d'acord amb el que disposa la normativa que regula l'urbanisme a la Comunitat Valenciana.
Article 89. Vigilància urbanística
El Consorci del Millars garantirà l'estricte compliment de la legalitat urbanística en l'àmbit del PRUG i adoptarà els mecanismes adequats per a evitar qualsevol actuació urbanística o constructiva al marge de la legalitat establida.
Article 90. Cessions gratuïtes a l'Administració de sòl no urbanitzable protegit
1. La Generalitat rebrà les cessions gratuïtes de sòl no urbanitzable protegit establides en els supòsits previstos en la normativa que regula l'ordenació del territori i protecció del paisatge a la Comunitat Valenciana.
2. El Consorci del Millars actuarà d'assessor dels municipis en què es produïsquen tals supòsits, a fi d'una millor definició de les àrees a identificar com a possibles cessions.
Secció sèptima
Activitats d'investigació
Article 91. Autoritzacions per a la realització d'activitats d'investigació
1. Les activitats d'investigació en l'àmbit del PRUG que impliquen la recol·lecció d'elements geològics, i l'arrancada, arreplega o tallada de plantes i fongs, així com la recol·lecció dels seus fruits, flors i llavors, o la molèstia, persecució, captura o mort de fauna, així com dels seus ous, cries o larves, han de ser autoritzades per l'òrgan gestor, després de la sol·licitud prèvia de l'interessat en la forma establida legalment. Igualment, es troba sotmesa a l'autorització prèvia de l'òrgan gestor la instal·lació de qualsevol tipus d'infraestructura fixa o portàtil, o dispositiu electrònic o mecànic utilitzat amb fins científics.
2. L'autorització administrativa a què es referix l'apartat anterior haurà d'estar motivada i especificar:
a) Les espècies o elements físics a què es referix.
b) Els mitjans, sistemes o mètodes emprats i els seus límits, així com el personal qualificat, si és el cas.
c) Les condicions de risc i les circumstàncies de temps i lloc.
d) Els controls que s'exerciran, si és el cas.
e) L'objectiu o raó de l'acció.
3. L'autorització d'investigació podrà ser revocada, després de la comunicació prèvia a l'interessat, si s'observara incompliment de les condicions que regixen l'autorització.
4. Després de la realització de l'estudi, es procedirà a l'arreplega d'aquelles restes i residus originats, així com a la restauració del medi per tornar-lo a l'estat inicial.
Article 92. Mitjans i mètodes
1. S'hauran de posar els mitjans adequats per a impedir la contaminació genètica o la dispersió artificial d'espècies, malalties o plagues a través del material utilitzat en la investigació.
2. Els investigadors hauran d'optar pels mètodes disponibles menys agressius o impactants en relació amb la conservació del medi natural.
Article 93. Comunicació de resultats i fons documental
1. En relació amb les activitats subjectes a autorització d'acord amb els articles 44 i 49, els investigadors s'han de comprometre a comunicar els resultats de la investigació i, si és el cas, remetre una còpia de les publicacions que es deriven de l'estudi, a l'òrgan gestor del paisatge protegit, el qual en facilitarà la divulgació, així mateix, entre els ajuntaments, sense que això comporte cap cost per al consorci gestor.
2. La comunicació dels resultats de la investigació o la remissió de les publicacions no representarà, en cap cas, la cessió de drets d'autor de cap tipus, i l'administració competent en medi ambient haurà de respectar els principis de confidencialitat, autorització i titularitat dels investigadors en l'ús de la informació rebuda.
Article 94. Convenis de col·laboració
1. L'òrgan gestor promourà la formalització de convenis de col·laboració amb entitats, públiques o privades, que tinguen com a objectiu primordial, reconegut com a tal en els seus estatuts, en les normes de constitució o en l'atribució funcional, plans d'investigació.
2. L'òrgan gestor podrà promoure plans d'investigació basats en els següents criteris generals:
a) Projectes d'investigació encaminats a resoldre els problemes que planteja la gestió del paisatge protegit.
b) Projectes d'investigació orientats a augmentar el coneixement científic bàsic de l'estructura i el funcionament dels ecosistemes de l'àmbit del PRUG.
c) Projectes relatius al seguiment ambiental dels ecosistemes de l'àmbit del PRUG.
d) Projectes d'investigació que afecten espècies catalogades en perill d'extinció, rares o amenaçades, incloses en alguna de les figures legals de protecció.
e) Projectes d'investigació per a la restauració.
f) Projectes dirigits a avaluar l'evolució de la restauració ambiental.
g) Projectes orientats a avaluar els impactes produïts pels distints usos i aprofitaments, així com les capacitats de càrrega dels distints ecosistemes.
h) Projectes relatius a aprofundir en el coneixement del patrimoni historicoartístic i cultural.
i) Projectes d'investigació que per la seua naturalesa no puguen fer-se fora de l'àmbit d'actuació del PRUG o que requerisquen unes condicions ambientals difícilment repetibles fora d'este.
j) Qualsevol altra tipologia de projecte o estudi considerada d'interés pel consorci gestor.
Article 95. Objectius i línies dels plans d'investigació
1. Els objectius bàsics dels plans d'investigació seran:
a) Millorar el coneixement sobre el medi físic, els processos biològics, els usos, els aprofitaments de recursos i els processos de degradació que operen sobre estos.
b) Millorar el coneixement del patrimoni historicoartístic i cultural.
c) Promoure els acords i convenis de col·laboració amb aquelles institucions científiques que puguen desenrotllar programes d'investigació en el paisatge protegit i la seua àrea d'influència.
d) Racionalitzar i jerarquitzar els esforços econòmics i humans en matèria d'investigació.
2. Els projectes d'investigació promoguts des de la comissió tècnica per a l'àmbit del PRUG es coordinaran a través de la unitat administrativa gestora del paisatge protegit.
Article 96. Programa d'Investigació per a la Recuperació d'Espècies
1. L'objectiu bàsic d'este programa és la millora del coneixement de les espècies d'interés prioritari per a la conservació per considerar-se singulars, rares, endèmiques o amenaçades.
Els aspectes fonamentals a investigar són la situació actual de les poblacions i els factors o amenaces que incidixen negativament sobre estes, així com la prospecció de zones adequades per a la introducció i expansió d'estes espècies i l'assaig de mesures per a la seua recuperació.
2. Esta investigació bàsica servirà de fonament per a l'elaboració i la posada en marxa dels plans de recuperació i conservació de les espècies, atenent la normativa que regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada.
3. Es promourà el desenrotllament de programes d'investigació per a la recuperació d'aquelles espècies que, sense estar catalogades, influïsquen de manera determinant en la recuperació de les que sí que ho estan.
Article 97. Altres línies d'investigació
Per a un millor coneixement i una millor gestió dels valors del paisatge protegit, cal considerar les següents línies d'investigació:
1. Estudis relacionats amb el medi físic:
a) Hidrogeologia en mitjans permeables.
b) Estudis edafològics, erosió i erosionabilitat.
c) Estudis sobre el règim de cabals i cabals ecològics.
2. Estudis relacionats amb el medi biòtic:
a) Distribució, dinàmica, diagnosi i evolució d'espècies singulars.
b) Censos dinàmics i evolució d'espècies d'avifauna. Paràmetres reproductius.
c) Caracterització i dinàmica de macroinvertebrats aquàtics.
d) Caracterització i dinàmica de les poblacions d'amfibis, rèptils i mamífers.
e) Estudis relatius a la determinació de la capacitat d'acollida del territori i el seu límit de canvi acceptable per mitjà de l'observació d'espècies indicadores.
3. Estudis relacionats amb el medi socioeconòmic:
a) Característiques, motivacions i preferències dels visitants del paisatge protegit. Selecció de temes interpretatius i recreatius.
b) Actituds, característiques i problemàtica de la població local davant de la protecció de la naturalesa.
c) Estudi de valoració econòmica dels usos i recursos naturals.
d) Estudis antropològics i historicoculturals.
TÍTOL III
Normes de gestió administrativa
Article 98. Règim general
1. D'acord amb la normativa que regula els espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i la normativa que regula la declaració del paisatge protegit de la desembocadura del Millars, s'encomana l'administració i gestió del paisatge protegit de la desembocadura del Millars al Consorci Gestor del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars.
2. El règim de gestió del paisatge protegit està subjecte al marc establit amb caràcter genèric per als paisatges protegits per la normativa que regula els espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, així com a les determinacions específiques contingudes en la normativa que regula la declaració del paisatge protegit de la desembocadura del Millars.
3. El Consorci del Millars promourà, sobre les matèries pròpies de la gestió de l'espai protegit, la col·laboració amb els ajuntaments i amb els organismes de les administracions autonòmica, estatal i local, així com amb les entitats i els particulars implicats en la gestió dels recursos naturals del paisatge protegit. A este efecte, el Consorci del Millars promourà, quan siga procedent, la formalització dels corresponents convenis de col·laboració.
4. La gestió del paisatge protegit, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i servicis, podrà encomanar-se d'acord amb el que preveu la normativa que regula els espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Esta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.
5. El Consorci del Millars podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió de l'espai protegit de les administracions locals i dels agents socials i econòmics implicats en el paisatge protegit, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local i del sector privat, com ara una fundació o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.
6. Les activitats de gestió del paisatge protegit s'executaran, amb caràcter general, dins del marc normatiu establit per estes normes i d'acord amb els programes anuals d'actuació continguts en les directrius per a l'execució del PRUG.
7. La regulació interna del Consorci del Millars queda subjecta als estatuts, el reglament i les possibles modificacions que es facen en esta.
Article 99. Memòria anual de gestió
El Consorci del Millars elaborarà memòries anuals de gestió, el contingut mínim de les quals serà el següent:
1. Informe de gestió del paisatge protegit, incloent-hi el grau d'execució de les propostes d'actuació programades per a l'anualitat considerada.
2. Capítol econòmic, amb indicació de les inversions i els gastos de funcionament.
3. Propostes i previsió d'actuacions per a anualitats successives.
4. Altres propostes que s'estimen oportunes per a millorar el funcionament o la gestió del paisatge protegit.
TÍTOL IV
Normes particulars
CAPÍTOL ÚNIC
Zonificació del paisatge protegit
Secció primera
Concepte i aspectes generals
Article 100. Concepte
1. Als efectes de particularitzar les normes protectores establides per mitjà d'este pla, s'han distingit els següents usos en la zonificació per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats pròpies de protecció, conservació i millora.
2. Zonificació en el paisatge protegit:
Àrea de Protecció Ecològica (APE): àrees que presenten una major qualitat biològica o que alberguen els elements biòtics o abiòtics més fràgils, amenaçats o representatius. S'exclouran d'estes àrees tot els tipus d'usos i aprofitaments, amb l'excepció de les activitats científiques, educatives o de conservació, i aquells usos tradicionals que no siguen incompatibles amb la protecció dels valors de l'espai natural.
Àrea de Restauració Recuperació (ARR): àrees amb una elevada qualitat biològica, o bé amb elements fràgils o representatius, en les quals els objectius de conservació admeten un ús públic reduït i sense instal·lacions de tipus permanent.
Àrea d'Usos Compatibles (AUC): àrees en què les característiques del medi natural admeten o requerixen la compatibilització de la preservació amb els usos agrícoles, forestals, ramaders, cinegètics i pesquers tradicionals, així com amb usos educatius, recreatius i amb altres de complementaris i compatibles amb els objectius de conservació.
Àrea d'Ús Ludicopúblic (ALP): àrees que, pel que fa a les seues característiques específiques, a la seua capacitat d'acollida o a la seua menor qualitat ambiental relativa en l'àmbit de l'espai, puguen resultar adequades per a albergar instal·lacions, activitats o servicis que redunden en benefici de la gestió de l'àrea protegida o de les comunitats locals integrades en l'espai o pròximes a este.
3. Les determinacions inherents a cada una d'estes categories de protecció constituïxen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir la intensitat dels usos i les activitats permeses i prohibides per este pla rector.
Article 101. Interpretació
En tot allò que no està regulat per estes normes particulars, seran aplicables, subsidiàriament, les disposicions contingudes en les Normes Generals de Regulació d'Usos i Activitats.
Secció segona
Àrea de protecció ecològica (APE)
Article 102. Caracterització
1. En esta categoria s'hi inclouen els terrenys que, pel seu elevat valor ecològic, geomorfològic, paisatgístic, raresa, fragilitat i singularitat i pel seu estat de conservació i baix nivell d'actuació antròpica constituïxen les zones més importants per als objectius de protecció i conservació dels valors ambientals i paisatgístics del paisatge protegit.
2. Estes àrees són especialment adequades per a la realització d'activitats de conservació, regeneració, millora, estudi i ensenyança del medi natural.
3. L'àrea de protecció ecològica es dividix en tres categories, basades en les activitats permeses en cadascuna:
a) Àrea de Protecció Ecològica General (APEgen).
b) Àrea de Protecció Ecològica d'Ús Ramader (APEgan).
c) Àrea de Protecció Ecològica d'Ús Apícola (APEapic).
4. La localització geogràfica de l'àrea de protecció ecològica figura en la cartografia de zonificació d'este pla.
5. Objectius d'ordenació:
a) Conservació i millora dels hàbitats, el paisatge i l'ambient geològic.
b) Conservació dels aprofitaments tradicionals compatibles amb els objectius de màxima conservació dels recursos.
c) Conservació i millora de la diversitat biològica i de l'estructura, funció i dinamisme dels processos ecològics.
Article 103. Usos permesos
1. Amb caràcter general, tots aquells dirigits a aconseguir una millor conservació i potenciació dels recursos naturals i les actuacions necessàries per a la protecció i conservació del patrimoni. Així doncs, estos espais estaran preferentment dirigits cap a activitats científiques, de conservació i interpretació de la naturalesa.
a) Àrea de Protecció Ecològica General (APEgen).
1º. Tasques de conservació i millora d'ecosistemes, regeneració de la vegetació, repoblació forestal i en general projectes de millora paisatgística i ambiental en les dites zones.
2º. Tractaments de millora i conservació en zones de bosc de ribera, com ara desbrossaments selectius, tallades de millora i sanejament, podes de formació, aclarides, amb l'autorització prèvia de l'organisme competent en gestió d'espais naturals protegits.
3º. Investigació.
4º Amb caràcter excepcional, es permetrà l'aprofitament d'espècies vegetals quan siga compatible amb els objectius de conservació i millora d'ecosistemes i de gestió d'espècies exòtiques. L'aprofitament en estes zones estarà autoritzat per escrit pel Consorci del Millars i per l'òrgan gestor de conca, on s'especificarà la superfície on realitzar l'aprofitament, la quantitat a obtindre i l'època i la franja horària en què s'haurà de fer.
b) Àrea de Protecció Ecològica d'Ús Ramader (APEgan).
1º. Tots els usos permesos en l'Àrea de Protecció Ecològica General (APEgen).
2º. Es permet l'activitat ramadera durant els mesos de tardor i hivern, que estarà, en tot cas, condicionada al compliment de la normativa sectorial vigent. No haurà d'incrementar-se el nombre de caps de bestiar respecte a l'actual fins a la realització d'un pla d'aprofitament ramader, el qual tindrà en compte els objectius de conservació dels hàbitats d'interés comunitari i/o espècies prioritàries presents en el lloc.
3º. El consorci gestor es reserva la possibilitat de condicionar addicionalment l'activitat ramadera en estes zones per motius de conservació o incompatibilitat amb els objectius de conservació d'estes normes.
4º. Serà requisit per al desenrotllament de qualsevol activitat ramadera la notificació escrita al consorci gestor.
c) Àrea de Protecció Ecològica d'Ús Apícola (APEapic).
1º. Totes els usos permesos en l'Àrea de Protecció Ecològica General (APEgen).
2º. Es permet l'activitat apícola sempre que complisca la normativa sectorial vigent.
3º. El consorci gestor es reserva la possibilitat de condicionar addicionalment l'activitat apícola en estes zones per motius de conservació o incompatibilitat amb els objectius de conservació d'estes normes.
4º. La realització de l'activitat apícola en el paisatge protegit haurà de ser notificada, amb caràcter previ al seu inici, al consorci gestor, el qual determinarà el recorregut d'accés dels apicultors i els seus vehicles a l'esmentada zona.
Article 104. Usos prohibits
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten alteració i degradació del medi o dificulten el desenrotllament dels usos permesos. En especial, es consideren estrictament prohibits aquells usos i activitats que puguen afectar la riquesa biològica del paisatge, així com l'establiment de noves superfícies de cultiu agrícola.
2. Queden específicament prohibits.
a) L'obertura de camins i pistes, noves sendes, excepte aquelles sendes que, per la seua importància per a l'extinció i prevenció dels incendis forestals, recuperació d'antigues vies pecuàries i exercici d'activitats d'investigació, es considere que són viables i amb informe favorable del consorci gestor.
b) La construcció d'edificacions amb qualsevol finalitat no vinculada a la gestió del paisatge protegit, inclús les d'ús ramader, siguen quins siguen les seues dimensions i característiques, incloent-hi les cases de ferramentes agrícoles, els corrals i els hivernacles.
Secció tercera
Àrees de restauració recuperació (ARR)
Article 105. Caracterització
1. Les àrees de restauració recuperació corresponen a terrenys degradats amb un elevat potencial ecològic i paisatgístic o adjacents a algun dels elements d'interés arqueologicohistoricocultural presents en el paisatge protegit. Estan caracteritzades per un elevat grau de deteriorament i antropització i requerixen accions bàsicament de recuperació per a desenrotllar el seu potencial ecològic o potenciar la qualitat de l'element patrimonial considerat en estes.
2. L'àrea de restauració recuperació es dividix en tres categories, basades en les activitats i usos permesos en cadascuna:
a) Àrea de Restauració Recuperació General (ARRgen).
b) Àrea de Restauració Recuperació d'Ús Agrícola (ARRagri).
c) Àrea de Restauració Recuperació d'Ús Arqueologicocultural (ARRcul).
3. S'establix com a objectiu d'ordenació per a esta zonificació l'execució preferent de projectes i programes d'actuació encaminats a la regeneració, recuperació i posada en valor del lloc.
Article 106. Usos permesos
1. Són usos permesos, amb caràcter general, totes aquelles activitats o actuacions tendents a la investigació, recuperació, regeneració o restauració dels ecosistemes més representatius (bosc de ribera i matoll associat a llits mediterranis), incloent-hi la repoblació amb espècies autòctones característiques d'este medi i els aprofitaments productius tradicionals.
2. Els criteris d'actuació en les àrees de recuperació restauració es fonamenten en el màxim respecte als valors ambientals i paisatgístics del paisatge. Per tant, qualsevol intervenció sobre estes haurà d'assegurar la integració mediambiental i paisatgística de les actuacions.
3. Les actuacions previstes en esta zona requerixen l'autorització prèvia del consorci gestor en el cas de ser promogudes per organismes o entitats aliens a este. Sense perjuí del règim de col·laboració del Consorci amb altres organismes i entitats públiques i privades a què es referix en l'article 94 d'estes normes, l'aplicació del qual és particularment adequada en les dites àrees de restauració recuperació (ARR).
a) Àrea de Restauració Recuperació General (ARRgen).
1º. Actuacions de restauració en zones afectades per activitats extractives i mineres, d'acord amb el projecte de restauració aprovat segons el que preveu les normes generals.
2º. Aprofitament d'espècies vegetals quan este siga compatible amb els objectius de conservació i millora d'ecosistemes i de gestió d'espècies exòtiques. L'aprofitament en estes zones estarà autoritzat per escrit pel Consorci del Millars, on s'especificarà la superfície on es pot realitzar l'aprofitament, la quantitat a obtindre i l'època i franja horària en què s'haurà de fer.
b) Àrea de Restauració Recuperació d'Ús Agrícola (ARRagri).
1º. Tots els usos permesos en l'Àrea de Restauració Recuperació General (ARRgen).
2º. Activitats agrícoles que disposen d'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
3º. Les ampliacions de superfície agrícola requeriran, de manera addicional a l'exigida per la legislació vigent, un informe favorable del consorci gestor.
c) Àrea de Restauració Recuperació d'Ús Arqueologicocultural (ARRcul).
1º. Tots els usos permesos en l'Àrea de Restauració Recuperació General (ARRgen).
2º. Activitats que permeten la conservació, restauració, rehabilitació i manteniment dels conjunts arqueològics i culturals existents en el paisatge protegit.
Article 107. Usos prohibits
1. Àrea de Restauració Recuperació General (ARRgen).
a) Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, qualsevol ús o activitat que comporte impacte visual, acústic, lumínic, degradació mediambiental o disminució de la coberta vegetal que puguen implicar degradació del medi natural.
b) La construcció de noves edificacions i estructures, excepte aquelles directament vinculades amb instal·lacions científiques, educatives i de prevenció d'incendis.
c) Aprofitaments agrícoles, ramaders i apícoles.
2. Àrea de Restauració Recuperació d'Ús Agrícola (ARRagri).
a) Usos que en general comporten un notable impacte paisatgístic.
b) La construcció de noves edificacions i estructures, excepte aquelles directament vinculades amb instal·lacions científiques, educatives i de prevenció d'incendis.
c) Aprofitaments ramaders i apícoles.
3. Àrea de Restauració Recuperació d'Ús Arqueologicocultural (ARRcul).
a) Tots els usos prohibits en l'ARRgen.
b) Queden prohibits el trasllat i la descontextualització dels béns del patrimoni etnogràfic, excepte informe favorable del consorci gestor, el corresponent ajuntament i la conselleria que tinga les competències en matèria de cultura i patrimoni.
c) Es consideren usos no permesos aquells en què hi haja demolició parcial o total de l'edifici, substitució d'elements estructurals per altres de materials diferents no tradicionals i modificació de fatxades.
Secció quarta
Àrees d'usos compatibles (AUC)
Article 108. Caracterització
1. Esta zona correspon a aquells terrenys que actualment presenten un ús tradicional del territori, bàsicament activitats agràries, i en menor grau ramaderes, compatibles amb la figura de paisatge protegit. En esta àrea, els valors naturals i ecològics han resultat més alterats, i hi ha en l'actualitat una coberta vegetal i unes comunitats faunístiques antropitzades. Els valors ecològics potencials són molt menors que en les àrees anteriors i el seu valor residix en la continuïtat paisatgística.
2. Objectius d'ordenació.
a) Conservació i millora dels hàbitats, el paisatge i l'ambient geològic.
b) Dotació de continuïtat paisatgística a les àrees anteriors (APE y ARR).
c) Mantindre l'ús tradicional del territori, sense perjuí de la conservació de paisatge protegit.
Article 109. Usos permesos
1. Són usos permesos, excepte en el tram des de la via del ferrocarril a la costa, els aprofitaments productius tradicionals i un ús públic sostenible com algunes activitats d'estada, activitats educatives, recreatives i esportives.
2. Queden específicament permesos els usos següents:
a) Es considera ús permés l'activitat agrícola tradicional, respecte a la qual es facilitarà el manteniment dels usos actuals o la seua substitució per vegetació forestal associada a curs fluvial. L'accés serà lliure per als agricultors i els seus vehicles.
b) Les ampliacions de superfície agrícola requeriran l'informe favorable del consorci gestor, sense perjuí de la normativa sectorial vigent.
c) Es considera ús permés l'activitat ramadera, amb les condicions que establixen les normes particulars d'este pla, excepte en zones sotmeses a actuacions de reforestació i restauració d'ecosistemes i que resulten incompatibles o en les quals puguen establir-se limitacions especials per motius de conservació i sempre que es decidisca des del consorci gestor.
d) Es considera ús permés l'aprofitament d'espècies vegetals.
Article 110. Usos prohibits
1. No estaran permesos aquells usos que puguen produir un deteriorament significatiu en els ecosistemes o la seua dinàmica, així com aquells que puguen produir molèsties a les espècies catalogades en els períodes crítics o deteriorar-ne els nius, refugis o llocs de descans.
2. Queda prohibit l'abandó de qualsevol tipus de residu.
Secció quinta
Àrees d'ús ludicopúblic (ALP)
Article 111. Caracterització
1. S'inclouen ací aquells espais que, per la seua especial localització, complixen o poden complir un destacat paper com a àrees d'oci, esplai i servicis del paisatge protegit. Solen presentar un elevat índex d'ocupació i utilització pública tradicional, i alguns d'estos espais representen els mateixos valors paisatgístics que els espais d'interés a què es troben associats. També s'inclouen ací alguns espais degradats de difícil recuperació que, no obstant això, presenten una bona disponibilitat per a la ubicació d'activitats recreatives o de caràcter naturalístic. Tots estos espais queden degudament assenyalats i delimitats en el pla d'ordenació com a ALP.
2. Objectius d'ordenació.
a) Activitats de conservació i millora dels valors naturals, i manteniment dels equilibris ecològics.
b) Alleujar la pressió que puguen patir altres àrees d'ordenació més sensibles, concentrant en estes zones els usos lúdics i de formació, i utilitzant-les per al trànsit i les comunicacions dins del paisatge protegit.
Article 112. Usos permesos
1. Amb caràcter general, es permeten els usos turisticorecreatius amb fins naturalístics, usos educatius i usos cientificoecològics.
2. Estos usos hauran de recolzar sobre edificacions existents i se'n preferirà la ubicació en aquells edificis de caràcter tradicional existents en el paisatge protegit.
3. La instal·lació d'infraestructures de caràcter turisticorecreatiu requerirà l'autorització de l'òrgan gestor del paisatge protegit.
4. Queden específicament permesos els usos següents:
a) Els usos i les actuacions destinats a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'estos espais o a facilitar la realització d'activitats científiques i recreativonaturalístiques. S'inclouen actuacions i adequacions recreativonaturalístiques de caràcter extensiu, com ara marcatge i senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visitables, zones de descans que podran incorporar elements de suport. En tot cas, requeriran l'autorització del Consorci del Millars.
b) En les zones destinades a això, els usos terciaris d'acord amb els respectius planejaments urbanístics i sense perjuí de les autoritzacions sectorials que s'apliquen. Instal·lacions com ara centre d'interpretació, aula de la naturalesa i equipaments culturals per al gaudi de tota la població.
c) Àrees recreatives.
1º. Activitats de pícnic, excloent-ne els paellers.
2º. Instal·lacions de magatzem per al servici propi del paisatge protegit.
3º. Millora d'instal·lacions sanitàries: dutxes, lavabos, etc.
d) Equipaments dotacionals públics en l'emplaçament i amb la intensitat que el planejament urbanístic determine en cada moment per a donar satisfacció a les necessitats col·lectives de tota la població, com ara equipaments esportius, sociocultural, administratiuvoinstitucional, religiós o aparcament.
Article 113. Usos prohibits
1. L'abocament d'aigües residuals sense depurar al medi hídric del Millars.
2. Les edificacions de tipus residencial o de servicis de qualsevol tipus, incloent-hi les vivendes, instal·lacions hostaleres, locals recreatius, comerços, magatzems i altres, no expressament autoritzats pel planejament municipal de les localitats afectades pel PRUG o per la normativa d'este pla.
3. La instal·lació de suports de publicitat o altres elements anàlegs, excepte aquells indicadors de l'activitat que per les dimensions, disseny o col·locació siguen adequats a l'estructura paisatgística de l'espai, així com els de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió del paisatge protegit.
4. L'aparcament de vehicles no extralimitarà les zones establides a este efecte.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6906, del 20-11-2012 (2012/10650)

DECRETO 169/2012, de 9 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2012/11/09/169/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   6906

Fecha DOGV
:   20-11-2012

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2012/10650

CVE


Fecha del documento
:   09-11-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [legislación](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRETO 169/2012, de 9 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars. [2012/10650]
PREÁMBULO
El río Millars es el curso fluvial más importante de la provincia de Castellón, tanto en caudal como en longitud. Su nacimiento se sitúa sobre los 1.600 metros de altitud, en la provincia de Teruel. Ya en la Comunitat Valenciana, discurre por las comarcas de Alt Millars y la Plana Baixa, captando aguas vertientes del macizo de Penyagolosa y de las Sierras de Espadán y de Pina. Desemboca en el mar Mediterráneo, entre los términos municipales de Almazora y Burriana, constituyendo en su tramo final el límite intercomarcal entre la Plana Baixa y la Plana Alta.
Se trata de un río con régimen típicamente mediterráneo, sometido por tanto a fluctuaciones intensas de caudal entre las temporadas secas y lluviosas. A lo largo de la comarca de Alt Millars, el río discurre fuertemente encajado entre las estructuras geológicas mesozoicas. A partir de Fanzara suaviza su pendiente y comienza a abrirse hacia la planicie litoral. La desembocadura está formada por un cono aluvial, cerrado superficialmente por un cordón de gravas, roto sólo por los efectos de los temporales de levante sobre la línea de costa.
Entre los términos municipales de Vila-real y Almazora el río discurre encajado entre materiales geológicos recientes. Este tramo, incluido en el paisaje protegido, muestra un notable valor paisajístico y ecológico como ambiente de ribera bien conservado en muchos lugares, en un contexto territorial densamente poblado e intervenido por el hombre. Se trata de un ambiente apreciado por los habitantes de la zona como lugar tradicional de esparcimiento y desahogo, enriquecido por parajes de uso público de profundo significado social para los municipios.
En el tramo final del río, entre la población de Almazora y la desembocadura en el mar, el curso fluvial adquiere una notable importancia ecológica por la formación de lagunas poco profundas, ricas en vegetación acuática y subacuática y en comunidades helofíticas, junto con especies y comunidades más típicas de las riberas y cauces fluviales. Estas últimas, conforme se acercan a la costa, van convirtiéndose en juncales y prados húmedos y en comunidades psammófilas. La presencia más o menos permanente de agua ha permitido la existencia de una fauna con una elevada diversidad de especies, algunas de ellas de gran interés para la conservación. Abundantes y variadas son las comunidades de aves: anátidas, ardeidas, láridos, limícolas y paseriformes palustres están presentes en los diversos ambientes generados por los gradientes de salinidad provocados por la entrada ocasional de agua marina.
Por estas razones, dicho tramo final del río está incluido, con la denominación Desembocadura del Millars, en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana, aprobado por Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell.
No obstante, las primeras medidas de protección sobre la desembocadura del Millars datan de mucho antes. Ya en 1985, la Conselleria de Agricultura y Pesca prohibió la caza en la misma por el interés ecológico de la zona húmeda, lo que fue refrendado por la declaración de Refugio de Caza el 12 de noviembre de 1996, efectuada por la entonces Conselleria de Medio Ambiente.
Desde el 9 de mayo de 2000, el humedal de la citada desembocadura está declarado, por Acuerdo del Consell, como zona de especial protección para las aves (zona ZEPA), de acuerdo con la Directiva 79/409/CEE, de 2 de abril de 1979, del Consejo, relativa a la conservación de las aves silvestres. La zona, asimismo, fue incluida, por Acuerdo de 10 de julio de 2001, del Consell, entre los lugares de interés comunitario (LIC) de la Comunitat Valenciana, en virtud de la Directiva 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992, del Consejo, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres.
La abundancia de agua en la zona quizá determinó la ubicación de varios asentamientos humanos históricos, que hoy forman parte del patrimonio arqueológico. Entre otros, pueden citarse el Torrelló de Boverot, de adscripción bronze-ibérica (Almazora), el poblado de Vinarragell, de adscripción ibérico-medieval (Burriana), el Castell de Almançor, también medieval (Almazora), o el asentamiento eneolítico de Villa Filomena (Vila-real).
Más recientes, aunque de elevado valor patrimonial y religioso, son las ermitas de la Virgen de Gracia (Vila-real) y de Santa Quiteria (Almazora), ambas muy apreciadas por la población local.
Estos edificios religiosos son el núcleo de importantes espacios de uso público. En Vila-real se trata del área conocida como El Termet-Virgen de Gracia, dotada de equipamientos públicos como áreas de protección natural, itinerarios de educación ambiental, aula de la naturaleza, albergue juvenil, equipamientos hosteleros, piscina y espacios libres de uso público. En el caso de Almazora, la ermita de Santa Quiteria es el centro de un complejo que incluye espacios ribereños de uso público, aula de la naturaleza y dotaciones hosteleras.
Por otra parte, el río, dada su elevada capacidad de evacuación de caudales en caso de avenidas, garantiza la seguridad de las poblaciones por las que discurre, al reducir considerablemente el riesgo de inundación.
En la actual conformación del río y de su desembocadura tiene mucho que ver la acción humana a través de la historia, que ha configurado ambientes nuevos y diversos. Junto a este efecto positivo, se aprecian distintos impactos ambientales negativos que deben controlarse, tales como los vertidos de residuos sólidos, el pastoreo excesivo y los vertidos líquidos con eutrofización de las aguas, entre otros. Todo ello en el contexto territorial de la Plana, caracterizado por su intensa dinámica agrícola, urbana e industrial.
Con la aprobación del presente Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG) se pretenden mejorar aspectos relacionados con la administración y gestión del espacio protegido, así como con la ordenación del uso público. Con el PRUG se fija el marco en el que se desarrollarán todas aquellas actividades que se producen en el paisaje protegido, especialmente aquellas relacionadas con su declaración, como la investigación, conservación, protección y mejora de sus valores.
El PRUG del paisaje protegido de la desembocadura del Millars se elabora dentro del marco normativo establecido por el Decreto 79/2005, de 15 de abril, del Consell, de declaración del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars. En él se establecen las finalidades del régimen de protección del espacio protegido a desarrollar por el plan rector. Por su parte, los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y el artículo 34 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, establecen el alcance, contenido y tramitación de estos planes, los cuales son aprobados por decreto del Consell.
El presente decreto ha sido sometido a la tramitación prevista en el artículo 41 de la citada Ley 11/1994, contando con el informe favorable del Consejo Asesor y de Participación de Medio Ambiente.
Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 43 de la Ley del Consell, a propuesta de la consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 9 de noviembre de 2012,
DECRETO
Artículo único. Aprobación del Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars
1. Se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars, en cumplimiento de lo dispuesto en los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y en el artículo 34 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad.
2. Como anexo I del presente decreto se recoge la parte normativa del plan.
3. Como anexo II del presente decreto se recoge la zonificación gráfica.
DISPOSICIONES FINALES
Primera. Habilitación normativa
Se faculta a la consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas precisas para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente decreto.
Segunda. Entrada en vigor
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Valencia, 9 de noviembre de 2012
El president de la Generalitat,
ALBERTO FABRA PART
La consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente,
ISABEL BONIG TRIGUEROS
ANEXO I
Normativa del Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje
Protegido de la Desembocadura del Millars
TÍTULO I
Disposiciones generales
CAPÍTULO I
Naturaleza y efectos
Artículo 1. Naturaleza del plan
1. El presente Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars (PRUG) se redacta al amparo de los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
2. El PRUG, asimismo, es conforme con el régimen de protección establecido en el artículo 3 del Decreto 79/2005, de 15 de abril, del Consell, por el que se declaró el paisaje protegido de la desembocadura del Millars.
Artículo 2. Finalidad del plan
1. De acuerdo con lo dispuesto en la normativa que regula los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, el presente PRUG tiene por finalidad establecer el marco en que han de ejercerse las actividades que se desarrollan en el mismo y particularmente las referentes a la investigación, el uso público, la conservación, protección y mejora de los valores ambientales y culturales.
2. Asimismo y conforme la citada normativa, el presente plan constituirá el régimen de protección y ordenación de usos necesario para garantizar la conservación de los valores que motivaron la declaración de la desembocadura del Millars como paisaje protegido.
Artículo 3. Objetivos del plan
Para conseguir los objetivos fijados en el artículo 2, el presente PRUG establece unos criterios de gestión de acuerdo con los objetivos siguientes:
1. Conservar, regenerar, en su caso, e incrementar el valor ecológico y paisajístico de los hábitats naturales y seminaturales de humedal, cauce fluvial y ribera.
2. Conservar y mejorar los paisajes armónicos generados por la interacción histórica entre el medio natural y la actividad humana.
3. Proteger y conservar el patrimonio cultural constituido por los elementos arqueológicos, arquitectónicos y etnológicos presentes en la zona.
4. Promover la gestión racional y el uso sostenible de los citados recursos ambientales y culturales, en el marco de una estrategia de desarrollo sostenible.
5. Fomentar específicamente el uso social del espacio protegido mediante el estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado de los valores ambientales, paisajísticos y culturales, promoviendo, asimismo, el turismo sostenible en relación con los mismos.
6. Integrar el ejercicio de los usos económicos y sociales del suelo, tanto los presentes en la actualidad como aquellos que puedan derivarse de las finalidades del espacio protegido, con los objetivos de conservación del medio ambiente y del paisaje, permitiendo su evolución futura atendiendo a los cambios en la realidad económica, social y territorial de los municipios. Están en este caso la actividad agrícola, la edificación residencial existente y las construcciones, equipamientos y servicios relacionados con el uso público del medio.
7. Integrar, de la misma manera, los usos y aprovechamientos de los recursos naturales renovables y no renovables, con especial atención al recurso hídrico.
8. Conseguir y mantener un adecuado nivel de cantidad y calidad de las aguas superficiales, evitando cualquier actuación que pueda ser causa de su degradación.
9. Corregir progresivamente los impactos negativos existentes sobre los hábitats y el paisaje, mediante la regeneración de ambientes degradados y la intervención sobre los procesos naturales y artificiales susceptibles de provocarlos.
10. Fomentar la participación pública y privada en la gestión del espacio protegido.
11. Promover la coordinación y la concurrencia de iniciativas entre la Generalitat, las administraciones local y estatal, las instituciones de la Unión Europea y el sector privado, en las materias relativas a la gestión del paisaje protegido.
12. Coordinar y unir esfuerzos para la conservación y mejora del paisaje protegido de la desembocadura del Millars.
Artículo 4. Ámbito de aplicación
1. El ámbito de aplicación del presente PRUG abarca la totalidad de los terrenos comprendidos en el paisaje protegido de la desembocadura del Millars, declarado mediante el Decreto 79/2005, de 15 de abril, del Consell, de declaración del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars.
2. Los mencionados ámbitos del paisaje protegido quedan expresados, textualmente y gráficamente, en el presente documento. En caso de duda o discrepancia, siempre prevalecerá la delimitación textual antes citada sobre la delimitación gráfica.
3. El paisaje protegido de la desembocadura del Millars comprende una extensión de 424,65 hectáreas de los términos municipales de Almazora, Burriana y Vila-real, siendo sus límites los siguientes, siguiendo las agujas del reloj:
En el término municipal de Burriana el límite del paisaje protegido, de aguas abajo a aguas arriba, se inicia en la barra litoral y la desembocadura, coordenadas X.Y: 755321 y 4421831 y prosigue por el límite de terreno público excluyendo la parcela 332b, la 332a, la 14h y la 14b e incluyendo la 14c cruza la 201, la 200 y la 203 hasta el camino de Santa Bárbara desde donde cruza la parcela 327 hasta el camino de la Cantera y prosigue hacia el este hasta finalizar el término municipal, al norte del camino de la Cantera incluye las parcelas entre el camino y el límite del término.
En Vila-real el límite prosigue desde Burriana por el camí Vora-riu hacia el oeste hasta la parcela 402, donde el paisaje protegido la incluye junto con las parcelas 83, 82, 80, 78, 74, 73, 72, 71, 69, 68 y 67. Cruza la línea de ferrocarril e incluye las parcelas 63, 62, 125, 58, 61, 55, 53 y 56. Cruza la avenida de Castellón (antigua N-340) incluye la 51, 52 y 456. Cruza la N-340 y continúa por la acequia hasta el azud de Santa Quiteria. Aguas arriba del azud hasta la A7 prosigue por el límite de terreno público, incluye las parcelas 925, 924, 930 y 923.
Al oeste de la A-7 el límite se hace coincidente con el terreno público; incluye la parcela 694 y finaliza en la CV-18, límite del paisaje protegido por el oeste.
En el término de Almazora, se describe el límite de oeste a este, donde comienza el paisaje protegido en la CV-18. Incluye la parcela 647, parcialmente la parcela 645 y se hace coincidente con el límite de terrenos públicos.
Aguas abajo de la AP-7, el límite se establece entre cauce público y zona urbana, incluyendo en el paisaje protegido las parcelas 775, 774, 773, 771, 764, 763, 762, 754, 759 y 753. Incluye las parcelas 747, 889, 697, 696, 695, 693, 670, 669, 668, 667, 666, 665, 664, 663 y 662.
El límite incluye en el paisaje protegido las parcelas 928, 929, 636, 632, 627, 005, 625, 618, 617, 612 y 611, llegando al camino de Santa Quiteria, que prosigue mientras cruza el barranco de La Viuda.
Después de la intersección con el barranco de la Viuda el límite incluye la parcela 93686 hasta la línea de ferrocarril.
Incluye las parcelas 63, 64, 65 y 66. Hasta el núcleo urbano de Almazora el límite se establece entre terreno público y el inicio de las parcelas privadas. El límite se hace coincidente con el inicio del núcleo urbano de Almazora, quedando incluidas en el paisaje protegido las parcelas 138, 139 y 140.
El límite prosigue hacia el este diferenciando terrenos públicos de privados hasta llegar a la EDAR de Almazora, donde se hace coincidente con el camino que limita terrenos públicos y privados. Este límite se establece hasta los terrenos urbanos de la playa de Almazora, que en ocasiones excluye del paisaje protegido superficies de terrenos públicos.
En el tramo final el límite es coincidente con la zona urbana de la playa de Almazora. Por el este el límite incluye la barra litoral.
Artículo 5. Interpretación y contenido del plan
1. En la interpretación de este PRUG deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario.
2. En caso de conflicto entre las normas escritas y los documentos gráficos del plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por el conjunto de la documentación que forma el PRUG, de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas. En caso de continuar el conflicto de interpretación de las normas y directrices de este PRUG, corresponderá al órgano gestor su interpretación última previo informe del Consejo de Participación del Paisaje Protegido.
3. En la aplicación de este PRUG prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejada un mayor grado de protección de los valores naturales y culturales del paisaje protegido.
4. El contenido y alcance genéricos del PRUG responde a las determinaciones definidas en la normativa que regula los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.
Artículo 6. Efectos del plan
1. De conformidad con lo dispuesto en la normativa que regula los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, este plan será obligatorio y ejecutivo en todo lo que afecte a la conservación, protección o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje y los recursos naturales. Las determinaciones del PRUG tendrán carácter vinculante tanto para las administraciones como para los particulares, prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico y su aprobación definitiva llevará aparejada la revisión de oficio de los planes territoriales o sectoriales incompatibles con las mismas.
2. A este respecto, los planeamientos urbanísticos municipales afectados por el PRUG se adaptarán a éste en sus previsiones en la siguiente revisión de los mismos. En tanto no se produzca dicha revisión, prevalecerá el PRUG sobre el planeamiento urbanístico, salvo en aquellas determinaciones de este último que impliquen un nivel de protección más alto sobre los valores ambientales y culturales que las correspondientes del PRUG.
3. Las determinaciones de este plan se interpretarán según el sentido propio de la materia de que se trate, teniendo en cuenta la finalidad global y los objetivos del PRUG. En caso de duda, prevalecerá la interpretación que implique un nivel de protección más alto de los valores ambientales y culturales.
Artículo 7. Régimen de infracciones y sanciones
El régimen de infracciones y sanciones vigente en el ámbito territorial del paisaje protegido de la desembocadura del Millars es el establecido, con carácter general, para el conjunto de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana definido en la normativa que los regula.
Artículo 8. Indemnizaciones
Las eventuales limitaciones al uso de los bienes que se derivaran como consecuencia de la aprobación del presente plan rector de uso y gestión darán lugar a indemnización cuando concurran, simultáneamente, los requisitos establecidos por el artículo 20.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, o normativa que la sustituya.
Artículo 9. Tramitación, vigencia y revisión
1. La tramitación del PRUG está regulada en la normativa que regula los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.
2. Las determinaciones de este PRUG entrarán en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y seguirán vigentes mientras no sea objeto de revisión.
3. El PRUG será revisado cuando hayan cambiado suficientemente las circunstancias que motivaran su redacción o transcurridos ocho años desde el momento de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. En cualquier caso, la citada revisión podrá llevarse a cabo en cualquier momento, a iniciativa del órgano gestor del paisaje protegido o de la conselleria competente en materia de medio ambiente, previo informe del Consejo de Participación del Paisaje Protegido, siempre y cuando se produzca alguna de las siguientes circunstancias:
a) Cuando la evolución socioeconómica del Área de Influencia del Paisaje Protegido se vea negativamente afectada o circunstancias de otra índole hagan o puedan hacer surgir nuevas actividades en la zona que no se contemplen en el PRUG en vigor.
b) Cuando la normativa del presente PRUG resulte insuficiente para la consecución de los objetivos del área protegida.
CAPÍTULO II
Gestión del paisaje protegido
Sección primera
Órganos de gestión, consultivos y participativos
Artículo 10. Gestión del paisaje protegido
1. De conformidad con el Decreto 79/2005, de 15 de abril, del Consell, de declaración del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars, se delega en el Consorcio Gestor del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars la gestión de las previsiones y directrices contenidas en el presente documento para el conjunto del ámbito objeto de ordenación, sin perjuicio del ejercicio de las competencias que correspondan a otros organismos y Administraciones.
2. El Consorcio Gestor desarrollará su tarea de acuerdo con lo que se disponen sus estatutos aprobados por los respectivos ayuntamientos y la Diputación Provincial de Castellón.
Artículo 11. Consejo de Participación
1. De conformidad con el Decreto 79/2005, de 15 de abril, del Consell, de declaración del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars, el Consejo de Participación del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars es el órgano colaborador y asesor en la gestión del paisaje protegido y canalizador de la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados en dicha gestión.
2. Las funciones del Consejo de Participación son las indicadas en el mencionado Decreto 79/2005 y en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
3. La composición del Consejo de Participación está definida en el artículo 6 del Decreto 79/2005, de 15 de abril, de declaración del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars.
4. El funcionamiento interno del Consejo de Participación se regirá por un reglamento de funcionamiento que aprobará el mismo Consejo, cuya propuesta será redactada por la persona titular de la secretaría del mismo. Hasta la aprobación del expresado reglamento, el funcionamiento del Consejo se regirá de acuerdo con la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
5. Si las circunstancias o los asuntos a tratar así lo aconsejan, la persona titular de la presidencia podrá invitar a las reuniones del Consejo de Participación a todas aquellas personas o representantes de entidades que estime conveniente, los cuales podrán tener voz en los asuntos que motivan su presencia, pero sin voto.
6. Los miembros del Consejo de Participación podrán, siempre que lo estimen conveniente y previa comunicación a la persona titular de la secretaría de la Junta Rectora, para una correcta organización de las reuniones, estar acompañados en éstas por personal técnico asesor, cuyo número no deberá sobrepasar el número imprescindible a criterio de la persona titular de la secretaría. Dichos acompañantes no tendrán ni voz ni voto en las reuniones, aunque podrán disponer de la palabra, previa autorización de la persona titular de la presidencia del Consejo de Participación, cuando la naturaleza de los asuntos a tratar así lo aconseje.
7. Clases de reuniones del Consejo de Participación.
a) Las convocatorias del Consejo de Participación podrán tener carácter ordinario o extraordinario.
b) Las reuniones ordinarias se realizarán al menos una vez al año.
c) Las reuniones extraordinarias serán todas aquellas que tengan por objeto la resolución de cuestiones que por sus especiales circunstancias no puedan demorarse hasta la realización de una reunión ordinaria.
8. Los miembros del Consejo de Participación deberán ser convocados a la misma al menos con dos semanas de antelación a la fecha fijada para su realización, salvo convocatorias urgentes debidamente justificadas. Dicha convocatoria contendrá, como mínimo, la hora, el lugar y el orden del día de la reunión, el acta de la reunión anterior y la documentación necesaria para la adopción de acuerdos sobre los temas a tratar.
9. Las actas del Consejo de Participación serán elaboradas por la persona titular de la secretaría y aprobadas por la persona titular de la presidencia, antes de su sometimiento al Consejo de Participación, y tendrán, como mínimo, el siguiente contenido:
a) Asistentes del Consejo de Participación.
b) Orden del día y asuntos varios que se hayan tratado en la reunión.
c) Exposición del contenido de las intervenciones efectuadas durante su realización.
d) Todas aquellas propuestas o sugerencias realizadas expresamente por los miembros del Consejo de Participación.
e) Resultado de las votaciones que pudieran realizarse.
f) Todas aquellas decisiones que se adopten en relación con el paisaje protegido.
g) Cualquier incidencia que, a juicio de la persona titular de la secretaría o presidencia, tenga notoriedad para ser incluidas en ellas.
10. Las entidades representadas en el Consejo de Participación podrán proponer asuntos a incluir en el orden del día, para lo cual efectuarán la correspondiente propuesta, con antelación suficiente, a la persona titular de la secretaría o de la presidencia del Consejo de Participación.
Artículo 12. Programa de actuaciones
1. La gestión del paisaje protegido se ejecutará, con carácter general, dentro del marco técnico y gestor constituido por los programas de actuación que se definen en las directrices para la ejecución del PRUG, los cuales se desarrollan mediante actuaciones concretas cuya ejecución se priorizará atendiendo al interés objetivo y a la urgencia de cada actuación, de acuerdo con la disponibilidad presupuestaria.
2. Dichos programas tienen carácter abierto, por lo cual sus indicaciones se establecen sin perjuicio de otros criterios de gestión o de otras actuaciones programadas que el Consorcio Gestor considere necesario ejecutar para una mejor gestión del paisaje protegido.
3. Los programas de actuación tienen, asimismo, carácter indicativo, siendo su función la de orientar la actuación gestora del paisaje protegido. La ejecución de los mismos, por tanto, dependerá tanto de la prioridad objetiva de las actuaciones como de circunstancias de coyuntura, oportunidad y disponibilidad de recursos económicos, materiales y personales.
Artículo 13. Fondo documental y bibliográfico del paisaje protegido
1. El inventariado, custodia y gestión del fondo documental, bibliográfico y cartográfico del paisaje protegido estará a cargo del Consorcio Gestor, bajo la supervisión de la persona titular de la presidencia.
2. El fondo documental se nutrirá de todos aquellos documentos textuales, gráficos o cartográficos, expedientes, notas de prensa, imágenes, estadísticas y estudios o trabajos, ya sean originales o copias, que tengan relación con los recursos naturales, valores ambientales y culturales, instrumentos de planificación territorial y sectorial o cualquier otra cuestión de interés relacionada con el paisaje protegido.
3. El fondo documental estará abierto a la consulta del público, con las condiciones necesarias para no interferir con el trabajo ordinario del centro que lo albergue.
Artículo 14. Recepción de documentos
El órgano gestor del paisaje protegido dispondrá de un modo de recepción de documentos en el que se anotará la correspondiente entrada de todo escrito o comunicación que sea presentada.
También se anotarán en el mismo la salida de los escritos y comunicaciones oficiales dirigidas a otros órganos o particulares, sin que tenga carácter de registro oficial.
Artículo 15. Informes preceptivos y autorizaciones
1. La presente normativa determina expresamente, en los correspondientes apartados, las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere la autorización o el informe preceptivo del órgano gestor del espacio natural protegido.
2. Los citados informes o autorizaciones, que tendrán carácter vinculante, se emitirán sin perjuicio de los informes, autorizaciones o licencias, tanto sectoriales como municipales, que correspondan para las determinadas actividades.
3. Las solicitudes de autorización o de informe preceptivo deberán presentarse acompañadas de la siguiente documentación:
a) Identificación del solicitante.
b) Descripción pormenorizada de la actuación, incluyendo características técnicas y periodo de ejecución de la misma.
c) Efectos previstos sobre los valores ambientales, paisajísticos y culturales del paisaje protegido, así como sobre el ambiente socioeconómico.
d) Plano o croquis de localización de la actividad.
e) Proyecto o memoria técnica cuando corresponda.
4. Todos aquellos planes, proyectos o actuaciones que se desarrollen en el ámbito territorial del lugar de importancia comunitaria, en adelante LIC desembocadura del Millars y de la zona de especial protección para las aves, en adelante ZEPA, desembocadura del Millars requerirán de una valoración de repercusiones realizada por el órgano gestor de la Red Natura 2000.
5. Las personas que ejecuten sobre el terreno las actividades autorizadas estarán obligadas a llevar copia de la autorización mientras duren los trabajos, mostrándola al personal del paisaje protegido cuando les sea solicitada. En caso de realizar trabajos sin portar copia de autorización, se podrán paralizar las actuaciones hasta que los responsables demuestren poseer autorización, presentando una copia de la misma.
6. El paisaje protegido podrá poner a disposición de los interesados un modelo de solicitud de autorización o informe, general o específico, para las actividades o actuaciones más corrientes. Igualmente, la presidencia del órgano gestor y, en su caso, el personal adscrito al mismo, velarán por la agilidad en la emisión de las autorizaciones o permisos que corresponda prestando asesoramiento e información a los interesados, dando traslado de las mismas, cuando corresponda, a los órganos competentes, y efectuando en su caso un seguimiento del estado de las tramitaciones.
Artículo 16. Régimen de evaluación de impactos ambientales
1. Los proyectos y actividades que se ejecuten en el ámbito territorial del paisaje protegido están sometidos al régimen de evaluación de impactos ambientales establecido, con carácter general, por la legislación vigente sobre dicha materia, de rango estatal y autonómico.
2. En cualquier caso, cualquier plan, programa o proyecto que, sin tener relación directa con la gestión del lugar o sin ser necesario para la misma, pueda afectar de forma apreciable al paisaje protegido, ya sea individual o en combinación con otros planes o proyectos, se someterá a una adecuada evaluación de sus repercusiones.
Artículo 17. Distintivos de calidad
1. Se podrá crear un distintivo a aplicar a aquellas actividades productivas: agricultura, apicultura, ganadería y artesanal de carácter tradicional, servicios turísticos, servicios de educación ambiental y cultural y actividades lúdicas coherentes con los principios del PRUG que se desarrollen en su ámbito. Dichas actividades formarán parte de una lista específica mantenida y gestionada por el órgano gestor del paisaje protegido, sin perjuicio de que dicha lista sea coherente con otros mecanismos de control mantenidos y gestionados específicamente por otras administraciones con competencias sectoriales, y en especial por la conselleria competente en materia de turismo.
2. El órgano gestor del paisaje protegido podrá autorizar el uso y desarrollar dicho distintivo en la forma de un logotipo identificativo o de cualquier otra estrategia de difusión y promoción. Podrán acceder a su utilización los productos y actividades citadas en el punto anterior. El paisaje protegido también podrá promover los productos y actividades que se acojan al distintivo de la forma que considere más oportuna.
3. El órgano gestor del paisaje protegido desarrollará, en colaboración con los representantes de los sectores indicados y de las administraciones directamente implicadas, criterios específicos de calidad y sostenibilidad que deberán cumplir los productos y actividades distinguidas para acceder a este distintivo y formar parte de la correspondiente lista. Los productos y actividades que cuenten con el distintivo con anterioridad al desarrollo de los criterios dispondrán de seis meses para adaptarse a éstos, transcurridos los cuales si no se ha producido dicha adaptación, dejarán de formar parte de la lista del distintivo, y no podrán utilizar los mecanismos de promoción indicados en el apartado anterior.
Sección segunda
Financiación
Artículo 18. Financiación del paisaje protegido
El Consorcio Gestor del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars, para atender los gastos generales de funcionamiento del paisaje protegido y las inversiones necesarias en el mismo, dispondrá de los recursos económicos establecidos en el capítulo quinto de los estatutos del Consorcio, estableciéndose anualmente un presupuesto en el que se incluirán las previsiones económicas para el ejercicio, según indica el artículo 21 de los citados estatutos.
Artículo 19. Compraventa de terrenos incluidos en el paisaje protegido
De acuerdo con lo dispuesto en la normativa que regula los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, la Administración autonómica se reserva el derecho de tanteo sobre los procesos de compraventa de terrenos incluidos en el paisaje protegido de la desembocadura del Millars.
TÍTULO II
Normas generales de ordenación de usos y actividades
CAPÍTULO I
Directrices y normas para uso público
Sección primera
Disposiciones generales
Artículo 20. Uso público
1. Se entiende por actividad de uso público la acción de ocio o esparcimiento que llevan a cabo los visitantes de un espacio natural protegido utilizando sus servicios o equipamientos, y a la que es inherente el acercamiento a los valores naturales y culturales de dicho espacio.
Son tanto aquellas que promueve el órgano gestor del espacio natural protegido facilitando su práctica, como aquellas otras que por iniciativa popular, colectiva o de otras entidades, se desarrollen por diferentes motivaciones.
2. El paisaje protegido aplicará mecanismos para transmitir actitudes y expectativas apropiadas a las personas que lo visiten, minimizando el impacto ambiental del uso público mientras se maximiza la experiencia de los visitantes a través del contacto directo con el personal del espacio natural protegido, sus habitantes y su patrimonio, y con materiales interpretativos bien orientados.
Artículo 21. Plan de Ordenación del uso público
1. El órgano competente sobre espacios naturales protegidos, a través del órgano gestor del paisaje protegido, elaborará un Plan de Ordenación del Uso Público del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars, que contendrá las determinaciones necesarias para la ordenación y la gestión de las actividades ligadas al disfrute ordenado, a la enseñanza y al estudio de los valores ambientales y culturales del espacio natural protegido, efectuadas por iniciativa pública, privada o mixta.
2. En tanto se proceda a la elaboración y aprobación del Plan de Ordenación del Uso Público, cuyo contenido se define en el siguiente punto, dicho uso público se ajustará a lo establecido en la legislación específica y a las determinaciones contenidas en el presente plan. En especial, serán de aplicación las disposiciones del Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural.
3. El Plan de Ordenación del Uso Público deberá contener, al menos, los siguientes aspectos:
a) Análisis y tipificación de la demanda.
b) Inventario de recursos turísticos, culturales, educativos y recreativos.
c) Inventario de infraestructuras y equipamientos existentes para uso público (recreativo, educativo, etc.).
d) Evaluación del impacto ambiental generado por los usos ocio-recreativos actuales y futuros y propuesta de medidas correctoras, compensadoras y preventivas.
e) Regulación del uso público sobre la base de la capacidad de carga determinada para cada zona.
f) Plan de seguridad que identifique los posibles riesgos que puedan afectar a los visitantes y establezca las medidas correctoras necesarias.
g) Tipificación y caracterización de las actividades e instalaciones propuestas (itinerarios didácticos...).
h) Localización de las instalaciones y equipamientos.
i) Propuesta de elementos señalizadores homogéneos.
j) Directrices para la elaboración de los proyectos.
k) Programación de las actuaciones previstas.
l) Coste económico de aplicación.
m) Fórmulas de financiación y gestión.
Artículo 22. Delimitación de las zonas de uso público
Con carácter general, la actividad de uso público se realizará exclusivamente en aquellas zonas definidas como de uso público y lúdico, en las que se incluye la red de caminos y senderos principales del espacio protegido.
Artículo 23. Normas de uso público
Los visitantes y la población local deberán atender, durante su visita al paisaje protegido, todas aquellas recomendaciones publicitadas por medio de carteles, folletos y otros recursos de información del espacio natural protegido, respetando en todo momento la legislación vigente en cuanto al tránsito de personas, vehículos y animales, y en particular, se prestará especial atención a:
1. No están permitidas actividades o comportamientos que supongan peligro o deterioro para la conservación del paisaje protegido, que alteren la quietud y tranquilidad del espacio natural, o que supongan deterioro de la calidad de la visita para el resto de los visitantes.
2. Se prohíbe, con carácter general, la tala y recolección de especies vegetales silvestres, salvo la recolección popular de setas, hongos, frutos y plantas aromáticas y medicinales tradicionales en todo el ámbito del PRUG y en el marco de la legislación vigente sobre la materia. Sólo se permite recolectar en fincas públicas, nunca en propiedades privadas sin el consentimiento expreso del particular. Tampoco está permitida la molestia, persecución, captura o muerte de fauna, de sus huevos, crías o larvas, ni la recolección de elementos geológicos, salvo la autorización expresa del Consorcio del Millars para fines científicos, docentes, de conservación o de gestión.
3. No está permitido acampar en el interior del paisaje protegido, salvo la expresa autorización del Consorcio Gestor por motivos de investigación, conservación, vigilancia, salvamento u otras causas de fuerza mayor. El órgano gestor determinará el numero máximo de noches según convenga.
4. El órgano gestor por motivos de conservación podrá regular, limitar y restringir temporalmente la entrada de visitantes al paisaje protegido o a determinadas zonas del mismo. Estas medidas deberán ser previamente difundidas al público y convenientemente señalizadas, no debiendo interferir con el libre acceso de los propietarios a sus predios, salvo situaciones excepcionales, las cuales deberán ser previamente deliberadas y aprobadas por el Consejo de Participación.
5. No se molestará ni se aproximará a los asentamientos apícolas, guardando la distancia indicada en la normativa sectorial.
6. Los animales de compañía deberán ir sujetos con correa o similar, para evitar accidentes y molestias a la fauna y a otros visitantes. Asimismo, los perros irán provistos de bozal con la misma finalidad.
7. Salvo en situaciones de emergencia, se ha de mantener un volumen de voz discreto que no perturbe la tranquilidad y quietud del espacio natural. No se permite el empleo de megáfonos salvo que, por razones excepcionales de seguridad y vigilancia, fuera necesaria su utilización por el personal autorizado.
8. Salvo en situaciones de emergencia o por motivos de investigación autorizada, no están permitidas las emisiones de luces o destellos deslumbrantes que alteren la tranquilidad de la noche, mediante el empleo de punteros láser, antorchas de vídeo y otros, con la excepción del uso de linternas individuales.
9. Se ha de evitar todo comportamiento o actitud que implique una falta de consideración y respeto a la tranquilidad del resto de los visitantes.
10. No se permite el vertido y/o abandono de todo tipo de residuos, salvo en las infraestructuras destinadas al efecto.
11. Se permite el baño en el curso del río y láminas de agua asociadas, salvo en las zonas en que expresamente se señalice como una actividad no permitida.
12. No se permite lavar utensilios ni verter productos contaminantes tales como detergentes, jabones u otros.
13. No se permite realizar, por cualquier procedimiento, inscripciones, señales, signos y dibujos en piedras, árboles o en todo bien mueble o inmueble, salvo aquellos realizados por motivos de gestión por el personal del paisaje protegido u otro personal debidamente autorizado, que sean necesarios para mejorar y completar las redes de caminos y senderos autorizados por la administración competente en medio ambiente.
14. No se permite la manipulación de elementos de investigación o vigilancia ambiental instalados en el paisaje protegido, tales como sensores electrónicos o mecánicos, estaciones de aforo, cercas, balizas, estacas, redes, etcétera.
15. No está permitido fumar en el ámbito del paisaje protegido, en particular en los territorios delimitados por el artículo 5 de la Ley de Montes, definidos como aquellos terrenos en los que vegetan especies arbóreas, arbustivas, de matorral o herbáceas, sea espontáneamente o procedan de plantación. Asimismo, también se prohíbe encender fuego en todo el ámbito forestal del paisaje protegido.
Artículo 24. Visitas al paisaje protegido
1. Educación ambiental y visitas organizadas.
a) Las actividades de educación y las visitas guiadas en el paisaje protegido tienen como objetivo formar y sensibilizar al visitante sobre los valores naturales y culturales del espacio natural protegido, sobre aspectos generales de la naturaleza y el medio ambiente y sobre las normas y comportamientos en la naturaleza, respeto al medio ambiente, y en concreto el paisaje protegido. El enfoque de estas actividades será integral en todos estos conceptos citados, siempre y cuando sea posible en función de los objetivos de cada grupo.
b) Pueden utilizar los servicios públicos de educación y visitas guiadas todos los centros de formación, asociaciones, centros de esparcimiento y descanso y grupos organizados por lo general que así lo deseen, previa solicitud dirigida al órgano gestor del paisaje protegido. Dicha solicitud se remitirá con una antelación suficiente para permitir la concertación de una reunión previa a la visita, a realizar en la oficina técnica del paisaje protegido; en ella se planificará convenientemente la actividad a realizar (rutas ofertadas, duración y dificultad de las mismas, disponibilidad horaria, objetivos que se persiguen, etc.). Los servicios de educación y visitas guiadas no pueden ser utilizados por empresas que ofrezcan visitas al espacio natural protegido a sus clientes, aunque éstas podrán utilizar libremente las infraestructuras del paisaje protegido, incluidos sus itinerarios, siempre de acuerdo con las normas de este plan.
c) Las actividades de educación y las visitas guiadas utilizarán como apoyo los servicios disponibles en el centro de información, en las zonas de uso público y en los itinerarios propios del paisaje protegido.
d) El plan de ordenación del uso público establecerá los máximos de personas y los grupos que serán admitidos en las diferentes áreas e itinerarios incluidos en el servicio de educación y visitas del paisaje protegido.
e) Los grupos que efectúen visitas a los itinerarios del paisaje protegido sólo realizarán paradas para explicaciones en aquellos tramos de los caminos cuyas características minimicen el impacto.
f) Es responsabilidad de los monitores-educadores que guiarán los grupos organizados conseguir que éstos cumplan las restantes normas vigentes en el paisaje protegido; por ello, se harán las explicaciones pertinentes al responsable del grupo al llegar, para que colabore en su cumplimiento, y dirigidas al grupo por lo general antes de iniciar el itinerario.
g) Con objeto de evitar las negativas consecuencias que pudiera ocasionar la concentración de grupos de visitantes, el órgano gestor podrá regular la visita de los grupos organizados de visitantes que acudan al paisaje protegido, en función de la época del año y del número de visitantes.
h) Con objeto de evitar las negativas consecuencias que pudiera ocasionar la concentración de grupos de visitantes, el Consorcio Gestor podrá regular la visita de los grupos organizados que acudan al paisaje protegido, en función de la época del año y del número de visitantes.
i) Hasta la aprobación del plan de ordenación del uso público del paisaje protegido, y excepcionalmente con posteridad a su aprobación si se considerara necesario, el órgano gestor podrá regular las visitas al espacio natural protegido limitando el número y tamaño de grupos, así como las zonas en las que desarrollar su actividad y los horarios. Estas regulaciones podrán exigir la obtención de autorización para el tránsito de grupos.
j) Aquellas asociaciones o grupos que planifiquen u organicen visitas guiadas podrán solicitar autorizaciones anuales, debiendo para ello presentar una memoria de las actividades a realizar y la programación de las visitas. Dicha documentación deberá presentarse antes del mes de noviembre del año anterior a la realización de las visitas que se soliciten.
2. Visitas no organizadas.
a) Las actividades de senderismo y excursionismo realizadas por grupos que no superen las 15 personas no requerirán ninguna notificación o autorización previa. Los grupos comprendidos entre 16 y 35 persones han de notificar la actividad al órgano gestor, que podrá delegar en los vigilantes-monitores-educadores. La notificación podrá ser verbal e inmediatamente anterior a la realización de la actividad. Los vigilantes-monitores-educadores resolverán de acuerdo con la ruta trazada y facilitarán información sobre las técnicas de mínimo impacto para esta actividad. Cuando el grupo sea superior a 36 personas, la notificación se remitirá al órgano gestor con una antelación mínima de 15 días.
b) La práctica del senderismo y el excursionismo queda limitada y circunscrita a los caminos y senderos, tal y como aparecen definidos en el anexo cartográfico correspondiente a zonificación. La apertura de nuevos itinerarios y sendas de acceso tendrán que ser sometidas a un informe preceptivo de la administración competente en espacios naturales protegidos.
c) En los itinerarios y sendas permitidos se mantendrá el trazado existente y ya pisoteado, evitándose la creación de sendas secundarias o la ampliación de las sendas preexistentes.
d) Con carácter anual el órgano gestor emitirá un programa de restauración de sendas e itinerarios con el objetivo de eliminar los impactos causados por su uso, que ejecutará la brigada de mantenimiento del paisaje protegido.
3. Seguridad de las visitas.
a) El órgano gestor podrá informar a los visitantes sobre las zonas de riesgo y las actividades que comporten peligro de daños y lesiones a las personas, pero en ningún caso es responsable de los accidentes que pudieran derivarse de los usos tradicionales y de las actividades practicadas en el ámbito territorial del PRUG, cuyo riesgo ha de ser asumido por cada visitante bajo su propia responsabilidad.
b) Dicha información, que tendrá el carácter de recomendación, deberá ser suficientemente publicitada mediante carteles, folletos y otros medios de divulgación.
4. Acceso al paisaje protegido.
a) Se prohíbe el tránsito de vehículos a motor fuera de los caminos asfaltados, salvo para los propietarios de propiedades privadas, servicios del paisaje protegido y los autorizados expresamente, tal y como se definirá en el plan de ordenación del uso público.
b) Se podrá llevar a cabo el cierre temporal de determinados accesos al paisaje protegido ante cualquier clase de emergencia (riesgo de incendio forestal, etc.), por el órgano gestor. Para ello se señalizará adecuadamente en los accesos afectados del paisaje protegido para informar al visitante de esta circunstancia.
Sección segunda
Disposiciones particulares
Subsección primera
Senderismo
Artículo 25. Definición y ámbitos donde se admite
1. A los efectos del presente PRUG, se entiende por recorridos de senderismo los realizados peatonalmente por los senderos o vías de tránsito que discurran por el interior del paisaje protegido. Estos senderos o vías de tránsito deberán estar autorizados por la conselleria competente en materia de medio ambiente. También podrán formar parte de dicha red los senderos locales existentes en los distintos municipios.
2. En el ámbito del paisaje protegido, la circulación se realizará por los caminos y vías de tránsito autorizados. En todo caso, los visitantes respetarán las zonas de acceso restringido temporalmente.
3. A los efectos anteriores, se establece una red de rutas temáticas, que serán definidas en el plan de ordenación del uso público, promocionada y mantenida por el órgano gestor. Se podrá restringir el acceso por senda a algunas zonas cuando existan razones objetivas de pérdida de biodiversidad, que siempre deberán estar perfectamente informadas sobre el terreno. No obstante, si las causas que determinaron la restricción desaparecieren, podrá restituirse el acceso con las debidas precauciones.
Artículo 26. Clausura y cierre de itinerarios
1. El órgano gestor podrá proceder a la clausura o la modificación alternativa, temporal o permanente, de los senderos que considere necesario en el paisaje protegido por razones de conservación, mantenimiento, restauración de los valores naturales o mejora del uso público. Dichas modificaciones contarán con la autorización de la propiedad de los predios afectados.
Serán razones para el cierre de senderos la existencia de problemas erosivos, la alteración de la cubierta vegetal o de la calidad de las aguas, las molestias a la fauna y la perturbación de las actividades agropecuarias permitidas o cualquier otra relativa a la gestión del espacio o la conservación del medio natural.
2. El cierre o la clausura temporal de caminos o senderos se realizará de tal forma que no suponga alteraciones de las actividades autorizadas, ni conculque derechos de servidumbre u otros derechos consolidados.
3. En todos los casos, la clausura o modificación alternativa de caminos o senderos habrá de estar justificada técnicamente y anunciada con antelación al público, salvo razones justificadas de urgencia.
Artículo 27. Práctica del senderismo
El órgano gestor promoverá las técnicas de senderismo y excursionismo con mínimo impacto entre los visitantes del centro de información y de las visitas guiadas del paisaje protegido. De manera orientativa, éstas incluyen:
1. Respetar las normas de uso público establecidas en el paisaje protegido.
2. Evitar recolectar frutos de la vegetación.
3. Preparar la excursión de manera que los embalajes, botellas, latas, etc. sean mínimos y así evitar tener más basuras para llevarse a casa después.
4. Traer bolsas extras para guardar sobrantes, recoger basuras, etc.
5. En sendas e itinerarios estrechos, caminar en fila para evitar ampliar los caminos.
6. Avisar a los compañeros de la presencia de pequeños animales o plantas delicadas en el camino, para prevenir que sean aplastados.
7. Colaborar en recoger las basuras que otros visitantes hayan abandonado en zonas remotas del paisaje protegido.
8. Respetar las barreras, señales y otros objetos en las propiedades públicas y privadas.
9. Pedir permiso a los propietarios que se encuentran en sus fincas cuando los itinerarios cruzan alguna propiedad privada, y respetar el derecho a la privacidad.
10. No generar ruidos innecesarios que puedan afectar a la fauna y al resto de visitantes.
Subsección segunda
Bicicletas
Artículo 28. Lugares y vías de uso
1. Se permite la circulación con bicicletas, conforme lo establecido en el Decreto 8/2008, de 25 de enero, del Consell, por el que se regula la circulación de vehículos por los terrenos forestales de la Comunitat Valenciana, por todos los caminos y pistas de la red de senderos pertenecientes a las zonas de uso público del paisaje protegido. Para la circulación por pistas privadas será necesario el consentimiento de su titular.
2. No está permitida la circulación a campo traviesa, ni por sendas fuera de la red de senderos citada en el párrafo anterior.
3. Se exceptúa de la prohibición dispuesta en el punto 1 el acceso y la circulación dentro de las fincas particulares de los propietarios de éstas, de las personas que sean titulares de servidumbres de paso u otros derechos consolidados, y de aquellas que, por razones de servicio, gestión u otros, sean autorizadas.
Artículo 29. Grupos de ciclistas y compatibilidad con el tránsito senderista
1. La práctica del ciclismo se realizará respetando los derechos y prioridades de paso de los senderistas.
2. Sin perjuicio de lo establecido en la normativa que regula la circulación de vehículos por terrenos forestales, tendrán la consideración de excursión organizada, a los efectos del presente PRUG, los grupos de ciclistas compuestos por más de 15 personas.
3. El órgano gestor del paisaje protegido, a través del correspondiente plan de ordenación del uso público, podrá regular la circulación de grupos de ciclistas en orden al número de integrantes del grupo, teniendo en cuenta las carreteras, trazados y capacidades de la ruta o camino. Hasta la aprobación del citado plan que regule dicha actividad, los grupos de ciclistas requerirán la autorización del órgano gestor.
4. Sin perjuicio de lo establecido en la normativa que regula la circulación de vehículos por los terrenos forestales de la Comunitat Valenciana, la velocidad de circulación en el ámbito del paisaje protegido se limita a 30 km/hora.
Subsección tercera
Actividades ecuestres
Artículo 30. Lugares y vías de uso
1. Se permite la actividad ecuestre por los caminos y pistas públicas del paisaje protegido. En las privadas será necesaria la autorización del propietario de la vía.
2. No están permitidos los desplazamientos a campo traviesa.
3. La práctica ecuestre se realizará respetando los derechos y prioridades de paso de senderistas.
4. El órgano gestor podrá regular la circulación de grupos en orden al número de integrantes, teniendo en cuenta las carreteras, trazados y capacidades de la ruta o camino.
5. La actividad ecuestre con fines lucrativos será objeto de regulación y autorización por el órgano gestor del paisaje protegido.
Subsección cuarta
Circulación de vehículos motorizados
Artículo 31. Circulación de vehículos motorizados
1. Se prohíbe, con carácter general, circular fuera de las calzadas asfaltadas con vehículos motorizados.
2. Se exceptúa de la prohibición dispuesta en el punto anterior el acceso y la circulación por pistas y caminos de acceso a las fincas particulares de los propietarios de éstas, de las personas que sean titulares de servidumbres de paso u otros derechos consolidados, y de aquellas que, por razones de vigilancia, servicio, gestión u otros, sean autorizadas.
3. En el camino de la Cossa y en el Pas de la Pila, el órgano gestor podrá restringir el paso de vehículos motorizados si lo considerará oportuno por razones medioambientales o de cualquier otra índole de interés público, pudiendo hacerse extensible al resto de caminos presentes en el paisaje protegido. Dicha restricción no afectará a los vehículos contra incendios o relacionados con la gestión del paisaje protegido. En cualquier caso, se respetará lo establecido en la normativa que regula la circulación de vehículos por los terrenos forestales de la Comunitat Valenciana.
4. El Plan Sectorial de Prevención de Incendios, atendiendo al tipo de alerta en vigor, señalará aquellos caminos en que se permita la circulación tanto de vehículos como de personas.
Subsección quinta
Pruebas deportivas
Artículo 32. Autorizaciones
1. A todos los efectos, la realización de cualquier actividad o competición deportiva organizada requerirá la autorización del órgano gestor mediante solicitud dirigida a la presidencia, que podrá, cuando sea procedente, establecer las condiciones que sean necesarias. Las solicitudes se presentarán con una antelación mínima de tres meses a la realización de la actividad; excepcionalmente, este plazo podrá reducirse si concurren circunstancias extraordinarias que así lo justificaran y se especificaran las características de la actividad, fechas, medidas de seguridad y limitaciones específicas en orden a la conservación de los recursos naturales.
2. Con carácter general, no está permitida en el interior del paisaje protegido la realización de competiciones, concursos o exhibiciones de tipo deportivo. De forma excepcional, el órgano gestor, con independencia de los trámites exigidos en la legislación sectorial vigente, podrá autorizar el tránsito por el paisaje protegido de los participantes y miembros de la organización de pruebas de resistencia, tales como maratones, travesías u otras pruebas, dando preferencia a aquellas que sean organizadas por los clubes o federaciones deportivas. Esta autorización tendrá en cuenta a los titulares de bienes o derechos en el ámbito afectado por la prueba.
3. Para establecer la regulación específica de las actividades deportivas permitidas excepcionalmente, la dirección del espacio natural, junto con los clubes o federaciones cuyo objetivo sea el fomento y la práctica de las actividades en el espacio concreto, podrán desarrollar las siguientes actividades, sujetas a las condiciones establecidas por los instrumentos de planificación del PRUG considerando a dichas actividades como un instrumento de colaboración para una mejor gestión del paisaje protegido:
a) Identificación de las actividades para las que el espacio es adecuado.
b) Designación de las zonas apropiadas para la práctica de cada tipo de actividad.
c) Capacidad de carga de cada una de las zonas y de las actividades a desarrollar.
Artículo 33. Norma general para las pruebas deportivas
1. La organización de la prueba deberá cumplir, entre otras condiciones que le sean aplicables, las siguientes:
a) Evitar los impactos significativos sobre los recursos naturales, especialmente suelos, agua, vegetación y fauna, así como sobre las actividades recreativas y agrosilvopastorales, o sobre el patrimonio histórico-artístico y cultural.
b) Desmantelar todas aquellas infraestructuras y equipamientos auxiliares de carácter provisional que acompañen a la actividad a realizar.
c) Ejecutar las medidas correctoras y de limpieza necesarias como consecuencia de los impactos o alteraciones ambientales provocados por la realización de las pruebas deportivas o por la concentración de público en un plazo máximo de 48 horas.
2. Para responder del buen cumplimiento de las condiciones establecidas en el apartado anterior, así como de las contenidas en la autorización preceptiva, el órgano gestor podrá exigir las garantías técnicas y financieras que estime necesarias en un plazo de 48 horas.
Subsección sexta
Otras actividades
Artículo 34. Deportes y actividades de vuelo
La ordenación de la navegación aérea es una competencia estatal del órgano con competencia en materia de navegación aérea. Con el fin de proteger los hábitats faunísticos del paisaje protegido de las posibles perturbaciones a consecuencia de dicha actividad, el Consorcio del Riu Millars instará a la declaración de zonas sensibles para la fauna en las que se regule el vuelo a motor a menos de 1.000 metros sobre la vertical del terreno en el ámbito del PRUG, salvo por razones de emergencia, salvamento, rescate, investigación, gestión u otras causas de fuerza mayor.
Artículo 35. Tiro con arco
1. Con carácter general, se permitirá la práctica de esta actividad en aquellos terrenos para los que dispongan las correspondientes autorizaciones, entre las que deberá constar la del órgano gestor del paisaje protegido. El órgano gestor podrá restringir los terrenos utilizados para esta práctica a aquellos considerados de usos lúdico-públicos y compatibles en la zonificación del presente plan. La práctica de tiro con arco estará prohibida en época de nidificación, quedando el resto del año permitida.
2. La práctica del tiro con arco deberá ser realizada en modo que se garantice la seguridad de los participantes, así como la de aquellas personas que puedan realizar otras actividades en el entorno.
3. El órgano gestor del paisaje protegido podrá regular el número de participantes que simultáneamente participen en la actividad, teniendo en cuenta la época de desarrollo de ésta.
4. La actividad de tiro con arco con fines lucrativos será objeto de regulación y autorización por el órgano gestor.
Artículo 36. Aeromodelismo
Queda prohibida la realización de actividades de aeromodelismo en el ámbito del paisaje protegido.
Artículo 37. Actividades acuáticas
1. El desarrollo de actividades acuáticas en el paisaje protegido requerirá la correspondiente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, previo el informe favorable del órgano gestor del paisaje protegido de la desembocadura del Millars.
2. La práctica de actividades acuáticas será desarrollada con el máximo respeto medioambiental, evitando producir sonidos que puedan alterar los ciclos de la fauna presente. En este sentido, se prohíben las actividades motorizadas, exceptuando aquellas que se consideren necesarias por razones de mantenimiento o salvamento.
3. El Consorcio del Millars se reserva el derecho de restringir la práctica de actividades acuáticas cuando éstas supongan una amenaza o riesgo a los criterios de conservación.
CAPÍTULO II
Normas de protección de los recursos naturales
Sección primera
Normas sobre la protección del medio físico y natural
Subsección primera
Recursos hidrológicos
Artículo 38. Objetivos sectoriales
1. Preservar y defender los recursos hídricos superficiales y subterráneos del ámbito del PRUG.
2. Mantener las condiciones naturales de los cauces, ramblas y barrancos.
3. Conseguir y mantener un adecuado nivel de calidad de las aguas superficiales, evitando cualquier actuación que pueda ser causa de su degradación.
4. Evitar la degradación de las aguas subterráneas y fomentar su uso sostenible.
5. Regular los aprovechamientos y captaciones de agua, para contribuir a alcanzar la adecuada protección ambiental de las aguas subterráneas.
Artículo 39. Dominio público hidráulico
1. En todo el ámbito del PRUG no son admisibles las obras, construcciones o actuaciones que puedan dificultar o alterar el curso de las aguas en los cauces de los ríos, arroyos, barrancos y ramblas, así como en los terrenos inundables durante crecidas no ordinarias, sea cual sea el régimen de propiedad y la clasificación urbanística de los terrenos, salvo aquellas obras necesarias para la propia gestión de los recursos naturales debidamente autorizadas o promovidas por la administración competente.
2. La ejecución de cualquier obra o trabajo en la zona de policía de cauces que no haya sido promovida por el organismo de cuenca, o por la conselleria competente en materia de medio ambiente, está sujeta al informe vinculante del órgano gestor del paisaje protegido, sin perjuicio de las autorizaciones o concesiones sectoriales que deberá emitir dicho organismo de cuenca en virtud de la normativa estatal sobre aguas. En el supuesto de que las actuaciones requieran informes o autorizaciones de organismos distintos al competente en materia hidráulica, el citado informe del órgano gestor se emitirá con posterioridad a los mismos.
3. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. Las excepcionales labores de limpieza y desbroce selectivo motivadas por el riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida, que no hayan sido promovidas con dicha finalidad por el organismo de cuenca o por la conselleria competente en materia de medio ambiente, requerirán la autorización previa del órgano gestor del paisaje protegido, de conformidad con lo establecido en el apartado 1 de este artículo.
4. No se podrá ocupar el dominio público hidráulico ni su zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales, salvo las promovidas o debidamente autorizadas por el organismo de cuenca. Tampoco se permiten en dicho ámbito las actividades extractivas, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de los cauces.
5. Cualquier obra, construcción o actuación que pueda afectar a los objetivos de conservación de los espacios pertenecientes a la Red Natura 2000 presentes en el lugar requerirá el informe previo por parte del organismo competente en materia de Red Natura 2000.
Artículo 40. Aprovechamiento del dominio público hidráulico
1. De conformidad con lo expuesto en la normativa estatal vigente, la utilización o aprovechamiento por los particulares del dominio público hidráulico o de los bienes situados en él requerirá la previa concesión o autorización del organismo de cuenca, de conformidad con la normativa estatal vigente sobre aguas.
2. Las obras de cualquier tipo que se pudieran realizar en el ámbito inmediato de las fuentes y manantiales existentes en la zona de barrancos próximos al río deberán garantizar su permanencia y respetarán su tipología tradicional. Los posibles aprovechamientos de sus aguas deberán garantizar el mantenimiento de un caudal mínimo para su uso por las personas en tránsito y por la fauna silvestre.
Artículo 41. Vertidos
1. Se prohíbe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales, así como el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o degradación de su entorno.
2. En lo referente al tratamiento de las aguas residuales y conforme a la normativa que regula el tratamiento de las aguas residuales urbanas y de acuerdo con los criterios establecidos en la normativa que regula los criterios que deberán tomarse en consideración para la declaración de las zonas sensibles y zonas menos sensibles, se considerará como zona sensible el paisaje protegido de la desembocadura del Millars.
3. El tratamiento de las aguas residuales deberá ser tal que se ajuste a las condiciones de calidad exigidas para los usos a los que vayan a ser destinadas. Para el saneamiento de edificaciones aisladas y de áreas recreativas se dispondrá en aquellos puntos que sea necesario de depuradoras de tipo compacto, preferiblemente de oxidación total. Están expresamente prohibidos los pozos ciegos y las fosas sépticas. En cualquier caso, deberán existir razones justificadas que impidan la conexión a la red de alcantarillado.
Artículo 42. Captación de aguas
1. Con carácter general, queda prohibida la apertura de nuevos pozos o captaciones de aguas en el ámbito territorial del PRUG, salvo aquellas destinadas a la gestión del espacio natural protegido.
2. Sin perjuicio de la autorización del organismo de cuenca exigido por la normativa de aguas para la captación de aguas superficiales o subterráneas en el ámbito del PRUG, será necesario previamente el informe favorable del órgano gestor del espacio protegido.
3. Todas las captaciones de agua destinadas a abastecimiento público deberán disponer de su correspondiente perímetro de protección.
Artículo 43. Directrices recursos hidrológicos
1. Con carácter general, tendrán la consideración de directrices sobre los recursos hidrológicos del paisaje protegido las establecidas en el Plan Hidrológico para la Cuenca del Júcar, con el objetivo genérico de incrementar la disponibilidad de los mismos, proteger su calidad, economizar su empleo y racionalizar sus usos en armonía con el medio ambiente y los demás recursos naturales.
2. El órgano gestor del paisaje protegido redactará un plan de gestión hídrica del paisaje protegido consensuado con el organismo de cuenca y conforme con el plan hidrológico de cuenca vigente en ese momento.
3. El órgano gestor establecerá mecanismos de coordinación y colaboración con la Confederación Hidrográfica del Júcar, Entitat de Sanejament (EPSAR), el Sindicato Central de Aguas del Río Mijares, la Junta de Aguas de la Plana y el órgano gestor de los espacios pertenecientes a la Red Natura 2000, para emprender actuaciones y medidas de protección necesarias para la mejora de los recursos hídricos en el paisaje protegido. Entre las medidas prioritarias deben considerarse las relativas a:
a) Control, medida y seguimiento de calidad de aguas.
b) Establecer unos caudales ecológicos suficientes para mantener las funciones ecológicas del río, de forma constante a lo largo del año.
c) Fomento de planes de reutilización de los recursos hídricos procedentes de la depuración de aguas residuales.
d) Reducción de los fenómenos de contaminación de aguas superficiales y subterráneas.
e) Deslinde del dominio público hidráulico del río Millars.
f) Mejora de infraestructuras de depuración de aguas residuales.
g) Estudio de minimización de los principales excedentes en las concesiones autorizadas mediante el ajuste de la demanda de agua a sus necesidades.
4. Mientras se determinen el régimen de caudales ecológicos, y en cualquier caso, el caudal natural resultante después que las comunidades de regantes detraigan el agua de riego, tendrá que soltarse río abajo desde el azud de Almazora y Castellón, con el objetivo de garantizar la continuidad del curso de agua y dotar de caudal el tramo entre el azud y la depuradora de Vila-real, que normalmente está seco. Este excedente no podrá derivarse nunca por la red de acequias exteriores al río.
Artículo 44. Directrices actividades recreativas
Dadas las características y potencialidades de uso de los recursos hídricos en el ámbito del paisaje protegido, la realización de actividades recreativas en los cauces hídricos deberá contar con la autorización del organismo de cuenca y el informe favorable de órgano gestor.
Artículo 45. Directrices deslinde del dominio público hidráulico
Entre tanto el organismo de cuenca realice los correspondientes deslindes en el dominio público de cauces, las zonas de servidumbre y policía de cauces se estimarán conforme a lo dispuesto en la legislación sectorial de aguas y de dominio público hidráulico.
Subsección segunda
Suelos y recursos geológicos
Artículo 46. Objetivos sectoriales sobre protección de los suelos y de los recursos geológicos
1. Conservar y mantener los suelos, con la finalidad de frenar la erosión y evitar la pérdida de los recursos edáficos, en particular aquellos con vocación de ribera.
2. Conservar los valores geológicos y paleontológicos, así como la diversidad geológica.
3. Restaurar las áreas degradadas por actividades que hayan implicado movimiento de tierras o remoción del suelo.
Artículo 47. Lugares de interés geológico
1. Se definen como lugares de interés geológico, a los efectos de las normas de este PRUG, aquellos lugares que reúnen características singulares por su interés estratigráfico, paleontológico, científico, didáctico o paisajístico.
2. El órgano gestor del espacio natural protegido establecerá un inventario de lugares de interés geológico de especial relevancia en dicho espacio protegido. No obstante, la protección ofrecida por este plan se extiende a todas aquellas áreas del ámbito territorial del PRUG en las que puedan determinarse valores geológicos significativamente superiores a la media de su entorno.
3. Los lugares de interés geológico serán preservados de actividades que pudieran dar lugar a su destrucción, deterioro u ocultación visual.
4. De conformidad con lo dispuesto en la normativa que regula los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, todas las cuevas existentes dentro del ámbito territorial del paisaje protegido, tanto conocidas como por descubrir, se consideran protegidas. El régimen de protección, ordenación y gestión de estas cuevas es el establecido, con carácter general, por la normativa que regula el régimen de protección de las cuevas
Artículo 48. Criterios generales sobre conservación de los suelos
1. En las zonas con suelos degradados por la erosión se favorecerán todas aquellas actuaciones que tiendan a su conservación, tales como recuperación de la cubierta vegetal, restauración y mantenimiento de márgenes, bancales, muros de piedra y vallas arbustivas, mantenimiento de cultivos leñosos y otras.
2. Se prohíbe, con carácter general, la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecer nuevas áreas de cultivo. Asimismo, se prohíbe la utilización, sobre terrenos no cultivados, de métodos de repoblación forestal diferentes de la excavación de hoyos o de la apertura de casillas.
3. No está permitida la realización de aterrazamientos de suelos, excepto en proyectos de corrección de desniveles y obras para el control de la erosión en suelos agrícolas.
4. Siempre que la realización de una obra genere desniveles por desmonte o terraplén, o bien comporte la construcción de muros u otras obras de estabilización del terreno, será obligatoria la aplicación de técnicas de integración paisajística. Para los acabados exteriores de la obra de fábrica deberán emplearse materiales naturales propios de la zona. Asimismo, cuando sea posible, la fijación de los taludes generados se realizará mediante repoblación vegetal con especies autóctonas adecuadas a la zona de actuación.
5. En los terrenos que puedan resultar afectados por procesos o riesgos erosivos, la conselleria competente en materia de medio ambiente, en colaboración con los titulares de los terrenos, promoverá actuaciones que tiendan a su conservación y mejora, tales como recuperación de la cubierta vegetal, restauración y mantenimiento de márgenes, bancales, muros de piedra y vallas arbustivas, así como mantenimiento de cultivos leñosos.
6. De acuerdo con lo previsto en el artículo 28 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, la administración competente en espacios naturales promoverá actuaciones para la estabilización y regeneración de los terrenos situados en vertientes y, en particular, de los provistos de terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas.
Artículo 49. Movimientos de tierra
1. En todo el ámbito del PRUG se prohíben los movimientos de tierras que no estén vinculados a los usos del suelo permitidos, incluyendo, entre estos últimos, las actividades relacionadas con la construcción o instalación de edificaciones, infraestructuras o equipamientos autorizados con cualquier finalidad, así como las actividades de conservación o restauración del medio, de prevención y defensa contra incendios y aquellas relacionadas con el desarrollo ordinario de las actividades agrícolas y forestales.
2. Lo anterior se establece sin perjuicio del requisito de evaluación de impacto ambiental a que están sometidas las actividades que, por comportar movimientos de tierra, están contempladas en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de Impacto Ambiental, y en el artículo 162 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.
Artículo 50. Actividades extractivas
1. En todo el ámbito del paisaje protegido se prohíbe el otorgamiento de nuevas autorizaciones o concesiones mineras de explotación de recursos minerales, por considerarse incompatible con los objetivos establecidos por el presente PRUG.
2. En las explotaciones mineras vigentes, los terrenos que sucesivamente se vayan explotando deberán ser restaurados por sus titulares de acuerdo con el correspondiente proyecto de restauración, aprobado por el órgano competente en minería, entendiendo la restauración como vía para conseguir que el terreno vuelva a ser útil para un determinado uso que puede ser distinto del original, tales como el uso agrícola, forestal, recreativo y creación de estanques o áreas lagunares seminaturales, si bien primarán los usos de regeneración del ecosistema original.
3. Las explotaciones abandonadas serán objeto de un programa de restauración según lo previsto en las presentes normas.
Subsección tercera
Vegetación y fauna
Artículo 51. Objetivos sectoriales en el ámbito de la protección de la flora y la fauna silvestres
1. Preservar la diversidad biológica del patrimonio natural, garantizando la conservación de la flora y de la fauna silvestre, en especial las autóctonas.
2. Conservar los hábitats naturales y mantener los procesos ecológicos del territorio.
3. Recuperar las especies amenazadas de flora y fauna, con sus hábitats, hasta conseguir niveles sostenibles de población, adecuados a la capacidad del medio físico y del ambiente humano del territorio.
4. El órgano gestor del paisaje protegido promoverá la realización de cuantos acuerdos, convenios de colaboración, contratos y otros instrumentos similares, que sean necesarios, con los propietarios de terrenos o titulares de derechos sobre los mismos, para la consecución de los objetivos y finalidades que, en relación con la flora y fauna silvestres, se determinen para el ámbito de ordenación.
Artículo 52. Formaciones vegetales silvestres
1. Se consideran formaciones vegetales silvestres sujetas a las determinaciones de protección de este PRUG todas aquellas que existen en el ámbito afectado, excluidos los cultivos agrícolas y la vegetación arvense y ruderal asociada a la actividad agraria o a la presencia humana.
2. Con carácter general, la gestión de las formaciones vegetales silvestres se efectuará atendiendo a los criterios de conservación de los recursos genéticos y de uso sostenible de los recursos naturales que se definen en este plan. En consecuencia, es objetivo prioritario del PRUG el desarrollo de métodos y tecnologías para la conservación, mejora y puesta en valor de los recursos vinculados a dichas formaciones vegetales, con criterios de sostenibilidad y de protección de los valores medioambientales.
Artículo 53. Protección de árboles monumentales o singulares
1. De acuerdo con la normativa que regula el patrimonio arbóreo monumental de la Comunitat Valenciana, se declaran protegidos genéricamente, sin necesidad de resolución singularizada, los ejemplares de cualquier especie arbórea que igualen o superen uno o más de los siguientes parámetros: 350 años de edad; 30 metros de altura; 6 metros de perímetro de tronco, medido a una altura de 1,30 metros de la base; y 25 metros de diámetro mayor de la copa, medido en la proyección sobre el plano horizontal.
2. El órgano gestor realizará un inventario de dichos árboles singulares, el cual tendrá carácter abierto.
3. Se prohíbe la tala o destrucción de estos ejemplares, así como la realización de obras o actuaciones que pudieran dañarlos irreversiblemente o entorpecer su adecuado desarrollo, salvo por las excepciones recogidas en la citada normativa de patrimonio arbóreo monumental de la Comunitat Valenciana.
Artículo 54. Corta y recolección de especies vegetales silvestres
1. Las formaciones y los individuos de las especies vegetales protegidas por las normativas y directrices sectoriales de ámbito autonómico, estatal o europeo, no podrán ser sometidos a perturbaciones que provoquen su desaparición o alteración significativa.
2. Es objetivo prioritario de este plan el fomento de actuaciones encaminadas a la conservación, regeneración, mejora o explotación sostenible, esto último cuando las citadas normativas y directrices así lo permitan, de las formaciones e individuos vegetales indicados en el apartado anterior.
3. Se permite la recolección consuetudinaria de frutos y semillas, así como la siega sin desarraigo de plantas silvestres de consumo tradicional, siempre que exista consentimiento expreso o tácito del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que el órgano gestor del paisaje protegido pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad o por otras causas negativas para la flora o la fauna.
Artículo 55. Gestión general de la vegetación y fauna
1. Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán como finalidad primordial potenciar las comunidades vegetales naturales que caracterizan el ámbito territorial del PRUG, en sus diferentes fases de evolución, favoreciendo el desarrollo vegetativo de las existentes y el incremento de la superficie ocupada por las mismas.
Las especies herbáceas, arbustivas y arbóreas que pertenecen a las formaciones naturales serán utilizadas para acelerar el dinamismo de la vegetación, la protección del suelo y el aprovisionamiento de recursos genéticos de la vegetación.
2. No se permite la introducción y repoblación con especies exóticas en el ámbito del PRUG. En las zonas actualmente ajardinadas se garantizará el control de la especies exóticas evitando su expansión en el ámbito del PRUG, y se tendera al ajardinamiento con especies que hayan pertenecido históricamente a la vegetación silvestre del ámbito del PRUG.
3. La introducción y reintroducción de especies autóctonas que no existan actualmente en la zona y la manera de realizarla requerirá un plan de reintroducción, además de una autorización expresa del órgano gestor del espacio natural protegido.
4. Con carácter general, se prohíbe la tala y recolección de especies vegetales silvestres.
5. En las áreas de protección ecológica y área de restauración-recuperación la extracción de madera o vegetación únicamente podrá ser realizada previa autorización del órgano gestor si responde a alguno de los criterios siguientes:
a) Como resultado de tareas de prevención de incendios.
b) Como resultado de medidas fitosanitarias.
c) Con motivo de estudios científicos.
d) Para la erradicación de especies alóctonas invasoras, que desplacen a las del lugar.
e) En desarrollo de los planes de recuperación, manejo o conservación de especies amenazadas que, en su caso, sean redactados en virtud de la legislación aplicable.
6. No están permitidas con carácter general, y significativamente para las especies faunísticas protegidas por las normativas europea, estatal y autonómica, las actividades que pudieran comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna salvaje, tales como la destrucción de nidos y madrigueras, comercio de huevos y ejemplares, eliminación excesiva de la capa orgánica del suelo y otras.
7. Se fomentará el establecimiento de las medidas oportunas para la conservación y mejora de las poblaciones de las especies animales de interés del ámbito del PRUG, con prioridad por aquellas medidas que puedan favorecer un mayor número de especies a la vez.
8. Se incentivará una gestión forestal y agrícola que contemple prácticas respetuosas con la fauna.
9. Deberán respetarse, en cualquier caso, las disposiciones establecidas por el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell, por el que se creó y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección, por el Real Decreto 139/2011, de 4 de febrero, para el desarrollo del Listado de Especies Silvestres en Régimen de Protección Especial y del Catálogo Español de Especies Amenazadas, y por el Real Decreto 1095/1989, de 8 de septiembre, por el cual se establecen las especies que pueden ser objeto de caza y pesca y las normas para su protección. Asimismo, se respetarán las disposiciones que desarrollen o modifiquen dichas normas y las regulaciones específicas sobre protección de determinadas especies de fauna.
10. Los restos de podas y demás tratamientos culturales se regirán por lo establecido por la legislación sectorial en materia forestal. Asimismo, por causas de enfermedades, prevención de incendios y gestión de determinados sectores del paisaje protegido, el órgano competente en espacios naturales podrá establecer medidas extraordinarias para el tratamiento de dichos restos.
Artículo 56. Repoblación o liberación de animales
1. En el ámbito territorial de este plan no se podrán liberar animales exóticos, entendiéndose como tales los individuos de especies, subespecies o variedades que no pertenezcan o hayan pertenecido históricamente a la fauna del ámbito territorial del PRUG. Se exceptúan de esta limitación las especies utilizadas para el control biológico de plagas, en programas autorizados o promovidos por la conselleria competente sobre la materia, con el informe previo favorable del órgano gestor del espacio natural protegido.
2. Asimismo, no podrán liberarse animales que puedan suponer un peligro para las personas, los bienes o los sistemas ecológicos.
Artículo 57. Mantenimiento de los procesos ecológicos del territorio
1. Se mantendrá la dinámica poblacional de la fauna, respetando los fenómenos migratorios y de dispersión, conservando las áreas de reproducción, campeo y zonas habituales de paso de las poblaciones animales, para lo cual se establecerán las correspondientes medidas de vigilancia, control y conservación.
2. No se admitirá la reducción de extensión de las masas forestales actualmente existentes, ni la destrucción permanente de los márgenes herbáceos y arbustivos de los cultivos que utiliza la fauna para el tránsito como hábitat y para la alimentación, sin perjuicio de los usos y aprovechamientos del suelo y los recursos naturales permitidos por este plan.
3. Los procedimientos de evaluación o estimación de impacto ambiental sobre cualquier actividad, así como la ejecución de proyectos de cualquier tipo que afecten al ámbito de este plan, tendrán en consideración los efectos positivos o negativos sobre los procesos ecológicos bióticos y abióticos.
Subsección cuarta
Red Natura 2000
Artículo 58. Red Natura 2000
1. Será de aplicación al ámbito del presente paisaje protegido que coincida con la figura de protección de los espacios pertenecientes a la Red Ecológica Europea Red Natura 2000 el régimen de conservación previsto en los apartados siguientes.
2. Serán de aplicación plena las medidas de conservación previstas en las normas de gestión del espacio protegido de la Red Natura 2000 que se aprueben, en virtud de lo establecido en el artículo 45.1 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, las cuales constituirán el instrumento de gestión y contendrán las medidas reglamentarias, administrativas y contractuales previstas en dicho artículo. Las normas de gestión prevalecerán en caso de contradicción con el presente plan.
3. Serán de aplicación plena las medidas que se dicten para prevenir el deterioro de los hábitats y las alteraciones a las especies que motivaron la selección o declaración del espacio Red Natura 2000, de conformidad con lo establecido en la normativa que regula la Red Natura 2000 en el Estado español.
4. Será de aplicación plena el régimen especial de evaluación y autorización de planes, programas y proyectos previsto en la normativa que regula la Red Natura 2000 en el Estado Español y normas reglamentarias estatales y autonómicas que lo desarrollen.
Artículo 59. Hábitats naturales y especies prioritarias
1. Los hábitats y especies de flora presentes en el ámbito de este Plan tendrán especial prioridad en la gestión de conservación de la vegetación del espacio natural.
2. La mejora y actuaciones preferentes se centrarán en los siguientes hábitats prioritarios y sus especies asociadas: matorrales termomediterráneos (5330), galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae) (92D0), prados húmedos mediterráneos de hierbas altas del Molinion-Holoschoenion (6420), ríos mediterráneos de caudal permanente con Glacium flavum (3250), lagos eutróficos naturales (3150), avetorillo común (Ixobrychus minutus), gracilla cangrejera (Ardeola ralloides), garceta común (Egretta garzertta), garza imperial (Ardea purpurea), calamón común (Porphyrio porphyrio), cigüeñella común (Himantopus himantopus), charrancito común (Sterna albifrons), chorlitejo patinegro (Charadrius alexandrinus), chorlitejo chico (Charadrius dubius), zampullín común (Tachybaptus ruficollis), martín pescador (Alcedo atthis) y carrecín real (Acrocephalus melanopogon).
Subsección quinta
Costas
Artículo 60. Régimen general
1. El régimen de uso de los bienes del dominio público marítimo-terrestre del paisaje protegido es el establecido en la normativa que regula las costas en la Comunitat Valenciana.
2. En materia de protección de la costa, son objetivos de este plan:
a) Conservar y mantener la diversidad de recursos físicobióticos y paisajísticos ligados a los ecosistemas litorales del paisaje protegido.
b) Contribuir a la recuperación de las áreas degradadas provocadas por las actividades desarrolladas en estos ambientes.
c) Conseguir mantener un adecuado nivel de calidad del litoral, evitando cualquier actuación que pueda ser causa de su degradación.
d) Asegurar la compatibilidad del aprovechamiento sostenido de los recursos del litoral.
e) Prevenir los posibles impactos negativos sobre el medio marítimo colindante al paisaje protegido, a consecuencia de actividades realizadas en el ámbito territorial de este plan.
3. La limpieza de las playas y de la franja costera no podrá realizarse por medios mecánicos, estando permitidos únicamente los tratamientos manuales respetuosos con los hábitats naturales, prestándose una especial atención y cuidado a las zonas consideradas como de especial interés para su protección por parte de la Dirección General de Medio Natural.
4. Se prohíbe la circulación de todo tipo de vehículos a motor, salvo los relacionados con los servicios de vigilancia y emergencia y los expresamente autorizados por la Dirección General de Medio Natural, en todo el ámbito de la barra litoral.
5. Se prohíbe todo tipo de extracción de áridos de la barra litoral, tanto arenas como gravas.
6. Se prohíbe la alteración de la estructura o destrucción de las comunidades vegetales costeras psammófilas, típicas de playas, dunas y cordones de gravas, así como de su fauna asociada.
Artículo 61. Zona de servidumbre de protección de costas
De conformidad con lo establecido en la normativa que regula las costas en la Comunitat Valenciana, el ámbito costero del paisaje protegido está afectado por una zona de servidumbre de protección de costas de cien metros de anchura, la cual está sometida al régimen general que para la misma establece la citada normativa.
Artículo 62. Obras de infraestructura y de regeneración
1. Las obras de infraestructura marítimo-terrestre de carácter permanente sólo podrán realizarse previo el informe favorable, preceptivo y vinculante, del órgano gestor del paisaje protegido.
Dicho informe favorable vendrá condicionado a la justificación de la necesidad de la actuación por la existencia de procesos o de riesgos que puedan dar lugar a un deterioro de las condiciones geomorfológicas o medioambientales de la franja costera.
2. Las obras de regeneración de playas que puedan proyectarse por iniciativa de las administraciones estatal, autonómica o local deberán contar con el informe previo favorable, preceptivo y vinculante, del órgano gestor del paisaje protegido, sin perjuicio de las autorizaciones o licencias sectoriales que correspondan.
3. La evaluación previa del impacto ambiental generado por dichas actuaciones deberá contemplar, entre otros que fueran relevantes según las características particulares de la intervención, los siguientes aspectos:
a) Adecuación de las obras a los objetivos establecidos en el presente plan.
b) Origen y tipología de las gravas, así como impacto ocasionado por su manipulación tanto en el lugar de extracción como en el de depósito.
Sección segunda
Paisaje
Artículo 63. Definiciones y marco normativo
1. A los efectos de esta normativa, constituyen el paisaje rural tradicional y, en consecuencia, son objeto de protección especial, tanto los elementos naturales y seminaturales del medio, bióticos y abióticos, como aquellos elementos y conjuntos artificiales que, en interacción histórica con aquellos en un ambiente socioeconómico rural, han configurado el paisaje tal y como aparece en la actualidad.
2. Se entiende por elementos naturales o seminaturales del paisaje tanto las formaciones vegetales naturales con su fauna asociada como los rasgos geomorfológicos significativos.
3. Se entiende por elementos antrópicos del paisaje el patrimonio etnográfico constituido por las infraestructuras y construcciones ligadas a las actividades socioeconómicas del medio rural y los elementos etnológicos del acerbo cultural local ligados al uso histórico de los recursos naturales, incluyendo las formas específicas de uso de los mismos que configuraron determinado modelo local de organización de los paisajes humanizados. En este concepto se incluyen asimismo los elementos del patrimonio arqueológico e histórico-artístico.
4. Las determinaciones de esta sección son complementarias a las establecidas, con carácter general para todo el territorio de la Comunitat Valenciana en materia de protección y ordenación del paisaje, en la normativa que regula la ordenación del territorio y protección del paisaje, así como el patrimonio de la Generalitat.
Artículo 64. Objetivos
1. Minimizar los impactos paisajísticos producidos por las actividades que se pretendan desarrollar en ámbito del PRUG y, en particular, en el paisaje protegido.
2. Recuperar las características paisajísticas de las zonas degradadas por actividades desarrolladas con anterioridad.
3. Identificar y proteger los hitos geográficos y paisajísticos de relevancia.
4. Preservar e incrementar la diversidad paisajística.
Artículo 65. Condiciones estéticas y requerimientos paisajísticos de las construcciones e instalaciones en el medio rural
1. Cualquier tipo de construcción en el ámbito del PRUG deberá contar con el informe favorable del órgano gestor del paisaje protegido, sin perjuicio del trámite urbanístico que corresponda.
2. Adicionalmente a las disposiciones sobre edificación en el suelo no urbanizable que establece el artículo 82 de estas normas generales, se establece la siguiente regulación específica para asegurar la integración paisajística de las instalaciones y edificaciones en el entorno:
a) Los valores paisajísticos se consideran uno de los criterios determinantes para la ubicación de las distintas infraestructuras y usos en el suelo no urbanizable. En consecuencia, la implantación de usos o actividades capaces de generar impacto paisajístico, así como la reforma o adecuación de las mismas, deberán realizarse de forma tal que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje natural o humanizado, incorporando las medidas de integración paisajística que sean necesarias.
b) A este respecto, la ejecución de dichas actividades deberá tener en cuenta expresamente los efectos de su implantación sobre los valores paisajísticos del paisaje, pudiendo supeditarse los preceptivos informes favorables al cumplimiento de determinados requisitos en los elementos constructivos, en los materiales utilizados, en los ajardinamientos, en los cerramientos y en el entorno de las actuaciones. Cuando la envergadura o las características de las mismas así lo aconsejen, podrá exigirse a los promotores la aportación de un estudio de visualización del paisaje e incidencia visual (cuencas visuales) que analizará el impacto esperado, contemplando el estado actual del paisaje y el resultado final tras la intervención.
c) Las actuaciones de rehabilitación y reconstrucción deberán adoptar como criterio general las tipologías características de la zona. Se protegerán especialmente las construcciones históricas y tradicionales, evitando la importación de tipologías ajenas.
d) En el ámbito del paisaje protegido, los respectivos planeamientos urbanísticos municipales establecerán las condiciones requeridas para los tratamientos exteriores de las edificaciones e infraestructuras, que posibiliten la integración paisajística de las mismas y el mantenimiento de la identidad cultural del patrimonio construido del municipio.
e) Con carácter general, se prohíbe la instalación de elementos que limiten el campo visual o rompan la armonía del paisaje, tales como acopios de materiales, maquinaria, vertederos o puntos de almacenamiento permanente o temporal de residuos de cualquier tipo, antenas u otras instalaciones o equipamientos ajenos al entorno paisajístico rural.
f) Respecto a los elementos o instalaciones existentes, el Consorcio Gestor analizará el impacto sobre el paisaje protegido, valorando la continuidad de la actividad.
g) No se permiten las instalaciones que presenten coloridos inadecuados por su contraste con el entorno, excepto en aquellas en que sea imprescindible por razones de señaléctica institucional o de seguridad.
Artículo 66. Estructuras publicitarias
1. No se permite la instalación de carteles de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, informativos o conmemorativos que pudieran menoscabar los valores paisajísticos, excepto los necesarios para el uso público ordenado del medio, la gestión del paisaje protegido, la seguridad vial y el normal desempeño de las actividades permitidas por el PRUG.
2. No se autorizará la instalación de carteles informativos, elementos conmemorativos o de publicidad apoyados o construidos sobre elementos naturales como roquedos, árboles, laderas o áreas de valor paisajístico singular.
3. Para todos los usos, actividades o elementos que ya se encuentren instalados en áreas de singular valor paisajístico, que sean incompatibles o alteren actualmente los valores paisajísticos, no podrán renovarse las concesiones, autorizaciones o licencias vigentes en la actualidad.
Sección tercera
Protección del patrimonio artístico y etnográfico
Artículo 67. Objetivos sectoriales
1. Considerar el patrimonio cultural del paisaje protegido como un recurso más del mismo.
2. Proteger el patrimonio de cualquier actuación que pueda suponer un menoscabo o deterioro de sus valores.
3. Fomentar su conocimiento y disfrute en los casos en que éste sea posible, salvaguardando sus valores.
Artículo 68. Normas sobre conservación del patrimonio cultural
1. La protección del patrimonio cultural en el ámbito del presente PRUG, en todas sus manifestaciones, se regirá conforme a lo dispuesto en la normativa que regula el patrimonio cultural valenciano. Ello sin menoscabo de la protección que, conforme a la legislación urbanística, deba arbitrarse desde el planeamiento municipal conforme a sus competencias y rango tutelar sobre bienes catalogables.
2. Se promoverá y evaluará, por la conselleria competente en materia de patrimonio cultural, una inventariación patrimonial exhaustiva que, en colaboración con el órgano gestor del paisaje protegido, dé como resultado la constitución, en los términos establecidos en la mencionada legislación patrimonial, del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Paisaje Protegido.
De dicho documento se desprenderá, en su caso, la selección de elementos adscribibles al Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano, con la correspondiente articulación en los planeamientos urbanísticos municipales. Hasta la aprobación de dicho catálogo, previo el informe favorable de la conselleria competente en materia de patrimonio cultural, tendrán la consideración de bienes culturales especialmente protegidos aquellos de la zona que ya cuenten con declaración legal o expediente incoado para acceder a la misma, estén incluidos en alguno de los inventarios elaborados por la citada conselleria, correspondan a actividades sujetas a la tutela de la misma, o estén recogidos en los catálogos de planeamiento municipal.
3. Siempre que la compatibilidad en la protección y acrecentamiento de los valores culturales lo permitan, se procurará el máximo disfrute social de los bienes culturales especialmente protegidos, de manera asociada a los usos didácticos y turístico-recreativos cuyo fomento se propugna en el ámbito del paisaje protegido.
4. Toda modificación o actuación sobre un elemento considerado como bien cultural especialmente protegido o sobre su área de afección requerirá someterse al ejercicio tutelar de la conselleria competente en materia de patrimonio cultural, cuyas determinaciones serán vinculantes en tanto se provea el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Paisaje Protegido y a partir de la aprobación del mismo, conforme sea el alcance establecido por la legislación patrimonial para los distintos regímenes tutelares aplicables a los bienes y actividades allí recogidos.
CAPÍTULO III
Normas sobre regulación de actividades
Sección primera
Actividades agrarias y ganaderas
Artículo 69. Objetivos sectoriales en el ámbito de la agricultura y la ganadería
1. Asegurar el aprovechamiento sostenido de los recursos agrarios.
2. Asegurar el mantenimiento de las actividades agrícolas por su valor en términos ecológicos, sociales y culturales. Se relacionan con este último criterio, entre otras, las funciones indirectas de la actividad agraria como factor de biodiversidad ecológica y paisajística necesario para el mantenimiento del mosaico territorial característico del ambiente mediterráneo, incluyendo en ello la prevención de incendios forestales y la multiplicidad de hábitats de flora y fauna.
También está relacionada con dicho criterio la preservación de determinados valores etnográficos del medio rural, tanto por su interés cultural intrínseco como por su potencial en el uso público del medio, así como la contribución al incremento de la calidad de vida que conlleva para las poblaciones locales la actividad agraria practicada a pequeña escala.
3. Compatibilizar el aprovechamiento de los recursos ganaderos con el mantenimiento de los recursos naturales.
Artículo 70. Régimen general de la actividad agrícola
1. Las actividades agrícolas existentes se consideran protegidas por el PRUG, en tanto que forman parte del modelo territorial de la zona y por su interés social, económico, cultural y ambiental, esto último desde el punto de vista de conservación de la diversidad ecológica y paisajística y de prevención de incendios forestales.
2. De conformidad con la legislación sectorial en materia forestal, los terrenos forestales no podrán ser transformados para dedicarlos a la actividad agrícola.
3. En la materia específica de técnicas de abonado, el órgano gestor del espacio natural protegido, en colaboración, asimismo, con la conselleria competente en materia agrícola y con las entidades agrarias, impulsará en el ámbito del PRUG la aplicación de la Orden de 29 de marzo de 2000, por la que se aprobó el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias, atendiendo a su consideración de territorio vulnerable en virtud de los Decretos 13/2000, de 25 de enero, y 11/2004, de 30 de enero, del Consell, por los que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.
Artículo 71. Conservación de los terrenos cultivados
Para aquellos terrenos agrícolas que el Plan de Prevención de Incendios Forestales del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars pueda considerar de interés en la prevención y lucha contra los incendios forestales, el órgano gestor habilitará los mecanismos oportunos para favorecer su mantenimiento por su valor ecológico, paisajístico y de protección frente a los incendios.
Artículo 72. Edificaciones e instalaciones relacionadas con la actividad agrícola
La construcción, reconstrucción o reforma de edificaciones e instalaciones relacionadas con la actividad agrícola se realizará conforme a los requisitos establecidos en la normativa que regula el suelo no urbanizable, sin perjuicio de los requisitos adicionales que puedan establecer los planeamientos urbanísticos municipales o las normativas sectoriales aplicables.
Artículo 73. Productos fitosanitarios
1. El uso de productos fitosanitarios tendrá que ajustarse a las normas y planes sectoriales que sean de aplicación, de acuerdo con los periodos, limitaciones y condicionamientos establecidos por los organismos competentes y a las determinaciones contenidas en este PRUG.
2. Los productos fitosanitarios susceptibles de ser utilizados deberán estar inscritos en el Registro de Productos Fitosanitarios y su aplicación se realizará según las condiciones de uso allí especificadas.
3. Se prohíbe la utilización, en el ámbito de aplicación de este PRUG, de productos fitosanitarios cuya clasificación toxicológica sea distinta de las categorías A o B para la fauna terrestre y acuícola, o sea tóxica o muy tóxica para el ganado y las personas.
4. Se prohíbe la aplicación de herbicidas por medios aéreos.
5. Es obligatoria la posesión del carné de manipulador de plaguicidas fitosanitarios para su aplicación.
Artículo 74. Quemas agrícolas
La realización de quemas agrícolas en los terrenos forestales, en los colindantes con una proximidad menor de 500 metros de aquellos, se realizará conforme a la legislación sectorial de prevención de incendios forestales, solicitando la correspondiente autorización en los ayuntamientos afectados y comunicándolo a su vez al Consorcio Gestor.
Artículo 75. Aprovechamientos ganaderos
1. Se autoriza, con carácter general, por considerarse compatible con los objetivos de protección de este PRUG, la actividad ganadera, salvo en aquella zonificación de las presentes normas donde se indique expresamente lo contrario, sin perjuicio de que el Plan de Aprovechamiento Ganadero pueda permitir la ganadería en determinadas zonas incluidas en esta unidad de zonificación. También se excluyen de la autorización general aquellas zonas que, en orden a una especial protección debido a su fuerte índice de erosión o a la presencia de especies que puedan resultar perjudicadas por la práctica ganadera, sean delimitadas por el órgano gestor del paisaje protegido.
2. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse a través de un plan de Aprovechamiento ganadero que deberá aprobar la administración competente en ganadería, previo el informe favorable del órgano gestor del espacio natural protegido. Dicho plan deberá establecer, al menos, las siguientes condiciones:
a) Realizar un inventario que de lugar al conocimiento de la cabaña ganadera actual y las necesidades de la misma.
b) Inventariar los recursos del paisaje protegido a fin de establecer las cargas máximas.
c) Delimitación de áreas acotadas.
d) Definición de la carga aplicable a las distintas unidades pastorales.
e) Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.
f) Diseño de las infraestructuras e instalaciones necesarias para la ganadería extensiva (abrevaderos, instalaciones para la guarda del ganado, etc.).
3. En tanto que se apruebe el mencionado Plan de Aprovechamiento Ganadero, el órgano gestor del paisaje protegido podrá establecer las limitaciones que considere necesarias para garantizar la compatibilidad del aprovechamiento ganadero con la protección de la Desembocadura del Millars.
4. En el ámbito del PRUG queda prohibida la implantación de cualquier explotación ganadera en régimen de estabulación. Las explotaciones existentes deberán adecuarse a lo que estime conveniente el órgano gestor para asegurar los objetivos del presente plan.
Sección segunda
Actividades apícolas
Artículo 76. Actividad apícola
1. Los aprovechamientos apícolas se consideran autorizables en todo el ámbito territorial del PRUG, siempre que no se produzcan molestias o riesgos significativos sobre los visitantes o residentes, o se emplacen en áreas que deban ser temporalmente cerradas al público por circunstancias ambientales excepcionales.
2. En caso de que las colmenas provocasen molestias significativas o riesgos para el uso público, la conselleria competente en materia de medio ambiente podrá disponer su traslado a otro emplazamiento que no presente dichos inconvenientes, o bien su retirada definitiva del paisaje protegido.
3. La actividad apícola quedará sometida en cualquier caso al cumplimiento de la normativa sectorial vigente que les sea de aplicación, independientemente de las limitaciones adicionales derivadas del cumplimiento de este plan y a la comunicación a los consejos agrarios locales.
4. Según la normativa que regula la actividad apícola en la Comunitat Valenciana, cualquier colmenar respetará las distancias mínimas de 500 metros de carreteras o autopistas, 300 metros de núcleos urbanos o edificaciones habitadas con asiduidad y 100 metros de carreteras comarcales y caminos vecinales de uso público. Cuando un colmenar se asiente al lado de un seto o pared de más de 2 metros de altura las distancias anteriores podrán ser reducidas a 25 metros lineales.
5. La actividad apícola dentro del paisaje protegido estará sometida al Decreto 28/2008, de 28 de marzo, del Consell, el cual fija una distancia mínima preventiva de asentamiento de colmenas respecto de las plantaciones de cítricos, para limitar la polinización cruzada entre plantaciones. La distancia mínima establecida es de 5 kilómetros, pudiendo reducirse a 1 kilómetro en las áreas agrícolas en las que la implantación de cultivos que requieran la polinización entomófila para mejorar su productividad tenga una especial significación.
6. Se exceptuarán de lo establecido en el punto 5 aquellos asentamientos apícolas que cumplan con las siguientes condiciones:
a) Albergar un máximo de 650 colmenas.
b) Contar con el previo consentimiento, por escrito, de todos los propietarios de fincas de cítricos existentes en un radio de 1 kilómetro alrededor del lugar de ubicación de las colmenas.
c) Solicitar autorización de la Oficina Comarcal de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación para la ubicación, acompañada de todos los acuerdos alcanzados según el apartado anterior.
El incumplimiento de alguna de las tres condiciones mencionadas se entenderá como asentamiento de colmenas en una ubicación prohibida a los efectos señalados en el referido decreto.
7. Según la normativa que regula la actividad apícola en la Comunitat Valenciana, cada colmenar deberá estar debidamente señalizado mediante un cartel metálico con dimensiones mínimas de 35 x 20 centímetros, en el que figurarán las palabras «Atención Abejas» con el número de registro de identificación. Se situarán de forma visible, sobre postes de 1'5 metros de altura como mínimo y a 20 metros del colmenar.
Sección tercera
Actividades piscícolas
Artículo 77. Actividades piscícolas
1. Para el ámbito del paisaje protegido de la desembocadura del Millars el aprovechamiento piscícola se ajustará a lo establecido en la legislación sectorial de pesca continental y marítima.
2. El paisaje protegido contará con un plan técnico de ordenación piscícola de la desembocadura del Millars. Dicho plan establecerá aquellas regulaciones necesarias para la práctica de esta actividad y los recursos necesarios que establezcan los periodos, especies y tramos donde se permite la misma.
3. A la pesca tradicional marítima, realizada desde la barra litoral, le será de aplicación su normativa sectorial, concretamente la Ley 9/1998, de 15 de diciembre, de la Generalitat, de Pesca Marítima de la Comunitat Valenciana, y la Orden de 23 de octubre de 1984, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se regula la pesca con el arte denominado Rall o Esparavel, así como a la legislación que la sustituya.
4. La pesca deportiva marítima se permite únicamente con caña, quedando sujeta en el ámbito del paisaje protegido a las siguientes determinaciones, adicionales a la citada normativa sectorial:
No se permite la pesca fuera de las zonas de acceso permitido al público. El tránsito y estancia de pescadores queda sujeto a las limitaciones que establecen las normas particulares de este plan con carácter general para el tránsito de personas y vehículos por el ámbito del paisaje protegido.
5. Se permite la pesca en los cotos de pesca autorizados por la Generalitat o que se autorice por el organismo autonómico competente.
Sección cuarta
Actividades cinegéticas y tiro deportivo
Artículo 78. Aprovechamiento cinegético y tiro deportivo
1. Conforme el artículo 2 de la Resolución de 12 de noviembre de 1996, de la Dirección General del Medio Natural, por la que se declaró refugio de caza los terrenos comprendidos dentro de la desembocadura del río Mijares, con la denominación de Estación Zoológica de la Desembocadura del Río Mijares, y en la finca anexa El Palasiet, con una superficie de 414 hectáreas, se prohíbe permanentemente el ejercicio de la caza con el fin de asegurar la conservación de las especies de fauna.
2. El órgano gestor del paisaje protegido promoverá ante el órgano competente en materia de caza la ampliación del refugio de caza a la totalidad de los terrenos incluidos en el paisaje protegido de la desembocadura del Millars.
3. Mientras no se declare la ampliación del refugio de caza al resto del ámbito territorial del PRUG, la actividad cinegética estará sometida al régimen general establecido por la normativa vigente en materia de caza.
4. La caza en los cotos incluidos en el ámbito del paisaje protegido se regulará mediante un plan técnico de aprovechamiento cinegético o un plan reducido de caza, como instrumento de gestión para el aprovechamiento de la riqueza cinegética de modo compatible con su capacidad biológica y potenciación de las especies existentes. Con la finalidad de garantizar la supervivencia de determinadas especies faunísticas amenazadas, el órgano gestor podrá establecer limitaciones a la actividad cinegética en un determinado territorio y durante un determinado periodo de tiempo.
5. Dado el carácter de espacio protegido, cualquier evolución negativa en una o varias especies tanto cinegéticas como amenazadas incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna se podrá vedar temporalmente entre seis meses y un año, con el informe motivado por parte del órgano competente en protección de especies, en un determinado territorio en beneficio de la protección y conservación de las especies.
6. En los cotos afectados por el paisaje protegido, la práctica cinegética vendrá regulada anualmente por un número máximo de ejemplares que se podrán cazar por temporada, y que fijará anualmente el órgano competente en materia de caza antes del inicio de la misma. Esta regulación se aplicará únicamente en el ámbito del coto incluido en el paisaje protegido, de forma que el correspondiente plan técnico establecerá para cada zona del coto de que se trate el régimen aplicable en función de la normativa que corresponda.
7. Se prohíbe con carácter general la práctica del tiro deportivo en el ámbito territorial del PRUG.
Sección quinta
Actividades forestales
Artículo 79. Aprovechamiento forestal
1. En el ámbito del PRUG el régimen de gestión de los terrenos forestales de titularidad tanto pública como privada es el establecido, con carácter general para todo el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, por la normativa que regula la actividad forestal de la Comunitat Valenciana.
2. En relación con la utilización de productos fitosanitarios, se estará a lo dispuesto por la normativa vigente al respecto. Será precisa la autorización de la Administración medioambiental y su comunicación al órgano gestor del paisaje protegido para la utilización de medios aéreos en la aplicación de dichos productos.
3. El cambio de uso forestal del suelo, entendiéndose por suelo o terreno forestal el definido en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, en la redacción dada por la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat, necesitará la autorización del órgano competente de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, de conformidad con la legislación forestal, y del órgano gestor del paisaje protegido
4. La sustitución de las especies principales que constituyan masas arboladas o de matorrales, en terrenos forestales, precisará autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente o, en su caso, un plan técnico o proyecto de ordenación aprobado por dicha conselleria, así como informe favorable del órgano gestor del paisaje protegido.
5. La reforestación de los terrenos desforestados precisará igualmente de un proyecto de repoblación o plan técnico aprobado por dicha conselleria e informe favorable del órgano gestor.
6. Como ecosistemas forestales, deberán ser gestionados de forma integrada contemplándose conjuntamente la vegetación, la fauna y el medio físico que los constituyen.
7. En la gestión de la vegetación se dará preferencia a la protección, conservación, regeneración, recuperación y mejora de las masas de especies autóctonas, de las que desempeñen un importante papel protector y de las formaciones y enclaves de especies endémicas y en peligro de extinción.
8. Se potenciará y será prioritaria la eliminación de los residuos procedentes de tratamientos silvícolas, tanto la trituración e incorporación de los mismos al suelo para fertilizar los montes, como su reciclaje, entre otras técnicas. Del mismo modo, se potenciará su aprovechamiento o reutilización, siempre y cuando éste sea posible.
9. La recolección de semillas y frutos de especies silvestres con fines comerciales deberá ser autorizada por el órgano gestor.
10. El aprovechamiento de especies forestales, autóctonas o exóticas, como es el caso de la caña (Arundo donax), deberá contar con los correspondientes permisos y autorizaciones, entre los que figurará el proporcionado por el organismo de cuenca, y será llevado a cabo en aquellas superficies y cantidades que el órgano gestor indique. Estos aprovechamientos se integrarán dentro de la línea de gestión de especies exóticas presentes en el paisaje protegido.
Sección sexta
Actividades constructivas, urbanísticas e infraestructuras
Artículo 80. Régimen general urbanístico
1. Las normas del presente plan prevalecen sobre las contenidas en el planeamiento urbanístico que afecte territorialmente al ámbito del PRUG.
2. El establecimiento de normativa urbanística en el ámbito del PRUG tendrá expresamente en consideración lo siguiente:
a) La presencia de los valores naturales protegidos por este plan.
b) La existencia de las vías pecuarias, con las categorías y características otorgadas en los proyectos de clasificación de vías pecuarias, en aplicación de la normativa que regula las vías pecuarias de la Comunitat Valenciana.
c) Los bienes culturales que, por su interés para la Generalitat, puedan ser objeto de inscripción en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano, según la tipología establecida en la normativa que regula el patrimonio cultural valenciano.
Artículo 81. Infraestructuras
1. Se declaran corredores de localización de infraestructuras, a los efectos de la instalación de nuevas infraestructuras, los ejes viarios existentes en la actualidad, y estarán sometidos a las disposiciones sectoriales vigentes en la materia.
2. Todas las actuaciones de infraestructuras que, por razón de su naturaleza, se consideren como autorizables en la presente normativa, así como aquellas destinadas al servicio del paisaje protegido, prevención de incendios, servicio de protección civil de la comunidad autónoma o del estado y redes de prevención de riesgos naturales, deberán atender, además de la legislación sectorial correspondiente, a los requisitos siguientes:
a) Los trazados y el emplazamiento deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, para evitar la creación de obstáculos en la libre circulación de la fauna y de las aguas, o rellenos de sedimentos, la degradación de la vegetación natural o los impactos paisajísticos.
b) Durante la realización de las obras deberán adoptarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, y al acabar las obras deberá procederse a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos periodos, establecidos por el órgano competente de protección de fauna, en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.
c) Las autorizaciones y demás requisitos necesarios para la realización de infraestructuras deberán obtenerse con carácter previo al otorgamiento de la licencia urbanística.
3. Las líneas eléctricas y telefónicas, de nueva creación, destinadas al servicio de instalaciones y actividades compatibles sitas en el ámbito del paisaje protegido, deberán discurrir enterradas. Excepcionalmente y cuando esté suficientemente justificado técnicamente, podrán ir suspendidas conforme al Real Decreto 1432/2008, de 29 de agosto, por el que se establecieron medidas para la protección del avifauna. El órgano competente en materia de medio ambiente velará por el progresivo enterramiento de las líneas existentes, con la colaboración de las diferentes administraciones interesadas, el sector eléctrico privado y la propiedad.
A los efectos previstos en el párrafo anterior, la falta de viabilidad económica no es causa que justifique la instalación en suspensión de las nuevas líneas eléctricas y telefónicas.
4. Se prohíbe cualquier instalación destinada a la producción de energía, salvo aquellas que puedan instalarse en el ámbito doméstico para autoconsumo, en las instalaciones de uso público y/o vinculadas a las actividades autorizadas siempre y cuando no originen impactos ambientales o paisajísticos perceptibles.
5. La construcción de caminos rurales y caminos o pistas forestales o sus ampliaciones de plataforma, modificaciones de trazado, mejora, conservación o mantenimiento precisarán del informe preceptivo vinculante por parte del órgano gestor del paisaje protegido, sin perjuicio del cumplimiento de la normativa sectorial vigente.
Artículo 82. Régimen del suelo y de la edificación
1. Todo el suelo clasificado en el momento de la entrada en vigor del PRUG como no urbanizable por el planeamiento municipal vigente se clasificará, a todos los efectos, como suelo no urbanizable con la calificación de protegido.
2. El régimen del suelo no urbanizable protegido en el ámbito del PRUG es el establecido por la legislación sectorial vigente en materia de territorio y actividad urbanística.
3. Asimismo, en esta categoría de suelo sólo se podrán realizar aquellas actuaciones que, siendo compatibles con las normas de protección correspondientes, tenga previstas el planeamiento y el plan rector por ser necesarias para el mejor aprovechamiento, cuidado y restauración de los recursos naturales o para su disfrute público y aprovechamiento colectivo.
4. En el ámbito del PRUG se podrán llevar a cabo las obras e instalaciones necesarias para la gestión de los bienes de dominio público o de los servicios públicos o actividades de utilidad pública o interés general y para la minoración de los riesgos que motivaron su especial protección.
5. En el ámbito del PRUG no se permite la edificación de nueva planta, con las siguientes excepciones, previa la autorización del órgano gestor del paisaje protegido en el caso de tratarse de actuaciones no promovidas por la conselleria competente en materia de medio ambiente:
a) Edificaciones e instalaciones necesarias para el manejo del espacio natural protegido, la gestión de los recursos naturales o la prevención o extinción de incendios.
b) Edificaciones, instalaciones y equipamientos de interés público, de iniciativa tanto pública como privada.
c) Instalaciones necesarias para el desarrollo de las explotaciones agrarias.
6. La construcción y funcionamiento de las edificaciones e instalaciones permitidas deberán efectuarse de forma que se minimice su impacto sobre el paisaje, la flora, la fauna y el suelo. A tal efecto, los correspondientes proyectos incluirán medidas para la protección de dichos elementos y, en caso necesario, para la restauración de las superficies o los hábitats afectados.
7. Las construcciones permitidas deberán guardar armonía con la arquitectura característica de la zona y con el resto de las edificaciones e instalaciones ya existentes en el ámbito del PRUG.
8. En todo el ámbito del PRUG queda prohibido el desmantelamiento, demolición o alteración sustancial de aquellos edificios e instalaciones tradicionales o de interés histórico-artístico o arqueológico, para los cuales se potenciarán las actuaciones que supongan su mejora, restauración y conservación.
Artículo 83. Instalaciones e infraestructuras permanentes relacionadas con las actividades de conservación en fincas privadas
1. El órgano gestor del espacio natural protegido promoverá que los propietarios de fincas privadas desarrollen la gestión de las mismas de forma compatible con la conservación de los elementos naturales y culturales de interés que, en su caso, albergaran.
2. Cuando para llevar a cabo esta gestión sea necesario el emplazamiento de instalaciones o infraestructuras permanentes de cualquier naturaleza que, por su fin, diseño o características, no resulten encuadrables en otras categorías de instalaciones ligadas a actividades o usos considerados en el presente documento como compatibles, deberán cumplir los siguientes requisitos previos:
a) Las actuaciones deberán justificar su interés para la conservación de los hábitats y especies de flora y fauna o de elementos patrimoniales, paisajísticos o culturales.
b) Se valorarán especialmente aquellas actuaciones que cuenten con la promoción o patrocinio de entidades publicas o privadas sin ánimo de lucro cuyos fines coincidan con los de la actividad de que se trate, o bien aquellas que formen parte de planes o programas de gestión, conservación o recuperación de hábitats y especies aprobados por la administración competente.
c) Sin perjuicio de lo anterior, no se admitirán las edificaciones de nueva planta en todo el ámbito del paisaje protegido. En cuanto a otras infraestructuras, deberán ser objeto de informe específico en función de sus características y bajo las normas que establece el presente PRUG.
d) Se admitirá la vinculación de la actividad a la restauración y rehabilitación de edificaciones existentes, bajo las condiciones establecidas en el presente plan.
e) En el caso eventual de que las instalaciones que se ejecutaran para esta finalidad dejaran de ser usadas en el futuro para la misma, sólo podrán ser utilizadas para usos comparables, en la finalidad y el patrocinio, con el que se propone. En este caso, y en particular, se considerará como incompatible la futura implantación de cualquier actividad de alojamiento, restauración o recreativa no vinculada a la conservación o rehabilitación.
3. Por lo que respecta a la tramitación, dado que es la implantación de una actividad en suelo no urbanizable, requerirá la declaración de interés comunitario, además del informe favorable previo del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos y estimación de impacto ambiental por referencia a la rehabilitación de edificaciones existentes, sin perjuicio de lo que establezca la legislación sectorial que resulte de aplicación y, en especial, la de carácter urbanístico.
Artículo 84. Instalaciones y adecuaciones relacionadas con los centros culturales, asistenciales y benéficos
1. Se podrá autorizar la restauración y rehabilitación de edificaciones tradicionales para la construcción de centros de enseñanza y culturales ligados al medio, con los requisitos y limitaciones establecidos en esta normativa. Sin perjuicio de las autorizaciones necesarias de acuerdo con la legislación vigente, requerirán el informe favorable del órgano gestor del paisaje protegido y la estimación de impacto ambiental.
2. Para la tramitación de la autorización que corresponda, deberá justificarse documentalmente y con carácter previo el cumplimiento de al menos una de las siguientes condiciones:
a) Que la actuación se propone bajo la promoción o el patrocinio de entidades públicas o privadas sin ánimo de lucro y responden a un interés general.
b) Que la actuación cuenta con el apoyo explícito de la administración directamente responsable del ámbito de que se trate, por encontrarse comprendida en los planes, proyectos o programas de dicha administración.
3. En el caso eventual de que las instalaciones que se ejecutaran para esta finalidad dejaran de ser usadas en el futuro para esta actividad, solo podrán ser utilizadas para usos comparables, en la finalidad y el patrocinio, con el que se propone. En este caso, y en particular, se considerará como incompatible la futura implantación de cualquier actividad de alojamiento, restauración o recreativa no vinculada a la conservación.
4. Por lo que respecta a la tramitación, dado que es la implantación de una actividad en suelo no urbanizable, requerirá la declaración de interés comunitario, además del informe favorable previo del órgano gestor y estimación de impacto ambiental por referencia a la rehabilitación de edificaciones existentes, sin perjuicio de lo que establezca la legislación sectorial que resulte de aplicación y, en especial, la de carácter urbanístico.
Artículo 85. Instalaciones portátiles y desmontables en el suelo no urbanizable
1. Con la excepción de los equipamientos destinados al uso público, a la gestión del paisaje protegido o al estudio de los recursos ambientales que, debidamente autorizados o promovidos por el órgano gestor, pudieran establecerse en los sectores de uso lúdico público, queda prohibida, en el ámbito del suelo no urbanizable del paisaje protegido, la instalación de elementos portátiles destinados a vivienda o a otros usos, incluso los agrícolas, y pesqueros, tales como pabellones, módulos, caravanas, vagonetas, cobertizos, cerramientos o habitáculos.
2. Dicha prohibición se extiende a los elementos desmontables no portátiles, con cualquiera de las finalidades y características indicadas en el apartado anterior, permanentes, semipermanentes o efímeros, construidos con materiales de cualquier tipo.
Artículo 86. Edificaciones industriales
En el ámbito del paisaje protegido no se permite la implantación de actividades industriales de cualquier tipo.
Artículo 87. Actuaciones sobre las edificaciones tradicionales y de interés histórico-artístico
1. En el ámbito del suelo no urbanizable, la rehabilitación, restauración, reconstrucción, acondicionamiento y mejora de edificaciones existentes de interés cultural por sus valores en relación con el medio rural tradicional o con el patrimonio histórico-artístico, deberá ser objeto de autorización por el órgano gestor.
2. Las actuaciones pretendidas, sin perjuicio de las exigencias que pudieran establecer las autoridades municipal o sectorial, deberán atenerse a los siguientes requisitos mínimos:
a) Deberán respetar las características arquitectónicas tradicionales, especialmente en las cubiertas, cornisas, posición de forjados, dimensiones de huecos y de macizos, composición general, materiales de fachada, color externo y detalles constructivos.
b) Para asegurar la integración con el entorno de las actuaciones, así como para prevenir posibles impactos negativos sobre los valores ambientales del paisaje protegido, el informe favorable de la Administración podrá condicionarse al establecimiento de determinadas medidas correctoras.
c) En su estado final tras las actuaciones, las edificaciones resultantes no ocuparán más suelo que las construcciones antiguas, con la excepción establecida en las normas particulares para cada zona de ordenación.
d) Los tratamientos de fachada se admitirán exclusivamente para la restitución de su carácter tradicional o para la integración de la misma en el ambiente paisajístico rural.
e) Queda prohibida en los inmuebles la instalación de rótulos de carácter comercial o similar que alteren la estructura arquitectónica o la oculten, debiendo eliminarse los existentes que produzcan dichos efectos.
3. Las determinaciones de este artículo son complementarias de las establecidas en el artículo 63 y siguientes relativas al paisaje protegido, así como de otras normas del PRUG que fueran aplicables para actuaciones determinadas en materia de protección de recursos ambientales y de uso público del medio.
Artículo 88. Edificaciones fuera de ordenación
Las edificaciones, construcciones o instalaciones, de cualquier clase y uso, existentes en la entrada en vigor del presente PRUG, y que no estén contempladas en esta normativa o no se ajusten a las determinaciones de la legislación aplicable, serán consideradas fuera de ordenación a los efectos urbanísticos conforme lo dispuesto en la normativa que regula el urbanismo en la Comunitat Valenciana.
Artículo 89. Vigilancia urbanística
El Consorcio del Millars garantizará el estricto cumplimiento de la legalidad urbanística en el ámbito del PRUG, adoptando los mecanismos adecuados para evitar toda actuación urbanística o constructiva al margen de la legalidad establecida.
Artículo 90. Cesiones gratuitas a la Administración de suelo no urbanizable protegido
1. La Generalitat recibirá las cesiones gratuitas de suelo no urbanizable protegido establecidas en los supuestos contemplados en la normativa que regula la ordenación del territorio y protección del paisaje en la Comunitat Valenciana.
2. El Consorcio del Millars actuará de asesor de los municipios en los que se produzcan tales supuestos, con el fin de una mejor definición de las áreas a identificar como posibles cesiones.
Sección séptima
Actividades de investigación
Artículo 91. Autorizaciones para la realización de actividades de investigación
1. Las actividades de investigación en el ámbito del PRUG que supongan la recolección de elementos geológicos, y el arranque, recogida o corte de plantas y hongos, así como la recolección de sus frutos, flores y semillas, o la molestia, persecución, captura o muerte de fauna, así como de sus huevos, crías o larvas, deben ser autorizadas por el órgano gestor, previa solicitud del interesado en la forma establecida legalmente. Igualmente, se encuentra sometida a la autorización previa del órgano gestor la instalación de cualquier tipo de infraestructura fija o portátil, o dispositivo electrónico o mecánico empleado con fines científicos.
2. La autorización administrativa a que se refiere el apartado anterior deberá estar motivada y especificar:
a) Las especies o elementos físicos a los que se refiere.
b) Los medios, sistemas o métodos empleados y sus límites, así como el personal cualificado, en su caso.
c) Las condiciones de riesgo y las circunstancias de tiempo y lugar.
d) Los controles que se ejercerán, en su caso.
e) El objetivo o razón de la acción.
3. La autorización de investigación podrá ser revocada, previa comunicación al interesado, si se apreciara incumplimiento de las condiciones que rigen la autorización.
4. Tras la realización del estudio, se procederá a la recogida de aquellos restos y residuos originados, así como a la restauración del medio para reponerlo al estado inicial.
Artículo 92. Medios y métodos
1. Se deberán poner los medios adecuados para impedir la contaminación genética o la dispersión artificial de especies, enfermedades o plagas a través del material empleado en la investigación.
2. Los investigadores deberán optar por los métodos disponibles menos agresivos o impactantes con relación a la conservación del medio natural.
Artículo 93. Comunicación de resultados y fondo documental
1. En relación con las actividades sujetas a autorización de acuerdo con los artículos 44 y 49, los investigadores se deben comprometer a comunicar los resultados de la investigación, y, en su caso, remitir una copia de las publicaciones que se deriven del estudio, al órgano gestor del paisaje protegido quien facilitará su divulgación asimismo entre los ayuntamientos, sin suponer coste alguno para el Consorcio Gestor.
2. La comunicación de los resultados de la investigación o la remisión de las publicaciones no representará, en ningún caso, la cesión de derechos de autor de tipo alguno, debiendo la administración competente en medio ambiente respetar los principios de confidencialidad, autorización y titularidad de los investigadores en el uso de la información recibida.
Artículo 94. Convenios de colaboración
1. El órgano gestor promoverá la formalización de convenios de colaboración con entidades, públicas o privadas, que tengan por objetivo primordial, reconocido como tal en sus estatutos, en las normas de constitución o en la atribución funcional, planes de investigación.
2. El órgano gestor podrá promover planes de investigación basados en los siguientes criterios generales:
a) Proyectos de investigación encaminados a resolver los problemas que plantea la gestión del paisaje protegido.
b) Proyectos de investigación orientados a aumentar el conocimiento científico básico de la estructura y funcionamiento de los ecosistemas del ámbito del PRUG.
c) Proyectos relativos al seguimiento ambiental de los ecosistemas del ámbito del PRUG.
d) Proyectos de investigación que afecten a especies catalogadas en peligro de extinción, raras o amenazadas incluidas en alguna de las figuras legales de protección.
e) Proyectos de investigación para la restauración.
f) Proyectos dirigidos a evaluar la evolución de la restauración ambiental.
g) Proyectos orientados a evaluar los impactos producidos por los distintos usos y aprovechamientos, así como las capacidades de carga de los distintos ecosistemas.
h) Proyectos relativos a profundizar en el conocimiento del patrimonio histórico-artístico y cultural.
i) Proyectos de investigación que por su naturaleza no puedan realizarse fuera del ámbito de actuación del PRUG o que requieran unas condiciones ambientales difícilmente repetibles fuera del mismo.
j) Cualquier otra tipología de proyecto o estudio considerada de interés por el Consorcio Gestor.
Artículo 95. Objetivos y líneas de los planes de investigación
1. Los objetivos básicos de los planes de investigación serán:
a) Mejorar el conocimiento sobre el medio físico, los procesos biológicos, los usos, los aprovechamientos de recursos y los procesos de degradación que operan sobre los mismos.
b) Mejorar el conocimiento del patrimonio histórico-artístico y cultural.
c) Promover los acuerdos y convenios de colaboración con aquellas instituciones científicas que puedan desarrollar programas de investigación en el paisaje protegido y su área de influencia.
d) Racionalizar y jerarquizar los esfuerzos económicos y humanos en materia de investigación.
2. Los proyectos de investigación promovidos desde la Comisión Técnica para el ámbito del PRUG se coordinarán a través de la unidad administrativa gestora del paisaje protegido.
Artículo 96. Programa de investigación para la recuperación de especies
1. El objetivo básico de este programa es la mejora del conocimiento de las especies de interés prioritario para la conservación por considerarse singulares, raras, endémicas o amenazadas.
Los aspectos fundamentales a investigar son la situación actual de las poblaciones y los factores o amenazas que inciden negativamente sobre ellas, así como la prospección de zonas adecuadas para la introducción y expansión de estas especies y el ensayo de medidas para su recuperación.
2. Esta investigación básica servirá de fundamento para la elaboración y puesta en marcha de los planes de recuperación y conservación de las especies, atendiendo a la normativa que regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada.
3. Se promoverá el desarrollo de programas de investigación para la recuperación de aquellas especies que, sin estar catalogadas, influyan de manera determinante en la recuperación de las que sí lo están.
Artículo 97. Otras líneas de investigación
Para un mejor conocimiento y gestión de los valores del paisaje protegido, cabe considerar las siguientes líneas de investigación:
1. Estudios relacionados con el medio físico:
a) Hidrogeología en medios permeables.
b) Estudios edafológicos, erosión y erosionabilidad.
c) Estudios sobre el régimen de caudales y caudales ecológicos.
2. Estudios relacionados con el medio biótico:
a) Distribución, dinámica, diagnosis y evolución de especies singulares.
b) Censos dinámicos y evolución de especies de avifauna. Parámetros reproductivos.
c) Caracterización y dinámica de macroinvertebrados acuáticos.
d) Caracterización y dinámica de las poblaciones de anfibios, reptiles y mamíferos.
e) Estudios relativos a la determinación de la capacidad de acogida del territorio y su límite de cambio aceptable mediante la observación de especies indicadoras.
3. Estudios relacionados con el medio socioeconómico:
a) Características, motivaciones y preferencias de los visitantes del paisaje protegido. Selección de temas interpretativos y recreativos.
b) Actitudes, características y problemática de la población local ante la protección de la naturaleza.
c) Estudio de valoración económica de los usos y recursos naturales
d) Estudios antropológicos e histórico-culturales.
TÍTULO III
Normas de gestión administrativa
Artículo 98. Régimen general
1. Conforme la normativa que regula los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana y la normativa que regula la declaración del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars, se encomienda la administración y gestión del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars al Consorcio Gestor del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars.
2. El régimen de gestión del paisaje protegido está sujeto al marco establecido con carácter genérico para los paisajes protegidos por la normativa que regula los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, así como a las determinaciones específicas contenidas en la normativa que regula la declaración del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars.
3. El Consorcio del Millars promoverá, sobre las materias propias de la gestión del espacio protegido, la colaboración con los ayuntamientos y con los organismos de las administraciones autonómica, estatal y local, así como con las entidades y particulares implicados en la gestión de los recursos naturales del paisaje protegido. A tal efecto el Consorcio del Millars promoverá, cuando proceda, la formalización de los correspondientes convenios de colaboración.
4. La gestión del paisaje protegido, en lo relativo al funcionamiento de instalaciones, equipamientos y servicios, podrá encomendarse de acuerdo con lo previsto en la normativa que regula los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de derecho público o concertarse con instituciones o entidades de naturaleza privada.
5. El Consorcio del Millars podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del espacio protegido de las administraciones locales y de los agentes sociales y económicos implicados en el paisaje protegido, la constitución de una entidad mixta con participación de las administraciones autonómica y local y del sector privado, tal como una fundación u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente.
6. Las actividades de gestión del paisaje protegido se ejecutarán, con carácter general, dentro del marco normativo establecido por las presentes normas y de acuerdo con los programas anuales de actuación contenidos en las directrices para la ejecución del PRUG.
7. La regulación interna del Consorcio del Millars queda sujeta a los estatutos, reglamento y posibles modificaciones que se hagan en el mismo.
Artículo 99. Memoria anual de gestión
El Consorcio del Millars elaborará memorias anuales de gestión, cuyo contenido mínimo será el siguiente:
1. Informe de gestión del paisaje protegido, incluyendo el grado de ejecución de las propuestas de actuación programadas para la anualidad considerada.
2. Capítulo económico, con indicación de las inversiones y los gastos de funcionamiento.
3. Propuestas y previsión de actuaciones para anualidades sucesivas.
4. Otras propuestas que se estimen oportunas para mejorar el funcionamiento o la gestión del paisaje protegido.
TÍTULO IV
Normas particulares
CAPÍTULO ÚNICO
Zonificación del paisaje protegido
Sección primera
Concepto y aspectos generales
Artículo 100. Concepto
1. A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante este plan, se han distinguido los siguientes usos en la zonificación para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades propias de protección, conservación y mejora.
2. Zonificación en el paisaje protegido:
Área de Protección Ecológica (APE): áreas que presentan una mayor calidad biológica o que albergan los elementos bióticos o abióticos más frágiles, amenazados o representativos. Se excluirán de las mismas todo tipo de usos y aprovechamientos, con la excepción de las actividades científicas, educativas o de conservación, y aquellos usos tradicionales que no sean incompatibles con la protección de los valores del espacio natural.
Área de Restauración-recuperación (ARR): áreas con una elevada calidad biológica, o bien con elementos frágiles o representativos, en las que los objetivos de conservación admiten un uso público reducido y sin instalaciones de tipo permanente.
Área de Usos Compatibles (AUC): áreas en las que las características del medio natural admiten o requieren la compatibilización de la preservación con los usos agrícolas, forestales, ganaderos, cinegéticos y pesqueros tradicionales, así como con usos educativos, recreativos y con otros complementarios y compatibles con los objetivos de conservación.
Área de uso Lúdico-público (ALP): áreas que, en razón de sus características específicas, de su capacidad de acogida o de su menor calidad ambiental relativa en el ámbito del espacio, puedan resultar adecuadas para albergar instalaciones, actividades o servicios que redunden en beneficio de la gestión del área protegida o de las comunidades locales integradas en el espacio o próximas al mismo.
3. Las determinaciones inherentes a cada una de estas categorías de protección constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer la intensidad de los usos y las actividades permitidas y prohibidas por este plan rector.
Artículo 101. Interpretación
En todo lo no regulado por estas normas particulares serán de aplicación, subsidiariamente, las disposiciones contenidas en las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades.
Sección segunda
Área de protección ecológica (APE)
Artículo 102. Caracterización
1. En esta categoría se incluyen los terrenos que, por su elevado valor ecológico, geomorfológico, paisajístico, rareza, fragilidad y singularidad y por su estado de conservación y bajo nivel de actuación antrópica, constituyen las zonas más importantes para los objetivos de protección y conservación de los valores ambientales y paisajísticos del paisaje protegido.
2. Estas áreas son especialmente adecuadas para la realización de actividades de conservación, regeneración, mejora, estudio y enseñanza del medio natural.
3. El Área de Protección Ecológica se divide en tres categorías, basadas en las actividades permitidas en cada una de ellas:
a) Área de Protección Ecológica General (APEgen).
b) Área de Protección Ecológica de Uso Ganadero (APEgan).
c) Área de Protección Ecológica de Uso Apícola (APEapic).
4. La localización geográfica del Área de Protección Ecológica figura en la cartografía de zonificación de este plan.
5. Objetivos de ordenación:
a) Conservación y mejora de los hábitats, el paisaje y el ambiente geológico.
b) Conservación de los aprovechamientos tradicionales compatibles con los objetivos de máxima conservación de los recursos.
c) Conservación y mejora de la diversidad biológica y de la estructura, función y dinamismo de los procesos ecológicos.
Artículo 103. Usos permitidos
1. Con carácter general, todos aquellos dirigidos a conseguir una mejor conservación y potenciación de los recursos naturales y las actuaciones necesarias para la protección y conservación del patrimonio. Así pues, estos espacios estarán preferentemente dirigidos hacia actividades científicas, de conservación e interpretación de la naturaleza.
a) Área de Protección Ecológica General (APEgen)
1º. Tareas de conservación y mejora de ecosistemas, regeneración de la vegetación, repoblación forestal y en general proyectos de mejora paisajística y ambiental en dichas zonas.
2º. Tratamientos de mejora y conservación en zonas de bosque de ribera, tales como desbroces selectivos, cortas de mejora y saneamiento, podas de formación, aclareos y claras, previa autorización del organismo competente en gestión de espacios naturales protegidos.
3º. Investigación.
4º Con carácter excepcional, se permitirá el aprovechamiento de especies vegetales cuando éste sea compatible con los objetivos de conservación y mejora de ecosistemas y de gestión de especies exóticas. El aprovechamiento en estas zonas estará autorizado por escrito por el Consorcio del Millars y por el órgano gestor de cuenca, donde se especificará la superficie donde realizar el aprovechamiento, la cantidad a obtener y la época y franja horaria en la que realizarlo.
b) Área de Protección Ecológica de Uso Ganadero (APEgan)
1º. Todos los usos permitidos en el Área de Protección Ecológica General (APEgen).
2º. Se permite la actividad ganadera durante los meses de otoño e invierno, estando, en todo caso, condicionada al cumplimiento de la normativa sectorial vigente. No deberá incrementarse el número de cabezas de ganado con respecto al actual hasta la realización de un Plan de Aprovechamiento Ganadero, el cual tendrá en cuenta los objetivos de conservación de los hábitats de interés comunitario y/o especies prioritarias presentes en el lugar.
3º. El Consorcio Gestor se reserva la posibilidad de condicionar adicionalmente la actividad ganadera en estas zonas por motivos de conservación o incompatibilidad con los objetivos de conservación de estas normas
4º. Será requisito para el desarrollo de cualquier actividad ganadera la notificación escrita al Consorcio Gestor.
c) Área de Protección Ecológica de Uso Apícola (APEapíc)
1º. Todos los usos permitidos en el Área de Protección Ecológica General (APEgen).
2º. Se permite la actividad apícola siempre y cuando cumpla con la normativa sectorial vigente.
3º. El Consorcio Gestor se reserva la posibilidad de condicionar adicionalmente la actividad apícola en estas zonas por motivos de conservación o incompatibilidad con los objetivos de conservación de estas normas.
4º. La realización de la actividad apícola en el paisaje protegido deberá ser notificada, con carácter previo a su inicio, al Consorcio Gestor, el cual determinará el recorrido de acceso de los apicultores y sus vehículos a la citada zona.
Artículo 104. Usos prohibidos
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se consideran estrictamente prohibidos aquellos usos y actividades que puedan afectar a la riqueza biológica del paisaje, así como el establecimiento de nuevas superficies de cultivo agrícola.
2. Quedan específicamente prohibidos.
a) La apertura de caminos y pistas, nuevas sendas, excepto aquellas sendas que, por su importancia para la extinción y prevención de los incendios forestales, recuperación de antiguas vías pecuarias y desarrollo de actividades de investigación, se considerase que son viables y con informe favorable del Consorcio Gestor.
b) La construcción de edificaciones con cualquier finalidad no vinculada a la gestión del paisaje protegido, incluso las de uso ganadero, cualesquiera que sean sus dimensiones y características, incluyendo las casas de aperos, los corrales y los invernaderos.
Sección tercera
Áreas de restauración-recuperación (ARR)
Artículo 105. Caracterización
1. Las Áreas de Restauración-recuperación corresponden a terrenos degradados con un elevado potencial ecológico y paisajístico o adyacentes a alguno de los elementos de interés arqueológico-histórico-cultural presentes en el paisaje protegido. Están caracterizadas por un elevado grado de deterioro y antropización, requiriendo de acciones básicamente de recuperación para desarrollar su potencial ecológico o potenciar la calidad del elemento patrimonial considerado en ellas.
2. El Área de Restauración-recuperación se divide en tres categorías, basadas en las actividades y usos permitidos en cada una de ellas:
a) Área de Restauración-recuperación General (ARRgen).
b) Área de Restauración-recuperación de Uso Agrícola (ARRagrí).
c) Área de Restauración-recuperación de Uso Arqueológico-cultural (ARRcul).
3. Se establece como objetivo de ordenación para esta zonificación la ejecución preferente de proyectos y programas de actuación encaminados a la regeneración, recuperación y puesta en valor del lugar.
Artículo 106. Usos permitidos
1. Son usos permitidos, con carácter general, todas aquellas actividades o actuaciones tendentes a la investigación, recuperación, regeneración o restauración de los ecosistemas más representativos (bosque de ribera y matorral asociado a cauces mediterráneos), incluyendo la repoblación con especies autóctonas características de este medio y los aprovechamientos productivos tradicionales.
2. Los criterios de actuación en las Áreas de Recuperación-restauración se fundamentan en el máximo respeto a los valores ambientales y paisajísticos del paisaje. Por tanto, cualquier intervención sobre las mismas deberá asegurar la integración medioambiental y paisajística de las actuaciones.
3. Las actuaciones previstas en esta zona requieren la autorización previa del Consorcio Gestor en el caso de ser promovidas por organismos o entidades ajenos a éste. Sin perjuicio del régimen de colaboración del Consorcio con otros organismos y entidades públicas y privadas a que se refiere en el artículo 94 de estas normas, cuya aplicación es particularmente adecuada en dichas Áreas de Restauración-recuperación (ARR).
a) Área de Restauración-recuperación General (ARRgen).
1º. Actuaciones de restauración en zonas afectadas por actividades extractivas y mineras, de acuerdo con el proyecto de restauración aprobado según lo previsto en las normas generales
2º. Aprovechamiento de especies vegetales cuando éste sea compatible con los objetivos de conservación y mejora de ecosistemas y de gestión de especies exóticas. El aprovechamiento en estas zonas estará autorizado por escrito por el Consorcio del Millars, donde se especificará la superficie donde realizar el aprovechamiento, la cantidad a obtener y la época y franja horaria en la que realizarlo.
b) Área de Restauración-recuperación de Uso Agrícola (ARRagrí).
1º. Todos los usos permitidos en el área de Restauración-recuperación General (ARRgen).
2º. Actividades agrícolas que dispongan de autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
3º Las ampliaciones de superficie agrícola requerirán, de modo adicional a la exigida por la legislación vigente, de informe favorable del Consorcio Gestor.
c) Área de Restauración-recuperación de Uso Arqueológico-cultural (ARRcul).
1º. Todos los usos permitidos en el Área de Restauración-recuperación General (ARRgen).
2º. Actividades que permitan la conservación, restauración, rehabilitación y mantenimiento de los conjuntos arqueológicos y culturales existentes en el paisaje protegido.
Artículo 107. Usos prohibidos
1. Área de Restauración-recuperación General (ARRgen).
a) Se consideran usos prohibidos, con carácter general, cualquier uso o actividad que comporte impacto visual, acústico, lumínico, degradación medioambiental o disminución de la cubierta vegetal que puedan comportar degradación del medio natural.
b) La construcción de nuevas edificaciones y estructuras salvo aquellas directamente vinculadas con instalaciones científicas, educativas y de prevención de incendios.
c) Aprovechamientos agrícolas, ganaderos y apícolas
2. Área de Restauración-recuperación Uso Agrícola (ARRagri).
a) Usos que en general comporten un notable impacto paisajístico
b) La construcción de nuevas edificaciones y estructuras, salvo aquellas directamente vinculadas con instalaciones científicas, educativas y de prevención de incendios.
c) Aprovechamientos ganaderos y apícolas.
3. Área de Restauración-recuperación de Uso Arqueológico-cultural (ARRcul).
a) Todos los usos prohibidos en el ARRgen.
b) Quedan prohibidos el traslado y la descontextualización de los bienes del patrimonio etnográfico, salvo informe favorable del Consorcio Gestor, el correspondiente ayuntamiento y la conselleria que ostente las competencias en materia de cultura y patrimonio.
c) Se consideran usos no permitidos aquellos en los que exista demolición parcial o total del edificio, sustitución de elementos estructurales por otros de materiales diferentes no tradicionales y modificación de fachadas.
Sección cuarta
Áreas de usos compatibles (AUC)
Artículo 108. Caracterización
1. Esta zona corresponde con aquellos terrenos que actualmente presentan un uso tradicional del territorio, básicamente actividades agrarias y en menor medida ganaderas, compatibles con la figura de paisaje protegido. En esta área los valores naturales y ecológicos se han visto más alterados, existiendo en la actualidad una cubierta vegetal y unas comunidades faunísticas antropizadas. Los valores ecológicos potenciales son mucho menores que en las áreas anteriores, residiendo su valor en la continuidad paisajística.
2. Objetivos de ordenación.
a) Conservación y mejora de los hábitats, el paisaje y el ambiente geológico.
b) Dotación de continuidad paisajística a las áreas anteriores (APE y ARR).
c) Mantener el uso tradicional del territorio, sin perjuicio de la conservación de paisaje protegido.
Artículo 109. Usos permitidos
1. Son usos permitidos, salvo en el tramo desde la vía del ferrocarril a la costa, los aprovechamientos productivos tradicionales y un uso público sostenible como algunas actividades de estancia, actividades educativas, recreativas y deportivas.
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
a) Se considera uso permitido la actividad agrícola tradicional, con respecto a la cual se propiciará el mantenimiento de los usos actuales o su sustitución por vegetación forestal asociada a curso fluvial. El acceso será libre para los agricultores y sus vehículos.
b) Las ampliaciones de superficie agrícola requerirán el informe favorable del Consorcio Gestor, sin perjuicio de la normativa sectorial vigente.
c) Se considera uso permitido la actividad ganadera, con las condiciones que establecen las normas particulares de este Plan, salvo en zonas sometidas a actuaciones de reforestación y restauración de ecosistemas y que resulten incompatibles o en las que puedan establecerse limitaciones especiales por motivos de conservación y siempre que se decida desde el Consorcio Gestor.
d) Se considera uso permitido el aprovechamiento de especies vegetales.
Artículo 110. Usos prohibidos
1. No estarán permitidos aquellos usos que puedan producir un deterioro significativo en los ecosistemas o su dinámica, así como aquellos que puedan producir molestias a las especies catalogadas en sus periodos críticos o deteriorar sus nidos, refugios o lugares de descanso.
2. Queda prohibido el abandono de cualquier tipo de residuo.
Sección quinta
Áreas de uso lúdico-público (ALP)
Artículo 111. Caracterización
1. Se incluyen aquí aquellos espacios que, por su especial localización, cumplen o pueden cumplir un destacado papel como áreas de ocio, esparcimiento y servicios del paisaje protegido. Suelen presentar un elevado índice de ocupación y utilización pública tradicional, y algunos de ellos comportan los mismos valores paisajísticos que los espacios de interés a los que se encuentran asociados. También se incluyen aquí algunos espacios degradados de difícil recuperación que, sin embargo, presentan una buena disponibilidad para la ubicación de actividades recreativas o de carácter naturalístico. Todos estos espacios quedan debidamente señalados y delimitados en el plano de ordenación como ALP.
2. Objetivos de ordenación.
a) Actividades de conservación y mejora de los valores naturales, y mantenimiento de los equilibrios ecológicos.
b) Aliviar la presión que puedan sufrir otras áreas de ordenación más sensibles, concentrando en estas zonas los usos lúdicos y de formación, y utilizándose para el tránsito y comunicaciones dentro del paisaje protegido.
Artículo 112. Usos permitidos
1. Con carácter general, se permiten los usos turístico-recreativos con fines naturalísticos, usos educativos y usos científico-ecológicos.
2. Estos usos deberán apoyarse sobre edificaciones existentes, primándose su ubicación en aquellos edificios de carácter tradicional existentes en el paisaje protegido.
3. La instalación de infraestructuras de carácter turístico-recreativo requerirá la autorización del órgano gestor del paisaje protegido.
4. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
a) Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de estos espacios o a facilitar la realización de actividades científicas y recreativo-naturalísticas. Se incluyen actuaciones y adecuaciones recreativo-naturalísticas de carácter extensivo, tales como marcaje y señalización de itinerarios y enclaves singulares visitables, zonas de descanso que podrán incorporar elementos de apoyo. En todo caso, requerirán la autorización del Consorcio del Millars.
b) En las zonas destinadas a ello, los usos terciarios de acuerdo con los respectivos planeamientos urbanísticos y sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que sean de aplicación. Instalaciones como centro de interpretación, aula de la naturaleza y equipamientos culturales para el disfrute de toda la población.
c) Áreas recreativas.
1º. Actividades de pic-nic, se excluyen los paelleros.
2º. Instalaciones de almacén para el servicio propio del paisaje protegido
3º. Mejora de instalaciones sanitarias: duchas, lavabos, etc.
d) Equipamientos dotacionales públicos en el emplazamiento y con la intensidad que el planeamiento urbanístico determine en cada momento para dar satisfacción a las necesidades colectivas de toda la población, tales como equipamientos deportivos, socio-cultural, administrativo-institucional, religioso o aparcamiento.
Artículo 113. Usos prohibidos
1. El vertido de aguas residuales sin depurar al medio hídrico del Millars.
2. Las edificaciones de tipo residencial o de servicios de cualquier tipo, incluyendo las viviendas, instalaciones hosteleras, locales recreativos, comercios, almacenes y otros, no expresamente autorizados por el planeamiento municipal de las localidades afectadas por el PRUG o por la normativa de este plan.
3. La instalación de soportes de publicidad u otros elementos análogos, excepto aquellos indicadores de la actividad que por su tamaño, diseño o colocación sean adecuados a la estructura paisajística del espacio, así como los de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del paisaje protegido.
4. El aparcamiento de vehículos no extralimitará las zonas establecidas a tal efecto.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI