Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5250, del 03-05-2006 (2006/4822)

Resolució de 7 d'abril de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5250

Data del DOGV
:   03-05-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/4822

CVE


Data del document
:   07-04-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Pobla Tornesa, la](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Vallés](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Sant Vicent del Raspeig](javascript:void(0))
    * [Vilanova d'Alcolea](javascript:void(0))
    * [Pinós, el](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 7 d'abril de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X4822]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 320/04-AIA la Pobla Tornesa, 105/04-AIA el Pinós, 119/04-AIA Dénia, 425/02-AIA Vallés, 082/04-AIA Sant Vicent del Raspeig, 257/03-AIA Vilanova d'Alcolea, i 035/05-AIA Onda, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 7 d'abril de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 320/2004-AIA   
Títol: Modificació puntual núm. 5 de les normes subsidiàries de planejament de la Pobla Tornesa  
Promotor: Ajuntament de la Pobla Tornesa  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Pobla Tornesa i CTU   
Localització: Carrer Cabanes, en el límit nord-est del municipi   
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte persegueix la Modificació puntual núm. 5 de les normes subsidiàries vigents en el municipi de la Pobla Tornesa, denominada Ampliació sòl residencial carrer Cabanes.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'àmbit de l'actuació es troba emplaçat en el límit nord-est del nucli urbà de la Pobla Tornesa, al final del carrer Cabanes, i afecta una superfície de 231m2 de sòl, el qual es trobava inclòs en l'anterior planejament dins del denominat Sòl consolidat. Aquest instrument només afecta el planejament vigent en la classificació com a sòl urbà de la parcel·la en qüestió, en l'actualitat classificada com a sòl no urbanitzable.   
Segons consta en les normes subsidiàries de la Pobla Tornesa, es justificava la inclusió dins del sòl consolidat a aquell que es trobava ple per l'edificació en la seua major part i que tinguera els serveis propis del sòl urbà. Posteriorment, a fi d'adequar el planejament urbanístic municipal a la LRAU, aquest es va sotmetre a un procés d'homologació, en el qual, en els seus documents gràfics, es va definir el límit del nucli urbà consolidat incorporant de manera íntegra el definit i delimitat en l'anterior planejament.  
No obstant això, comparant ambdós planejaments, s'ha observat un error de delimitació en la parcel·la objecte de modificació, que s'esmena ara tornant-li a l'esmentada parcel·la la classificació que li ha sigut atorgada per tots els planejaments anteriors a l'homologació, així com pels serveis de què disposa, formant part d'una unitat constructiva i conjunt edificatori consolidat, i amb accés des del vial carrer Cabanes. A més i constatant l'anterior, aquest espai es troba inclòs en el cadastre com a parcel·la urbana, com en realitat li correspon.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, que es deriva d'un error en la delimitació del sòl urbà en l'homologació del planejament anterior.  
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 16 de desembre de 2004 l'Ajuntament de la Pobla Tornesa va remetre una còpia de la documentació tècnica, certificació de l'aprovació provisional i resultat del tràmit d'informació pública relatiu a la Modificació puntual de les normes subsidiàries de la Pobla Tornesa, denominada Ampliació sòl residencial carrer Cabanes, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante de data 16 d'octubre de 2004, i en el DOGV núm. 4872, de 28 d'octubre de 2004.  
Durant el període d'informació pública no es va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de la Pobla Tornesa.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de la Pobla Tornesa informació o documentació complementària.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que no es coneix l'existència en la zona d'estudi, ni en les proximitats d'aquesta, de jaciments arqueològics, ni s'afecta els camins ramaders del municipi.   
Consideracions ambientals  
La modificació proposada no implica un canvi real de l'ús del sòl. Com a conseqüència de la mínima extensió de terreny afectada i del seu caràcter urbà plenament integrat, amb connexió als diversos serveis urbans, i accés directe des del carrer Cabanes, no hi ha factors del medi que puguen ser impactats per l'actuació proposada.  
Atés el caràcter urbà de la parcel·la i el seu molt reduïda grandària, no existeix en la mateixa vegetació ni fauna d'interés.   
En tractar-se d'un error en la delimitació, i de la restitució al sòl avaluat de la classificació i qualificació que li correspon, no es produeix un increment de la població, ni s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental ressalta l'obligatorietat d'utilitzar els serveis de clavegueram i desaigües que conferisca la classificació i usos de la parcel·la implicada en la modificació proposada.   
Igualment succeeix pel que fa als residus sòlids inerts i als residus sòlids urbans, havent de realitzar la gestió d'aquests a través del servei municipal de recollida i tractament d'aquests residus.  
Atés que no es pot preveure cap impacte negatiu produït per la modificació proposada, l'estudi d'impacte ambiental afirma no procedir la proposta de cap mesura correctora, ni es considera procedent el disseny de cap pla de vigilància ambiental.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual núm. 5 de les normes subsidiàries vigents en el municipi de la Pobla Tornesa, denominada Ampliació sòl residencial carrer Cabanes, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques al voltant de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient 105/04-AIA  
Títol del projecte Obertura pedrera de pedra ornamental Los Rincones. Secció A)  
Promotor Luis Sánchez Díez, SA  
Autoritat substantiva Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant  
Localització Paratge Monte Coto B-B. Partida Los Rincones del terme municipal de el Pinós (Alacant)  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'extracció de pedra ornamental mitjançant tall de fil diamantat i el posterior trasllat d'aquesta a fàbrica per a tractament i comercialització.  
Es preveu l'extracció d'un volum de roca al voltant de 2.500 m3/anuals i s'estima una vida útil al voltant de 25-30 anys.  
Del volum total de material que s'ha d'extraure, al voltant del 20 . 25% és estèril d'explotació que es recull temporalment en la pedrera i es trasllada posteriorment a les plantes de matxucat i trituració que hi ha en el vedat miner Monte Coto a el Pinós.  
En la parcel·la d'estudi, situada a mitja vessant, hi ha una antiga explotació o tast de xicotetes dimensions fins on arriba el camí d'accés actual. Abans de continuar amb l'explotació, s'obrirà un camí que permeta accedir des de l'esmentada pedrera fins a la part alta de la vessant i permetre que l'explotació es duga a terme de manera descendent podent-se explotar i restaurar de forma progressiva.  
L'explotació s'ha distribuït en tres fases, i està la duració aproximada de cada una d'elles entre els 9 i 10 anys.  
Les obres que s'han de realitzar consistiran bàsicament en:  
Ampliació i condicionament de camins d'accés.  
Obertura de camí d'accés a les cotes altes de la parcel·la.   
Preparació del terreny que s'ha d'explotar: eliminació de les espècies arbòries i arbustives. Eliminació de la terra vegetal i abassegament fora de la zona d'explotació.  
Extracció i càrrega del material: L'extracció es realitzarà mitjançant tall de fil diamantat, els estèrils s'abassegaran temporalment en la part baixa de la pedrera a la vora del camí d'accés per a transportar-los a la planta de matxucat de Monte Coto a el Pinós i els blocs tallats es recolliran en l'actual plaça de pedrera a l'espera de ser transportats a fàbrica per al tractament posterior d'aquests. L'explotació començarà en la cota 741 m s n m descendint fins als límits de la parcel·la a la vora del camí d'accés.   
Labors de restauració: Realitzada l'extracció dels minerals, es procedirà a l'abancalament dels fronts i al reperfilada d'aquests, com també el condicionament de bermes per a la seua posterior revegetació.  
Alternatives  
L'emplaçament queda justificat per la seua idoneïtat geològica i minera ja que hi ha un antic tast miner on s'observa les característiques del jaciment.  
Els terrenys on se situa la parcel·la han sigut reclassificats mitjançant la modificació núm. 11 de les normes subsidiàries de el Pinós, estant actualment qualificats i classificats com a sòl no urbanitzable comú en el qual es permeten les labors mineres d'extracció de pedra ornamental.  
Quant a la restauració tramitada, l'estudi proposa dues alternatives de restauració:  
Bancs de 10 m d'alçària amb pendents de 45º-60º i bermes intermèdies de 5 m.  
Bancs de 5 m d'alçària amb pendents verticals i bermes intermèdies de 9 m.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Al maig de 2004, el Servei Territorial d'Indústria d'Alacant remet el projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental de l'explotació de la secció A) denominada Los Rincones. S'indica a més, que la informació pública de l'expedient ha sigut realitzada per aqueix Servei Territorial, i que transcorregut el termini d'informació no s'han presentat al·legacions al projecte.  
Al juny de 2004, se sol·licita al promotor ampliació de la documentació inicialment tramitada a fi d'aclarir alguns aspectes referents a l'explotació i restauració de la pedrera, abassegaments de material, enderrocs, accessos etc. S'adverteix a l'empresa promotora que si no s'aportara la documentació sol·licitada en el termini de tres mesos es procediria a declarar la caducitat de l'expedient.  
En no haver-se aportat la documentació sol·licitada en el termini concedit, en data 13 de desembre de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural va dictar una resolució de caducitat de l'expedient.  
Posteriorment, en data 10 de gener de 2005, el servei territorial d'indústria i seguretat industrial d'Alacant, remet ampliació de l'estudi d'impacte ambiental i adjunta recurs d'alçada presentat en aqueix servei per l'empresa promotora contra la resolució de caducitat de l'expedient.  
Admés el recurs d'alçada presentat, es procedeix la continuació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 105/04-AIA.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per el projecte d'activitat  
La parcel·la B-B del paratge Monte Coto arrendada per l'empresa promotora a l'Ajuntament de el Pinós se situa en l'extrem sud del terme municipal, al costat del límit del terme municipal d'Alguenya, en la partida Los Rincones. Més concretament se situa en la vessant S-SO del contrafort més al sud de la serra del Reclot amb una cota de 1.053 m.  
L'accés a la pedrera es realitza a través de camins agrícoles que existeixen en la zona partint de la marge septentrional de la carretera d'Alguenya . La Romana. Tot això queda reflectit en els plans aportats en la documentació.  
D'acord amb l'estació meteorològica de el Pinós, el clima de l'àrea es classifica com a semiàrid, mesotèrmic amb poc o gens de superàvit a l'hivern. Els vents dominants en la zona són els de direcció est .oest, sent de poca rellevància la presència de brises en la zona.  
Des del punt de vista geològic, els materials que afloren en l'àrea són calcàries dolomítiques pertanyents al juràssic intern central amb una edat compresa entre el sinemurià i el toarcià mitjà. Es tracta d'una sèrie calcodolomítica, de color gris i aspecte massiu. Litològicament està formada per micrites i biomicrites que han patit una intensa dolomitització.  
Edafològicament la zona presenta leptosòls, concretament, leptosòls eútrics, en combinació amb afloraments en superfície de roca.  
La zona en l'actualitat està drenada per un barranc de curta longitud i fort pendent en què únicament circula aigua després de períodes de fortes pluges i que drena les seues aigües cap a la rambla de la Casa de Vitia.  
Des del punt de vista hidrogeològic, la pedrera se situa sobre materials aqüífers on el nivell piezomètric es troba a una elevada profunditat respecte a la cota d'explotació de la pedrera.  
La vegetació que es desenvolupa en la zona es correspon amb una formació arbustiva de port baix amb exemplars dispersos de pi blanc.  
La fauna representativa de la zona és l'avifauna, els xicotets mamífers i els rèptils.  
Identificació i valoració dels impactes  
Els principals efectes ambientals derivats del projecte són:  
Destrucció del sòl i vegetació associada, desplaçament de la fauna, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl i els aqüífers, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges, producció de pols i soroll, emissió de gasos a l'atmosfera, vibracions, emmagatzematge temporal de residus I increment del trànsit rodat.  
En conjunt la valoració d'impactes realitzada en l'estudi d'impacte ambiental s'estima adequada en considerar-los reversibles a mitjà termini. No obstant això, cal indicar que aquesta valoració és correcta sempre que s'adopten les mesures correctores necessàries per a minimitzar-los o fins i tot eliminar-los.  
Un dels principals impactes que va a derivar-se de l'actuació projectada, serà l'impacte paisatgístic atés que la pedrera se situa a mitja vessant en cotes elevades.   
D'altra banda, cal indicar que la possible afecció al patrimoni cultural valencià, no ha sigut valorada adequadament ja que l'estudi d'impacte ambiental no disposa d'un informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic, tal com estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
D'acord amb l'estudi, les mesures protectores previstes per a reduir o minimitzar els efectes que genera l'activitat sobre l'entorn són la retirada del sòl vegetal i el manteniment d'aquest per a les tasques de restauració, condicionament de vials, el reg periòdic de vials d'accés i plaça de la pedrera, realitzar les operacions de tall per via humida, utilitzar maquinària de perforació dotada de captadors de pols, manteniment de la maquinària en òptimes condicions, disseny adequat de voladures evitant tant les vibracions com l'ona aèria, dotar els motors de silenciadors i limitar la velocitat de circulació de camions.  
Pel que fa a les mesures correctores, el projecte preveu l'explotació de manera descendent i proposa dues alternatives de restauració que consisteixen en e l'abancalament dels fronts d'explotació i la revegetació de talussos i bermes aconseguint una reducció dels fenòmens erosius i una integració en el paisatge de manera més immediata.  
Altres mesures correctores tingudes en compte són:  
. Disseny de drenatges adequats amb sistemes de dissipació d'energia  
. Abassegaments temporals d'estèrils d'explotació. Posterior transport de material estèril a planta de trituració.  
. Abassegament de blocs de material per a venda en plaça de pedrera.  
. Emmagatzematge i entrega a un gestor autoritzat de residus perillosos generats en l'explotació.  
. Revegetar bermes, talussos i plataformes de treball.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la declaració d'impacte ambiental corresponent al projecte d'explotació de la pedrera de pedra ornamental, secció A) denominada Los Rincones sítia en el terme municipal de el Pinós (Alacant), promogut per Luis Sánchez Díez, SA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació inicialment tramitada i la seua ampliació de novembre de 2004 i els condicionants establits en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:  
1. La posada en marxa de l'activitat minera quedarà supeditada a l'obtenció de l'informe vinculant favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic, tal com estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. La restauració del conjunt de l'explotació es realitzarà de manera progressiva i per mitjà de fases simultaniejades amb les labors d'extracció minera, de manera que es restaure progressivament l'espai afectat a mesura que es vaja produint l'esgotament dels diferents bancs de restauració. En conseqüència, els successius plans de labors que s'han de presentar anualment davant del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial haurà de plantejar-se donant prioritat al ràpid esgotament d'aquells fronts i bancs que afavorisquen el compliment d'aquesta condició.   
3. El mètode de restauració que s'ha d'emprar serà l'opció 2 tramitada en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental tramitat (novembre de 2004). És a dir mitjançant l'abancalament descendent amb bancs d'alçària 5 m i bermes intermèdies de 9 m d'ample. Els bancs seran escapçats per a evitar arestes rectilínies i en les bermes i plataforma central es realitzaran xicotetes voladures formant una superfície rugosa, on mitjançant l'aportació de material estèril i aportació de sòl vegetal puga arrelar-se la vegetació proposada en el projecte.  
4. Pel que fa a la revegetació de l'explotació, haurà de tenir-se en compte l'Ordre de 16 de maig, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
5. El pressupost de restauració haurà de ser revisat per a actualitzar despeses unitàries a les despeses reals de mercat i incloure totes aquelles accions que són necessàries per a obtenir l'estat de la restauració final previst en aquesta resolució.  
6. Els processos d'extracció i càrrega de material i trànsit de vehicles pels camins d'accés implica la creació d'un ambient pulverulent que haurà de ser minimitzat amb el reg mitjançant camió cisterna, i mantenir els camins i la pedrera amb un grau d'humitat òptim.  
7. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'explotació haurà de ser comunicat a aquesta Direcció General, a fi que puguen ser inspeccionades, atesa la condició d'aquests d'espais naturals protegits mitjançant l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
8. El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on es recullen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aquestes. Aquest servei remetrà una de les còpies a aquesta Direcció General.  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de març de 2005.. La directora general de Gestió Del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 119/2004-AIA  
Títol: Club de Golf La Sella, Dénia (Alacant)  
Promotor: Promociones Turísticas La Sella SA.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Terme municipal de Dénia (Alacant)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte en estudi es denomina Ampliació de 9 forats Club de Golf La Sella, Dénia (Alacant). La referència assignada a aquest expedient és 119-AIA/2.004.  
L'actuació projectada comporta l'ampliació del camp de golf La Sella, en 9 forats. Els terrenys se situen en la unitat d'ordenació àrees perifèriques d'amortització d'impactes: Una xicoteta part en sòl no urbanitzable de protecció especial connectors ambientals II i la resta, la major part, en sòl no urbanitzable comú.   
L'ús actual de la zona d'actuació és agrícola, si bé la major part dels camps de cultiu es troben en estat d'abandó.  
L'ús previst de l'àrea objecte del projecte és una zona de pràctica de joc de golf. Aquest ús quedaria adscrit com a activitat turística-recreativa-esportiva i d'oci inclosa dins de l'article 19 de la Llei de sòl no urbanitzable de la Comunitat Valenciana (4/1992, de 5 de juny).   
Després de consulta i comprovació de la compatibilitat de l'ús projectat amb el Pla general d'ordenació del terme municipal afectat, se sol·licita declaració d'interés comunitari del camp de golf existent, com també de l'ampliació de 9 forats proposada.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La iniciativa de desenvolupament del projecte és de Promociones Turísticas La Sella SA. actual propietari del club de golf existent, que disposa de 18 forats i es troba situat afrontant amb l'ampliació que es pretén realitzar. L'esmentada ampliació se situa en el terme municipal de Dénia (Alacant).   
L'actuació es troba situada en el polígon 18 del cadastre de rústica de Dénia (tant l'ampliació com el camp existent) comprenent 26,35 ha l'ampliació de 9 forats i 33,59 ha el camp de golf existent. L'ampliació sol·licitada ocupa les parcel·les 97, 98 i 99 i de la 117 a la 144 del mencionat polígon.  
El reg del camp de golf existent es realitza amb aigua residual depurada procedent de la depuradora de Dénia, Ondara i Pedreguer. El promotor presenta una acreditació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la qual se li concedeix temporalment la captació d'un volum màxim de 565.000 m3/any, cabal suficient segons càlculs facilitats pel promotor per al reg del camp existent, com també de l'ampliació pretesa, i és la destinació de l'aigua residual depurada únicament i exclusivament el reg del camp de golf amb els paràmetres sanitaris suficients d'acord amb la reglamentació existent.  
Els límits de l'actuació proposada són els següents:  
Nord: carretera provincial de Xàbia i Gata a Dénia (CV-735), parcel·la 134 del polígon 18 del cadastre de rústica, i pla parcial del sector P-1 de sòl urbanitzable de Jesús Pobre del PGOU de Dénia.  
Sud: barranc de Morxama i traçat del ferrocarril FGV de Dénia a Alacant.  
Est: terrenys del Club de Vacaciones La Sella SL, inclosos dins del sector P-1 del sòl urbanitzable de Jesús Pobre de Dénia formats per la parcel·la 145 del polígon 18 del cadastre de rústica; part del camí drecera del Biserot i parcel·les cadastrals del polígon 18, números 230, 229, 211, 210 57, 155 i 154.  
Oest: parcel·les 115, 116, 113, 100 i 101 del polígon 18 del cadastre de rústica.   
Alternatives  
No s'han considerat alternatives pel que fa a la ubicació del camp de golf, ja que l'actuació consisteix en una ampliació del camp de golf existent i els terrenys afectats són propietat dels promotors, al seu torn propietaris del camp de golf existent i consolidat.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 22 d'abril de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons consta en certificat emés pel secretari de la Direcció de Conselleria de Territori i Habitatge a Alacant, de data 16 d'abril de 2004, l'expedient ha romàs exposat al públic durant el termini de 20 dies, comptadors a partir de la publicació en el DOGV núm. 4651, de data 16 de desembre de 2003.  
Segons s'exposa en aquest mateix certificat durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació.  
Resum de les al·legacions  
Durant el tràmit d'informació pública es va presentar l'al·legació següent:  
Acció Ecologista Agró en data 12 de gener de 2004, presentada en l'Ajuntament de Dénia, en la qual comenta:  
. Sobre els recursos hídrics: l'escassetat d'aigua existent en la zona, i que amb el volum necessari per al reg del camp de golf es pot abastir la meitat de la població de la ciutat de Dénia.  
. Sobre la ruptura de la biodiversitat: l'obstaculització del pas de la fauna, vital per a garantir la vida del parc natural del Montgó. Reducció de la biodiversitat de flors i plantes autòctones substituïda per gespa amb quantitat de pesticides i fertilitzants. Ocupacions de camins públics i camins privats impedint l'accés als agricultors a les propietats d'aquests.  
. Sol·licita la no-aprovació de la iniciativa proposada, el rebuig de l'estudi d'impacte ambiental i que la Conselleria de Medi Ambient inicie alternatives a la proposada en la zona.   
A conseqüència d'aquesta al·legació es generen una sèrie d'escrits, per part del promotor i de l'interessat, aquests són:  
Escrit per part de Promociones Turísticas La Sella, en data 16 de febrer de 2004, dirigida al cap del Servei de Planificació i Ordenació Territorial en què respon a l'al·legació presentada per Acció Ecologista Agró en data 12 de gener de 2004:  
. Pel que fa als recursos hídrics: El camp de golf es rega i regarà amb aigua residual depurada procedent de l'EDAR de Dénia, Ondara i Pedreguer. La totalitat del volum d'aigua depurada produït per l'EDAR és abocada al mar a causa de la seua alta conductivitat que la fa no apta per a usos agrícoles. La promotora compta amb una concessió actual de la CHJ d'un volum de 565.000 m3, volum més que suficient segons els seus càlculs per al reg del camp de golf existent i de l'ampliació d'aquest. La pertinença a la Comunitat de Regants amb un volum de 636.282 m3 fa menció a què els càlculs reflectits en l'al·legació són absurds.  
. Quant a l'obstaculització del pas de la fauna i la reducció de la biodiversitat: respon que el camp de golf està previst pel PORN Forest Montgó com a connector ecològic i que és una instal·lació totalment oberta permetent el pas de la fauna.  
. Sol·licita es tinguen en compte els documents presentats per a procedir a la desestimació de l'al·legació presentada per Acció Ecologista Agró.  
Escrit presentat per Acció Ecologista Agró en la Conselleria de Territori i Habitatge en data 11 de maig de 2004. Adjunta documentació i sol·licita que siga denegada la iniciativa proposada per la mercantil instant, pels motius següents:  
. La conductivitat de l'aigua de l'EDAR segons mostren anàlisis que adjunta és molt elevada la qual cosa produiria la mort de la gespa, afirmant que el camp de golf es rega de pous propietat del promotor i no amb aigua depurada.  
Escrit d'al·legacions presentat per part de Promociones Turísticas La Sella en data 5 de juliol de 2004, dirigit al director territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant en què sol·licita que es tinga per presentat l'escrit i els documents, tinga per formulades les al·legacions en rèplica a l'escrit d'al·legacions d'Acció Ecologista Agró i no s'admeten per infundades aquestes, continuant amb el procediment fins a l'atorgament de la DES sol·licitada amb els arguments següents:   
. Afirma que el reg es produeix amb aigua depurada procedent de l'EDAR d'Ondara, Dénia i Pedreguer. L'ús d'espècies d'herba concebudes o dissenyades per a resistir alts índexs de conductivitat en l'aigua de reg presentant acreditació de l'empresa Semillas Dalmau. Adjunta dades dels alts índexs de pluviometria entre l'any 2003 i 2004, la qual cosa justifica el bon estat de les instal·lacions esportives.  
Informes sectorials  
S'han realitzat les següents consultes entre serveis de l'administració:  
En data 13 d'agost de 2004 el director general de Gestió del Medi Natural sol·licita pronunciament del servei de parcs sobre la possible afecció de l'actuació respecte al Parc Natural del Montgó.  
En data 29 de novembre de 2004 es rep una nota interna del cap de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori dirigida al cap d'Àrea d'Avaluació Ambiental, i s'adjunta l'informe del tècnic de parcs naturals en què s'accepta l'actuació, sempre que s'acredite la dotació d'aigua necessària i l'absència d'impactes negatius sobre els recursos hídrics de la zona i la qualitat de l'aigua, evitant l'ús d'aigua extreta de pous.  
Afeccions legals  
La zona d'actuació se situa en la unitat d'ordenació àrees perifèriques d'amortització d'impactes en el PORN del Parc Natural del Montgó, una xicoteta part en sòl no urbanitzable de protecció especial connectors ambientals II i la resta, la major part, en sòl no urbanitzable comú de caràcter agrícola.  
El Parc Natural del Montgó és un enclavament natural que alberga una flora de gran riquesa. Més de 600 espècies, entre les quals es compten nombrosos endemismes, completen el catàleg florístic. La diversitat que caracteritza els factors ambientals, presents en el Parc Natural, permeten identificar diverses unitats paisatgístiques en què es desenvolupen variades comunitats vegetals. Entre la fauna destaca la presència de l'àguila de panxa blanca, el duc, la gavina corsa, la geneta, el teixó o la mostela.   
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Dénia existeixen 2 LIC: els denominats del Montgó i de l'Almadrava. Aquest últim, es tracta d'una zona marina que alberga un gran escull-barrera de Posidonia d'un interés excepcional.  
No existeixen ZEPA en l'àmbit d'estudi.  
No existeixen microreserves de flora en la zona d'actuació. La microreserva denominada la cova de l'Aigua es troba a 3 km de l'àmbit d'estudi.  
Encara que en la informació temàtica del COPUT no apareix cap jaciment, el terme municipal compta amb un total de 84 jaciments catalogats en l'inventari de patrimoni.   
En referència a la presència de camins ramaders, segons la informació temàtica disponible del COPUT, hi ha un assagador que limita al nord de la zona d'actuació.   
No hi ha registrats forests d'utilitat pública en la zona d'actuació.   
Al sud de l'àmbit d'estudi hi ha un riu no permanent. No hi ha riscs d'inundació ni de lliscament.  
Consideracions ambientals  
Els LIC pròxims són els del Montgó i l'Almadrava. El municipi disposa a més amb la presència de la microreserva de flora denominada cova de l'Aigua, situada a 3 km de l'àmbit d'estudi i dins del Parc Natural del Montgó.  
Explotació dels recursos naturals  
Aquest constitueix un dels aspectes ambientals més important a tenir en compte, a causa del dèficit crònic i progressiva degradació que presenten els recursos hídrics en el parc natural del Montgó.  
S'haurà d'assegurar que l'actuació no comporta una afecció negativa a aquest recurs.  
El reg del camp de golf existent es realitza amb aigua residual depurada procedent de la depuradora de Dénia, Ondara i Pedreguer. El promotor presenta una acreditació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 29 de juny de 2001 en la qual se li concedeix temporalment la captació d'un volum màxim de 565.000 m3/any, cabal suficient segons càlculs facilitats pel promotor per al reg del camp existent, com també de l'ampliació pretesa, sent la destinació de l'aigua residual depurada únicament i exclusivament el reg del camp de golf amb els paràmetres sanitaris suficients d'acord amb la reglamentació existent.  
Encara que es disposa de l'acreditació abans comentada de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 29 de juny de 2001, aquesta és temporal i a pesar que el promotor assegura que aquesta és vigent en l'actualitat, s'haurà d'actualitzar reflectint la nova situació prevista.  
La zona d'actuació es troba situada sobre sòls amb una fisiografia ondulada i plana, formats per margues i calcàries.   
La vulnerabilitat a la contaminació d'aigües subterrànies, es cataloga com a mitjana en tot l'àmbit d'estudi, mentre que l'accessibilitat a les aigües subterrànies es troba catalogada com a alta.  
No hi ha riscs de despreniment ni lliscament.  
. La capacitat agrològica del sòl és elevada en tot l'àmbit d'estudi  
El risc d'erosió actual en l'àmbit d'estudi, segons la cartografia de COPUT, es descriu com a molt baix, i passa a ser baix en el pla corresponent al risc potencial.  
. La vegetació actual en l'àrea d'estudi, segons la cartografia temàtica del COPUT, són cultius, concretament fruiter de regadiu. Després de la visita de camp s'ha comprovat que la major part de la superfície està abandonada a excepció d'una xicoteta parcel·la amb tarongers.  
. La flora de la superfície afectada està representada per exemplars de Pinus pinea i Pinus halepensis, en una xicoteta zona situada al sud de l'àrea d'actuació. En la zona tocant al barranc la vegetació es troba conformada per canyes, alguns exemplars de margalló, llentiscle i herbàcies anuals.  
. Es determina el clima de la zona com a mediterrani, amb una temperatura i precipitació mitjana de 17,3º C i 675 mm, respectivament. La seua classificació bioclimàtica és xerotèrmic mesomediterrani pertanyent al grup 1 temperat, amb risc de gelades.   
La zona d'actuació es troba ocupada en la seua major part per camps en abandó, excepte una xicoteta parcel·la de tarongers.   
El paisatge de l'àmbit d'estudi és de serra litoral amb camps de cultiu en la zona baixa i urbanitzacions disperses.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'ampliació de 9 clots del club de golf La Sella a Dénia (Alacant) promogut per Promociones Turísticas La Sella, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'haurà de presentar l'acreditació justificant la dotació d'aigua residual depurada necessària per al reg del camp de golf, mitjançant un certificat emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i d'absència d'impactes negatius sobre els recursos hídrics de la zona. Aquesta autorització haurà d'estar actualitzada amb la nova situació prevista, ja que la concessió temporal de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer presentada correspon al reg del camp de golf existent i no està acreditada la vigència de la mateixa en l'actualitat.  
2. S'evitarà l'ús d'aigua extreta de pous o la realització de noves captacions d'aigua. L'aigua utilitzada per al reg del camp de golf serà única i exclusivament aigua residual depurada.  
3. S'haurà de presentar l'acreditació de la qualitat de l'aigua residual depurada i els tractaments exigibles a aquesta, complint l'efluent depurat les prescripcions establides per organismes com l'OMS, FAO, etc., tant per als paràmetres fisicoquímics com bacteriològics.   
4. Atés que es tracta d'una zona que presenta una vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aigües subterrànies, i davant de la possible influència que l'aportació de nutrients puga tindre en el medi hídric del Parc Natural del Montgó, s'haurà de controlar específicament les concentracions de nitrogen i fòsfor presents en l'efluent i en els adobs utilitzats.  
5. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, es realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any a aquesta Direcció General i davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, que preveja els aspectes següents:  
Consums mensuals d'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf.  
Resultats de les característiques fisicoquímiques de les analítiques realitzades de l'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf, amb periodicitat mensual.  
Caracterització tant qualitativa com quantitativa dels adobs i productes fitosanitaris utilitzats.  
6. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 425/2002-AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana  
Promotor: Ajuntament de Vallés  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Vallés, en la comarca de la Costera.  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants d'aquest  
. Es pretén definir l'estratègia d'utilització del territori del terme municipal de Vallés i l'ordenació urbanística estructural d'aquest.  
. El model territorial proposat consisteix bàsicament en una xicoteta ampliació del nucli urbà per a ús residencial i la implantació d'un sòl urbanitzable industrial al costat del sòl industrial del municipi de Novetlé, a l'altra vora del riu Cànyoles. La resta del terme municipal que no està ocupat per elements protegits per legislacions de caràcter sectorial, es protegeix pel valor agrícola d'aquest.  
El pla general planteja les següents classificacions i qualificacions de sòl:  
. Sòl urbà: Es considera sòl urbà el nucli actual consolidat, constituït per la zona històrica i el creixement que s'ha donat en els últims anys. La superfície d'aquest és de 38.600 m².  
. Sòl urbanitzable:  
Residencial: Es concep com una ampliació de nucli urbà sobre terrenys d'aprofitament agrícola, a l'oest del nucli urbà, allunyats del riu Cànyoles. Es tracta d'un sòl amb ordenació detallada la superfície de la qual és de 34.473,12 m². Aquest sòl porta adscrita una zona verda emplaçada al costat de la zona esportiva del parc de Ribera. Aquest sòl urbanitzable permetria la construcció d'un nombre màxim de 128 habitatges, que representa una població estimada de 384 habitants.  
Industrial: L'emplaçament triat per al sòl urbanitzable d'ús industrial es justifica per la situació allunyada d'aquest del nucli urbà residencial i per la seua colimitació amb el polígon industrial de Novetlé. Es crea un sector sense ordenació detallada, de superfície 29.929 m². La fitxa de planejament d'aquest sector recull com a condicionant la modificació del traçat de la carretera i la connexió d'aquesta amb la CV-567, carretera que coincideix amb un camí ramader.  
Es projecta una zona dotacional composta per zones verdes al costat de la piscina municipal. Les esmentades zones compliran una funció d'esplai i de protecció de la ribera del riu. Part del sòl dotacional s'adscriu al sòl urbanitzable i part manté la classificació de no urbanitzable que s'ha d'obtenir per expropiació.  
. Sòl no urbanitzable:  
SNU de protecció agrícola: Es tracta de tots aquells terrenys que per les característiques d'aquests mereixen ser protegits i exclosos d'actuacions urbanístiques. Es correspon amb la pràctica totalitat del terme municipal. Són terrenys amb un elevat aprofitament agrícola que posseeixen valors paisatgístics i ambientals.  
SNU d'especial protecció llits: Es correspon amb el llit del riu Cànyoles. Es recullen les afeccions imposades per la Llei d'aigües i la Llei 6/1989, d'ordenació del territori, pel que fa a la zona de servitud i de policia, i a la línia límit de l'edificació. S'afirma que la protecció d'aquest element serà la que determine la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
SNU d'especial protecció camins ramaders: Es qualifiquen com a tal els tres camins ramaders existents en el terme municipal, i s'hi aplica la Llei 3/95, de camins ramaders.  
SNU d'especial protecció de carreteres: Es correspon amb la zona de domini públic de la carretera CV-567  
El planejament vigent en els municipis confrontants classifica les zones limítrofes amb Vallés com a sòl no urbanitzable, amb les qualificacions de comú i protegit.  
Sembla existir una discrepància en l'articulat de les normes urbanístiques referides al sòl no urbanitzable, ja que els articles 5.22 i 5.25 tracten de certs usos permesos en sòl no urbanitzable de protecció genèrica quan la resta de la normativa i els plans d'ordenació fan referència a un sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
No s'ha realitzat un estudi d'alternatives. No obstant això, atesa la xicoteta entitat del nucli urbà i del terme municipal, la solució adoptada pretén donar resposta a les necessitats de sòl a mitjà termini, minimitzant les incidències del planejament proposat sobre el territori.   
El sòl urbanitzable residencial es planteja com una ampliació de nucli urbà sobre terrenys de cultiu, completant les illes de vora urbana. El sòl urbanitzable industrial es projecta com a continuació del polígon industrial de Novetlé, separat del nucli urbà de Vallés pel riu Cànyoles, evitant interaccions directes entre ambdós usos. La resta del terme municipal de Vallés es troba classificat com a sòl no urbanitzable protegit, amb diverses qualificacions, a fi de preservar-lo de l'acció urbanitzadora i mantenir els usos actuals.   
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 21 de novembre de 2002 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu corresponents al Pla general d'ordenació urbana del municipi de Vallés, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en un diari no oficial d'àmplia difusió en la localitat, de data 24 de juny de 2002 i en el DOGV núm. 4.271, de 14 de juny de 2002.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Vallés.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 13 de març de 2003 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Vallés una ampliació i/o justificació de la documentació presentada, en concret:  
. Estudi del risc d'inundació i de lliscament existent en el llit del riu Cànyoles i en els terrenys pròxims, i la seua afecció als sòls urbanitzables proposats.  
. Afeccions derivades de la presència de l'esmentat riu en relació amb les zones de policia d'aquest i amb la línia límit de l'edificació.  
Identificació i classificació dels camins ramaders.  
. Resoldre la discrepància entre les normes urbanístiques i els plans d'ordenació en relació amb el sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
. Condicions d'edificació i depuració d'aigües residuals en habitatges unifamiliars en sòl no urbanitzable.  
. Presència d'una activitat extractiva a la vora el riu Cànyoles.  
. Informe favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la possible afecció del projecte a béns immobles d'interés cultural.  
. Acreditació per part de l'entitat encarregada del proveïment d'aigua potable a la població sobre la suficiència de recursos hídrics per a atendre la demanda d'aigua potable generada amb el desenvolupament del Pla general.  
. Certificat emés per l'entitat gestora de l'EDAR a la qual es connecta la xarxa de sanejament municipal sobre la capacitat d'aquesta per a depurar l'aigües residuals generades en el municipi.  
. Disseny de xarxa separativa de sanejament en sòls urbanitzables.  
. Ordenança d'abocament  
Identificació del gestor de residus sòlids urbans en el municipi així com l'abocador autoritzat de residus inerts on es depositaran els residus generats en el municipi.  
. Còpia del document de síntesi.  
En data 25 de febrer de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, documentació tècnica i plans d'ordenació.  
. Els canvis més importants introduïts en l'ordenació estructural del municipi, que vénen arreplegats en la nova documentació presentada consisteixen en:  
. Reducció del sòl urbanitzable d'ús residencial situat al nord del nucli urbà.  
. Supressió del sòl urbà i urbanitzable d'ús dotacional emplaçat en el marge esquerre del riu Cànyoles.  
. Qualificació dels camins ramaders que discorren pel municipi com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, així com qualificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de carreteres els terrenys ocupats per la CV-567.  
En data 10 de març de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge va remetre una còpia de l'expedient administratiu de l'esmentat projecte, a fi de completar la documentació remesa inicialment.  
En data 8 d'abril de 2004 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Vallés una ampliació i/o justificació de la documentació presentada, en concret:  
. Discrepància entre el pla d'ordenació estructural i les normes urbanístiques, pel que fa a la qualificació del sòl no urbanitzable agrícola i la normativa urbanística d'aplicació.  
. Correcció de grafisme en el pla d'ordenació estructural.  
. Inclusió en el pla d'ordenació estructural d'un quadro amb el nom dels camins ramaders, on s'indique l'amplària legal i necessària d'aquests.  
. Modificació en el nou estudi d'impacte ambiental presentat dels canvis introduïts en l'ordenació.  
. Identificació d'abocador inert. Adopció de mesures per a prohibir la crema de residus.  
. Adopció de mesures preventives en relació amb la possible aparició de restes arqueològiques durant l'execució de les futures obres d'urbanització.  
. Afeccions derivades de l'aplicació de la legislació vigent en matèria d'aigües i d'ordenació del territori.  
. Disseny de xarxa separativa en sòls urbanitzable.  
En data 1 de març de 2005 es va remetre al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València un ofici pel qual s'advertia la caducitat del procediment si, transcorreguts tres mesos des de la seua notificació, no es presentava la documentació sol·licitada a l'Ajuntament de Vallés.  
En data 22 de març de 2005, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València va remetre dues còpies d'un nou estudi d'impacte ambiental.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental no s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Pel terme municipal de Vallés discorren tres camins ramaders. Aquestes són:  
Assagador d'Anahuir (llit del riu Cànyoles): Procedeix del terme municipal de la Granja de la Costera. L'amplària legal i necessària d'aquest és de 6 m.  
Assagador de Torrella (carretera CV-567): La seua amplària legal i necessària és de 5 m, coincident amb l'ample de la carretera.  
Assagador d'Énguera (carretera de la Granja de la Costera): L'amplària legal i necessària d'aquest és de 5 m, coincident amb l'ample de la carretera. Constitueix el límit del terme municipal de Vallés amb el de Xàtiva.  
Totes elles vénen recollides en el pla d'ordenació estructural del territori, qualificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció camins ramaders, indicant el nom i amplària legal d'aquests.  
El límit est del terme municipal està constituït pel llit del riu Cànyoles, que travessa part del territori municipal en els voltants del nucli urbà, i separa la zona urbana residencial i el futur creixement d'aquesta del nou sòl urbanitzable d'ús industrial.  
Els terrenys que ocupen el llit de l'esmentat riu vénen qualificats com a sòl no urbanitzabled'especial protecció llits.  
L'estudi d'impacte ambiental expressa que en el terme municipal de Vallés no es troben jaciments arqueològics ni ruïnes històriques. No es parla de l'existència d'altres elements que pogueren resultar mereixedors de protecció pel seu valor etnològic. Es considera patrimoni cultural de Vallés el nucli històric del municipi així com el Palau Senyorial del Marqués de Mascarell (segles XV i XVIII) i l'església parroquial de Sant Joan Baptista (segle XVIII).  
No s'aporta en informe el que fa referència l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que el terme municipal de Vallés pertany a l'ambient de serres i valls prebètiques, subambient Vall d'Albaida-La Costera, segons el mapa geocientífic de la província de València.  
La totalitat del terme municipal s'emplaça sobre depòsits quaternaris procedents de traginada fluvial d'erosions de vessant, constituïts per llims, graves i cantells. Vallés forma part d'un àmbit territorial major que comprén diversos municipis, que presenten característiques semblants entre si.  
En relació amb els materials existents en el terme municipal, la cartografia temàtica publicada per la COPUT preveu per al municipi de Vallés una vulnerabilitat mitjana enfront de la contaminació de les aigües subterrànies.   
Hi ha risc de lliscament mitjà en zones localitzades en els marges del riu Cànyoles. La documentació presentada afirma que qualsevol actuació que es duga a terme en la zona de risc necessitarà un projecte de consolidació de marges, com és el cas del poliesportiu i de la zona verda, així com d'una autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en la qual es fixaran les mesures correctores que s'han d'adoptar.  
En el municipi no hi ha zones afectades per l'erosió, ja que la majoria del terme municipal es troba cultivat.  
El terme municipal de Vallés presenta una topografia plana, sense desnivells d'interés, excepte en els terrenys confrontants amb el riu Cànyoles on els cultius formen terrasses abancalades que descendeixen fins al llit.  
La pràctica totalitat del terme municipal està dedicada al cultiu de regadiu, principalment a l'hortícola i al de fruiters, quasi en la seua majoria cítrics. Segons un estudi realitzat l'any 1989 sobre l'ús de les terres, el 90% del terme municipal es troba dedicat a l'ús agrícola.  
L'única vegetació de caràcter natural present en el municipi és l'existent en el llit del riu Cànyoles.  
La vegetació natural ha sigut substituïda al llarg del temps per cultius, excepte l'existent en el llit del riu Cànyoles, lloc propici per a l'activitat de la fauna silvestre, que pot actuar com a corredor natural per al desplaçament de diverses espècies entre distints punts del territori. Així, en les zones actualment destinades al cultiu han desaparegut les comunitats faunístiques associades a la vegetació natural, sent substituïdes per altres pròpies d'ambients antropitzats i acostumades a la presència humana.  
S'aporten diverses dades sobre temperatures i precipitacions obtinguts en l'estació d'Alzira, la més pròxima a Vallés, i es destaca que es tracta d'una zona amb un important règim publiomètric.  
La documentació presentada reconeix l'existència de risc d'inundació de grau 1 en el llit del riu Cànyoles i en zones localitzades al costat d'aquest, per la qual cosa les actuacions previstes en la zona industrial i en la zona d'equipaments, emplaçades a la vora dels marges del llit, necessitaran d'un estudi d'inundabilitat de detall per a poder avaluar el risc existent i proposar mesures correctores.  
El terme municipal de Vallés conforma un paisatge de gran uniformitat ja que presenta una topografia plana destinada íntegrament a l'ús agrícola, i destaca com a únic element que trenca aquesta uniformitat el llit del riu Cànyoles. L'estudi d'impacte ambiental atorga major importància al paisatge comarcal, on destaca al sud-est del municipi de Vallés els contraforts de la Serra Grossa, que es prolonga fins al castell de Xàtiva, de gran importància paisatgística.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que el municipi disposa d'un depòsit per a l'emmagatzematge d'aigua potable amb capacitat suficient per a proveir la població en l'actualitat i a l'increment en la demanda hídrica derivada del desenvolupament del pla general proposat. S'afirma que tant l'empresa pública EGEVASA com la mancomunitat Costera de Ranes garanteixen el subministrament d'aigua potable d'acord amb les previsions del pla general. No obstant això, no s'aporten dades concretes sobre el consum actual d'aigua potable per part de la població de Vallés així com de l'increment previst amb els nous usos residencial i industrial, ni s'aporta cap document que acredite la dita asseveració.  
Vallés disposa d'estació depuradora d'aigües residuals que funciona regularment, que tracta les aigües residuals generades en el municipi.  
No s'aporten dades sobre les característiques de l'estació depuradora, així com de la capacitat de la dita infraestructura.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que, segons un informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües (del qual no s'adjunta còpia), l'estació depuradora d'aigües residuals del municipi, gestionada per EGEVASA, té capacitat suficient per a tractar les aigües residuals que es generaran amb el desenvolupament del pla general. No obstant això, consultades les dades obrants en la pàgina web de l'entitat de sanejament d'aigües, s'observa que l'esmentada infraestructura està dissenyada per a un cabal de 40 m3/dia i que l'any 2003 funcionava al 100% de la seua capacitat de tractament.  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora una ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram que coincideix en el contingut d'aquesta amb el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, editat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
La recollia dels residus sòlids urbans generats en el municipi es du a terme pel servei comarcal de recollida de residus sòlids urbans.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'empresa GESTIÓ INTEGRAL DE RESIDUS SA ha certificat que els residus sòlids urbans són tractats en la planta de compostatge de Guadassuar i que els residus inerts són abocats en l'abocador d'inerts de Villena.  
Hi ha una antiga activitat extractiva al costat del llit del riu, que actualment no es troba en funcionament. No hi ha intenció de legalitzar l'esmentada activitat ni de reprendre el funcionament d'aquesta, per la qual cosa els terrenys afectats per aquesta es qualifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, igual que la majoria dels terrenys del terme municipal.  
Vallés compta amb una població de 100 habitants, amb poc creixement poblacional. La base econòmica del municipi la constitueix el sector agrari, i és necessari fomentar el sector terciari i industrial, a fi de consolidar el creixement de la població.  
Amb el desenvolupament de les previsions d'aquest pla general s'implantaran en el territori noves activitats que provocaran un canvi d'ús en determinades zones del municipi. L'estudi d'impacte ambiental descriu i valora els impactes ambientals que es produiran tant en la fase de construcció o implantació de les esmentades activitats com en la fase de funcionament d'aquestes.  
S'afirma que els impactes ambientals derivats de l'aplicació del pla general proposat seran xicotets i assumibles, a causa de l'escassa entitat de les actuacions proposades.  
L'estudi d'impacte ambiental defineix una única unitat ambiental denominada Sistema morfodinàmic aluvial-coluvial.  
Les mesures preventives i correctores proposades van encaminades a prevenir i a minimitzar els impactes ambientals originats tant en fase de construcció de les noves activitats previstes pel planejament com en la fase de funcionament d'aquestes. Si bé són mesures adequades per a les futures fases de construcció i funcionament de les activitats previstes pel pla, en general no són pròpies d'un instrument planificador com el que ací s'avalua.  
Finalment, l'estudi d'impacte ambiental conclou en manifestar la viabilitat, des del punt de vista ambiental, del Pla general d'ordenació urbana de Vallés.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana de Vallés, promogut per l'Ajuntament de Vallés, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
Davant de la discrepància que sorgeix en comparar el pla d'ordenació estructural del territori, presentat en última instància, amb la normativa urbanística referida al sòl no urbanitzable, es considera més adequada la qualificació dels terrenys agrícoles del municipi com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola enfront de la qualificació d'aquests com a sòl no urbanitzable de protecció genèrica, en entendre que es tracta de terrenys agrícoles en producció amb una elevada capacitat per a admetre els usos agrícoles, que l'esmentada activitat constitueix el principal suport econòmic del municipi, que aquests terrenys formen part d'un àmbit territorial a escala comarcal destinat a l'activitat agrícola, i que els terrenys dels municipis veïns es troben en la major part d'aquests protegits pels planejaments municipals vigents. En conseqüència, s'haurà de revisar la normativa urbanística pròpia d'aquesta categoria de sòl i adaptar-la a les disposicions que estableix la vigent Llei del sòl no urbanitzable per al sòl no urbanitzable protegit.  
S'haurà d'aportar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València un informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual s'acredite que Valls disposa de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients per a atendre la demanda d'aigua prevista amb el desenvolupament dels nous usos prevists en el pla general.  
S'haurà d'aportar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València un informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües on s'acredite la viabilitat de l'estació depuradora d'aigües residuals de Vallés per a admetre i depurar les aigües residuals que generaran els nous usos proposats pel pla.  
En el cas que l'esmentada infraestructura no dispose de capacitat suficient per a depurar les aigües residuals generades en els nous sòls proposats, les fitxes de planejament dels nous sectors urbanitzable hauran d'incorporar com a condició de programació l'obligació d'executar les infraestructures necessàries que permeten garantir una total i correcta depuració de les aigües residuals generades en els mateixos.  
Els sòls urbanitzables proposats hauran d'executar-se amb xarxa de sanejament separativa, podent abocar les aigües pluvials al riu Cànyoles, amb l'obtenció prèvia de l'autorització d'abocament per l'òrgan de conca.  
La fitxa de planejament del sector de sòl urbanitzable d'ús industrial ha de recollir la necessitat de redactar un estudi de detall sobre el risc de lliscament existent en els marges del riu Cànyoles, en què s'analitze l'estabilitat dels talussos que delimiten el llit. Aquest informe ha de concloure sobre la necessitat o no de redelimitar el sector i sobre la possible execució de mesures correctores encaminades a eliminar el risc existent.  
Aquest estudi haurà de ser informat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'ordenació i execució del sector de sòl urbanitzable industrial comporta la prèvia o simultanieja modificació del traçat de la carretera CV-567. El traçat de l'esmentada carretera coincideix amb el traçat del camí ramader assagador de Torrella, d'amplària legal i necessària 5 m. La modificació del traçat de l'esmentada carretera porta implícita una modificació de traçat del camí ramader. Per això, en el moment de tramitar la modificació de traçat de la CV-567 s'haurà de sol·licitar un informe a la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge sobre la procedència o no d'incoar un expedient de modificació de traçat de l'esmentat camí ramader.  
D'altra banda, s'haurà de corregir l'article de les normes urbanístiques referent al sòl no urbanitzable d'especial protecció de camins ramaders, quant a l'ample del camí ramader assagador d'Anahuir, l'amplària legal i necessària del qual és de 6 m, i no de 37,61 m com indiquen les normes urbanístiques.  
S'haurà d'obtenir l'informe favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, que ve regulat en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
S'estableix una reserva a favor dels criteris de la Comissió Territorial d'Urbanisme sobre la compatibilitat dels usos dotacionals proposats a la vora de la piscina municipal, en la ribera del riu, afectats per risc d'inundació, i la condició prèvia de realitzar un estudi d'inundabilitat a fi de determinar les mesures protectores necessàries per a prevenir els efectes ocasionats per una possible inundació de la zona.  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 82/04-AIA  
Promotor: RECICLAJES CONESA, SL  
Autoritat substantiva: Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte projecte: Centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús  
Localització: C/ Teular núm. 17, en sòl urbà industrial del municipi de Sant Vicent del Raspeig (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Es tracta de l'ampliació de l'activitat principal de magatzem i venda de ferralla i metalls, mitjançant la instal·lació d'un centre autoritzat per a la recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús (VFU) en el sòl d'ús industrial de la parcel·la que posseeix Reciclajes Conesa SL  
2. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
Reciclajes Conesa SL desenvolupa amb llicència municipal des de 1975 la seua activitat principal en una gran parcel·la tancada. L'empresa disposa de l'autorització administrativa per a la recollida, transport i emmagatzematge de determinats residus no perillosos (metalls ferris i no ferris, vehicles fora d'ús sense components perillosos, i altres materials sense especificar). També disposa de l'autorització administrativa per a la gestió de residus perillosos (bateries usades d'automoció i envasos metàl·lics buits que han contingut substàncies perilloses), en el tràmit d'obtenció de la qual l'autorització de gestió va motivar l'estimació d'impacte ambiental de data 27-2-1998 de l'expedient d'impacte ambiental 322/1997-AIA.  
Del total de la superfície de la parcel·la vallada, únicament 10.894 m2 posseeixen la qualificació de sòl industrial. La resta dels terrenys de la parcel·la es troben inclosos en la unitat d'actuació (UA-18) del PGOUM i pendent del seu desenvolupament urbanístic.  
Les instal·lacions d'aquest centre de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús (VFU) es projecten per a tractar uns 3.000 VFU per any i ocuparan uns 1.173 m2 de superfície, sense comptar la de lavabos, vestidors i oficines.  
Es determinen les zones següents, d'acord amb les operacions que s'han de desenvolupar en aquesta activitat de gestió de VFU, segons l'annex al projecte tècnic amb visat del 11-01-05 i informació continguda en la diligència de data 21 d'abril de 2005 del Servei de Residus Industrials:  
. Zona coberta per a la recepció de VFU previ a la descontaminació (de 264 m2), amb paviment impermeable i pendent de 2% perquè els fluids vessats es recullen per gravetat en les arquetes estanques i impermeables situades centralment.  
. Zona coberta per a la descontaminació (163 m2) i annexa a la zona de recepció. El paviment serà impermeable i amb pendent (1%) al lateral d'entrada a aquesta zona, on s'instal·larà una canalització estanca, amb arqueta central també impermeable i estanca, prevista per a la recollida dels diversos residus perillosos vessats.  
. Zona coberta per a emmagatzematge dels residus perillosos extrets dels vehicles (34 m2), situada a la vora de la zona de descontaminació i delimitada per una cubeta de retenció que serà estanca i impermeabilitzada amb pintures de resines epoxídiques. Disposarà de les mesures de prevenció i extinció d'incendis que estableix la normativa vigent. En l'interior de la cubeta estaran depositats els diversos envasos d'emmagatzematge dels residus perillosos generats en l'activitat de gestió de VFU. Així, es disposarà de contenidors per a: les bateries; els filtres d'oli usats i draps impregnats d'oli; els components amb mercuri, catalitzadors, pastilles de fre amb amiant i coixins de seguretat. Per als fluids perillosos extrets dels VFU es tindran depòsits independents i estancs: olis usats (de motor, de transmissió, de diferencial i de caixa del canvi) en contenidor de 1.000 litres amb cubeta per als vessaments; combustibles en bidó d'acer de 200 litres amb cubeta per a vessaments; líquids refrigerants, anticongelants i líquid de frens, en garrafes de plàstic de 50 litres amb cubeta per als vessaments. Els gasos refrigerants dels equips d'aire condicionat de VFU s'extrauran mitjançant una màquina específica per a aquesta funció, emmagatzemant-se en botelles col·locades en posició vertical. Tots aquests residus seran retirats per empreses autoritzades per la Generalitat Valenciana.  
. Zona descoberta per a l'emmagatzematge de VFU ja descontaminats (700 m2) situada a continuació de la zona de descontaminació, amb paviment també impermeable i preparat amb pendent (d'1%) al lateral interior on s'instal·larà una canaleta estanca per a la recollida dels possibles abocaments accidentals i conduir-los a l'arqueta impermeable separadora d'hidrocarburs. En la documentació se cita que aquests vehicles no rebran cap tipus d'especejament o desballestament, i seran premsats després de la seua descontaminació.  
. Zona per a emmagatzemar els pneumàtics fora d'ús (12 m2), consisteix en un contenidor metàl·lic de caixa tancada de 30 m3 de capacitat on s'apilaran els pneumàtics usats fins a un màxim de 2'5 metres. La ubicació del contenidor es realitza, segons pla de l'annex al projecte, en un espai a l'aire lliure entre les instal·lacions esmentades anteriorment i l'edificació destinada a vestidors i lavabos. En la zona es disposarà de les mesures contraincendis que estableix la normativa vigent.  
Les aigües residuals de les lavabos seran abocades a la xarxa de sanejament municipal.  
Les aigües pluvials de la zona descoberta .zona d'emmagatzematge de VFU descontaminats. seran canalitzades fins al separador d'hidrocarburs i d'aquest s'abocaran a la xarxa municipal.  
Tramitació administrativa  
En data 21 de maig de 2004 es rep de l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria l'estudi d'impacte ambiental presentat en la sol·licitud d'autorització de gestió de residus perillosos pel centre de vehicles al final de la seua vida útil (VFU).  
En data 25 de maig de 2004 se sol·licita a l'Àrea de Residus el projecte tècnic del centre de recepció i descontaminació de VFU. Es rep l'esmentat projecte el 28 d'octubre de 2004.  
L'estudi d'impacte ambiental, mitjançant un anunci d'aquesta Conselleria publicat en el DOGV núm. 4892 de data 26-11-20004, és exposat al públic durant el termini de trenta dies en l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig i en la Conselleria de Territori i Habitatge. Finalitzat el període d'exposició pública no s'ha presentat cap al·legació a aquest segons certificat de data 21-01-05 del cap de negociat d'Informació i registre d'aquesta Conselleria i certificat del secretari de l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig de data 24 de febrer de 2005.  
En data 14 de febrer de 2005 es rep de l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental un annex al projecte tècnic referit a una redistribució de zones de la instal·lació, tractament d'aigües pluvials i plans informatius.  
El 25 d'abril de 2004 es rep com a document addicional al projecte tècnic, del Servei de Residus Industrials de l'Àrea de Residus, diligència en què consten les manifestacions realitzades per part de la mercantil Reciclajes Conesa, SL, després de la vista de l'expedient.  
Informes sectorials  
En data 15 d'octubre de 2004 s'efectua consulta al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria, i es rep la seua contestació el 15-12-04.  
El Servei de Residus Industrials informa sobre la documentació presentada:  
Primer. L'ampliació de l'activitat consisteix en l'execució de noves instal·lacions per a la recepció i descontaminació de vehicles al final de la seua vida útil.  
Amb aquest fi s'ha previst l'execució de zones de recepció de vehicles, descontaminació i emmagatzematge per als residus generats en les labors de descontaminació i reciclat.  
Segon. A l'efecte del que estableix la normativa de residus, haurà d'observar-se l'adequació de les instal·lacions al Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. En aquest sentit, hauran d'habilitar-se instal·lacions per a l'emmagatzematge dels vehicles descontaminats, com també per a les peces recuperades, a fi de complir en els terminis legalment establits els objectius de recuperació de materials.  
Tercer. Com a variables significatives que s'han d'observar es troben l'impacte visual, com també el control dels abocaments de les aigües pluvials de les zones de recepció i emmagatzematge després de la descontaminació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Aquesta activitat de gestió de VFU es projecta en terrenys d'ús industrial que formen part, actualment, de la superfície d'una parcel·la ocupada per una activitat de ferralleria. Aquesta parcel·la es troba confrontant amb una altra instal·lació de gestió de VFU i zona residencial, és a dir forma part d'un sòl urbà industrial que hi ha al costat del residencial en el nucli urbà de Sant Vicent del Raspeig.  
Per aquesta localització, ve determinat en l'estudi d'impacte ambiental que el paisatge que presenta la zona és urbà-antropitzat, més concretament, és una zona de transició entre sòl industrial i sòl residencial.  
En la zona, en qüestió, no hi ha risc d'inundació ja que és un terreny pla sense llits o tàlvegs; encara que per la porositat d'aquest el fa molt vulnerable, i presenta un risc alt de contaminació de les aigües subterrànies.  
Per consegüent, els elements del medi que s'han de tenir en compte de veure's afectats a causa de l'execució i funcionament de l'activitat de gestió de VFU seran aire, sòl i aigua (medi abiòtic), a més de la perceptual i social per la proximitat de les zones urbanes residencials.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una identificació i valoració qualitativa dels impactes en els elements descriptors de l'entorn a causa de les diferents accions que comporta el projecte, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.  
Els efectes negatius determinats i que requeriran l'aplicació de mesures correctores corresponen:  
Qualitat de l'aire. Encara que no hi ha un focus concret d'emissió projectat, si es pot produir emissions (pols, soroll, fums) durant la fase de construcció i possibles fuites dels gasos refrigerants durant la seua descontaminació. L'impacte es considera lleu per ser temporal i recuperable.  
Sòl. Durant la fase de construcció l'impacte seria lleu en cas d'abocaments a aquest de residus perillosos (ex. olis) procedents de la maquinària, camions i vehicles en trànsit durant els treballs corresponents. En la fase de funcionament a causa dels diversos residus generats, la seua incidència al sòl es considera severa.  
Aigua. Igualment, es considera un impacte sever els abocaments o vessaments de residus perillosos, a més les aigües pluvials contaminades amb aquestes substàncies perilloses augmentarien el risc de contaminació del sòl i infiltració a les aigües subterrànies, contaminant-les.  
Zona residencial. La generació de soroll per l'activitat podria afectar aquesta zona residencial si s'emetera un nivell elevat, superant els límits aplicables a la zona industrial.  
Paisatge. Correspon a una àrea antropitzada on conflueixen l'ús industrial i el residencial, encara que aquest últim es va implantar amb prou posterioritat a l'activitat existent. L'execució del projecte serà visible des de la zona residencial, així que tant la construcció d'aquest com el seu funcionament produiran un impacte visual per la generació temporal de residus si aquests no són gestionats correctament. Es considera un impacte lleu durant la fase de construcció i moderat durant el seu funcionament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
1. Com a mesures correctores proposades a fi de minimitzar els efectes negatius detectats i procurar que el resultat final siga admissible en el medi, es defineixen les següents:   
Durant la fase de construcció del projecte.  
S'evitarà al màxim l'alçament de pols mitjançant la realització de regs periòdics pel moviment de terres i l'adequat emmagatzematge i manipulació dels materials de construcció. Els residus inerts que es produïsquen se situaran en zones menys visibles per a ser gestionats per empreses autoritzades i traslladar-los a un abocador inert autoritzat.  
Els motors de combustió interna de la maquinària i vehicles utilitzats estaran en condicions adequades per a complir els límits d'emissions fixats en la legislació vigent. I tots els vehicles estaran igualment en perfectes condicions com per a no produir vessaments d'olis o un altre líquid residual al sòl.  
Durant la fase de funcionament de l'activitat.  
Per la producció de residus perillosos (RP), s'instal·larà paviment impermeable en la totalitat de la superfície ocupada pel centre de VFU, i es dotaran les zones amb pendents per a facilitar la recollida dels líquids residuals perillosos vessats o abocats accidentalment.  
En la zona de descontaminació la recollida d'aquests residus vessats es realitza mitjançant una canalització estanca situada a la seua entrada. Aquesta canalització tindrà una arqueta també estanca i impermeable on es retindran els residus.  
En la zona coberta d'emmagatzematge dels residus perillosos, tota la seua superfície quedarà delimitada per la construcció d'un cubeta de retenció que serà estanca i impermeabilitzada amb pintures de resines epoxídiques, la mateixa forma d'impermeabilització emprada per a les altres zones del centre de VFU.  
En la zona coberta per a la recepció de VFU s'instal·laran arquetes estanques i impermeables.  
La zona descoberta on s'emmagatzemaran els VFU ja descontaminats disposarà de canalitzacions perifèriques per a la recollida i canalització de les aigües pluvials, o possibles líquids residuals vessats, a una arqueta impermeable separadora d'hidrocarburs previ a l'abocament definitiu d'aquests a la xarxa municipal.  
S'evitarà col·locar sobre el sòl peces extretes dels VFU que estiguen impregnades amb substàncies perilloses (olis, etc.).  
Com a productor de (RP), observarà les prescripcions legals establides en la Secció 2a del capítol II del Reial Decret 833/1988, de 20 de juliol.  
Els gasos refrigerants dels equips d'aire condicionat de VFU s'extrauran mitjançant una màquina específica per a aqueixa funció, i s'emmagatzemaran en botelles col·locades en posició vertical.  
Es disposarà d'una quantitat adequada d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals que puguen tenir lloc durant el trasbals de residus líquids per sobreeiximent de cisternes i depòsits, manipulació de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat es gestionarà en funció de la naturalesa del vessament, però en cap cas es netejaran els vessaments de residus perillosos amb doll d'aigua.  
Gestió de RP, per a la qual cosa s'ha sol·licitat aquesta autorització, a més de mantenir el funcionament correcte de l'activitat i les instal·lacions, segons prescripcions del RD 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de VFU, s'observaran les obligacions administratives que es determinen en matèria d'admissió, acceptació, control i seguiment dels VFU gestionats.  
Amb els vehicles descontaminats se cita en l'estudi d'impacte ambiental que seran premsats per l'empresa que posseeix autorització per a aquest tipus de residus (RNP), sent la valoració la destinació final d'aquests vehicles premsats. No es preveu en la documentació, per tant, cap tipus d'instal·lació per a depositar les possibles peces recuperables dels vehicles descontaminats.  
La gestió dels pneumàtics fora d'ús, considerats residus no perillosos, serà l'emmagatzematge temporal d'acord amb el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. S'entregaran a un gestor autoritzat, i es portarà un registre documental d'aquests, i l'empresa s'inscriurà en el Registre de productors de pneumàtics fora d'ús de la Comunitat Valenciana.  
Respecte a la producció de soroll. L'activitat funcionarà sempre en horari diürn, respectant les hores de descans nocturn. Es garantirà no sobrepassar els nivells límits establits, per a l'esmentada zona, per les ordenances municipals i Llei 7/2002 de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Si es disposa d'algun aparell o màquina amb un nivell acústic significatiu, s'adoptaran les mesures d'insonorització pertinents que garantisquen el compliment dels límits fixats en la Llei 7/2002.  
Per a minimitzar l'impacte visual de l'activitat es proposa la instal·lació d'un tancament opac, preferentment de naturalesa vegetal, en els costats de la parcel·la amb major visibilitat per a la zona residencial limítrofa. S'evitarà l'emmagatzematge dels VFU, en el recinte de l'activitat, en piles de més de dues unitats.  
Tenint en compte que l'activitat de gestió dels VFU (RP) es desenvoluparà juntament amb l'activitat de ferralleria en la mateixa parcel·la industrial, es considera apropiat que el nivell del paviment impermeable construït del centre de VFU quede sobreelevat respecte al del paviment de la resta de la parcel·la, a fi d'assegurar que no es contaminen les aigües de vessament.  
L'execució del tancament opac proposat com a mesura a l'impacte visual i acústic a la zona residencial, comporta a realitzar prèviament la delimitació del sòl industrial per a configurar la real parcel·la industrial del total de la superfície tancada que disposa actualment la promotora.  
L'empresa tindrà en compte per a aquell sòl no inclòs en la parcel·la industrial, però que ha estat sotmés a ús industrial, l'informe preliminar de situació que estableix l'article 3 en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
2. Programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental que conté l'estudi d'impacte ambiental és referit al seguiment i control de la gestió dels residus perillosos (VFU) i al de la producció de residus perillosos segons legislació aplicable. Respecte als abocaments de l'activitat s'estableix el manteniment periòdic de les xarxes de drenatge i del sistema de recollida i tractament de pluvials contaminades pels vessaments de residus perillosos, els residus obtinguts de les operacions de manteniment seran retirats per una empresa gestora de residus perillosos autoritzada.  
Les operacions de manteniment del sistema de pluvials es consideren acceptables, fins i tot per a quan aquest sistema corresponga a la totalitat de la parcel·la industrial. A més, es comprovarà el correcte tractament d'aquesta aigua realitzant-se analítiques de control (almenys una vegada a l'any), mitjançant la presa de mostra d'una arqueta instal·lada previ a la seua connexió a la xarxa municipal, i els paràmetres de la qual analitzats no han de superar els límits d'abocament que estableix la normativa municipal a totes les aigües residuals que s'aboquen a la xarxa de sanejament municipal, o establisca l'entitat de sanejament.  
Es realitzarà un control de soroll per a comprovar les mesures d'aïllament executades com l'apantallament opac de naturalesa vegetal, i que es mantindrà en bon estat, previst per a corregir l'impacte visual a la zona residencial i l'aplicació de silenciadors en aquella maquinària o aparells que ho requerisquen, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 6 c) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús, promogut per Reciclajes Conesa, SL per a ubicar en el sòl industrial de la seua instal·lació de ferralleria, situada al carrer del Teular núm. 17, en del municipi de Sant Vicent del Raspeig (Alacant), sempre que es desenvolupe complint el que estableix l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
Les zones del centre de VFU on es manegen els residus perillosos estaran situades una a continuació de l'altra, i es facilitaran les operacions entre altres per a minimitzar el risc d'accidents o vessaments d'aquests residus perillosos, i evitar expandir-los a altres espais no preparats per fer-ho.  
La construcció del paviment impermeable, i dotat de pendents per zones del centre de VFU, s'efectuarà de manera tal que el seu nivell quede a una cota prou elevada de l'exterior de la parcel·la industrial per a reduir el risc de contaminació de les aigües de vessament que es puguen produir en l'esmentada parcel·la.  
Previ a l'execució del projecte del centre de VFU, que inclou el tancament opac com a mesura correctora a l'impacte visual i acústic a la zona residencial confrontant, es delimitarà mitjançant tanca el sòl industrial que posseeix la promotora en la gran superfície que actualment utilitza per a la seua activitat de ferralleria.  
Per l'ús industrial que, actualment, tenen els terrenys que queden fora de la parcel·la industrial, l'empresa haurà d'atenir-se al compliment del que estableix el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards parell la declaració de sòls contaminats.  
Els residus que s'han de gestionar, com també els generats per l'activitat seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús.  
Les arquetes de retenció de vessaments de cada zona d'operacions del centre de VFU seran estanques, facilitant amb això la recollida individual del residu vessat en envàs adequat i emmagatzemat en la zona d'emmagatzematge de RP. Igualment es farà amb els residus procedents de la neteja de peces, amb els obtinguts en les operacions de manteniment de la instal·lacions (fangs, ...) i de la neteja del paviment del centre, controlant així la destinació final d'aquests a un gestor autoritzat juntament amb la resta dels RP produïts durant l'activitat.  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, que s'han de controlar en la vigilància ambiental, garantirà que el nivell acústic transmés a l'interior dels habitatges confrontants no supere els nivells establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica. L'empresa haurà d'atenir-se al compliment del que estableix el títol IV, capítol II, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II, capítol II, Nivells de pertorbació, de l'esmentada Llei 7/2002.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental haurà d'incloure:   
La vigilància periòdica amb les operacions de manteniment i bon funcionament de: la impermeabilitat del paviment i arquetes, com també l'estanquitat d'aquestes últimes; de les xarxes de drenatge del centre de VFU; el seu sistema de recollida de pluvials i tractament, com també la xarxa de pluvials de la parcel·la industrial i sistema de tractament. Els residus obtinguts de les operacions de manteniment seran retirats per empreses gestores autoritzades.  
Analítiques de control de les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram municipal, realitzades semestralment per una OCA, mitjançant la presa de mostres de les arquetes instal·lades previ a la connexió d'aquestes a la xarxa municipal.  
Els paràmetres analitzats no han de superar els límits d'abocament que establisca la normativa municipal o l'entitat de sanejament. Es remetrà una còpia d'aquests resultats a l'organisme que autoritze l'abocament, com l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig.  
Es vigilarà i realitzaran les labors de jardineria pertinents (regs, adobs, substitució d'exemplars secs, ...) per a mantenir en bon estat la pantalla vegetal instal·lada, juntament amb el tanca que es realitze en delimitar la parcel·la industrial, com a mesura correctora a l'impacte visual i acústic a la zona residencial confrontant.  
Mesuraments de soroll ambiental en la parcel·la i en l'exterior d'aquesta, realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada a l'any, a fi de comprovar l'eficàcia de les mesures correctores i compliment de les condicions acústiques de l'entorn.  
Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 257/AIA de 2003  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Vilanova d'Alcolea (Castelló)  
Promotor: Ajuntament de Vilanova d'Alcolea  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Vilanova d'Alcolea (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és el Pla general d'ordenació urbana de Vilanova d'Alcolea (Castelló).  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El municipi de Vilanova d'Alcolea en l'actualitat es regeix urbanísticament pel projecte de delimitació del sòl urbà, aprovat definitivament per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports el 27 de juny de 1989, sobre el qual no s'ha realitzat cap modificació, cap planejament de desenvolupament ni cap planejament d'acció territorial.  
Els objectius principals de l'ordenació proposada en el Pla general són:  
. Ordenació del nucli històric i del sòl.  
. Ordenació de les zones de creixement confrontants a aquest nucli, mitjançant la redacció d'ordenances de l'edificació que permeten un desenvolupament urbà compatible amb els valors artístics del nucli urbà.  
. Rebliment del nucli urbà, mitjançant la classificació d'un sòl urbanitzable que completa un buit urbà d'importància.  
. Ampliació de les àrees edificables al costat de l'eixample de la població, potenciant un creixement ordenat d'aquestes en la seua zona d'expansió natural, amb unes tipologies acords amb el caràcter de la població.  
. Previsió del sòl industrial que satisfaça en un futur la demanda actualment existent pel que fa a la implantació d'indústries d'usos complementaris amb l'aeroport i altres usos industrials, sense que hi haja tensions especulatives.  
Per a complir els objectius proposats es plantegen una sèrie de sectors urbanitzables d'àmbit residencial i industrial, es preveu un augment de 2.500 habitants aproximadament arran del desenvolupament de la totalitat de les actuacions.  
La classificació i qualificació del sòl plantejada és la següent:  
Sòl urbà: 146.162 m2  
S U residencial: 146.162 m2  
Sòl urbanitzable: 433.400 m2  
S Ur. industrial: Sector I: 292.441 m2  
S Ur. residencial: Sector I: 37.066 m2  
Sector II: 21.035 m2  
Sector III: 65.432 m2  
Sector IV: 17.426 m2  
Sòl no urbanitzable: 63.394.601 m2  
SNU comú: 35.103.731 m2  
SNU protecció viària: 1.001.992 m2  
SNU protecció D hidràulic: 7.384.400 m2  
SNU protecció ecològica/paisatgística: 19.226.978 m2  
SNU protecció camins ramaders: 677.500 m2  
Alternatives  
Es valoren una sèrie de factors per a establir un equilibri estable i sostenible dels interessos socials de la comunitat, i el manteniment dels valors ecològics de l'entorn físic que constitueix el seu àmbit d'aplicació.  
Tramitació administrativa  
. 15 de juliol de 2003. L'Ajuntament remet projecte juntament amb l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla general d'ordenació urbana de Vilanova d'Alcolea, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
. 11 d'agost del 2004: remissió per a la seua constància de la documentació modificada del PGOU, per part de la Conselleria de Territori i Habitatge de Castelló, a l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de València.  
. En data 30 de setembre de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural va realitzar una sol·licitud d'informació al promotor, a fi d'esmenar algunes deficiències detectades en l'estudi de la documentació aportada.  
. En data 16 de febrer de 2005, es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Vilanova d'Acolea, que consta de memòria, plànols i estudi arqueològic.  
. En data 18 d'abril de 2005, es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge, els tràmits relatius a la informació al públic de la documentació del Pla general amb les modificacions incorporades.  
Informació pública  
. 27 de desembre de 2000: Sessió de l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea on s'aprova comunicar a la COPUT dels primers tràmits en l'elaboració del PGOU (formalització del concert previ).  
. 8 de febrer de 2001: informe del concert previ del Servei Territorial d'Urbanisme dirigit a l'Ajuntament.  
. 18 de juliol de 2002. Informe de la secretària de l'Ajuntament en què es conclou que pot sotmetre's a informació pública el PGOU junt amb el seu EIA.  
. 25 de juliol de 2002: L'Ajuntament aprova el sotmetiment a informació pública del PGOU juntament amb el seu EIA.  
. 26 de juliol de 2002. Remissió del certificat d'informació pública del PGOU i el seu EIA dirigit a:  
Ajuntament de Benlloch.  
Ajuntament d'Alcalà de Xivert.  
Ajuntament de les Coves de Vinromà.  
Ajuntament de Sierra Engarcerán.  
Conselleria de Medi Ambient de Castelló.  
Conselleria de Sanitat Castelló.  
Conselleria d'Educació Castelló.  
. 29 de juliol de 2002: Notificació de l'Ajuntament de la suspensió de llicències.  
. 17 de setembre de 2002: Es publica el sotmetiment a informació pública del PGOU i el seu corresponent EIA en el DOGV núm. 4337.  
. 19 de setembre de 2002. Publicació en el diari Mediterráneo del sotmetiment a informació pública del PGOU i del corresponent EIA.  
. 13 de gener de 2003: informe realitzat per l'equip redactor del PGOU sobre les al·legacions presentades.  
. 11 d'abril de 2003: L'arquitecte municipal realitza un escrit en el qual s'indica que no hi ha inconvenients en l'informe d'al·legacions presentat per l'equip redactor del PGOU.  
. 22 d'abril de 2003. Certificat de la secretaria de l'Ajuntament en què s'indica que cap de les al·legacions presentades té caràcter ambiental.  
. 22 d'abril de 2003. Informe de la secretaria de l'Ajuntament que després del tràmit seguit no veu obstacle per al sotmetiment a aprovació provisional del PGOU.  
. 28 d'abril de 2003: l'Ajuntament acorda sotmetre a aprovació provisional el PGOU i el seu EIA, així com la resolució de les al·legacions presentades. En la mateixa sessió s'aprova provisionalment.  
. 12 de maig de 2003: Notificacions de les resolucions a les al·legacions.  
. 29 de gener de 2004: Acord de l'Ajuntament per a exposició al públic del Catàleg de béns i espais protegits.  
. 10 de juny de 2004: L'Ajuntament acorda sotmetre a aprovació provisional el Catàleg de béns i espais protegits del municipi de Vilanova. En la mateixa sessió s'aprova provisionalment.  
. 12 de juliol de 2004: S'aproven per part de l'Ajuntament els documents aportats subsanatoris de les deficiències indicades per la Conselleria de Territori i Habitatge, i es refon en un únic document.  
. Es van presentar 9 al·legacions de caràcter urbanístic.  
. 29 de juliol de 2004: S'acorda el sotmetiment a informació pública de la modificació de la redacció del PGOU del municipi de Vilanova d'Alcolea, duta a terme pels motius següents:  
La Conselleria de Cultura i Educació ha requerit a l'Ajuntament a fi que aporte una parcel·la, amb una superfície de 4.000 m2 per a la construcció sobre aquesta del nou centre escolar CP Trescaire. La implantació d'aquest centre ha de dur-se a terme sobre sòl qualificat en el PGOU aprovat provisionalment com a sòl urbanitzable d'ús industrial (sector II ZIN 2. Així es proposa crear el denominat DOT 1 a aquests fins, amb una superfície de 9.853,76 m2).  
Respecte a aquest sector II ZIN 2, s'ha considerat que el mateix ha de reduir-se, en el sentit que el projecte de delimitació del sòl urbà existent fins a la redacció del PGOU part del sòl era urbà i ha de tornar-se a la seua qualificació d'urbà, tal com es grafia en el pla OB1. Així, el sector II ZIN 2 queda reduït a una superfície de 5.281,16 m2.  
S'ha considerat que ha d'ampliar-se el sòl urbanitzable per a ús residencial, i a aquest efecte s'ha creat el sector 4 ENS 4, amb accessos adequats i que afecta una superfície de 18.977,56 m2.  
Igualment, respecte a les normes que formen part del PGOU aprovat provisionalment, es proposa ratificar les mateixes, com també el Catàleg de béns i espais protegits, incorporant com a annex la determinació de què constitueix patrimoni municipal del sòl, com també els seus fins, destinació i alienació d'aquest.   
. Amb data 18 d'agost de 2004, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, es va publicar l'anunci de l'exposició pública del PGOU amb les modificacions realitzades.  
. Així mateix amb data 23 d'agost de 2004 es va publicar l'anunci de la referida exposició pública en el periòdic Mediterráneo.  
. Basant-se en l'esmentada exposició pública s'hi van presentar 7 al·legacions.  
. El dia 13 de gener del 2005, en el Ple ordinari de l'Ajuntament, s'acorda l'aprovació provisional del Pla general d'ordenació urbana; i es contesta a les últimes al·legacions presentades.  
Resum de les al·legacions  
Es van presentar 9 al·legacions de caràcter urbanístic en la primera exposició pública del PGOU i de les 7 realitzades en la segona exposició al públic de la documentació modificada, 6 d'elles van ser de caràcter urbanístic i una parcialment de caràcter ambiental, la qual es resumeix a continuació:  
. Sr. Manuel Martínez Martínez (24 de setembre de 2004). Presenta tres al·legacions de caràcter urbanístic i una de caràcter ambiental:  
De caràcter urbanístic. Sol·licita que es modifique la línia de traçat del gaseoducte.  
De caràcter urbanístic. Sol·licita que es modifique la zona dotacional on es pretén situar el nou centre escolar, traslladant-la a la zona on està situat l'actual centre, amb la qual cosa aquesta última se sol·licita que s'incloga com a urbanitzable.  
De caràcter urbanístic. Sol·licita que s'Incloga un desviació consistent en la circumval·lació del sòl per la zona sud.  
De caràcter ambiental. Text: Incloure dins del Catàleg d'espais protegits els següents:  
Molins fariners situats al llarg del riu Flaó o dels Roques. Aquests són el molí del Notari, molí de Carlos o Blasco, molí Travero, molí de Bellés, el molí Ressolat i el molí del Mas de Traver.  
Font del Mas de Calf, font del Puig Pedro i font de la Vila o dels Terrers, i els seus voltants.  
Oliverar d'Alzina on es troben restes ibèriques.  
Ermita, forest i paratge de Santa Bàrbara.  
Paratge de la Sud.  
Jaciment arqueològic de la Vilavella.  
Camí de la Capelleta o de la Torre. Camí Ibèric amb restes romàniques (empedrat).  
Resposta: S'estima l'al·legació en funció d'allò que s'ha previst en el estudi arqueològic i etnològic elaborat per l'arqueòloga M. Pilar Ulloa Chamorro a indicacions de la Conselleria de Cultura.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Les entitats consultades són les següents:  
. Conselleria de Sanitat Castelló.  
. Conselleria d'Educació Castelló.  
. Oficina del Pla de carreteres.  
. Servei de Carreteres de la Diputació Provincial de Castelló.  
. Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Les respostes rebudes són les següents:  
. 18 d'agost de 2003: Resolució del cap del Servei Territorial d'Urbanisme, comunicant informe desfavorable de l'oficina del Pla de carreteres.  
. 3 de setembre de 2003: Resolució del cap del Servei Territorial d'Urbanisme, comunicant informe desfavorable del Servei de Carreteres de la Diputació Provincial de Castelló.  
. 30 d'octubre de 2003: Resolució del cap del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, indicant que es no té catàleg.  
4. Aportacions d'informació o documentació complementària  
Una vegada començat el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, en data 30 de setembre de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural va realitzar una sol·licitud d'informació al promotor, a fi d'esmenar o ampliar alguns aspectes de l'estudi d'impacte ambiental, que s'indiquen a continuació:  
. S'hauria de sol·licitar informe la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre jaciments arqueològics i etnològics al terme municipal de Vilanova d'Alcolea, estudiant-se les possibles afeccions a aquest.  
. Ha d'incloure's un estudi comparatiu de la situació ambiental actual i futura, amb i sense l'actuació derivada del projecte objecte de l'avaluació, per a cada alternativa.  
. Ha d'especificar-se la demanda futura d'aigua potable en anar desenvolupant-se els distints sectors del planejament.  
. Ha d'estimar-se el volum que es generarà d'aigües residuals amb els nous sectors, indicant quines són les característiques previsibles de les aigües residuals d'origen industrial. A més s'especificaran les característiques del sistema de depuració actual i futur.  
. S'estimarà el volum de residus que es preveu quan es desenvolupen els sectors, sistema de recollida, tractament o eliminació dels residus generats. S'indicarà si l'abocador actual està preparat per a fer front al futur volum de residus fins que s'execute un nou abocador de residus sòlids urbans, ja que l'abocador actual no reuneix unes característiques adequades.  
. S'han de mencionar totes les forests d'utilitat pública existents al terme municipal de Vilanova d'Alcolea, que s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
. S'ha de reflectir la ubicació dels jaciments arqueològics en el pla de classificació del sòl.  
. Es detallarà l'afecció als camins ramaders a causa de la nova classificació de sòl.  
. Finalment, s'haurà de revisar la zona i condicions d'ampliació del sòl urbanitzable per a ús residencial denominat sector 4 ENS 4 en el PGOU modificat, ja que les altres modificacions realitzades no impliquen canvis significatius des del punt de vista ambiental.  
L'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea, ha d'informar sobre els tràmits referents al procés d'informació pública del PGOU modificat i el seu corresponent EIA, l'anunci d'exposició en el DOGV i en un diari d'expansió no oficial de la zona, les al·legacions (si n'hi ha) presentades durant el període d'exposició pública, resposta a les al·legacions presentades, com també l'aprovació provisional d'aquests.  
L'estudi d'impacte ambiental ampliat haurà de completar l'anàlisi de tots aquells aspectes del projecte que puguen causar efectes directes i indirectes sobre la població humana, la fauna, la flora, la vegetació, la gea, el sòl, l'aigua, l'aire, el clima, el paisatge i l'estructura i funció dels ecosistemes previsiblement afectats i la interacció entre aquests factors, com també sobre el patrimoni històric, arqueològic, paleontològic i etiològic, sobre les relacions socials i les condicions d'assossec públic com ara soroll, vibracions, olors i emissions lluminoses.  
Amb data, de registre d'entrada, 16 de febrer de 2005 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la següent documentació aportada pel promotor, formada per:  
Ampliació de l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Vilanova d'Acolea, consta de memòria, plànols i estudi arqueològic.  
Amb data entrada 12 d'abril de 2005 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació següent:  
Còpia de les publicacions dels edictes en el DOGV i un periòdic de la província.  
Còpia de les al·legacions presentades sobre la base de l'esmentada exposició pública.  
Certificat de l'acord plenari aprovant provisionalment la documentació de PGOU i resolent les esmentades al·legacions.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el terme municipal de Vilanova d'Alcolea no existeixen LIC ni ZEPA.  
En el municipi hi ha 2 forests d'utilitat pública: forest CS 1045 Mas de Comos i forest CS 1032 Santa Bàrbara i Mas de Calaf. Aquestes forests queden classificades com a sòl no urbanitzable amb protecció ecològica i paisatgística.  
Es troben registrats en el municipi un total de 8 incendis entre l'any 1993 i 2003, aspecte que no ha sigut considerat en l'estudi d'impacte ambiental. Cap de les zones afectades pels incendis és objecte de reclassificació en el Pla general.  
En el terme municipal de Vilanova d'Alcolea existeixen 3 camins ramaders: assagador del Pas Reial, amb una amplària legal de 37,5 m, i una longitud de 12.000 m, camí dels Romans, (antiga Via Augusta); amb una amplària legal de 20 m i una longitud de 9.000 m i assagador dels Camins d'Orpesa i la Bassa Engil; que es distingeix en dos trams:  
. Tram 1 de 4 m d'amplària legal i 1.500 m de longitud en la part sud del terme municipal.  
. Tram 2 de 15 m d'amplària legal i longitud 2.500 m que s'estén de d'oest a est fins a enllaçar amb el Pas Reial.  
Els esmentats camins ramaders es troben qualificats com de protecció de domini públic de camins ramaders.  
En el municipi segons l'inventari de jaciments arqueològics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i en diversa bibliografia, estan inventariats un total de 14 jaciments arqueològics. La descripció de tots ells, com també la del patrimoni etnològic, es realitza en l'estudi arqueològic i etnològic presentat pel promotor i remés a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Cal destacar sobretot la presència de la Via Augusta, principal eix viari en l'antiguitat, per la qual cosa la majoria dels jaciments arqueològics i elements del patrimoni del terme municipal es concentren als costats d'aquesta via.  
Consideracions ambientals  
La xarxa fluvial del municipi, està formada per nombrosos barrancs de caràcter efímer amb conques molt reduïdes i escassa longitud, les quals només porten aigua després de fortes precipitacions. Per tant, la circulació superficial d'aigua en el terme municipal, és molt escassa, i és clar el predomini del drenatge subterrani.  
Explotació dels recursos naturals  
Aigua potable  
Per a fer una previsió de la futura demanda d'aigua potable, a mesura que es vagen desenvolupant els respectius sectors, es fa una previsió de la població que ocuparia cada sector una vegada completat el seu desenvolupament, en total es preveu un increment d'unes 2.500 persones.  
Atés una necessitat potencial de 250 litres per persona i dia, incloent no sols les necessitats estrictament domèstiques, sinó també les generades pels serveis associats a l'habitabilitat humana. Es conclou que la necessitat potencial màxima serà de 625.000 litres/dia, però no s'aporta certificat de la Confederació Hidrogràfica sobre la suficiència d'aigua potable en qualitat i quantitat per a assumir el desenvolupament del Pla general.  
Sanejament i depuració d'aigües residuals  
Respecte a les aigües residuals s'indiquen les característiques del sistema de depuració actual, i segons la previsió de l'augment de població que preveu el PGOU, es considera que la capacitat de l'EDAR actual és clarament insuficient.  
Per això s'indica que és imprescindible la proposta d'una ampliació de la capacitat de l'EDAR, per a assumir l'augment de l'aigua residual produïda arran del desenvolupament dels sectors. En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que pel fet que no es pot predir el tipus d'indústries que s'instal·laran en el municipi, és impossible predir les característiques de les aigües residuals que es van a generar. Pel que una vegada planificades, aquestes hauran d'adequar els abocaments, complint la legislació vigent respecte d'això, abans del seu abocament a la xarxa de sanejament.  
4. Gestió de residus  
Respecte als residus sòlids, es va presentar un document pel qual l'Ajuntament de Vilanova d'Alcolea ha subscrit amb la mancomunitat d'Espadà-Millars un conveni per a la gestió i tractament dels RSU generats pel municipi, en l'abocador de Tales.  
Així mateix l'Ajuntament ha acordat el servei de recollida amb la mercantil FCC Medio Ambiente, SA. garantint una correcta gestió integral dels residus.   
La previsió de producció de residus urbans, considerant que s'ha previst un augment de la població fins als 2.500 habitants com a màxim, considerant una producció diària d'1,2 kg/hab/dia, és de 3.000 kg/dia.   
5. El cultiu més freqüent és l'ametler, seguit de la vinya, també hi ha parcel·les dedicades a cultius d'herbacis de secà. En les zones no cultivades predomina el matoll mediterrani i segons les característiques edafològiques pot predominar la composició de garriga, dominant en uns casos el coscoll, el llentiscle, romer, etc. L'etapa de transició cap a l'alzinar de Quercus rotundifolia és la formació vegetal potencial de la zona.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Pla general d'ordenació urbana de Vilanova d'Alcolea (Castelló), sempre que es tinguen en consideració els següents condicionants:  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1 S'ha de presentar certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre la disponibilitat d'aigua en qualitat i quantitat suficient, per a garantir l'abastiment de la totalitat de l'aigua potable demandada arran del desenvolupament del Pla general.  
2 Paral·lelament a l'execució dels sectors previstos, s'efectuaran les infraestructures previstes en matèria de depuració d'aigües residuals corresponents de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació. En els sectors industrials s'aplicarà la legislació vigent, quant al tractament previ a l'abocament a la xarxa de sanejament.  
3. S'haurà de certificar el correcte tractament dels RSU, generats arran del desenvolupament de la totalitat de les actuacions previstes en el Pla general, ja que el certificat presentat assegura la gestió dels residus generats en l'actualitat, per la qual cosa s'ha d'assegurar la possibilitat de gestió una vegada desenvolupades les actuacions plantejades en el Pla. En cas de ser necessari es dotarà d'un abocador controlat de residus inerts per a garantir la deposició dels residus generats en les obres de major envergadura.  
4. Quant als camins ramaders, s'assegurarà tal com es reflecteix en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, el manteniment de la integritat superficial de les vies, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest. En el cas de proposar el desviació o modificació del traçat d'aquesta, es realitzarà amb l'autorització prèvia del Servei Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge de Castelló, i la modificació del traçat a informació pública per espai d'un mes.   
5. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 35/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: AZULEJO ESPAÑOL, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Localització: Illes Balears, 18 . Polígon industrial el Colador II parcel·la M5-M7 . 12200 Onda (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azulejo Español, SL és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada), en les instal·lacions d'Illes Balears, . polígon industrial el Colador II, parcel·la M5-M7 18 cantonada av. Real d'Extremadura del terme municipal d'Onda (Castelló), específicament de fabricació de taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta.   
La capacitat productiva actual és 3.300.000 m2/any, equivalent a 170 t/dia  
Azulejo Español, SL, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbanitzable ús industrial SUR-1, del PGOU del municipi d'Onda, segons informe urbanístic municipal de 14 d'octubre de 2003 aportat, en el qual s'exposa que no hi ha inconvenient a atorgar llicències d'obra i activitat que no es troben qualificades com a potencialment insalubres i perilloses del Decret 2414/1961, de 30 de novembre. D'altra banda s'hi informa que el sector SUR-1, ja té la urbanització finalitzada.  
En data 3 d'octubre de 2003, mitjançant el Decret 1.723/2.003, l'Ajuntament d'Onda va atorgar l'autorització de la instal·lació de l'activitat.  
Les instal·lacions industrials consten de 2 línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció: premsatge de pols atomitzada, seguit de l'assecament del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletitzat. Disposa a més d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat, magatzem de pantalles serigràfiques, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), etc.  
Disposa de xarxes separades de sanejament per a l'evacuació d'aigües residuals d'ús domèstic i de pluvials, que aboca al clavegueram municipal, i disposa d'arqueta de control per a les primeres. I les industrials són recollides i tractades, i s'exposa que són depurades i reciclades totalment, no obstant això en l'esquema del balanç d'aigua hi ha un corrent de 0,09 m3/h abocada.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada, i esmalts i colors ceràmics, i com a fonts d'energia, gas natural canalitzat i electricitat.  
Antecedents  
En el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental no consta cap antecedent a nom d'Azulejo Español SL  
Tramitació administrativa  
En data 14 de febrer de 2005 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, l'expedient administratiu de tramitació de l'autorització, i s'expressa que no hi ha hagut al·legacions en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament, i s'adjunta:  
Projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada (documents I i II).  
Estudi d'impacte ambiental.  
Documentació complementària en resposta a requeriment.  
Informació pública a la qual va ser exposat per la Direcció General de Qualitat Ambiental en el DOGV de 27/4/04.  
Atés completa la documentació remesa, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids i líquids i abocaments.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.   
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la Cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que els medis biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una concentració d'indústries hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i poden establir-se controls addicionals.  
L'estat ambiental de la zona, segons les dades conegudes, és correcte, sent els valors mitjans d'immisió de la localitat d'Onda inferiors als límits de valors guia.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, no es fan constar les característiques dels emmagatzematges, fins a la seua recollida per un gestor autoritzat. En aquest punt no s'ha expressat res referent a les característiques constructives, ni d'ubicació dels diversos emmagatzematges, per la qual cosa hauran d'atenir-se a allò que s'ha disposat en Reial decret 833/88, de 20 de juliol. D'altra banda, està prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos i se'n recuperaran alguns per valoració dins del sector ceràmic.   
És ressenyable que es projecta un xicotet abocament d'aigües residuals industrials, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzematge, i s'exigeix, atés que els esmalts i colors ceràmics poden contenir composts perillosos, que es caracteritzen aquests residus i en cas de resultar residu perillós haurà de ser autoritzat com a gestor d'aquest residu perillós per la Direcció General de Qualitat Ambiental. I s'han d'establir-se controls periòdics, sobretot en els canvis de formulacions.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament i és productora de residus i que se la classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les plantes de fabricació d'argila atomitzada i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les següents mesures correctores:  
Contaminació acústica. Vibracions  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se al que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
Contaminació atmosfèrica  
La indústria compta amb un total de 6 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
. En els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts.  
. La descàrrega de camions de trabuc és un punt de generació de pols. La caseta de descàrrega haurà de disposar d'un sistema de captació de pols, adequadament dimensionat, capaç d'impedir l'eixida de pols.  
. En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i d'altres focus difusos de les instal·lacions i el produït pel trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.A de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els següents límits de en xemeneies dels processos d'atomització:  
Contaminant  
Partícules 150 mg/m3  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m3  
Cl2 230 mg/m3  
ClH 460 mg/m3  
SO2 4300 ppm  
Opacitat 2 (Ringelman)  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat als mateixos segons s'indica en l'esmentada ordre.  
Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix de la xarxa general d'abastiment de la zona industrial.  
Les aigües residuals del procés industrial procedents de la mòlta i preparació d'esmalts i neteja de les instal·lacions són reprocessades després de la depuració per procés fisicoquímic de floculació-coagulació i emmagatzemades en bassa impermeable, observant-se un xicotet abocament del tanc d'emmagatzematge de les aigües depurades, que haurà de ser controlat analíticament i en cas necessari ser gestionat com a residu perillós.  
Les aigües residuals d'ús sanitari s'aboquen al clavegueram municipal, hauran de ser vigilats els paràmetres exigits en l'ordenança municipal i atenir als controls i periodicitat disposats en ella.  
Els únics equips anticontaminació disposats en xemeneies són de captació de pols per via seca, per la qual cosa no generaran abocaments.  
Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
No es detallen les característiques i condicionament de les soleres de les zones  
d'emmagatzematge de matèries primeres i dels residus.  
Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria generarà tota una sèrie de residus, propis d'aquest tipus d'activitat, com ara: fangs i aigües de procés, envasos usats de paper, plàstic i cartó contaminats, recipients i contenidors flexibles deteriorats, elements d'equips mecànics i ferralles, filtres d'oli, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, mànegues filtrants deteriorades, aerosols, guants i màscares, etc., havent enumerat tan sols alguns d'ells: oli, fusta, tests, paper, plàstic i cartó; i obviat la resta, i dins dels enunciats, no els donen consideració de perillosos als fangs de depuradora, procedint d'esmalts i colors amb aquest caràcter, per la qual cosa per a ser així considerats hauran de desclassificar-se mitjançant procediment homologat.  
No estan descrites les zones d'emmagatzematge dels residus, disposició ni característiques constructives, havent d'habilitar una zona específicament dissenyada i projectada a aquest efecte en magatzem cobert, en zona ventilada, amb solera impermeable, compartimentat per a cada tipus de residu i la seua corresponent identificació, havent de declarar i gestionar segons la Llei 10/98, de 21 d'abril, de residus i el Decret 833/88, de residus perillosos fins a la seua recollida per gestor autoritzat, ja que en l'únic document on consta (plànol núm. 8.6), l'oli usat apareix emmagatzemat en l'exterior.  
La neteja d'envasos (cocios) és una labor de gestió que ha d'estar expressament autoritzada per la Direcció General de Qualitat Ambiental.   
D'altra banda, els fangs i aigües generats procedents de la neteja i de l'àrea d'esmaltació, i mòlta i preparació de colors i esmalts, previsiblement siguen residus perillosos, així mateix han de ser gestionats com a tals, si així resultaren, després de la caracterització, exigint-se control periòdic. Caracterització que s'ha de realitzar sempre que s'introduïsquen nous productes o es realitzen noves formulacions.  
Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme la mesura dels abocaments i les emissions gasoses i acústiques, no exposant-se res respecte d'això del control de la generació i gestió de residus, es tindrà en aquest punt, en consideració les prescripcions assenyalades en el punt anterior.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la indústria es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efectes ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació d'argila atomitzada, promoguda per Azulejo Español, SL, que s'ha d'implantar en la parcel·la M5-M7 del polígon industrial el Colador II,c/ Illes Balears, 18, del terme municipal d'Onda (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex al mateix i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
. Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
. Els fangs recollits en la instal·lació de depuració hauran de ser caracteritzats, per tipus o grups d'esmalts, frites i colors emprats i en funció dels resultats obtinguts, segregar-se i en cas de resultar perillosos hauran de ser declarats i gestionats com a tals, i tenir en consideració les quantitats generades per si passaren a ser grans productors.  
. Pel que fa a la zona d'emmagatzematge de residus perillosos:  
Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
. El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
. Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits en l'ordenança municipal a aquest efecte.  
. S'haurà de disposar l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), havent de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
. L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió   
. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament omplida l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'ordre esmentada, la qual igualment es troba disponible en els esmentats serveis territorials.  
. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada cada any.  
Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròxims o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
Anàlisi d'abocaments de les aigües residuals industrials per OCA anualment  
Caracterització dels residus de la depuració (fangs i aigües abocades).   
S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra la aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5250, del 03-05-2006 (2006/4822)

Resolución de 7 de abril de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5250

Fecha DOGV
:   03-05-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/4822

CVE


Fecha del documento
:   07-04-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Pobla Tornesa, la](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Vallés](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [San Vicente del Raspeig](javascript:void(0))
    * [Vilanova d'Alcolea](javascript:void(0))
    * [Pinoso](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 7 de abril de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/X4822]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 320/04-AIA La Pobla Tornesa, 105/04-AIA Pinoso, 119/04-AIA Dénia, 425/02-AIA Vallés, 082/04-AIA San Vicente del Raspeig, 257/03-AIA Vilanova d'Alcolea, y 035/05-AIA Onda, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 7 de abril de 2006.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 320/2004-AIA   
Título: Modificación Puntual Nº5 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de la Pobla de Tornesa  
Promotor: Ayuntamiento de la Pobla de Tornesa  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de la Pobla de Tornesa y CTU   
Localización: Calle Cabanes, en el límite nordeste del municipio   
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto persigue la Modificación Puntual Nº5 de las Normas Subsidiarias vigentes en el municipio de la Pobla de Tornesa, denominada .Ampliación Suelo Residencial Carrer Cabanes..   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El ámbito de la actuación se encuentra emplazado en el límite nordeste del núcleo urbano de la Pobla de Tornesa, al final de la Calle Cabanes, y afecta a una superficie de 231m2 de suelo, el cual se encontraba incluido en el anterior planeamiento dentro del denominado .suelo consolidado.. El presente instrumento sólo afecta al planeamiento vigente en la clasificación como Suelo Urbano de la parcela en cuestión, en la actualidad clasificada como Suelo No Urbanizable.   
Según consta en las NNSS de la Pobla de Tornesa, se justificaba la inclusión dentro del suelo consolidado a aquel que se encontraba colmatado por la edificación en su mayor parte y que tuviera los servicios propios del suelo urbano. Posteriormente, al objeto de adecuar el planeamiento urbanístico municipal a la LRAU, éste se sometió a un proceso de Homologación, en el que, en sus documentos gráficos, se definió el límite del casco urbano consolidado incorporando de manera íntegra el definido y delimitado en el anterior planeamiento.  
No obstante, comparando ambos planeamientos, se ha observado un error de delimitación en la parcela objeto de modificación, que se subsana ahora devolviéndole a la citada parcela la clasificación que le ha sido otorgada por todos los planeamientos anteriores a la homologación, así como por los servicios de que dispone, formando parte de una unidad constructiva y conjunto edificatorio consolidado, y con acceso desde el vial calle Cabanes. Además y constatando lo anterior, dicho espacio se encuentra incluido en el catastro como parcela urbana, como en realidad le corresponde.  
3. Alternativas  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto, que se deriva de un error en la delimitación del suelo urbano en la homologación del planeamiento anterior.  
Tramitación Administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 16 de diciembre de 2004 el Ayuntamiento de la Pobla de Tornesa remitió una copia de la documentación técnica, certificación de la aprobación provisional y resultado del trámite de Información Pública relativo a la Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias de la Pobla de Tornesa, denominada .Ampliación Suelo Residencial Carrer Cabanes., incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante de fecha 16 de octubre de 2004, y en el DOGV nº 4.872, de 28 de octubre de 2004.  
Durante el periodo de Información Pública no se presentó ninguna alegación, según consta en los certificados emitidos por el secretario del Ayuntamiento de la Pobla de Tornesa.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha solicitado al Ayuntamiento de la Pobla de Tornesa información o documentación complementaria.  
Informes Sectoriales  
No se han solicitado Informes Sectoriales.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PATRICOVA, PGOF y Red Natura 2000, no se detectan afecciones sobre el área de estudio.  
2. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que no se conoce la existencia en la zona de estudio, ni en sus proximidades, de yacimientos arqueológicos, ni se afecta a las Vías Pecuarias del municipio.   
Consideraciones ambientales  
1. La modificación propuesta no implica un cambio real del uso del suelo. Como consecuencia de la mínima extensión de terreno afectada y de su carácter urbano plenamente integrado, con conexión a los distintos servicios urbanos, y acceso directo desde la calle Cabanes, no existen factores del medio que puedan ser impactados por la actuación propuesta.  
2. Dado el carácter urbano de la parcela y su muy reducido tamaño, no existe en la misma vegetación ni fauna de interés.   
3. Al tratarse de un error en la delimitación, y de la restitución al suelo evaluado de la clasificación y calificación que le corresponde, no se produce un incremento de la población, ni se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales. No obstante el Estudio de Impacto Ambiental resalta la obligatoriedad de utilizar los servicios de alcantarillado y desagües que confiera la clasificación y usos de la parcela implicada en la modificación propuesta.   
4. Igualmente sucede por lo que respecta a los residuos sólidos inertes y a los residuos sólidos urbanos, debiéndose realizar la gestión de los mismos a través del servicio municipal de recogida y tratamiento de dichos residuos.  
5. Dado que no se puede prever ningún impacto negativo producido por la modificación propuesta, el Estudio de Impacto Ambiental afirma no proceder la propuesta de medida correctora alguna, ni se considera procedente el diseño de ningún Plan de Vigilancia Ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Modificación Puntual Nº5 de las Normas Subsidiarias vigentes en el municipio de la Pobla de Tornesa, denominada .Ampliación Suelo Residencial Carrer Cabanes., siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 14 de marzo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Expediente 105/04-AIA  
Título del proyecto Apertura cantera de piedra ornamental .Los Rincones.. Sección A)  
Promotor LUIS SANCHEZ DIEZ, SA  
Autoridad sustantiva Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante.  
Localización Paraje .Monte Coto B-B.. Partida Los Rincones del Término Municipal de Pinoso (Alicante).  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la extracción de piedra ornamental mediante corte de hilo diamantado y su posterior traslado a fábrica para tratamiento y comercialización.  
Se prevé la extracción de un volumen de roca de alrededor de 2.500 m3/anuales estimando una vida útil de alrededor de 25-30 años.  
Del volumen total de material a extraer, alrededor del 20 . 25% es estéril de explotación que se acopia temporalmente en la cantera y se traslada posteriormente a las plantas de machaqueo y trituración que hay en el coto minero .Monte Coto. en Pinoso.  
En la parcela de estudio, situada a media ladera, existe una antigua explotación o cata de pequeñas dimensiones hasta donde llega el camino de acceso actual. Antes de continuar con la explotación, se abrirá un camino que permita acceder desde dicha cantera hasta la parte alta de la ladera y permitir que la explotación se lleve a cabo de forma descendente pudiéndose explotar y restaurar de forma progresiva.  
La explotación se ha distribuido en tres fases, estando la duración aproximada de cada una de ellas entre los 9 y 10 años.  
Las obras a realizar consistirán básicamente en:  
. Ampliación y acondicionamiento de caminos de acceso.  
. Apertura de camino de acceso a las cotas altas de la parcela.   
. Preparación del terreno a explotar: eliminación de las especies arbóreas y arbustivas. Eliminación de la tierra vegetal y acopio fuera de la zona de explotación.  
. Arranque y carga del material. El arranque se realizará mediante corte de hilo diamantado, los estériles se acopiaran temporalmente en la parte baja de la cantera junto al camino de acceso para transportarlos a la planta de machaqueo de .Monte Coto. en Pinoso y los bloques cortados se acopiarán en la actual plaza de cantera a la espera de ser transportados a fábrica para su tratamiento posterior. La explotación comenzará en la cota 741 m.s.n.m descendiendo hasta los límites de la parcela junto al camino de acceso.   
. Labores de restauración. Realizada la extracción de los minerales, se procederá al banqueo de los frentes y a su reperfilado así como el acondicionamiento de bermas para su posterior revegetación.  
2. Alternativas  
El emplazamiento queda justificado por su idoneidad geológica y minera puesto que hay una antigua cata minera donde se observa las características del yacimiento.  
Los terrenos donde se ubica la parcela han sido reclasificados mediante la modificación nº 11 de las Normas Subsidiarias de Pinoso, estando actualmente calificados y clasificados como suelo no urbanizable común en el que se permiten las labores mineras de extracción de piedra ornamental.  
En cuanto a la restauración tramitada, el estudio propone dos alternativas de restauración:  
a) bancos de 10 m. de altura con pendientes de 45º-60º y bermas intermedias de 5 m.  
b) bancos de 5 m. de altura con pendientes verticales y bermas intermedias de 9 m.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En mayo de 2004, el Servicio Territorial de Industria de Alicante remite el proyecto de explotación, restauración y Estudio de Impacto Ambiental de la explotación de la sección A) denominada .Los Rincones.. Se indica además, que la información pública del expediente ha sido realizada por ese Servicio Territorial, y que transcurrido el plazo de información no se han presentado alegaciones al proyecto.  
En junio de 2004, se solicita al promotor ampliación de la documentación inicialmente tramitada con el fin de aclarar ciertos aspectos referentes a la explotación y restauración de la cantera, acopios de material, escombreras, accesos etc. Se advierte a la empresa promotora que en caso de no aportar la documentación solicitada en el plazo de tres meses se procedería a declarar la caducidad del expediente.  
No habiéndose aportado la documentación solicitada en el plazo concedido, en fecha 13 de diciembre de 2004, el director general de Gestión del Medio Natural dictó resolución de caducidad del expediente.  
Posteriormente, en fecha 10 de enero de 2005, el servicio territorial de industria y seguridad industrial de Alicante, remite ampliación del Estudio de Impacto Ambiental y adjunta recurso de alzada presentado en ese servicio por la empresa promotora contra la Resolución de caducidad del expediente.  
Admitido el recurso de Alzada presentado, se procede la continuación del expediente de evaluación de impacto ambiental 105/04-AIA.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La parcela B-B del paraje .Monte Coto. arrendada por la empresa promotora al Ayuntamiento de Pinoso se sitúa en el extremo Sur del término municipal, junto al límite del término municipal de Algueña, en la partida .Los Rincones.. Más concretamente se sitúa en la ladera S-SW de la estribación más al sur de la Sierra del Reclot con una cota de 1.053 m.  
El acceso a la cantera se realiza a través de caminos agrícolas que existen en la zona partiendo de la margen septentrional de la carretera Algueña . La Romana. Todo ello queda reflejado en los planos aportados en la documentación.  
De acuerdo con la estación meteorológica de Pinoso, el clima del área se clasifica como semiárido, mesotérmico con poco o nada superávit en invierno. Los vientos dominantes en la zona son los de dirección Este .Oeste, siendo de poca relevancia la presencia de brisas en al zona.  
Desde el punto de vista geológico, los materiales que afloran en el área son calizas dolomíticas pertenecientes al Jurásico Interno Central con una edad comprendida entre el Sinemuriense y el Toarciense medio. Se trata de una serie calco-dolomítica, de color gris y aspecto masivo. Litológicamente está formada por micritas y biomicritas que han sufrido una intensa dolomitización.  
Edafológicamente la zona presenta leptosoles, concretamente, leptosoles eútricos, en combinación con afloramientos en superficie de roca.  
La zona en la actualidad está drenada por un barranco de corta longitud y fuerte pendiente en el que únicamente circula agua después de periodos de fuertes lluvias y que drena sus aguas hacia la rambla de la Casa de Vitia.  
Desde el punto de vista hidrogeológico, la cantera se sitúa sobre materiales acuíferos donde el nivel piezométrico se encuentra a una elevada profundidad respecto a la cota de explotación de la cantera.  
La vegetación que se desarrolla en la zona se corresponde con una formación arbustiva de porte bajo con ejemplares dispersos de pino carrasco.  
La fauna representativa de la zona es la avifauna, los pequeños mamíferos y los reptiles.  
Identificación y valoración de los impactos.  
Los principales efectos ambientales derivados del proyecto son:  
Destrucción del suelo y vegetación asociada, desplazamiento de la fauna, incremento de los procesos erosivos, discontinuidad en el paisaje y cambio de color, modificación del relieve, posibilidad de contaminar el subsuelo y los acuíferos, contaminación de las aguas superficiales, modificación de los drenajes, producción de polvo y ruido, emisión de gases a la atmósfera, vibraciones, almacenamiento temporal de residuos e incremento del tráfico rodado.  
En conjunto la valoración de impactos realizada en el Estudio de Impacto Ambiental se estima adecuada al considerarlos reversibles a medio plazo. No obstante, hay que indicar que esta valoración es correcta siempre y cuando se adopten las medidas correctoras necesarias para minimizarlos o incluso eliminarlos.  
Uno de los principales impactos que va a derivarse de la actuación proyectada, será el impacto paisajístico dado que la cantera se sitúa a media ladera en cotas elevadas.   
Por otra parte, indicar que la posible afección al Patrimonio Cultural Valenciano, no ha sido valorada adecuadamente puesto que el estudio de impacto ambiental no dispone de un informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Artístico tal y como establece el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
De acuerdo con el estudio, las medidas protectoras previstas para reducir o minimizar los efectos que genera la actividad sobre el entorno son la retirada del suelo vegetal y su mantenimiento para las tareas de restauración, acondicionamiento de viales, el riego periódico de viales de acceso y plaza de la cantera, realizar las operaciones de corte por vía húmeda, utilizar maquinaria de perforación dotada de captadores de polvo, mantenimiento de la maquinaria en óptimas condiciones, diseño adecuado de voladuras evitando tanto las vibraciones como la onda aérea, dotar a los motores de silenciadores y limitar la velocidad de circulación de camiones.  
En cuanto a las medidas correctoras, el proyecto prevé la explotación de forma descendente y propone dos alternativas de restauración que consisten en el banqueo de los frentes de explotación y la revegetación de taludes y bermas consiguiendo una reducción de los fenómenos erosivos y una integración en el paisaje de forma más inmediata.  
Otras medidas correctoras tenidas en cuenta son:  
. Diseño de drenajes adecuados con sistemas de disipación de energía  
. Acopios temporales de estériles de explotación. Posterior transporte de material estéril a Planta de Trituración.  
. Acopio de bloques de material para venta en plaza de cantera.  
. Almacenamiento y entrega a gestor autorizado de residuos peligrosos generados en la explotación.  
. Revegetar bermas, taludes y plataformas de trabajo.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.  
Por lo tanto y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica de Declaración de Impacto Ambiental en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente,  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Declaración de Impacto Ambiental correspondiente al proyecto de explotación de la cantera de piedra ornamental, sección A) denominada .Los Rincones. sita en el término municipal de Pinoso (Alicante), promovido por LUIS SANCHEZ DÍEZ, SA, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación inicialmente tramitada y su ampliación de noviembre de 2004 y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
Segundo  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:  
1. La puesta en marcha de la actividad minera quedará supeditada a la obtención del informe vinculante favorable de la Dirección General de Patrimonio Artístico, tal y como establece el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. La restauración del conjunto de la explotación se realizará de forma progresiva y por medio de fases simultaneadas con las labores de extracción minera, de manera que se proceda a restaurar progresivamente el espacio afectado conforme se vaya produciendo el agotamiento de los diferentes bancos de restauración. En consecuencia, los sucesivos Planes de Labores a presentar anualmente ante el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial deberá plantearse dando prioridad al rápido agotamiento de aquellos frentes y bancos que favorezcan el cumplimiento de esta condición.   
3. El método de restauración a emplear será la opción 2 tramitada en la ampliación del estudio de impacto ambiental tramitado (noviembre de 2004). Es decir mediante el banqueo descendente con bancos de altura 5 m. y bermas intermedias de 9 m. de ancho. Los bancos serán descabezados para evitar aristas rectilíneas y en las bermas y plataforma central se realizarán pequeñas voladuras formando una superficie rugosa, donde mediante el aporte de material estéril y aporte de suelo vegetal pueda arraigarse la vegetación propuesta en el proyecto.  
4. En cuanto a la revegetación de la explotación, deberá tenerse en cuenta la Orden de 16 de mayo, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se aprueban las directrices técnicas básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal en la Comunidad Valenciana.  
5. El presupuesto de restauración deberá ser revisado para actualizar costes unitarios a los costes reales de mercado e incluir todas aquellas acciones que son necesarias para obtener el estado de la restauración final previsto en la presente resolución.  
6. Los procesos de arranque y carga de material y tránsito de vehículos por los caminos de acceso supone la creación de un ambiente pulverulento que deberá ser minimizado con el riego mediante camión cuba, manteniendo los caminos y la cantera con un grado de humedad óptimo.  
7. La posible aparición de cuevas o simas durante el avance de la explotación deberá ser comunicado a esta Dirección General, a fin de que puedan ser inspeccionadas, dada su condición de espacios naturales protegidos mediante el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.  
8. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde se recojan el balance y el estado actual de la actividad, respecto a los volúmenes extraídos y aprovechados, a los rellenos efectuados y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restauración-Estudio de Impacto Ambiental y en la presente Declaración de Impacto Ambiental, así como cualquier posible incidencia surgida en el desarrollo de las mismas. Dicho Servicio remitirá una de las copias a esta Dirección General.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 23 de marzo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 119/2004-AIA  
Título: Club de golf .La Sella. Dénia (Alicante)  
Promotor: Promociones Turísticas La Sella SA.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo  
Localización: Término Municipal de Dénia (Alicante)  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El proyecto en estudio se denomina .Ampliación de 9 Hoyos Club de golf .La Sella. Dénia (Alicante).. La referencia asignada a este expediente es 119-AIA/2.004.  
La actuación proyectada supone la ampliación del campo de golf .la Sella., en 9 hoyos. Los terrenos se sitúan en la unidad de ordenación Áreas Periféricas de Amortiguación de impactos: Una pequeña parte en Suelo No Urbanizable de Protección Especial Conectores Ambientales II y el resto, la mayor parte, en Suelo No Urbanizable Común.   
El uso actual de la zona de actuación es agrícola, si bien la mayor parte de los campos de cultivo se encuentran en estado de abandono.  
El uso previsto del área objeto del proyecto es una zona de práctica de juego de golf. Dicho uso quedaría adscrito como Actividad Turística-Recreativa-Deportiva y de Ocio incluida dentro del art. 19 de la Ley de Suelo No Urbanizable de la Comunidad Valenciana (4/1992, de 5 de junio).   
Tras consulta y comprobación de la compatibilidad del uso proyectado con el Plan General de Ordenación del término municipal afectado, se solicita Declaración de Interés comunitario del Campo de golf existente así como de la ampliación de 9 hoyos propuesta.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La iniciativa de desarrollo del proyecto es de .Promociones Turísticas La Sella SA.. actual propietario del club de golf existente, que cuenta con 18 hoyos y se encuentra situado lindando con la ampliación que se pretende realizar. Dicha ampliación se ubica en término municipal de Dénia (Alicante).   
La actuación se encuentra ubicada en el Polígono 18 del Catastro de Rústica de Dénia (tanto la ampliación como el campo existente) comprendiendo 26.35 Ha la ampliación de 9 hoyos y 33,59 Ha el campo de golf existente. La ampliación solicitada ocupa las parcelas 97, 98 y 99 y de la 117 a la 144 del mencionado polígono.  
El riego del campo de golf existente se realiza con agua residual depurada procedente de la depuradora de Dénia, Ondara y Pedreguer. El promotor presenta una acreditación de la Confederación Hidrográfica del Júcar en la que se le concede temporalmente la captación de un volumen máximo de 565.000 m3/año, caudal suficiente según cálculos facilitados por el promotor para el riego del campo existente así como de la ampliación pretendida, siendo el destino del agua residual depurada única y exclusivamente el riego del campo de golf con los parámetros sanitarios suficientes de acuerdo con la Reglamentación existente.  
Los lindes de la actuación propuesta son los siguientes:  
Norte: Carretera Provincial de Xábia y Gata a Dénia (CV-735), parcela 134 del Polígono 18 del Catastro de Rústica, y Plan Parcial del Sector P-1 de Suelo Urbanizable de Jesús Pobre del PGOU de Dénia.  
Sur: Barranco de Morchama y trazado del ferrocarril FGV de Dénia a Alicante.  
Este: Terrenos del Club de Vacaciones La Sella SL., incluidos dentro del Sector P-1 del Suelo Urbanizable de Jesús Pobre de Dénia formados por la parcela 145 del Polígono 18 del Catastro de Rústica; parte del Camino atajo del Biserot y parcelas catastrales del Polígono 18, números 230, 229, 211, 210 57, 155 y 154.  
Oeste: Parcelas 115, 116, 113, 100 y 101 del Polígono 18 del Catastro de Rústica.   
Alternativas  
No se han considerado alternativas en cuanto a la ubicación del campo de golf, puesto que la actuación consiste en una ampliación del campo de golf existente y los terrenos afectados son propiedad de los promotores, a su vez propietarios del campo de golf existente y consolidado.  
Tramitación Administrativa  
Información pública  
En fecha 22 de abril de 2004 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante remite Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según consta en certificado emitido por el Secretario de la Dirección de Conselleria de Territorio y Vivienda en Alicante, de fecha 16 de abril de 2004, el expediente ha permanecido expuesto al público durante el plazo de 20 días, contados a partir de su publicación en el DOGV nº 4.651 de fecha 16 de diciembre de 2003.  
Según se expone en este mismo certificado durante el periodo de información pública se presentó una alegación.  
Resumen de las alegaciones  
Durante el trámite de información pública se presentó la siguiente alegación:  
. Acció Ecologista Agró en fecha 12 de enero de 2.004, presentada en el Ayuntamiento de Dénia, en la que comenta:  
. Sobre los recursos hídricos: la escasez de agua existente en la zona, y que con el volumen necesario para el riego del campo de golf se puede abastecer a la mitad de la población de la ciudad de Dénia.  
. Sobre la ruptura de la biodiversidad: la obstaculización del paso de la fauna, vital para garantizar la vida del Parque Natural del Montgó. Reducción de la biodiversidad de flores y plantas autóctonas sustituida por césped con cantidad de pesticidas y fertilizantes. Ocupaciones de caminos públicos y caminos privados impidiendo el acceso a los agricultores a sus propiedades.  
. Solicita la no aprobación de la iniciativa propuesta, el rechazo del Estudio de Impacto Ambiental y que la Conselleria de Medio Ambiente inicie alternativas a la propuesta en la zona.   
A consecuencia de esta alegación se generan una serie de escritos, por parte del promotor y del interesado, estos son:  
. Escrito por parte de Promociones Turísticas La Sella, en fecha 16 de febrero de 2.004, dirigida a la Jefa del Servicio de Planificación y Ordenación Territorial en la que responde a la alegación presentada por Acció Ecologista Agró en fecha 12 de enero de 2004:  
. En cuanto a los recursos hídricos: El campo de golf se riega y regará con agua residual depurada procedente de la EDAR de Dénia, Ondara y Pedreguer. La totalidad del volumen de agua depurada producido por la EDAR es vertido al mar debido a su alta conductividad que la hace no apta para usos agrícolas. La promotora cuenta con una concesión actual de la CHJ de un volumen de 565.000 m3, volumen más que suficiente según sus cálculos para el riego del campo de golf existente y de su ampliación. La pertenencia a la Comunidad de Regantes con un volumen de 636.282 m3. Hace mención a que los cálculos reflejados en la alegación son disparatados.  
. En cuanto a la obstaculización del paso de la fauna y la reducción de la biodiversidad: responde que el campo de golf está previsto por el PORN Monte Montgó como conector ecológico y que es una instalación totalmente abierta permitiendo el paso de la fauna.  
. Solicita se tengan en cuenta los documentos presentados para proceder a la desestimación de la alegación presentada por Acció Ecologista Agro.  
. Escrito presentado por Acció Ecologista Agró en la Conselleria de Territorio y vivienda en fecha 11 de Mayo de 2.004. Adjunta documentación y solicita que sea denegada la iniciativa propuesta por la mercantil instante, por los siguientes motivos:  
. La conductividad del agua de la EDAR según muestran análisis que adjunta es muy elevada lo que produciría la muerte del césped, afirmando que el campo de golf se riega de pozos propiedad del promotor y no con agua depurada.  
. Escrito de alegaciones presentado por parte de Promociones Turísticas La Sella en fecha 5 de Julio de 2.004, dirigido al Dtor. Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Alicante en el que solicita que se tenga por presentado el escrito y los documentos, tenga por formuladas las alegaciones en réplica al escrito de alegaciones de Acció Ecologista Agró y no se admitan por infundadas las mismas, continuando con el procedimiento hasta el otorgamiento de la DIC solicitada con los siguientes argumentos:   
. Afirma que el riego se produce con agua depurada procedente de la EDAR de Ondara, Dénia y Pedreguer. El uso de especies de hierba concebidas o diseñadas para resistir altos índices de conductividad en el agua de riego presentando acreditación de la empresa Semillas Dalmau. Adjunta datos de los altos índices de pluviometría entre el año 2003 y 2004, lo que justifica el buen estado de las instalaciones deportivas.  
Informes sectoriales  
Se han realizado las siguientes consultas entre servicios de la administración:  
En fecha 13 de agosto de 2.004 el director general de Gestión del Medio Natural solicita pronunciamiento del Servicio de Parques sobre la posible afección de la actuación respecto al Parque Natural del Montgó.  
En fecha 29 de noviembre de 2004 se recibe una nota interna del Jefe de Área de Planificación y Ordenación del Territorio dirigida al Jefe de Área de Evaluación Ambiental, adjuntando el informe del técnico de Parques Naturales en el que se acepta la actuación, siempre que se acredite la dotación de agua necesaria y la ausencia de impactos negativos sobre los recursos hídricos de la zona y la calidad del agua, evitando el uso de agua extraída de pozos.  
Afecciones legales  
. La zona de actuación se sitúa en la unidad de ordenación Areas Periféricas de Amortiguación de impactos en el PORN del Parque Natural del Montgó, una pequeña parte en Suelo No Urbanizable de Protección Especial Conectores Ambientales II y el resto, la mayor parte, en Suelo No Urbanizable Común de carácter agrícola.  
El Parque Natural del Montgó es un enclave natural que alberga una flora de gran riqueza. Más de 600 especies, entre las que se cuentan numerosos endemismos, completan el catálogo florístico. La diversidad que caracteriza a los factores ambientales, presentes en el Parque Natural, permiten identificar distintas unidades paisajísticas en las que se desarrollan variadas comunidades vegetales. Entre la fauna destaca la presencia del Águila Perdicera, Búho Real, Gaviota de Audouin, la Gineta, el Tejón o la Comadreja.   
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el municipio de Dénia existen 2 LICs: los denominados del Montgó y de L'Almadrava. Este último, se trata de una zona marina que alberga un gran arrecife-barrera de Posidonia de un interés excepcional.  
No existen ZEPAS en el ámbito de estudio.  
. No existen microrreservas de flora en la zona de actuación. La microrreserva denominada .La Cova de l'Aigua. se encuentra a 3km del ámbito de estudio.  
. Aunque en la información temática del COPUT no aparece ningún yacimiento, el término municipal cuenta con un total de 84 yacimientos catalogados en el Inventario de Patrimonio.   
. En referencia a la presencia de Vías Pecuarias, según la información temática disponible del COPUT, existe una colada que limita al norte de la zona de actuación.   
. No existen registrados Montes de Utilidad Pública en la zona de actuación.   
. Al sur del ámbito de estudio existe un río no permanente. No existen riesgos de inundación ni de deslizamiento.  
Consideraciones ambientales  
. Los LICs próximos son los del Montgó y L'Almadrava. El municipio cuenta además con la presencia de la microrreserva de flora denominada .Cova de l'Aigua., situada a 3km del ámbito de estudio y dentro del Parque Natural del Montgó.  
. Explotación de los recursos naturales.  
Éste constituye uno de los aspectos ambientales más importante a tener en cuenta, debido al déficit crónico y progresiva degradación que presentan los recursos hídricos en el Parque Natural del Montgó.  
Se deberá asegurar que la actuación no supone una afección negativa a este recurso.  
El riego del campo de golf existente se realiza con agua residual depurada procedente de la depuradora de Dénia, Ondara y Pedreguer. El promotor presenta una acreditación de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 29 de junio de 2001 en la que se le concede temporalmente la captación de un volumen máximo de 565.000 m3/año, caudal suficiente según cálculos facilitados por el promotor para el riego del campo existente así como de la ampliación pretendida, siendo el destino del agua residual depurada única y exclusivamente el riego del campo de golf con los parámetros sanitarios suficientes de acuerdo con la Reglamentación existente.  
Aunque se dispone de la acreditación antes comentada de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 29 de junio de 2001, esta es temporal y a pesar de que el promotor asegura que ésta es vigente en la actualidad, se deberá actualizar reflejando la nueva situación prevista.  
. La zona de actuación se encuentra situada sobre suelos con una fisiografía ondulada y plana, formados por margas y calcáreas.   
La vulnerabilidad a la contaminación de aguas subterráneas, se cataloga como media en todo el ámbito de estudio, mientras que la accesibilidad a las aguas subterráneas se encuentra catalogada como alta.  
No existen riesgos de desprendimiento ni deslizamiento.  
. La capacidad agrológica del suelo es elevada en todo el ámbito de estudio  
El Riesgo de erosión actual en el ámbito de estudio, según la cartografía de COPUT, se describe como muy bajo, pasando a ser bajo en el plano correspondiente al riesgo potencial.  
. La vegetación actual en el área de estudio, según la cartografía temática del COPUT, son cultivos, concretamente frutal de regadío. Tras la visita de campo se ha comprobado que la mayor parte de la superficie está abandonada a excepción de una pequeña parcela con naranjos.  
. La flora de la superficie afectada está representada por ejemplares de pinus pinea y pinus halepensis, en una pequeña zona situada al Sur del área de actuación. En la zona lindante con el barranco la vegetación se encuentra conformada por cañas, algunos ejemplares de palmito, lentisco y herbáceas anuales.  
. Se determina el clima de la zona como Mediterráneo, con una temperatura y precipitación media de 17,3ºC y 675 mm respectivamente. Su clasificación bioclimática es xerotérmico mesomediterráneo perteneciente al grupo 1 templado, con riesgo de heladas.   
. La zona de actuación se encuentra ocupada en su mayor parte por campos en abandono, excepto una pequeña parcela de naranjos.   
. El paisaje del ámbito de estudio es de sierra litoral con campos de cultivo en la zona baja y urbanizaciones dispersas.  
Consideraciones jurídicas  
. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental..  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto .Ampliación de 9 hoyos Club de Golf La Sella en Dénia (Alicante). promovido por Promociones Turísticas La Sella, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Se deberá presentar la acreditación justificando la dotación de agua residual depurada necesaria para el riego del campo de golf, mediante certificado emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar y de ausencia de impactos negativos sobre los recursos hídricos de la zona. Esta autorización deberá estar actualizada con la nueva situación prevista, ya que la concesión temporal de la Confederación Hidrográfica del Júcar presentada corresponde al riego del campo de golf existente y no está acreditada la vigencia de la misma en la actualidad.  
2. Se evitará el uso de agua extraída de pozos o la realización de nuevas captaciones de agua. El agua utilizada para el riego del campo de golf será única y exclusivamente agua residual depurada.  
3. Se deberá presentar la acreditación de la calidad del agua residual depurada y los tratamientos exigibles a la misma, cumpliendo el efluente depurado las prescripciones establecidas por organismos como la OMS, FAO, etc., tanto para los parámetros físico-químicos como bacteriológicos.   
4. Dado que se trata de una zona que presenta una vulnerabilidad media a la contaminación de aguas subterráneas, y ante la posible influencia que el aporte de nutrientes pueda tener en el medio hídrico del Parque Natural del Montgó, se deberá controlar específicamente las concentraciones de nitrógeno y fósforo presentes en el efluente y en los abonos utilizados.  
5. Con carácter anual, y como complemento al Programa de Vigilancia Ambiental, se realizará un informe, que se remitirá el último mes del año a esta Dirección General y ante la Comisión Territorial de Urbanismo, que contemple los siguientes aspectos:  
. Consumos mensuales de agua depurada utilizada para el riego del campo de golf.  
. Resultados de las características físico-químicas de las analíticas realizadas del agua depurada utilizada para el riego del campo de golf, con periocidad mensual.  
. Caracterización tanto cualitativa como cuantitativa de los abonos y productos fitosanitarios utilizados.  
6. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
Tercero: Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 30 de marzo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 425/2002-AIA  
Título: Plan General de Ordenación Urbana  
Promotor: Ayuntamiento de Vallés  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término municipal de Vallés, en la comarca de La Costera.  
Objeto del proyecto evaluado y descripción de sus características más relevantes  
. Se pretende definir la estrategia de utilización del territorio del término municipal de Vallés y su ordenación urbanística estructural.  
. El Modelo territorial propuesto consiste básicamente en una pequeña ampliación del casco urbano para uso residencial y la implantación de un suelo urbanizable industrial junto al suelo industrial del municipio de Novetlé, al otro lado del río Cànyoles. El resto del término municipal que no está ocupado por elementos protegidos por legislaciones de carácter sectorial, se protege por su valor agrícola.  
El Plan General plantea las siguientes clasificaciones y calificaciones de suelo:  
. Suelo Urbano: Se considera suelo urbano el núcleo actual consolidado, constituido por la zona histórica y el crecimiento que se ha dado en los últimos años. Su superficie es de 38.600 m².  
Suelo Urbanizable:  
Residencial: Se concibe como una ampliación de casco urbano sobre terrenos de aprovechamiento agrícola, al oeste del casco urbano, alejados del río Cànyoles. Se trata de un suelo con ordenación pormenorizada cuya superficie es de 34.473,12 m². Este suelo lleva adscrita una zona verde emplazada junto a la zona deportiva del Parque de Ribera. Este suelo urbanizable permitiría la construcción de un número máximo de 128 viviendas, que representa una población estimada de 384 habitantes.  
Industrial: El emplazamiento elegido para el suelo urbanizable de uso industrial se justifica por su situación alejada del núcleo urbano residencial y por su colindancia con el polígono industrial de Novetlé. Se crea un sector sin ordenación pormenorizada, de superficie 29.929 m². La ficha de planeamiento de dicho sector recoge como condicionante la modificación del trazado de la carretera y su conexión con la CV-567, carretera que coincide con una vía pecuaria.  
Se proyecta una zona dotacional compuesta por zonas verdes junto a la piscina municipal. Dichas zonas cumplirán una función de esparcimiento y de protección de la ribera del río. Parte del suelo dotacional se adscribe al suelo urbanizable y parte mantiene la clasificación de no urbanizable a obtener por expropiación.  
Suelo No Urbanizable:  
. SNU de protección agrícola: Se trata de todos aquellos terrenos que por sus características merecen ser protegidos y excluidos de actuaciones urbanísticas. Se corresponde con la práctica totalidad del término municipal. Son terrenos con un elevado aprovechamiento agrícola que poseen valores paisajísticos y ambientales.  
. SNU de especial protección cauces: Se corresponde con el cauce del río Cànyoles. Se recogen las afecciones impuestas por la Ley de Aguas y la Ley 6/1989, de Ordenación del Territorio, en lo que respecta a la zona de servidumbre y de policía, y a la línea límite de la edificación. Se afirma que la protección de dicho elemento será la que determine la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
. SNU de especial protección vías pecuarias: Se califican como tal las tres vías pecuarias existentes en el término municipal, siendo de aplicación la Ley 3/95 de Vías Pecuarias.  
. SNU de especial protección de carreteras: Se corresponde con la zona de dominio público de la Carretera CV-567  
. El planeamiento vigente en los municipios colindantes clasifica las zonas limítrofes con Vallés como suelo no urbanizable, con las calificaciones de común y protegido.  
. Parece existir una discrepancia en el articulado de las Normas Urbanísticas referidas al suelo no urbanizable, ya que los artículos 5.22 y 5.25 tratan de ciertos usos permitidos en suelo no urbanizable de protección genérica cuando el resto de la normativa y los planos de ordenación hacen referencia a un suelo no urbanizable de protección agrícola.  
. No se ha realizado un estudio de alternativas. No obstante, dada la pequeña entidad del núcleo urbano y del término municipal, la solución adoptada pretende dar respuesta a las necesidades de suelo a medio plazo, minimizando las incidencias del planeamiento propuesto sobre el territorio.   
El suelo urbanizable residencial se plantea como una ampliación de casco urbano sobre terrenos de cultivo, completando las manzanas de borde urbano. El suelo urbanizable industrial se proyecta como continuación del polígono industrial de Novetlé, separado del núcleo urbano de Vallés por el río Cànyoles, evitando interacciones directas entre ambos usos. El resto del término municipal de Vallés se encuentra clasificado como suelo no urbanizable protegido, con distintas calificaciones, en aras de preservarlo de la acción urbanizadora y mantener los usos actuales.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 21 de noviembre de 2002 el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remitió documentación técnica, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo correspondientes al Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Vallés, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
1. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en un diario no oficial de amplia difusión en la localidad, de fecha 24 de junio de 2002 y en el DOGV nº 4.271, de 14 de junio de 2002.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por la secretaría del Ayuntamiento de Vallés.  
2. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 13 de marzo de 2003 se solicitó al Ayuntamiento de Vallés una ampliación y/o justificación de la documentación presentada, en concreto:  
. Estudio del riesgo de inundación y de deslizamiento existente en el cauce del río Cànyoles y en los terrenos próximos, y su afección a los suelos urbanizables propuestos.  
. Afecciones derivadas de la presencia del citado río en relación con las zonas de policía del mismo y con la línea límite de la edificación.  
. Identificación y clasificación de las Vías pecuarias.  
. Solventar la discrepancia entre las normas urbanísticas y los planos de ordenación en relación con el suelo no urbanizable de protección agrícola.  
. Condiciones de edificación y depuración de aguas residuales en viviendas unifamiliares en suelo no urbanizable.  
. Presencia de una actividad extractiva junto al río Cànyoles.  
. Informe favorable emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la posible afección del proyecto a bienes inmuebles de interés cultural.  
. Acreditación por parte de la entidad encargada del abastecimiento de agua potable a la población sobre la suficiencia de recursos hídricos para atender la demanda de agua potable generada con el desarrollo del Plan General.  
. Certificado emitido por la entidad gestora de la EDAR a la que se conecta la red de saneamiento municipal sobre la capacidad de la misma para depurar la aguas residuales generadas en el municipio.  
. Diseño de red separativa de saneamiento en suelos urbanizables.  
. Ordenanza de Vertido  
. Identificación del gestor de residuos sólidos urbanos en el municipio así como el vertedero autorizado de residuos inertes donde se depositarán los residuos generados en el municipio.  
. Copia del documento de síntesis.  
En fecha 25 de febrero de 2004 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda remitió copia del estudio de impacto ambiental, documentación técnica y planos de ordenación.  
. Los cambios más importantes introducidos en la ordenación estructural del municipio, que vienen recogidos en la nueva documentación presentada consisten en:  
. Reducción del suelo urbanizable de uso residencial situado al norte del casco urbano.  
. Supresión del suelo urbano y urbanizable de uso dotacional emplazado en la margen izquierda del río Cànyoles.  
. Calificación de las vías pecuarias que discurren por el municipio como suelo no urbanizable de especial protección, así como calificación como suelo no urbanizable de especial protección de carreteras los terrenos ocupados por la CV-567.  
En fecha 10 de marzo de 2004 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda remitió copia del expediente administrativo del citado proyecto, al objeto de completar la documentación remitida inicialmente.  
En fecha 8 de abril de 2004 se solicitó al Ayuntamiento de Vallés una ampliación y/o justificación de la documentación presentada, en concreto:  
. Discrepancia entre el plano de ordenación estructural y las normas urbanísticas, en cuanto a la calificación del suelo no urbanizable agrícola y la normativa urbanística de aplicación.  
. Corrección de grafismo en el plano de ordenación estructural.  
. Inclusión en el plano de ordenación estructural de un cuadro con el nombre de las vías pecuarias, indicando su anchura legal y necesaria.  
. Modificación en el nuevo estudio de impacto ambiental presentado de los cambios introducidos en la ordenación.  
. Identificación de vertedero de inertes. Adopción de medidas para prohibir la quema de residuos.  
. Adopción de medidas preventivas en relación con la posible aparición de restos arqueológicos durante la ejecución de las futuras obras de urbanización.  
. Afecciones derivadas de la aplicación de la legislación vigente en materia de aguas y de ordenación del territorio.  
. Diseño de red separativa en suelos urbanizables.  
En fecha 1 de marzo de 2005 se remitió al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia un oficio por el cual se advertía la caducidad del procedimiento si, transcurridos tres meses desde su notificación, no se presentaba la documentación solicitada al Ayuntamiento de Vallés.  
En fecha 22 de marzo de 2005, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia remitió dos copias de un nuevo estudio de impacto ambiental.  
Solicitud de informes sectoriales  
Durante la tramitación del expediente de evaluación de impacto ambiental no se han solicitado informes sectoriales.  
Afecciones legales  
1. Por el término municipal de Vallés discurren tres vías pecuarias. Éstas son:  
. Colada de Anahuir (Cauce del río Cànyoles): Procede del término municipal de La Granja de la Costera. Su anchura legal y necesaria es de 6 m.  
. Colada de Torrella (Carretera CV-567): Su anchura legal y necesaria es de 5 m, coincidente con el ancho de la carretera.  
. Colada de Enguera (Carretera de La Granja de la Costera): Su anchura legal y necesaria es de 5 m, coincidente con el ancho de la carretera. Constituye el linde del término municipal de Vallés con el de Xàtiva.  
Todas ellas vienen recogidas en el plano de Ordenación Estructural del Territorio, calificadas como Suelo No Urbanizable de Especial Protección Vías Pecuarias, indicando el nombre y anchura legal de las mismas.  
El límite este del término municipal está constituido por el cauce del río Cànyoles, que atraviesa parte del territorio municipal en las inmediaciones del núcleo urbano, separando la zona urbana residencial y su futuro crecimiento del nuevo suelo urbanizable de uso industrial.  
Los terrenos que ocupan el cauce del citado río vienen calificados como suelo no urbanizable de especial protección cauces.  
El estudio de impacto ambiental expresa que en el término municipal de Vallés no se hallan yacimientos arqueológicos ni ruinas históricas. No se habla de la existencia de otros elementos que pudieran resultar merecedores de protección por su valor etnológico. Se considera Patrimonio Cultural de Vallés el casco histórico del municipio así como el Palacio señorial del Marqués de Mascarell (Siglos XV y XVIII) y la Iglesia Parroquial de San Juan Bautista (Siglo XVIII).  
No se aporta en informe al que hace referencia el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. El estudio de impacto ambiental afirma que el término municipal de Vallés pertenece al Ambiente de sierras y valles prebéticos, subambiente .Vall d'Albaida-La Costera., según el Mapa Geocientífico de la Provincia de Valencia.  
La totalidad del término municipal se emplaza sobre depósitos cuaternarios procedentes de acarreo fluvial y de derrubios de ladera, constituidos por limos, gravas y cantos. Vallés forma parte de un ámbito territorial mayor que abarca diversos municipios, que presentan características similares entre sí.  
En relación con los materiales existentes en el término municipal, la Cartografía Temática publicada por la COPUT contempla para el municipio de Vallés una vulnerabilidad media frente a la contaminación de las aguas subterráneas.   
Existe riesgo de deslizamiento medio en zonas localizadas en las márgenes del río Cànyoles. La documentación presentada afirma que cualquier actuación que se lleve a cabo en la zona de riesgo precisará de un proyecto de consolidación de márgenes, como es el caso del polideportivo y de la zona verde, así como de una autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, en la que se fijarán las medidas correctoras a adoptar.  
En el municipio no existen zonas afectadas por la erosión, ya que la mayoría del término municipal se encuentra cultivado.  
El término municipal de Vallés presenta una topografía llana, sin desniveles de interés, salvo en los terrenos colindantes con el río Cànyoles donde los cultivos forman terrazas abancaladas que descienden hasta el cauce.  
2. La práctica totalidad del término municipal está dedicada al cultivo de regadío, principalmente al hortícola y al de frutales, casi en su mayoría cítricos. Según un estudio realizado en el año 1989 sobre el uso de las tierras, el 90% del término municipal se encuentra dedicado al uso agrícola.  
La única vegetación de carácter natural presente en el municipio es la existente en el cauce del río Cànyoles.  
3. La vegetación natural ha sido sustituida a lo largo del tiempo por cultivos, salvo la existente en el cauce del río Cànyoles, lugar propicio para la actividad de la fauna silvestre, que puede actuar como corredor natural para el desplazamiento de diversas especies entre distintos puntos del territorio. Así, en las zonas actualmente destinadas al cultivo han desaparecido las comunidades faunísticas asociadas a la vegetación natural, siendo sustituidas por otras propias de ambientes antropizados y acostumbradas a la presencia humana.  
4. Se aportan diversos datos sobre temperaturas y precipitaciones obtenidos en la estación de Alzira, la más próxima a Vallés, destacando que se trata de una zona con un importante régimen pluviométrico.  
La documentación presentada reconoce la existencia de riesgo de inundación de grado 1 en el cauce del río Cànyoles y en zonas localizadas junto al mismo, por lo que las actuaciones previstas en la zona industrial y en la zona de equipamientos, emplazadas junto a las márgenes del cauce, precisarán de un estudio de inundabilidad de detalle para poder evaluar el riesgo existente y proponer medidas correctoras.  
5. El término municipal de Vallés conforma un paisaje de gran uniformidad puesto que presenta una topografía llana destinada íntegramente al uso agrícola, destacando como único elemento que rompe esta uniformidad el cauce del río Cànyoles. El estudio de impacto ambiental otorga mayor importancia al paisaje comarcal, donde destaca al sudeste del municipio de Vallés las estribaciones de la Sierra Grossa, que se prolonga hasta el castillo de Xàtiva, de gran importancia paisajística.  
6. El estudio de impacto ambiental afirma que el municipio cuenta con un depósito para el almacenamiento de agua potable con capacidad suficiente para abastecer a la población en la actualidad y al incremento en la demanda hídrica derivada del desarrollo del Plan General propuesto. Se afirma que tanto la empresa pública EGEVASA como la Mancomunidad .Costera de Ranes. garantizan el suministro de agua potable de acuerdo a las previsiones del Plan General. No obstante, no se aportan datos concretos sobre el consumo actual de agua potable por parte de la población de Vallés así como del incremento previsto con los nuevos usos residencial e industrial, ni se aporta documento alguno que acredite dicha aseveración.  
7. Vallés cuenta con estación depuradora de aguas residuales que funciona regularmente, que trata las aguas residuales generadas en el municipio.  
No se aportan datos sobre las características de la estación depuradora, así como de la capacidad de dicha infraestructura.  
El estudio de impacto ambiental afirma que, según un informe emitido por la Entidad de Saneamiento de Aguas (del que no se adjunta copia), la estación depuradora de aguas residuales del municipio, gestionada por EGEVASA, tiene capacidad suficiente para tratar las aguas residuales que se generarán con el desarrollo del Plan General. No obstante, consultados los datos obrantes en la página web de la Entidad de Saneamiento de Aguas, se observa que dicha infraestructura está diseñada para un caudal de 40 m3/día y que en el año 2003 funcionaba al 100% de su capacidad de tratamiento.  
El estudio de impacto ambiental incorpora una ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado que coincide en su contenido con el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la red municipal de alcantarillado, editado por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
8. La recogida de los residuos sólidos urbanos generados en el municipio se lleva a cabo por el Servicio Comarcal de recogida de residuos sólidos urbanos.  
El estudio de impacto ambiental afirma que la empresa GESTIÓN INTEGRAL DE RESIDUOS, SA, ha certificado que los residuos sólidos urbanos son tratados en la planta de compostaje de Guadassuar y que los residuos inertes son vertidos en el vertedero de inertes de Villena.   
. Existe una antigua actividad extractiva junto al cauce del río, que actualmente no se encuentra en funcionamiento. No hay intención de legalizar dicha actividad ni de retomar el funcionamiento de la misma, por lo que los terrenos afectados por la misma se califican como suelo no urbanizable de protección agrícola, al igual que la mayoría de los terrenos del término municipal.  
. Vallés cuenta con una población de 100 habitantes, con poco crecimiento poblacional. La base económica del municipio la constituye el sector agrario, siendo necesario fomentar el sector terciario e industrial, con el fin de consolidar el crecimiento de la población.  
. Con el desarrollo de las previsiones del presente Plan General se implantarán en el territorio nuevas actividades que provocarán un cambio de uso en determinadas zonas del municipio. El estudio de impacto ambiental describe y valora los impactos ambientales que se producirán tanto en la fase de construcción o implantación de dichas actividades como en la fase de funcionamiento de las mismas.  
Se afirma que los impactos ambientales derivados de la aplicación del Plan General propuesto serán pequeños y asumibles, debido a la escasa entidad de las actuaciones propuestas.  
El estudio de impacto ambiental define una única Unidad Ambiental denominada Sistema Morfodinámico aluvial-coluvial.  
. Las medidas preventivas y correctoras propuestas van encaminadas a prevenir y a minimizar los impactos ambientales originados tanto en fase de construcción de las nuevas actividades previstas por el planeamiento como en la fase de funcionamiento de las mismas. Si bien son medidas adecuadas para las futuras fases de construcción y funcionamiento de las actividades previstas por el plan, en general no son propias de un instrumento planificador como el que aquí se evalúa.  
. Finalmente, el estudio de impacto ambiental concluye manifestando la viabilidad, desde el punto de vista ambiental, del Plan General de Ordenación Urbana de Vallés.  
Consideraciones jurídicas  
. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana de Vallés, promovido por el Ayuntamiento de Vallés, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
. Ante la discrepancia que surge al comparar el plano de ordenación estructural del territorio, presentado en última instancia, con la normativa urbanística referida al suelo no urbanizable, se considera más adecuada la calificación de los terrenos agrícolas del municipio como suelo no urbanizable de protección agrícola frente a la calificación de los mismos como suelo no urbanizable de protección genérica, al entender que se trata de terrenos agrícolas en producción con una elevada capacidad para admitir los usos agrícolas, que dicha actividad constituye el principal sustento económico del municipio, que dichos terrenos forman parte de un ámbito territorial a escala comarcal destinado a la actividad agrícola, y que los terrenos de los municipios vecinos se encuentran en su mayor parte protegidos por los planeamientos municipales vigentes. En consecuencia, se deberá revisar la normativa urbanística propia de esta categoría de suelo y adaptarla a las disposiciones que establece la vigente ley del Suelo No Urbanizable para el suelo no urbanizable protegido.  
. Se deberá aportar ante la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia un informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el que se acredite que Vallés dispone de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes para atender la demanda de agua prevista con el desarrollo de los nuevos usos previstos en el Plan General.  
. Se deberá aportar ante la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia un informe emitido por la Entidad de Saneamiento de Aguas donde se acredite la viabilidad de la estación depuradora de aguas residuales de Vallés para admitir y depurar las aguas residuales que generarán los nuevos usos propuestos por el plan.  
En el caso de que dicha infraestructura no disponga de capacidad suficiente para depurar las aguas residuales generadas en los nuevos suelos propuestos, las fichas de planeamiento de los nuevos sectores urbanizables deberán incorporar como condición de programación la obligación de ejecutar las infraestructuras necesarias que permitan garantizar una total y correcta depuración de las aguas residuales generadas en los mismos.  
Los suelos urbanizables propuestos deberán ejecutarse con red de saneamiento separativa, pudiendo verter las aguas pluviales al río Cànyoles, previa obtención de la autorización de vertido por el órgano de cuenca.  
La ficha de planeamiento del sector de suelo urbanizable de uso industrial debe recoger la necesidad de redactar un estudio de detalle sobre el riesgo de deslizamiento existente en las márgenes del río Cànyoles, en el que se analice la estabilidad de los taludes que delimitan el cauce. Dicho informe debe concluir sobre la necesidad o no de redelimitar el sector y sobre la posible ejecución de medidas correctoras encaminadas a eliminar el riesgo existente.  
Dicho estudio deberá ser informado por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
. La ordenación y ejecución del sector de suelo urbanizable industrial lleva aparejada la previa o simultanea modificación del trazado de la carretera CV-567. El trazado de dicha carretera coincide con el trazado de la vía pecuaria Colada de Torrella, de anchura legal y necesaria 5 m. La modificación del trazado de la citada carretera lleva implícita una modificación de trazado de la vía pecuaria. Por ello, en el momento de tramitar la modificación de trazado de la CV-567 se deberá solicitar un informe a la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda sobre la procedencia o no de incoar un expediente de modificación de trazado de la citada vía pecuaria.  
Por otra parte, se deberá corregir el artículo de las normas urbanísticas referente al suelo no urbanizable de especial protección de vías pecuarias, en lo relativo al ancho de la vía pecuaria Colada de Anahuir, cuya anchura legal y necesaria es de 6 m, y no de 37,61 m como indican las normas urbanísticas.  
. Se deberá obtener el informe favorable emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, que viene regulado en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
. Se establece una reserva a favor de los criterios de la Comisión Territorial de Urbanismo sobre la compatibilidad de los usos dotacionales propuestos junto a la piscina municipal, en la ribera del río, afectados por riesgo de inundación, y la condición previa de realizar un estudio de inundabilidad con el fin de determinar las medidas protectoras necesarias para prevenir los efectos ocasionados por una posible inundación de la zona.  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 30 de marzo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 82/04-AIA  
Promotor RECICLAJES CONESA, SL.  
Autoridad Sustantiva Área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Objeto proyecto Centro autorizado de recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso.  
Localización C/ Teular nº 17, en suelo urbano industrial del municipio de San Vicente del Raspeig (Alicante)  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del Proyecto.  
Se trata de la ampliación de la actividad principal de Almacén y venta de chatarra y metales, mediante la instalación de un .Centro autorizado para la recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso (VFU). en el suelo de uso industrial de la parcela que posee Reciclajes Conesa SL.  
2. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.  
Reciclajes Conesa SL. desarrolla con licencia municipal desde 1975 su actividad principal en una gran parcela vallada. La empresa cuenta con la autorización administrativa para la recogida, transporte y almacenamiento de determinados residuos no peligrosos (metales férreos y no férreos, vehículos fuera de uso sin componentes peligrosos, y otros materiales sin especificar). También cuenta con la autorización administrativa para la gestión de residuos peligrosos (baterías usadas de automoción y envases metálicos vacíos que han contenido sustancias peligrosas), en cuyo trámite de obtención de la autorización de gestión motivó la Estimación de Impacto Ambiental de fecha 27-2-1998 del expediente de impacto ambiental 322/1997-AIA.  
Del total de la superficie de la parcela vallada, únicamente 10.894 m2 poseen la calificación de suelo industrial. El resto de los terrenos de la parcela se encuentran incluidos en la Unidad de Actuación (UA-18) del PGOUM y pendiente de su desarrollo urbanístico.  
Las instalaciones de este Centro de recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso (VFU) se proyectan para tratar unos 3.000 VFU por año y ocuparán unos 1.173 m2 de superficie, sin contar la de aseos, vestuarios y oficinas.  
Se determinan las siguientes zonas, de acuerdo a las operaciones a desarrollar en esta actividad de gestión de VFU, según el Anexo al proyecto técnico con visado del 11-01-05 e información contenida en la Diligencia de fecha 21 de abril de 2005 del Servicio de Residuos Industriales:  
. Zona cubierta para la Recepción de VFU previo a la descontaminación (de 264 m2), con pavimento impermeable y pendiente de 2% para que los fluidos derramados se recojan por gravedad en las arquetas estancas e impermeables ubicadas centralmente.  
. Zona cubierta para la Descontaminación (163 m2) y anexa a la zona de Recepción. El pavimento será impermeable y con pendiente (1%) al lateral de entrada a esta zona, donde se instalará una canalización estanca, con arqueta central también impermeable y estanca, prevista para la recogida de los diferentes residuos peligrosos derramados.  
. Zona cubierta para Almacenamiento de los Residuos Peligrosos extraídos de los vehículos (34 m2), situada junto a la zona de Descontaminación y delimitada por un cubeto de retención que será estanco e impermeabilizado con pinturas de resinas epoxi. Dispondrá de las medidas de prevención y extinción de incendios que establece la normativa vigente. En el interior del cubeto estarán depositados los diferentes envases de almacenamiento de los residuos peligrosos generados en la actividad de gestión de VFU. Así, se contará con contenedores para: las baterías; los filtros de aceite usados y trapos impregnados de aceite; los componentes con mercurio, catalizadores, pastillas de freno con amianto y airbags. Para los fluidos peligrosos extraídos de los VFU se tendrán depósitos independientes y estancos: aceites usados (de motor, de transmisión, de diferencial y de caja de cambios) en contenedor de 1.000 litros con cubeto para los derrames; combustibles en bidón de acero de 200 litros con cubeto para derrames; líquidos refrigerantes, anticongelantes y líquido de frenos, en garrafas de plástico de 50 litros con cubeto para los derrames. Los gases refrigerantes de los equipos de aire acondicionado de VFU se extraerán mediante máquina específica para esa función, almacenándose en botellas colocadas en posición vertical. Todos estos residuos serán retirados por empresas autorizadas por la Generalitat Valenciana.  
. Zona descubierta para el Almacenamiento de VFU ya descontaminados (700 m2) situada a continuación de la zona de descontaminación, con pavimento también impermeable y acondicionado con pendiente (de 1%) al lateral interior donde se instalará una canaleta estanca para la recogida de los posibles vertidos accidentales y conducirlos a la arqueta impermeable separadora de hidrocarburos. En la documentación se cita que .estos vehículos no recibirán ningún tipo de despiece o desguace, siendo prensados después de su descontaminación..  
. Zona para Almacenar los neumáticos fuera de uso (12 m2), consiste en un contenedor metálico de caja cerrada de 30 m3 de capacidad donde se apilarán los neumáticos usados hasta un máximo de 2'5 metros. La ubicación del contenedor se realiza, según plano del Anexo al proyecto, en un espacio al aire libre entre las instalaciones citadas anteriormente y la edificación destinada a vestuarios y aseos. En la zona se dispondrá de las medidas contraincendios que establece la normativa vigente.  
Las aguas residuales de los aseos serán vertidas a la red de saneamiento municipal.  
Las aguas pluviales de la zona descubierta .zona de Almacenamiento de VFU descontaminados. serán canalizadas hasta el separador de hidrocarburos y de éste se verterán a la red municipal.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 21 de mayo de 2004 se recibe del Área de Residuos de la D. G. de Calidad Ambiental de esta Conselleria el estudio de impacto ambiental presentado en la solicitud de autorización de gestión de residuos peligrosos por el Centro de vehículos al final de su vida útil (VFU).  
En fecha 25 de mayo de 2004 se solicita al Área de Residuos el proyecto técnico del Centro de recepción y descontaminación de VFU. Recibiendo el citado proyecto el 28 de octubre de 2004.  
El estudio de impacto ambiental, mediante anuncio de esta Conselleria publicado en el DOGV núm. 4.892 de fecha 26-11-20004, es expuesto al público durante el plazo de treinta días en el Ayuntamiento de San Vicente del Raspeig y en la Conselleria de Territorio y Vivienda. Finalizado el periodo de exposición pública no se ha presentado alegación alguna al mismo según certificado de fecha 21-01-05 de la Jefa de Negociado de Información y Registro de esta Conselleria y certificado del Secretario del Ayuntamiento de San Vicente del Raspeig de fecha 24 de febrero de 2005.  
En fecha 14 de febrero de 2005 se recibe del Área de Residuos de la D. G. de Calidad Ambiental un Anexo al proyecto técnico referido a una redistribución de zonas de la instalación, tratamiento de aguas pluviales y planos informativos.  
El 25 de abril de 2004 se recibe como documento adicional al proyecto técnico, del Servicio de Residuos Industriales del Área de Residuos, Diligencia en la que constan las manifestaciones realizadas por parte de la mercantil RECICLAJES CONESA, SL, tras la vista del expediente.  
Informes sectoriales  
En fecha 15 de octubre de 2004 se efectúa consulta al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria, recibiendo su contestación el 15-12-04.  
El Servicio de Residuos Industriales informa sobre la documentación presentada:  
Primero. La ampliación de la actividad consiste en la ejecución de nuevas instalaciones para la recepción y descontaminación de vehículos al final de su vida útil.  
Para ello se ha previsto la ejecución de zonas de recepción de vehículos, descontaminación y almacenamiento para los residuos generados en las labores de descontaminación y reciclado.  
Segundo. A los efectos de lo establecido en la normativa de residuos, deberá observarse la adecuación de las instalaciones al Real Decreto 1.383/2002, de 20 de diciembre, sobre gestión de vehículos al final de su vida útil. En este sentido, deberán habilitarse instalaciones para el almacenamiento de los vehículos descontaminados así como para las piezas recuperadas, al objeto de cumplir en los plazos legalmente establecidos los objetivos de recuperación de materiales.  
Tercero. Como variables significativas a observar se encuentran el impacto visual así como el control de los vertidos de las aguas pluviales de las zonas de recepción y almacenamiento tras la descontaminación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La presente actividad de Gestión de VFU se proyecta en terrenos de uso industrial que forman parte, actualmente, de la superficie de una parcela ocupada por una actividad de chatarrería. Esta parcela se encuentra colindando con otra instalación de Gestión de VFU y zona residencial, es decir forma parte de un suelo urbano industrial que hay junto al residencial en el núcleo urbano de San Vicent del Raspeig.  
Por esta localización, viene determinado en el estudio de impacto ambiental que el paisaje que presenta la zona es urbano-antropizado, más concretamente, es una zona de transición entre suelo industrial y suelo residencial.  
En la zona, en cuestión, no existe riesgo de inundación ya que es un terreno llano sin cauces o vaguadas; aunque por la porosidad del mismo le hace muy vulnerable, presentando un riesgo alto de contaminación de las aguas subterráneas.  
Por consiguiente, los elementos del medio a tener en cuenta de verse afectados debido a la ejecución y funcionamiento de la actividad de Gestión de VFU serán aire, suelo y agua (medio abiótico), además de la perceptual y social por la proximidad de las zonas urbanas residenciales.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
En el estudio de impacto ambiental se realiza una identificación y valoración cualitativa de los impactos en los elementos descriptores del entorno debido a las diferentes acciones que conlleva el proyecto, tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento.  
Los efectos negativos determinados y que requerirán la aplicación de medidas correctoras corresponden:  
. Calidad del aire. Aunque no existe un foco concreto de emisión proyectado, si se puede producir emisiones (polvo, ruido, humos) durante la fase de construcción y posibles escapes de los gases refrigerantes durante su descontaminación. El impacto se considera leve por ser temporal y recuperable.  
. Suelo. Durante la fase de construcción el impacto sería leve en caso de vertidos al mismo de residuos peligrosos (ej. aceites) procedentes de la maquinaria, camiones y vehículos en tránsito durante los trabajos correspondientes. En la fase de funcionamiento debido a los diversos residuos generados, su incidencia al suelo se considera severa.  
. Agua. Igualmente, se considera un impacto severo los vertidos o derrames de residuos peligrosos, además las aguas pluviales contaminadas con esas sustancias peligrosas aumentarían el riesgo de contaminación del suelo e infiltración a las aguas subterráneas, contaminándolas.  
. Zona residencial. La generación de ruido por la actividad podría afectar a esa zona residencial si se emitiera un nivel elevado, superando los límites aplicables a la zona industrial.  
. Paisaje. Corresponde a un área antropizado donde confluyen el uso industrial y el residencial, aunque éste último se implantó con bastante posterioridad a la actividad existente. La ejecución del proyecto será visible desde la zona residencial, así que tanto su construcción como su funcionamiento producirán un impacto visual por la generación temporal de residuos si éstos no son gestionados correctamente. Considerándose un impacto leve durante la fase de construcción y moderado durante su funcionamiento.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
1. Como medidas correctoras propuestas con el fin de minimizar los efectos negativos detectados y procurar que el resultado final sea admisible en el medio, se definen las siguientes:   
Durante la fase de construcción del proyecto.  
. Se evitará al máximo el levantamiento de polvo mediante la realización de riegos periódicos por el movimiento de tierras y el adecuado almacenamiento y manipulación de los materiales de construcción. Los residuos inertes que se produzcan se situarán en zonas menos visibles para ser gestionados por empresas autorizadas y trasladarlos a vertedero de inertes autorizado.  
. Los motores de combustión interna de la maquinaria y vehículos utilizados estarán en condiciones adecuadas para cumplir los límites de emisiones fijados en la legislación vigente. Y todos los vehículos estarán igualmente en perfectas condiciones como para no producir derrames de aceites u otro líquido residual al suelo.  
Durante la fase de funcionamiento de la actividad.  
. Por la producción de residuos peligrosos (RP's), se instalará pavimento impermeable en la totalidad de la superficie ocupada por el Centro de VFU, dotándose las zonas con pendientes para facilitar la recogida de los líquidos residuales peligrosos derramados o vertidos accidentalmente.  
En la Zona de Descontaminación la recogida de estos residuos derramados se realiza mediante una canalización estanca situada a su entrada. Esta canalización tendrá una arqueta también estanca e impermeable donde se retendrán los residuos.  
En la Zona cubierta de Almacenamiento de los residuos peligrosos, toda su superficie quedará delimitada por la construcción de un cubeto de retención que será estanco e impermeabilizado con pinturas de resinas epoxi, igual forma de impermeabilización empleada para las otras zonas del Centro de VFU.  
En la zona cubierta para la Recepción de VFU se instalarán arquetas estancas e impermeables.  
La Zona descubierta donde se Almacenarán los VFU ya descontaminados contará con canalizaciones periféricas para la recogida y canalización de las aguas pluviales, o posibles líquidos residuales derramados, a una arqueta impermeable separadora de hidrocarburos previo a su vertido definitivo a la red municipal.  
Se evitará colocar sobre el suelo piezas extraídas de los VFU que estén impregnadas con sustancias peligrosas (aceites, etc.).  
Como productor de (RP's), observará las prescripciones legales establecidas en la Sección 2ª del Capítulo II del Real Decreto 833/1988, de 20 de julio.  
Los gases refrigerantes de los equipos de aire acondicionado de VFU se extraerán mediante máquina específica para esa función, almacenándose en botellas colocadas en posición vertical.  
Se contará con una cantidad adecuada de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales que pudieran tener lugar durante el trasiego de residuos líquidos por rebose de cubas y depósitos, manipulación de residuos líquidos, etc. El absorbente contaminado se gestionará en función de la naturaleza del derrame, pero en ningún caso se limpiarán los derrames de residuos peligrosos con chorro de agua.  
. Gestión de RP's, para lo cual se ha solicitado esta autorización, además de mantener el correcto funcionamiento de la actividad y las instalaciones, según prescripciones del RD 1383/2002, de 20 de diciembre, sobre gestión de VFU, se observarán las obligaciones administrativas que se determinen en materia de admisión, aceptación, control y seguimiento de los VFU gestionados.  
Con los vehículos descontaminados se cita en el estudio de impacto ambiental que serán prensados por la empresa que posee autorización para este tipo de residuos (RNP's), siendo la valorización el destino final de estos vehículos prensados. No contemplándose en la documentación, por tanto, ningún tipo de instalación para depositar las posibles piezas recuperables de los vehículos descontaminados.  
. La gestión de los neumáticos fuera de uso, considerados residuos no peligrosos, será su almacenamiento temporal de acuerdo al D. 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana. Se entregarán a gestor autorizado, llevando un registro documental de los mismos, y la empresa se inscribirá en el Registro de Productores de Neumáticos Fuera de Uso de la Comunidad Valenciana.  
. Respecto a la producción de ruido. La actividad funcionará siempre en horario diurno, respetando las horas de descanso nocturno. Se garantizará no sobrepasar los niveles límites establecidos, para dicha zona, por las Ordenanzas Municipales y Ley 7/2002 de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica. De contar con algún aparato o máquina con un nivel acústico significativo, se adoptarán las medidas de insonorización pertinentes que garanticen el cumplimiento de los límites fijados en la Ley 7/2002.  
. Para minimizar el impacto visual de la actividad se propone la instalación de un cerramiento opaco, preferentemente de naturaleza vegetal, en los lados de la parcela con mayor visibilidad para la zona residencial limítrofe. Se evitará el almacenamiento de los VFU, en el recinto de la actividad, en pilas de más de dos unidades.  
Teniendo en cuenta que la actividad de gestión de los VFU (RP's) se desarrollará junto a la actividad de chatarrería en la misma parcela industrial, se considera apropiado que el nivel del pavimento impermeable construido del Centro de VFU quede sobreelevado respecto al del pavimento del resto de la parcela, con el fin de asegurar que no se contaminen las aguas de escorrentía.  
La ejecución del cerramiento opaco propuesto como medida al impacto visual y acústico a la zona residencial, conlleva a realizar previamente la delimitación del suelo industrial para configurar la real parcela industrial del total de la superficie vallada que dispone actualmente la promotora.  
La empresa tendrá en cuenta para aquel suelo no incluido en la parcela industrial, pero que ha estado sometido a uso industrial, el informe preliminar de situación que establece el art. 3 en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
2. Programa de Vigilancia Ambiental.  
El programa de vigilancia ambiental que contiene el estudio de impacto ambiental es referido al seguimiento y control de la gestión de los residuos peligrosos (VFU) y al de la producción de residuos peligrosos según legislación aplicable. Respecto a los vertidos de la actividad se establece el mantenimiento periódico de las redes de drenaje y del sistema de recogida y tratamiento de pluviales contaminadas por los derrames de residuos peligrosos, los residuos obtenidos de las operaciones de mantenimiento serán retirados por empresa gestora de residuos peligrosos autorizada.  
Las operaciones de mantenimiento del sistema de pluviales se consideran aceptables, incluso para cuando este sistema corresponda a la totalidad de la parcela industrial. Además, se comprobará el correcto tratamiento de esta agua realizándose analíticas de control (al menos una vez al año), mediante la toma de muestra de una arqueta instala previo a su conexión a la red municipal, y cuyos parámetros analizados no han de superar los límites de vertido que establece la normativa municipal a todas las aguas residuales que se viertan a la red de saneamiento municipal, o establezca la Entidad de Saneamiento.  
Se realizará un control de ruido para comprobar las medidas de aislamiento ejecutadas como el apantallamiento opaco de naturaleza vegetal, y que se mantendrá en buen estado, previsto para corregir el impacto visual a la zona residencial y la aplicación de silenciadores en aquella maquinaria o aparatos que lo requieran, en cumplimiento de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunidad Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I apartado 6 c) del Decreto 162/90.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Centro autorizado de recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso, promovido por RECICLAJES CONESA, SL, para ubicar en el suelo industrial de su instalación de chatarrería, situada en C/ Teular nº 17, en del municipio de San Vicente del Raspeig (Alicante), siempre que se desarrolle cumpliendo lo establecido en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
. Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
Las zonas del Centro de VFU donde se manejen los residuos peligrosos estarán situadas una a continuación de la otra, facilitando las operaciones entre ellas para minimizar el riesgo de accidentes o derrames de esos residuos peligrosos, y evitar expandirlos a otros espacios no acondicionados para ello.  
. La construcción del pavimento impermeable, y dotado de pendientes por zonas del Centro de VFU, se efectuará de forma tal que su nivel quede a una cota lo suficientemente elevada del exterior de la parcela industrial para reducir el riesgo de contaminación de las aguas de escorrentía que se puedan producir en dicha parcela.  
. Previo a la ejecución del proyecto del Centro de VFU, que incluye el cerramiento opaco como medida correctora al impacto visual y acústico a la zona residencial colindante, se delimitará mediante vallado el suelo industrial que posee la promotora en la gran superficie que actualmente utiliza para su actividad de chatarrería.  
Por el uso industrial que, actualmente, tiene los terrenos que queden fuera de la parcela industrial, la empresa deberá atenerse al cumplimiento de lo establecido en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares par la declaración de suelos contaminados.  
. Los residuos a gestionar, así como los generados por la actividad serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos y el Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la Producción, Posesión y Gestión de los Neumáticos Fuera de Uso.  
. Las arquetas de retención de derrames de cada zona de operaciones del Centro de VFU serán estancas, facilitando con ello la recogida individual del residuo derramado en envase adecuado y almacenado en la zona de Almacenamiento de RP's. Igualmente se hará con los residuos procedentes de la limpieza de piezas, con los obtenidos en las operaciones de mantenimiento de la instalaciones (lodos, ..) y de la limpieza del pavimento del Centro, controlando así su destino final a gestor autorizado junto al resto de los RP's producidos durante la actividad.  
. Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior, a controlar en la vigilancia ambiental, garantizará que el nivel acústico transmitido al interior de las viviendas colindantes no supere los niveles establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra La Contaminación Acústica. La empresa deberá atenerse al cumplimiento de lo establecido en el Título IV, capítulo II .Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios. y en el Título II, Capítulo II .Niveles de perturbación., de la citada Ley 7/2002.  
. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental incluirá:   
La vigilancia periódica con las operaciones de mantenimiento y buen funcionamiento de: la impermeabilidad del pavimento y arquetas, así como la estanqueidad de éstas últimas; de las redes de drenaje del Centro de VFU; su sistema de recogida de pluviales y tratamiento, así como la red de pluviales de la parcela industrial y sistema de tratamiento. Los residuos obtenidos de las operaciones de mantenimiento serán retirados por empresa/s gestora/s autorizadas.  
Analíticas de control de las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado municipal, realizadas semestralmente por una OCA, mediante la toma de muestras de las arquetas instaladas previo a su conexión a la red municipal.  
Los parámetros analizados no han de superar los límites de vertido que establezca la normativa municipal o la Entidad de Saneamiento. Se remitirá copia de estos resultados al organismo que autorice el vertido, como el Ayuntamiento de Sant Vicent del Raspeig.  
Se vigilará y realizarán las labores de jardinería pertinentes (riegos, abonos, sustitución de ejemplares secos, ..) para mantener en buen estado la pantalla vegetal instalada, junto al vallado que se realice al delimitar la parcela industrial, como medida correctora al impacto visual y acústico a la zona residencial colindante.  
Mediciones de ruido ambiental en la parcela y en el exterior de la misma, realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa a la puesta en marcha y una vez al año, al objeto de comprobar la eficacia de las medidas correctoras y cumplimiento de las condiciones acústicas del entorno.  
. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 5 de mayo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 257/AIA de 2003  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Vilanova d'Alcolea (Castellón).  
Promotor: Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Vilanova d'Alcolea (Castellón).  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es el Plan General de Ordenación Urbana de Vilanova d'Alcolea (Castellón).  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El municipio de Vilanova de Alcolea en la actualidad se rige urbanísticamente por el Proyecto de Delimitación del Suelo Urbano, aprobado definitivamente por la Conselleria de Obras públicas, urbanismo y transportes el 27 de junio de 1989, sobre el cual no se ha realizado ninguna modificación, ningún Planeamiento de Desarrollo ni ningún Planeamiento de Acción Territorial.  
Los objetivos principales de la ordenación propuesta en el Plan General son:  
. Ordenación del núcleo histórico y del suelo.  
. Ordenación de las zonas de crecimiento colindantes a dicho núcleo, mediante la redacción de ordenanzas de la edificación que permitan un desarrollo urbano compatible con los valores artísticos del núcleo urbano.  
. Colmatación del casco urbano, mediante la clasificación de un suelo urbanizable que completa un vacío urbano de importancia.  
. Ampliación de las áreas edificables junto al ensanche de la población, potenciando un crecimiento ordenado de las mismas en su zona de expansión natural, con unas tipologías acordes con el carácter de la población.  
. Previsión del suelo industrial que satisfaga en un futuro la demanda hoy existente en cuanto a la implantación de industrias de usos complementarios con el aeropuerto y otros usos industriales, sin que existan tensiones especulativas.  
Para cumplir los objetivos propuestos se plantean una serie de sectores urbanizables de ámbito residencial e industrial, se prevé un aumento de 2.500 habitantes aproximadamente a raíz del desarrollo de la totalidad de las actuaciones.  
La clasificación y calificación del suelo planteada es la siguiente:  
Suelo urbano: 146.162 m2  
. S.U. Residencial: 146.162 m2  
Suelo urbanizable: 433.400 m2  
S.Ur. Industrial: Sector I: 292.441 m2  
S.Ur. Residencial: Sector I: 37.066 m2  
Sector II: 21.035 m2  
Sector III: 65.432 m2  
Sector IV: 17.426 m2  
Suelo no urbanizable: 63.394.601 m2  
S.N.U. Común: 35.103.731 m2  
S.N.U. Protección Viaria: 1.001.992 m2  
S.N.U. Protección D. Hidráulico: 7.384.400 m2  
S.N.U. Protección Ecológica/Paisajística: 19.226.978 m2  
S.N.U. Protección Vías Pecuarias: 677.500 m2  
Alternativas  
Se valoran una serie de factores para establecer un equilibrio estable y sostenible de los intereses sociales de la comunidad, y el mantenimiento de los valores ecológicos del entorno físico que constituye su ámbito de aplicación.  
Tramitación Administrativa  
. 15 de julio de 2003. El Ayuntamiento remite proyecto junto con el Estudio de Impacto Ambiental, relativo al Plan General de Ordenación Urbana de Vilanova de Alcolea, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
. 11 de agosto del 2004: remisión para su constancia de la documentación modificada del PGOU, por parte de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Castellón, al Área de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia.  
. En fecha 30 de septiembre de 2.004, el director general de Gestión del Medio Natural realizó una solicitud de información al promotor, con el fin de subsanar algunas deficiencias detectadas en el estudio de la documentación aportada.  
. En fecha 16 de febrero de 2005, se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda la .Ampliación del Estudio de Impacto Ambiental del PGOU de Vilanova d'Acolea., que consta de Memoria, Planos y Estudio Arqueológico.  
. En fecha 18 de abril de 2005, se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda, los trámites relativos a la información al público de la documentación del Plan General con las modificaciones incorporadas.  
Información pública  
. 27 de diciembre de 2000: Sesión del Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea donde se aprueba dar cuenta a la COPUT de los primeros trámites en la elaboración del PGOU (formalización del concierto previo).  
. 8 de febrero de 2001: Informe del Concierto Previo del Servicio Territorial de Urbanismo dirigido al Ayuntamiento.  
. 18 de julio de 2002. Informe de la secretaria del Ayuntamiento en el que se concluye que puede someterse a información pública el PGOU junto con su EIA.  
. 25 de julio de 2002: El Ayuntamiento aprueba el sometimiento a información pública del PGOU junto a su EIA.  
. 26 de julio de 2002. remisión del certificado de información pública del PGOU y su EIA dirigida a:  
Ayuntamiento de Benlloch.  
Ayuntamiento de Alcalá de Xivert.  
Ayuntamiento de Cuevas de Vinromá.  
Ayuntamiento de Sierra de Engarcerán.  
Conselleria de Medio Ambiente de Castellón.  
Conselleria de Sanidad Castellón.  
Conselleria de Educación Castellón.  
. 29 de julio de 2002: Notificación del Ayuntamiento de la suspensión de licencias.  
. 17 de septiembre de 2002: Se publica el sometimiento a Información Pública del PGOU y su correspondiente EIA en el DOGV nº 4337.  
. 19 de septiembre de 2002. Publicación en el Diario Mediterráneo del sometimiento a información pública del PGOU y de su correspondiente EIA.  
. 13 de enero de 2003: informe realizado por el equipo redactor del PGOU sobre las alegaciones presentadas.  
. 11 de abril de 2003: El arquitecto municipal realiza un escrito en el que se indica que no existen inconvenientes en el informe de alegaciones presentado por el equipo redactor del PGOU.  
. 22 de abril de 2003. Certificado de la secretaría del Ayuntamiento en el que se indica que ninguna de las alegaciones presentadas tiene carácter medioambiental.  
. 22 de abril de 2003. Informe de la secretaría del Ayuntamiento que tras el trámite seguido no ve obstáculo para el sometimiento a aprobación provisional del PGOU.  
. 28 de abril de 2003: el Ayuntamiento acuerda someter a aprobación provisional el PGOU y su EIA, así como la resolución de las alegaciones presentadas. En la misma sesión se aprueba provisionalmente.  
. 12 de mayo de 2003: Notificaciones de las resoluciones a las alegaciones.  
. 29 de enero de 2004: Acuerdo del Ayuntamiento para exposición al público del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos.  
. 10 de junio de 2004: El Ayuntamiento acuerda someter a aprobación provisional el Catálogo de Bienes y espacios protegidos del municipio de Vilanova. En la misma sesión se aprueba provisionalmente.  
. 12 de julio de 2004: Se aprueban por parte del Ayuntamiento los documentos aportados subsanatorios de las deficiencias indicadas por la Conselleria de Territorio y Vivienda, y se refunde en un único documento.  
. Se presentaron 9 alegaciones de carácter urbanístico.  
. 29 de julio de 2004: se acuerda el sometimiento a información pública de la modificación de la redacción del PGOU del municipio de Vilanova de Alcolea, llevada a cabo por los siguientes motivos:  
La Conselleria de Cultura y Educación ha requerido al Ayuntamiento al objeto de que aporte una parcela, con una superficie de 4000 m2 para la construcción sobre la misma del nuevo centro Escolar CP .Trescaire.. La implantación de dicho Centro debe llevarse a cabo sobre suelo calificado en el PGOU aprobado provisionalmente como suelo urbanizable de uso industrial (Sector II ZIN 2. Así se propone crear el denominado DOT 1 a tales fines, con una superficie de 9.853,76 m2).  
Respecto a dicho Sector II ZIN 2, se ha considerado que el mismo debe reducirse, en el sentido de que el Proyecto de Delimitación del Suelo Urbano existente hasta la redacción del PGOU parte del suelo era .urbano. y debe volverse a su calificación de .urbano., tal y como se grafía en el plano OB1. Así, el Sector II ZIN 2 queda reducido a una superficie de 5.281,16 m2.  
Se ha considerado que debe ampliarse el suelo urbanizable para uso residencial, y a tal efecto se ha creado el Sector 4 ENS 4, con accesos adecuados y que afecta a una superficie de 18.977,56 m2.  
Igualmente, respecto a las normas que forman parte del PGOU aprobado provisionalmente, se propone ratificar las mismas, así como el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos, incorporando como anexo la determinación de qué constituye Patrimonio Municipal del suelo, así como sus fines, destino y enajenación del mismo.   
. Con fecha 18 de agosto de 2004, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, se publicó el anuncio de la exposición pública del PGOU con las modificaciones realizadas.  
. Asimismo con fecha 23 de agosto de 2004 se publicó el anuncio de la referida exposición pública en el periódico Mediterráneo.  
. En base a dicha exposición pública se presentaron 7 alegaciones.  
. El día 13 de enero de 2005, en el Pleno ordinario del Ayuntamiento, se acuerda la aprobación provisional del Plan General de Ordenación Urbana; y se contesta a las últimas alegaciones presentadas.  
Resumen de las alegaciones  
Se presentaron 9 alegaciones de carácter urbanístico en la primera exposición pública del PGOU y de las 7 realizadas en la segunda exposición al público de la documentación modificada, 6 de ellas fueron de carácter urbanístico y una parcialmente de carácter ambiental, la cual se resume a continuación:  
. Manuel Martínez Martínez (24 de septiembre de 2004). Presenta tres alegaciones de carácter urbanístico y una de carácter ambiental:  
. De carácter urbanístico. Solicita se modifique la línea de trazado del gaseoducto.  
. De carácter urbanístico. Solicita se modifique la Zona Dotacional donde se pretende ubicar el nuevo Centro Escolar, trasladándola a la zona donde está ubicado el actual Centro, con lo que esta última se solicita se incluya como urbanizable.  
. De carácter urbanístico. Solicita se Incluya un desvío consistente en la circunvalación del suelo por la zona Sur.  
De carácter ambiental. Texto: Incluir dentro del catálogo de espacios protegidos los siguientes:  
.Molins fariners. ubicados a lo argo del .riu Flaó o de les Roques.. Estos son .el Molí del Notari., .Molí de Carlos o Blasco., .Molí Travero., .Molí de Bellés., .el Molí ressolat. y .el Molí del Mas de Traver..  
.Font del Mas de Calf., .Font del Puig Pedro. y .Font de la vila o dels terrers., y sus entornos.  
.Olivar d'Alzina. donde se encuentran restos ibéricos.  
Ermita, monte y paraje de .Santa Barbara..  
Paraje de .la Sud..  
Yacimiento arqueológico de la Vilavella.  
.Camí de la capelleta. o de la Torre. Camino Ibérico con restos románicos (.empedrat.).  
Respuesta: Se estima la alegación en función de lo contemplado en el .Estudio Arqueológico y Etnologico. elaborado por la Arqueóloga Mª Pilar Ulloa Chamorro a indicaciones de la Conselleria de Cultura.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
Las entidades consultadas son las siguientes:  
. Conselleria de Sanidad Castellón.  
. Conselleria de Educación Castellón.  
. Oficina del Plan de Carreteras.  
. Servicio de carreteras de la Diputación Provincial de Castellón.  
. Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
Las respuestas recibidas son las siguientes:  
. 18 de agosto de 2003: Resolución del jefe del Servicio Territorial de Urbanismo, comunicando informe desfavorable de la Oficina del Plan de Carreteras.  
. 3 de septiembre de 2003: Resolución del jefe del Servicio Territorial de Urbanismo, comunicando informe desfavorable del Servicio de carreteras de la Diputación Provincial de Castellón.  
. 30 de octubre de 2003: Resolución del jefe del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, indicando que se carece de Catálogo.  
Aportaciones de información o documentación complementaria  
Una vez comenzado el trámite de Evaluación de Impacto Ambiental, en fecha 30 de septiembre de 2.004, el director general de Gestión del Medio Natural realizó una solicitud de información al promotor, con el fin de subsanar y/o ampliar algunos aspectos del Estudio de Impacto Ambiental, que se indican a continuación:  
. Se debería solicitar informe a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia sobre yacimientos arqueológicos y etnológicos en el término municipal de Vilanova d'Alcolea, estudiándose las posibles afecciones al mismo.  
. Debe incluirse un Estudio comparativo de la situación ambiental actual y futura, con y sin la actuación derivada del proyecto objeto de la evaluación, para cada alternativa.  
. Debe especificarse la demanda futura de agua potable al ir desarrollándose los distintos sectores del planeamiento.  
. Debe estimarse el volumen que se generará de aguas residuales con los nuevos sectores, indicando cuales son las características previsibles de las aguas residuales de origen industrial. Además se especificarán las características del sistema de depuración actual y futuro.  
. Se estimará el volumen de residuos que se prevé cuando se desarrollen los sectores, sistema de recogida, tratamiento y/o eliminación de los residuos generados. Se indicará si vertedero actual está preparado par hacer frente al futuro volumen de residuos hasta que se ejecute un nuevo vertedero de residuos sólidos urbanos, puesto que el vertedero actual no reúne unas características adecuadas.  
. Se deben mencionar todos los montes de utilidad Pública existentes en el término municipal de Vilanova d'Alcolea, que se deberán clasificar como suelo no urbanizable de especial protección.  
. Se debe reflejar la ubicación de los yacimientos arqueológicos en el plano de clasificación del suelo  
. Se detallará la afección a las vías Pecuarias debido a la nueva clasificación de suelo.  
. Por último, se tendrá que revisar la zona y condiciones de ampliación del suelo urbanizable para uso residencial denominado Sector 4 ENS 4 en el PGOU modificado, ya que las demás modificaciones realizadas no implican cambios significativos desde el punto de vista ambiental.  
El Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea, debe informar sobre los trámites referentes al proceso de información pública del PGOU modificado y su correspondiente EIA., el anuncio de exposición en el DOGV y en un diario de expansión no oficial de la zona, las alegaciones (si las hubiera) presentadas durante el periodo de exposición pública, respuesta a las alegaciones presentadas, así como la aprobación provisional de los mismos  
El Estudio de Impacto Ambiental ampliado deberá completar el análisis de todos aquellos aspectos del proyecto que pudieran causar efectos directos e indirectos sobre la población humana, la fauna, la flora, la vegetación, la gea, el suelo, el agua, el aire, el clima, el paisaje y la estructura y función de los ecosistemas previsiblemente afectad y la interacción entre estos factores así como sobre el patrimonio histórico, arqueológico, paleontológica y etiológico, sobre las relaciones sociales y las condiciones de sosiego público tales como ruido, vibraciones, olores y emisiones luminosas.  
Con fecha, de registro de entrada, 16 de febrero de 2005 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda la siguiente documentación aportada por el promotor, formada por:  
Ampliación del Estudio de Impacto Ambiental del PGOU de Vilanova d'Acolea, consta de Memoria, Planos y Estudio Arqueológico.  
Con fecha de entrada 12 de abril de 2005 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda la siguiente documentación:  
. Copia de las publicaciones de los edictos en el DOGV y un periódico de la provincia.  
. Copia de las alegaciones presentadas sobre la base de la citada exposición pública.  
. Certificado del acuerdo plenario aprobando provisionalmente la documentación de PGOU y resolviendo las citadas alegaciones.  
Afecciones legales  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el término municipal de Vilanova de Alcolea no existen LIC'S ni ZEPAS.  
En el municipio existen 2 montes de utilidad pública: Monte CS 1045 .Más de Comos. y Monte CS 1032 .Santa Bárbara. y .Más de Calaf.. Dichos montes quedan clasificados como Suelo No Urbanizable con Protección Ecológica y Paisajística.  
Se encuentran registrados en el municipio un total de 8 incendios entre el año 1993 y 2003, aspecto que no ha sido considerado en el Estudio de Impacto Ambiental. Ninguna de las zonas afectadas por los incendios es objeto de reclasificación en el Plan General.  
En el TM de Vilanova d'Alcolea existen 3 vías pecuarias: Cordel del Paso Real, con una anchura legal de 37,5 m, y una longitud de 12.000 m, Camino de Los Romanos, (Antigua Vía Augusta); con una anchura legal de 20 m y una longitud de 9.000 m. y Colada de los Caminos de Oropesa y la Balsa Enchil; que se distingue en dos tramos:  
. Tramo 1 de 4 m de anchura legal y 1.500 m de longitud en la parte sur del término municipal.  
. Tramo 2 de 15 m de anchura legal y longitud 2.500 m que se extiende de de Oeste a Este hasta enlazar con el Paso Real.  
Dichas Vías Pecuarias se encuentran calificadas como de Protección de Dominio Público de Vías Pecuarias.  
En el Municipio según el Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte y en diferente bibliografía, están inventariados un total de 14 yacimientos arqueológicos. La descripción de todos ellos así como la del patrimonio etnológico, se realiza en el Estudio Arqueológico y Etnológico presentado por el promotor y remitido a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. Hay que destacar sobretodo la presencia de la Vía Augusta, principal eje viario en la antigüedad, por lo que la mayoría de los yacimientos arqueológicos y elementos del patrimonio del Término municipal se concentran a los lados de esta vía.  
Consideraciones ambientales  
La red fluvial del municipio, está formada por numerosos barrancos de carácter efímero con cuencas muy reducidas y escasa longitud, las cuales sólo llevan agua después de fuertes precipitaciones. Por tanto la circulación superficial de agua en el término municipal, es muy escasa siendo claro el predominio del drenaje subterráneo.  
Explotación de los recursos naturales.  
Agua potable  
Para hacer una previsión de la futura demanda de agua potable, a medida que se vayan desarrollando los respectivos sectores, se hace una previsión de la población que ocuparía cada sector una vez completado su desarrollo, en total se prevé un incremento de unas 2.500 personas.  
Considerando una necesidad potencial de 250 litros por persona y día, incluyendo no solo las necesidades estrictamente domésticas, sino también las generadas por los servicios asociados a la habitabilidad humana. Se concluye que la necesidad potencial máxima será de 625.000 litros/día, pero no se aporta certificado de la Confederación Hidrográfica sobre la suficiencia de agua potable en calidad y cantidad para asumir el desarrollo del Plan General.  
Saneamiento y depuración de aguas residuales  
Respecto a las aguas residuales se indican las características del sistema de depuración actual, y según la previsión del aumento de población que prevé el PGOU, se considera que la capacidad de la EDAR actual es claramente insuficiente.  
Por ello se indica que es imprescindible la propuesta de una ampliación de la capacidad de la EDAR, para asumir el aumento del agua residual producida a raíz del desarrollo de los sectores. En el Estudio de Impacto Ambiental se indica que debido a que no se puede predecir el tipo de industrias que se van a instalar en el municipio, es imposible predecir las características de las aguas residuales que se van a generar. Por lo que una vez planificadas, éstas deberán adecuar los vertidos, cumpliendo la legislación vigente al respecto, antes de su vertido a la red de saneamiento.  
Gestión de residuos  
Respecto a los residuos sólidos, se presentó un documento por el que El Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea ha suscrito con la Mancomunidad de Espadan-Mijares un convenio para la gestión y tratamiento de los RSU generados por el municipio, en el vertedero de Tales.  
Asimismo el Ayuntamiento ha acordado el servicio de recogida con la mercantil FCC MEDIO AMBIENTE, SA, garantizando una correcta gestión integral de los residuos.   
La previsión de producción de residuos urbanos, considerando que se ha previsto un aumento de la población hasta los 2.500 habitantes como máximo, considerando una producción diaria de 1,2 Kg/hab/día, es de 3.000 Kg/día.   
El cultivo más frecuente es el almendro, seguido de la vid, también existen parcelas dedicadas a cultivos de herbáceos de secano. En las zonas no cultivadas predomina el matorral mediterráneo y según las características edafológicas puede predominar la composición de garriga, dominando en unos casos la coscoja, el lentisco, romero, etc. La etapa de transición hacia el encinar de Quercus rotundifolia es la formación vegetal potencial de la zona.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental..  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Plan General de Ordenación Urbana de Vilanova d'Alcolea (Castellón), siempre y cuando se tengan en consideración los siguientes condicionantes:  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Se debe presentar certificado de la Confederación Hidrográfica del Júcar, sobre la disponibilidad de agua en calidad y cantidad suficiente, para garantizar el abastecimiento de la totalidad del agua potable demandada a raíz del desarrollo del Plan General.  
2. Paralelamente a la ejecución de los sectores previstos, se efectuarán las infraestructuras previstas en materia de depuración de aguas residuales correspondientes de forma que se garantice el pleno funcionamiento de las instalaciones en el momento del inicio de ocupación. En los sectores industriales será de aplicación la legislación vigente, en cuanto al tratamiento previo al vertido a la red de saneamiento.  
3. Se deberá certificar el correcto tratamiento de los R.S.U., generados a raíz del desarrollo de la totalidad de las actuaciones previstas en el Plan General, ya que el certificado presentado asegura la gestión de los residuos generados en la actualidad, por lo que se debe asegurar la posibilidad de gestión una vez desarrolladas las actuaciones planteadas en el Plan. En caso de ser necesario se dotará de un vertedero controlado de residuos inertes para garantizar la deposición de los residuos generados en las obras de mayor envergadura.  
4. En cuanto a las vías pecuarias, se asegurará tal y como se refleja en la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental, el mantenimiento de la integridad superficial de las vías, la idoneidad de los itinerarios y de los trazados junto con la continuidad del tránsito ganadero y demás usos complementarios y compatibles con éste. En el caso de proponer el desvío o modificación del trazado de la misma, se realizará previa autorización del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Castellón, sometiendo la modificación del trazado a información pública por espacio de un mes.   
5. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 13 de mayo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 35/05-AIA  
Título: Industria para la fabricación de baldosas cerámicas  
Promotor: AZULEJO ESPAÑOL, SL  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Localización: Islas Baleares, 18 . Polígono Industrial El Colador II Parcela M5-M7 . 12200 Onda (Castellón)  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
AZULEJO ESPAÑOL, SL. es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado,), en cuyas instalaciones de la Islas Baleares, . Polígono Industrial El Colador II Parcela M5-M7 18 esq. av. Real de Extremadura del término municipal de Onda (Castellón), específicamente de fabricación de baldosas cerámicas partiendo de polvo atomizado de arcillas y esmaltes, con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada, motivo por el que se redacta el proyecto evaluado.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento.   
La capacidad productiva actual es 3.300.000 m2/año, equivalente a 170 Tm/día   
AZULEJO ESPAÑOL, SL., situada en una parcela calificada como suelo urbanizable uso industrial SUR-1, del PGOU del municipio de Onda, según informe urbanístico municipal de 14 de octubre de 2003 aportado, en el que se expone que no existe inconveniente en otorgar licencias de obra y actividad que no se encuentre calificada como potencialmente insalubres y peligrosas del decreto 2414/1961, de 30 de noviembre. Por otra parte se informa en él que el sector SUR-1, cuenta ya con la urbanización finalizada.  
En fecha 3 de octubre de 2003, mediante el DECRETO 1.723/2.003, el Ayuntamiento de Onda otorgó la Autorización de la Instalación de la Actividad.  
Las instalaciones industriales constan de 2 líneas de fabricación de baldosas cerámicas mediante el proceso de monococción: Prensado de polvo atomizado, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en horno de gas natural, y enfriamiento. Y una vez construida la baldosa, clasificación, seguido del empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como molienda y preparación de esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado, almacén de pantallas serigráficas, redes de gas natural, aire comprimido y aguas (de proceso, industrial y potable), etc.  
Cuenta con redes separadas de saneamiento para la evacuación de aguas residuales de uso doméstico y de pluviales, que vierte al alcantarillado municipal, contando con arqueta de control para las primeras. Y las industriales son recogidas y tratadas, exponiéndose que son depuradas y recicladas totalmente, no obstante en el esquema del balance de agua hay una corriente de 0,09 m3/h vertida.  
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcilla atomizada, y esmaltes y colores cerámicos, y como fuentes de energía, gas natural canalizado y electricidad.  
Antecedentes  
En el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental no consta ningún antecedente a nombre de Azulejo Español SL.  
Tramitación administrativa  
. En fecha 14 de febrero de 2005 se recibe, remitido por el Area de Evaluación Ambiental, el expediente administrativo de tramitación de la autorización, expresándose que no se ha habido alegaciones en la Conselleria de territorio y Vivienda ni en el Ayuntamiento, adjuntándose.:  
. Proyecto Básico de Solicitud de Autorización Ambiental Integrada (Documentos I y II).  
Estudio de Impacto Ambiental.  
. Documentación complementaria en respuesta a requerimiento.  
. Información pública a que fue expuesto por la D.G. de Calidad Ambiental en el DOGV de 27/4/04.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, residuos sólidos y líquidos y vertidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 .Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana..  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación ni de deslizamiento, de baja vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, y la Cartografía Temática del Territorio de la Generalitat Valenciana.  
Dado que la situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. Si bien hay una concentración de industrias deberán extremarse las exigencias de contaminación y pudieran establecerse controles adicionales.  
El estado ambiental de la zona, según los datos conocidos, es correcto, siendo los valores promedio de inmisión de la localidad de Onda inferiores a los límites de valores guía.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, no se hacen constar las características de los almacenamientos, hasta su recogida por gestor autorizado. En este punto no se ha expresado nada referente a las características constructivas, ni de ubicación de los diferentes almacenamientos, pro lo que tendrán que atenerse a lo dispuesto en RD 833/88 de 20 de julio. Teniendo, por otra parte, prevista la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos recuperándose algunos por valorización dentro del sector cerámico.   
Es reseñable que se proyecta un pequeño vertido de aguas residuales industriales, si bien ha de garantizarse la impermeabilización de las balsas de almacenamiento, y se exige, dado que los esmaltes y colores cerámicos pueden contener compuestos peligrosos, que se caractericen tales residuos y en caso de resultar residuo peligroso habrá de ser autorizado como gestor de tal residuo peligroso por la Dirección General de Calidad Ambiental. Debiendo establecerse controles periódicos, ante todo en los cambios de formulaciones.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los hornos y polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las plantas de fabricación de arcilla atomizada y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
Contaminación acústica. Vibraciones  
Estando sometida la actuación a evaluación de impacto ambiental, deberá atenerse a lo establecido en el Título IV, Capítulo II: Condiciones de las Actividades Comerciales, Industriales y de de Servicios y en el Título II Capítulo II: Niveles de Perturbación, de la Ley 7/2002 de Protección contra la Contaminación Acústica. Y de acuerdo con el artículo 37 de la citada Ley 7/2002 deberá aportar en el plazo máximo de 5 años una auditoria de autocontrol.  
Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 6 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos que deberán someterse al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
. En la los hornos y secaderos: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2, y probablemente F y Pb procedentes de loa esmaltes.  
. La descarga de camiones-volquete es un punto de generación de polvo. La caseta de descarga deberá disponer de un sistema de captación de polvo, debidamente dimensionado, capaz de impedir la salida de polvo.  
. En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de otros focos difusos de las instalaciones y el producido por el tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los siguientes límites de en chimeneas de los procesos de atomización:  
Contaminante  
Párticulas 150 mg/m3  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m3  
Cl2 230 mg/m3  
ClH 460 mg/m3  
SO2 4300 ppm  
Opacida 2 (Ringelman)  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella y cuidando la limpieza de los elementos del camión.  
La industria se encuentra recogida en el grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida de control de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibilitan la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tiene accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua de la industria procede de la red general de abastecimiento de la zona industrial.  
Las aguas residuales del proceso industrial procedentes de la molienda y preparación de esmaltes y baldeo de las instalaciones son reprocesadas tras la depuración por proceso fisicoquímico de floculación-coagulación y almacenadas en balsa impermeable, observándose un pequeño vertido del tanque de almacenamiento de las aguas depuradas, que deberá ser controlado analíticamente y en caso necesario ser gestionado como residuo peligroso.  
Las aguas residuales de uso sanitario se vierten al alcantarillado municipal, deberán ser vigilados los parámetros exigidos en la Ordenanza Municipal y atenerse a los controles y periodicidad dispuestos en ella.  
Los únicos equipos dispuestos anticontaminación dispuestos en chimeneas son de captación de polvo por vía seca, por lo que no generarán vertidos.  
Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
No se detallan las características y acondicionamiento de las soleras de las zonas de almacenamiento de materias primas y de los residuos.  
Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria generará toda una serie de residuos, propios de este tipo de actividad, tales como: lodos y aguas de proceso, envases usados de papel, plástico y cartón contaminados, cocios y big-bags deteriorados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, filtros de aceite, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, mangas filtrantes deterioradas, aerosoles, guantes y mascarillas, etc., habiendo enumerado tan solo algunos de ellos: aceite, madera, testillo, papel, plástico y cartón; y obviado el resto, y dentro de los enunciados, no les dan consideración de peligrosos a los lodos de depuradora, procediendo de esmaltes y colores con tal carácter, por lo que para ser así considerados deberán de desclasificarse mediante procedimiento homologado.  
No están descritas las zonas de almacenamiento de los residuos, disposición ni características constructivas, debiendo habilitar una zona específicamente diseñada y proyectada a tal efecto en almacén cubierto, en zona ventilada, con solera impermeable, compartimentado para cada tipo de residuo y su correspondiente identificación, debiendo declarar y gestionar según la Ley 10/98 de 21 de abril de Residuos y el decreto 833/88 de residuos peligrosos hasta su recogida por gestor autorizado, ya que en el único documento donde consta (Plano nº 8.6), el aceite usado aparece almacenado en el exterior.  
La limpieza de envases (cocios) es una labor de gestión que ha de estar expresamente autorizada por la D.G. de Calidad Ambiental.   
Por otra parte, los lodos y aguas generados procedentes de la limpieza y del área de esmaltación, y molienda y preparación de colores y esmaltes, previsiblemente sean residuos peligrosos, asimismo han de ser gestionados como tales, si así resultaran, tras la caracterización, exigiéndose control periódico. Caracterización que se ha de realizar siempre que se introduzcan nuevos productos o se realicen nuevas formulaciones.  
Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo la medida de los vertidos y las emisiones gaseosas y acústicas, no exponiéndose nada al respecto del control de la generación y gestión de residuos, se tendrá en este punto, en consideración las prescripciones señaladas en el punto anterior.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de arcilla atomizada, promovida por AZULEJO ESPAÑOL, SL., a implantar en la Parcela M5-M7 del Polígono Industrial El Colador II, c/ Islas Baleares, 18, del término municipal de Onda(Castellón), en los términos que establece el Proyecto, Anexo al mismo y el Estudios de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
Los lodos recogidos en la instalación de depuración deberán ser caracterizados, por tipos o grupos de esmaltes fritas y colores empleados y en función de los resultados obtenidos, segregarse y en caso de resultar peligrosos deberán ser declarados y gestionados como tales, y tener en consideración las cantidades generadas por si pasasen a ser grandes productores.  
En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:  
. Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
El titular de la instalación está obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
Deberán controlar los vertidos adecuándose a la calidad y condiciones establecidos en la Ordenanza Municipal al efecto.  
Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.), debiendo cumplirse lo establecido en el título lV, Capítulo ll .Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios. y el Título ll, capítulo ll .Niveles de perturbación., de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que garanticen la dispersión   
La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:  
. Mediciones de las emisiones de NOx, CO, F, SO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
. Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, F, CO, SO2, Pb y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
. Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
. Análisis de vertidos de las aguas residuales industriales por OCA anualmente  
. Caracterización de los residuos de la depuración (lodos y aguas vertidas).   
. Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
. El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se remitirá anualmente a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de mayo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML