Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8516, del 28-03-2019 (2019/2004)

RESOLUCIÓ d'11 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 124/09-EAE i a l'expedient 89/13-AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8516

Data del DOGV
:   28-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2004

CVE


Data del document
:   11-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 124/09-EAE i a l'expedient 89/13-AIA. [2019/2004]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, i de conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, els quals estableixen la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 124/09-EAE i a l'expedient 89/13-AIA.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Expedient: 124/09-EAE  
Promotor: Direcció General d'Energia i Mines  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana. Direcció General d'Indústria i Energia. Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius i Comerç (ATREGI/2016/11/46)  
Àmbit: zona 10 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana  
Objecte: Pla Especial per a l'ordenació de nous aprofitaments a la zona 10 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
  
Expedient: 89/13-AIA  
Promotor: Enerfín Sociedad de Energía, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Indústria i Energia i Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius i Comerç (ATREGI/2016/12/46 i ATELINE/ 2016/1197/46)  
Objecte del projecte: nous aprofitaments eòlics a la zona 10 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana: projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes i de la línia aèria d'evacuació.  
Localització: terme de Cofrentes (València)  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 13 de desembre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica i la declaració d'impacte ambiental del Pla Especial per a l'ordenació de nous aprofitaments a la zona 10 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, en els termes següents:  
  
Fonaments i justificació de la tramitació conjunta de l'avaluació ambiental del Pla Especial i del projecte de desenvolupament.  
El Pla eòlic de la PECV va establir entre els objectius de caràcter jurídic i normatiu «establir un procediment dins del marc jurídic vigent (any 2001), amb criteris d'unitat i tramitació conjunta, la finalitat dels quals és permetre una tramitació àgil i eficaç per a la implantació de les instal·lacions eòliques a la Comunitat Valenciana».  
Actualment, la legislació sectorial en matèria d'avaluació ambiental, com també la legislació urbanística, ha variat respecte de la vigent l'any 2001. No obstant això, atés que els objectius del Pla eòlic estan vigents, s'ha adaptat el procediment de tramitació al que preveu l'article 44.3 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), és a dir, a la tramitació conjunta per part de l'òrgan substantiu (Direcció General d'Energia i Mines) del Pla Especial i els seus projectes de desenvolupament.  
  
Documentació aportada  
El 20 d'agost de 2018, la Subdirecció General d'Energia i Mines remet l'expedient administratiu corresponent al Pla Especial i als projectes d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes i la línia d'avaluació, i sol·licita l'avaluació ambiental corresponent. L'expedient està compost per:  
  
- Carpeta 0.0. Antecedents  
- Carpeta 0. Documentació  
1.0. Pla especial  
1.1. Pla especial de la zona 10 nord (gener 2017)  
1.2. Annex del Pla Especial (juny 2017)  
2.0. PE Cofrentes (inclou ST)  
2.1. Projecte d'execució PE Cofrentes (gener 2017):  
Tom I: memòria, pressupost i plànols.  
Tom II: plec de condicions, estudi de seguretat i salut.  
2.2. Separata DG d'Obres Públiques, Transports I Mobilitat (octubre 2017)  
2.3. Annex III. Pla d'execució PE Cofrentes (desembre 2017) (en CD)  
Carpeta de separates (gener 2017)  
3.0. Línia d'evacuació 132 kV  
3.1. Projecte LATT 132 kV (maig 2016)  
Carpeta separates (maig 2016)  
4.0. Estudi d'impacte ambiental  
4.1. Tom I: memòria i plànols.  
4.2. Tom II: annexos  
4.2.1. Annex I. Pla de restauració  
4.2.2. Annex II. Estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000  
4.2.3. Annex III. Pla de desmantellament  
4.2.4. Annex IV. Annex a l'estudi d'integració paisatgística  
4.2.5. Annex V. Pla de prevenció d'incendis forestals  
4.2.6. Annex VI. Pla de tractament de carrers  
4.2.7. Annex VII. Revisió de l'estudi previ d'avifauna  
4.2.8. Annex VIII. Patrimoni cultural  
4.3. Annex I. EIA (juny 2017)  
4.4. Annex II. EIA (desembre 2017)  
- Carpeta 1. Informació pública  
- Carpeta 2. Al·legacions  
- Carpeta 3. Consultes  
- Carpeta 4. Informe de participació pública  
El 4 d'octubre de 2018, es va comunicar a la Subdirecció General d'Energia i Mines les deficiències de contingut de la documentació remesa, i l'esmena de la documentació es va rebre el dia 11 de desembre de 2018, amb nova documentació presentada pel promotor composta per:  
- Annex II al Pla Especial  
- Annex III a l'estudi d'impacte ambiental  
- Projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, de data octubre de 2018.  
  
Objectius, abast i contingut de la planificació  
El Pla Especial per a nous aprofitaments de la zona 10 en desenvolupament del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (d'ara endavant, PECV) proposa:  
1) Modificacions del PECV consistents en  
1.a) La redelimitació del límit septentrional de la zona eòlica 10 nord pertanyent a l'àrea eòlica Sierra del Boquerón passant d'una zona considerada apta amb prescripcions a una altra inicialment considerada com a espai exterior. La nova àrea proposada per a formar part de la zona 10 del Pla eòlic substitutiva de l'anterior es considera, després de les anàlisis pertinents detallades en el Pla Especial i en l'estudi d'impacte ambiental, un espai apte amb prescripcions per a ser suport d'instal·lacions eòliques ja que respecta els criteris d'exclusió definits en el PECV i en el projecte d'execució del parc se'n justifica l'aptitud quant a recurs eòlic per a albergar una instal·lació eòlica.  
La modificació realitzada afecta els plànols d'ordenació del pla eòlic següents:  
- Àrees potencials d'aprofitament eòlic a la Comunitat Valenciana. Plànol de situació (núm. 0.1, full 1 de 1, escala 1/1.400.000)  
- Àrees potencials d'aprofitament eòlic a la Comunitat Valenciana. Plànol de conjunt (núm. 0.2, full 2 de 3, escala 1/500.000)  
- Aptitud del territori per a l'aprofitament eòlic. Plànols de conjunt (núm. 1.1, full 2 de 3, escala 1/500.000)  
- Aptitud del territori per a l'aprofitament eòlic. Plànol de detall (núm. 1.2, full 14 i 14.bis de 27, escala1/100.000)  
- Divisió de les àrees seleccionades com a aptes en zones objecte de desenvolupament eòlic (núm. 2, full 2 de 3, 1/500.000)  
- Zones aptes amb compliment de prescripcions en zones d'especial sensibilitat (núm. 1, full 4 i 5 de 6, escala 1/200.000).  
1.b) Així mateix, considerant els informes de les administracions públiques afectades i els pronunciaments inicials de l'òrgan ambiental (document de referència tant del Pla Especial com del projecte) s'introdueix la modificació de l'aptitud de les zones confrontants al nord del congost del Xúquer als paratges de Los Chirrichales, Loma de los Pilillas i Pico de la Sierrecilla passant de zona apta amb prescripcions a zona no apta.  
La modificació realitzada afecta els plànols d'ordenació del pla eòlic següents:  
- Aptitud del territori per a l'aprofitament eòlic. Plànols de conjunt (núm. 1.1, full 2 de 3, escala 1/500.000)  
- Aptitud del territori per a l'aprofitament eòlic. Plànols de detall (núm. 1.2, full 14 i 14-bis de 27, escala 1/100.000)  
- Divisió de les àrees seleccionades com a aptes en zones objecte de desenvolupament eòlic (núm. 2, full 2 de 3, 1/500.000)  
- Zones aptes amb compliment de prescripcions. Zones d'especial sensibilitat (núm. 1, fulls 4 i 5 de 6, escala 1/200.000.  
Atés que constitueixen modificacions del Pla eòlic, la tramitació i l'aprovació requereix el mateix tràmit que el del Pla eòlic, per la qual cosa l'aprovació correspon al Consell de la Generalitat Valenciana.  
  
2) Definició de l'àmbit territorial del Pla Especial  
L'ordenació de zones eòliques són els instruments de planejament que, d'acord amb el que s'estableix en el PECV i en desenvolupament i execució d'aquest, ordenen els usos del sòl per a una zona específica, i es compatibilitzen els existents amb el de producció d'energia elèctrica mitjançant aerogeneradors. El Pla Especial determina:  
1. La localització de les xarxes d'infraestructures eòliques.  
2. El règim urbanístic del sòl afectat.  
3. Les mesures de protecció del territori i del medi ambient exigibles per al correcte funcionament.  
Urbanísticament, l'àmbit territorial del Pla Especial està constituït per la superfície de terreny sobre la qual les seues determinacions són efectives. És, per tant, la superfície sobre la qual es defineix la compatibilitat de l'ús eòlic amb els usos preexistents, i sobre la qual serà possible, conseqüentment, implantar les instal·lacions d'aprofitament eòlic, els elements auxiliars i els accessos que per aquest motiu calga construir. A aquest efecte, es considera l'aprofitament eòlic com l'aprofitament dels terrenys aptes per a la implantació de parcs eòlics de conformitat amb el que es disposa en el PECV.  
A continuació es defineix l'àmbit territorial del projecte que es tramita dins de la proposta de nous aprofitaments eòlics de la zona 10, és a dir, el Parc Eòlic de Cofrentes. L'ordenació del Pla Especial afecta el capítol IV (articles 4.1 a 4.19) de les normes urbanístiques del Pla general de Cofrentes.  
Aquest àmbit territorial s'ha definit per aplicació dels criteris següents:  
- En els trams en els quals se situen els aerogeneradors del parc eòlic, l'àmbit del Pla Especial és una franja de terreny de tres-cents (300) metres d'amplària total, centrada en la línia que uneix els aerogeneradors sobre el carener que aquests ocupen, de manera que queden cent cinquanta (150) metres a cada costat de cadascun dels aerogeneradors en relació amb aquesta línia. Aquesta franja exclou, en tot cas, les àrees que en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana es declaren no aptes, i qualsevol superfície que estiga a menys de mil (1.000) metres de sòl classificat pel planejament municipal com a urbà o urbanitzable d'ús no industrial. També s'eliminen algunes àrees a causa de la seua topografia especialment abrupta, i unes altres que podrien afectar microreserves de flora pròximes. En aquestes situacions, els aerogeneradors quedaran excèntrics respecte de la franja sobre la qual es defineix la compatibilitat de l'ús eòlic, que en cap cas tindrà una amplària inferior als cent cinquanta (150) metres.  
  
- En els trams en els quals han d'obrir-se camins de nova construcció que no han d'albergar-hi aerogeneradors o en els camins existents que hagen de ser ampliats o modificats en la seua secció o traçat, l'àmbit del Pla Especial és una franja de terreny de quaranta (40) metres d'amplària total, centrada en l'eix del camí, de manera que queden vint metres a cada costat d'aquest eix. Els camins existents sobre els quals no hagen de produir-se ampliacions o modificacions de traçat, no formaran part de l'àmbit del Pla Especial.  
- En els trams en els quals hagen d'obrir-se rases per a instal·lacions que no estan incloses en les franges dels aerogeneradors o de camins de nova construcció, l'àmbit del Pla Especial és una franja de terreny de vint (20) metres d'amplària total, centrada en l'eix de la rasa, de manera que queden deu metres a cada costat d'aquest eix.  
  
En el cas de la subestació prevista, es defineix com a àmbit del Pla Especial un quadrat de 100 x 100 metres en l'interior dels quals es construirà la subestació i els edificis auxiliars necessaris.  
- Per al centre de control del parc, l'àmbit del Pla Especial és un quadrat de 100 x100 metres centrat en aquest.  
  
Descripció dels projectes  
Proposta de nous aprofitaments de la zona 10 (any 2017)  
El promotor presenta l'any 2017 juntament amb el corresponent Pla Especial i com a desenvolupament del projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes amb 49,98 MW de potència total i la línia aèria d'evacuació.  
Les instal·lacions i construccions que compondran els nous aprofitaments són:  
- 14 aerogeneradors, tripala, amb multiplicadora, amb sistema de control d'angle de pas i funcionament de velocitat variable de 3,57 MW, 134 m d'alçària de boixa i 141 m de diàmetre de rotor (en algunes parts del projecte indica 137 m de rotor) i 15.615 m² d'àrea d'escombratge.  
  
- 1 torre anemomètrica autoportant de 134 m d'alçària.  
- 1 subestació elèctrica 30/132 kV, denominada La Señorita  
- 1 edifici de control  
- Camins d'accés i línies subterrànies de mitjana i baixa tensió i de control, entre aerogeneradors, torre anemomètrica, edifici de control i subestació  
- Línia elèctrica aèria, de 3,5 km de 132 kV de nova construcció des de la subestació del parc de La Señorita fins a la subestació existent CH Cofrentes.  
L'aerogenerador ha sigut dissenyat seguint les especificacions de la classe III, de la norma IEC-61.400-1, apta per a emplaçaments amb una mitjana anual de vent a l'alçària de boixa fins a 7,5 m/s. Disposarà d'abalisament aeronàutic sistema dual Mitjana A/Mitjana B, d'acord amb les normes i autorització de navegació aèries.  
Els aerogeneradors se situaran als paratges de La Morena, Los Borregueros, El Campichuelo i Loma del Puzol, del terme de Cofrentes, entre les cotes 700 i 800 msnm, amb la distribució següent:  
  
L'edifici de control, amb una superfície útil de 140 m², se situa en una zona de cultiu pròxima al camí de La Señorita, coordenades TM, fus 30, ETRS89, 660.535 (X); 4.345.682 (Y).  
La torre anemomètrica serà metàl·lica, troncocònica autoportant de 134 m d'alçària. Se situarà al costat del paratge La Morena, coordenades UTM, fus 30, ETRS89, 659.881 (X); 4.346.520 (Y) estarà dotada de subministrament elèctric des de l'aerogenerador més pròxim (COFR-3).  
La subestació elèctrica se situarà al paratge del Campichuelo al costat del camí de La Señorita, coordenades UTM, fus 30, ETRS89, 661.209 (X); 4.344.832 (Y). Ocuparà una superfície de 860 m² i constara de: sistema de 132 kV (intempèrie) amb una posició conjunta de línia transformador, sistema de 30 kV en intempèrie i sistema de 30 kV (interior) amb aïllament en gas SF6.  
Les característiques de l'obra civil per a la instal·lació de les infraestructures eòliques descrites són:  
- Vials. Els accessos principals es realitzaran a partir de la xarxa de camins i carretera existents.  
La longitud de camins existents a condicionar s'ha estimat en 1.873 metres i la dels camins de nova planta en 4.083 m.  
Els vials interiors tindran 4,0 m d'amplària útil i 6,50 m d'amplària lliure de trajecte amb una subbase de tot-u natural o material seleccionat de 25'30 cm, compactades i amb talussos laterals 3:1 i una capa de redolament de tot-u artificials de 5 cm. En les vores laterals portarà cunetes de desguàs d'1 m d'amplària i 0,5 m.  
Els radis de curvatura seran a l'interior de 28 m i a l'exterior de 35 m i el pendent longitudinal serà inferior al 7 % en ferms sense compactar i menor al 12 % en ferms compactats.  
En els sobreamples no es realitzarà estesa de base i subbase, llevat que en obra s'estime necessari un ferm més consistent, en aquest cas s'aportarà una capa de segellament de 15 cm de grossària.  
- Rases per a cablejat. L'energia generada per cada turbina s'evacua en subterrani fins a la corresponent subestació, la qual cosa requereix l'execució d'una rasa de 0,60 € 1,00 m d'amplària i 1,00 metre de profunditat, que generalment discorre adossada als vials interiors del parc. En els punts d'encreuament de pistes de servei es formaran passos, perpendiculars al camí, mitjançant tubs de PVC encastats en dau de formigó de 0,8 x 0,8 mm de secció. La rasa contindrà els cables de mitjana tensió i els cables de fibra òptica per al telecontrol.  
  
- Fonamentació. La fonamentació de l'aerogenerador està composta per una llosa de formigó de base circular de 23 m de diàmetre suficientment armada.  
La fonamentació de la torre anemomètrica serà un dau de formigó armat de 7 x 7 x 3,0 m.  
- Plataformes de muntatge  
Al costat de cada aerogenerador es disposarà d'una plataforma de 40 x 60 m especialment condicionada per a la col·locació de la grua de gelosia que és utilitzada per a l'elevació i muntatge dels diferents elements que componen l'aerogenerador. Al seu torn, el muntatge de la grua de gelosia requereix d'una grua auxiliar que se situarà en un espai recte addicional, d'aproximadament 4 x 150 m. Es podran emprar per a aquest fi els vials d'accés als aerogeneradors sempre que els pendents i la traça ho permeten.  
- Subestació elèctrica  
El parc d'intempèrie requereix la retirada de 20-30 cm de la capa superficial, l'esplanació, desmunt, rebliment, anivellament del terreny i compactació a la cota definitiva de la instal·lació amb aportació d'una capa de grava de 10 cm de grossària.  
Les fonamentacions d'aparells i pòrtics es realitzaran amb formigonada en massa sobre uns 10 cm de formigó de neteja.  
La bancada del transformador es realitzarà amb formigó armat sobre el qual es col·locarà, per a evitar vessaments al terreny, una cubeta de recollida d'oli per al trafo.  
La subestació estarà barrada perimetralment amb malla metàl·lica de simple torsió de tres metres d'alçària fixada sobre pals metàl·lics cada 3 metres.  
- Previsió de préstecs i abocadors. Es preveu la localització de zones de préstecs i abocadors en les proximitats del parc eòlic per a ser utilitzats amb aquestes finalitats.  
  
  
  
Sistema d'evacuació  
L'evacuació de l'energia generada pel Parc Eòlic de Cofrentes es projecta mitjançant una línia de 132 kV (conductors LA 280/281, 1 mm² i cable de terra PROGW14-24), de simple circuit amb origen en SET LA Señorita i a través de huit alineacions i 16 suports arribarà amb una longitud de 3,44, km al pòrtic de la SET CH Cofrentes.  
Tant les cadenes de suspensió com les d'amarres estaran formades per cadenes d'aïllament de compòsit del tipus CPOMP-1232.120-1420.  
  
La línia s'ha dissenyat aplicant les característiques constructives i les mesures anticolisió i antielectrocució per als ocells tant en els cables com en els suports. S'ha previst la col·locació de dispositius salvaocells (espiral d'1 m de llarg i 0,3 de diàmetre) en la totalitat de la línia en el cable de terra OPGW cada 10 metres.  
Els suports seran de tipus àguila i tipus falcó, i se cimentaran amb formigó en tipus monobloc que sobreeixirà del terreny almenys 45 cm.  
  
Els camins per a la instal·lació dels suports requereixen 3 metres d'amplària en trams rectes i 6 en trams corbs i un pendent màxim del 12 %. S'utilitzen majoritàriament camins existents, si bé serà necessària l'obertura de 514,15 metres lineals de camins amb una afecció superficial de 1.543,53 m².  
  
Modificació del projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes (octubre de 2018)  
Al desembre de 2018, l'òrgan substantiu remet a l'òrgan ambiental la modificació del Pla Especial adaptat al projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes amb un total de 49,79 MW de potència, que substitueix el presentat al gener de 2017 una vegada concretat el model d'aerogenerador definitiu que millor s'ajusta a l'emplaçament. El model d'aerogenerador seleccionat té una potència unitària de 3,83 MW (model GE-137) dissenyat seguint les especificacions de la classe III de la norma IEC-61.400-1, apta per a emplaçaments amb una mitjana anual de vent a l'alçària de boixa fins a 7,5 m/s. Disposarà d'abalisament aeronàutic sistema dual Mitjana A / Mitjana C i es col·locarà un nivell intermedi de llums a la torre anemomètrica.  
L'increment de potència unitària de l'aerogenerador ha derivat en una sèrie de canvis en les instal·lacions que tindran les característiques següents:  
- El canvi de model permet l'eliminació de l'aerogenerador de menor recurs eòlic (aerogenerador COFR-4) i roman la resta de posicions inalterada. Finalment, disposa de 13 aerogeneradors, tripala, amb multiplicadora, amb sistema de control d'angle de pas i funcionament de velocitat variable, de 3,83 MW de potència unitària, 111,5 m d'alçària de boixa i 137 m de diàmetre de rotor i 14.741 m² d'àrea d'escombratge.  
- 1 torre anemomètrica autoportant que modifica la seua posició lleugerament a les següents coordenades UTM, fus 30, ETRS89, 659.862 (X); 4.346.611 (Y) i redueix l'alçària a 111,5 m  
- 1 subestació elèctrica 30/132 kV, denominada La Señorita  
- 1 edifici de control  
- Camins d'accés i línies subterrànies de mitjana i baixa tensió i de control, entre aerogeneradors, torre anemomètrica, edifici de control i subestació  
- Línia elèctrica aèria, de 3,5 km de 132 kV de nova construcció des de la subestació del parc La Señorita fins a la subestació existent CH Cofrentes.  
Les posicions dels aerogeneradors són iguals a les anteriors, si bé s'han canviat de nom els aerogeneradors en eliminar el COFR-4 i queden finalment:  
  
  
A continuació, s'enumeren exclusivament les modificacions de l'obra civil derivades del canvi en el model d'aerogenerador, i la resta és idèntica als descrits per al projecte d'execució de gener de 2017:  
  
- Vials. La longitud de camins existents a condicionar s'ha estimat en 1.275 metres i la dels camins de nova planta en 4.517 m.  
  
Els vials interiors tindran 4,5 m d'amplària útil i 6,0 m d'amplària.  
  
Els radis de curvatura seran a l'interior de 45 m i a l'exterior igual o menor a 60 m i el pendent longitudinal serà igual o menor al 13 % en ferms compactats.  
- Fonamentació. La fonamentació de l'aerogenerador està composta per una llosa de formigó de base circular de 20,50 m de diàmetre suficientment armada.  
- Plataformes de muntatge  
Al costat de cada aerogenerador es disposarà d'una plataforma de 25 x 50 m especialment condicionada per a la col·locació de la grua de gelosia necessària per a l'elevació i muntatge dels diferents elements que componen l'aerogenerador. Addicionalment, es disposarà d'una superfície auxiliar de 10 x 70 m, sensiblement plana i lliure de vegetació, per a l'apilament de les pales i per a facilitar els treballs de les grues.  
Al seu torn, el muntatge de la grua de gelosia requereix d'una grua auxiliar que se situarà en un espai recte addicional, d'aproximadament 7 x 130 m. Es podran emprar per a aquest fi els vials d'accés als aerogeneradors sempre que els pendents i la traça ho permeten.  
El sistema d'evacuació (línia elèctrica aèria de 132 kV) no tindrà variacions respecte del projecte d'execució de gener de 2017.  
  
Tramitació administrativa  
Antecedents (1a fase, determinació de l'abast de l'avaluació ambiental)  
El 8 d'agost de 2008, la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre a l'òrgan ambiental l'expedient de Pla Especial per a l'ampliació de l'ordenació de la zona 10 nord.  
El 25 de març de 2009, l'empresa promotora (Enerfin Societat d'Energia, SA) remet documentació en format digital de l'estudi d'impacte ambiental que correspon al Pla Especial, projectes dels parcs de Jalance i Cofrentes i la línia elèctrica d'evacuació, com també l'estudi preoperacional anual d'avifauna dut a terme en el període comprés entre desembre de 2007 i desembre de 2008 i l'informe de prospecció arqueològica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació ambiental estratègica (expedient 124/09-EAE).  
El 7 d'octubre de 2009, es va sol·licitar a l'Àrea d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports la remissió de les resolucions del conseller d'Infraestructures i Transport, de 30 de març de 2007, i de 30 de maig de 2007, esmentades en l'apartat d'antecedents del Pla Especial. La documentació sol·licitada es va rebre el dia 27 d'octubre de 2009.  
Basant-se en aquestes resolucions, la societat Enerfín va tramitar davant la Direcció General d'Energia un Pla Especial per a l'increment de la potència de 100 MW a la zona 10 i la corresponent disminució de potència de la zona 15.  
Estudiada la documentació, es va efectuar consulta a l'Advocacia General, el 10 de juliol de 2009, respecte de la interpretació de la normativa del Pla eòlic en relació amb la proposta plantejada que va remetre el corresponent informe el 18 de novembre de 2009.  
Així mateix, es van sol·licitar informes a diverses administracions afectades.  
Com a resultat de l'anàlisi tècnica es va elevar proposta d'informe a la Comissió d'Avaluació Ambiental, que el va aprovar en la sessió de 12 de setembre de 2012.  
Aquest informe té la consideració de document d'abast a l'efecte d'avaluació ambiental. A continuació es transcriuen els aspectes més rellevants de les seues conclusions:  
«La modificació proposada en el Pla Especial, consistent en la transferència de potència de la zona 15 a la zona 10, afecta els objectius, estratègies, criteris i/o normativa del Pla eòlic. La transferència d'aprofitament entre zones (que inclouria tant energia com aerogeneradors que la generen) no solament no està prevista en la normativa del Pla eòlic sinó que, tal com ha sigut corroborat en l'informe elaborat per l'Advocacia General, contravé l'estratègia d'actuació núm. 1, descrita en el capítol 9 del Pla eòlic en els termes següents: [?]  
  
Per tant, les incidències que han sorgit o puguen sorgir en el desenvolupament i execució de la zona 15 i les possibilitats de desenvolupament dels paràmetres de capacitat assignats en el Pla eòlic a aquesta hauran de ser resoltes en la tramitació del Pla Especial, pla energètic i estudi d'impacte ambiental corresponents a aquesta zona, i ajustar el procediment al que s'estableix en els objectius, estratègies, criteris i normativa del Pla eòlic.  
Una altra qüestió diferent és la possibilitat de nous aprofitaments del recurs eòlic de la zona 10 en el marc dels paràmetres de capacitat establits en el Pla eòlic per a aquesta zona i concretament amb el «nombre màxim d'aerogeneradors [?]  
El nombre màxim d'aerogeneradors, establit en l'article 29 per a cadascuna de les zones, no és sinó la fixació del límit tenint en compte que les dimensions de l'aerogenerador, i en particular el diàmetre del rotor, estava entorn als 47 metres, tal com quedava recollit en la descripció de l'actuació i les seues accions de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic.  
En aquest sentit, des de l'elaboració i aprovació del Pla eòlic (any 2000-2001) s'ha produït un notable avanç tecnològic en la fabricació dels aerogeneradors, i es tendeix actualment a la instal·lació de turbines de major potència unitària que comporten una minimització del conjunt de l'obra civil dels parcs i un major aprofitament energètic dels emplaçaments.  
No obstant això, l'avanç tecnològic ha comportat també un notable increment de les dimensions de les turbines respecte de les considerades en l'avaluació del Pla eòlic, per això cal adaptar el nombre màxim d'aerogeneradors a l'escenari actual, és a dir, realitzar una equivalència sobre la base de les dimensions del model d'aerogenerador seleccionat, amb la finalitat de respectar i complir la limitació paisatgística establida com a estratègia per al compliment dels objectius del Pla eòlic.  
  
El nombre màxim d'aerogeneradors que tenen cabuda en un determinat emplaçament està relacionat, en gran manera, amb la grandària del rotor, i es redueix gradualment a mesura que s'incrementa el seu diàmetre. És possible, per tant, equiparar el nombre màxim d'aerogeneradors establit en el Pla eòlic en cadascuna de les zones, dividint el nombre màxim d'aerogeneradors per la relació resultant del diàmetre del rotor seleccionat i el diàmetre del rotor considerat en l'EIA del Pla eòlic (47 metres). Aquesta relació s'ha comprovat correcta en les zones eòliques tramitades en les quals s'ha modificat el model d'aerogenerador.  
Per tant, és evident que el valor absolut corresponent al nombre màxim d'aerogeneradors ha de ser recalculat en funció del model de l'aerogenerador a instal·lar i que, basant-se en el compliment dels criteris del Pla eòlic, aquesta operació resulta més necessària i inqüestionable a mesura que incrementa la grandària del rotor respecte del diàmetre considerat en la valoració ambiental del Pla eòlic.  
En aquest sentit, cal assenyalar que les infraestructures executes en la zona 10 equivalen a un nombre d'aerogeneradors sensiblement inferior al nombre màxim d'aerogeneradors establits en l'article 29 per a la zona 10 i que, per tant, podria plantejar-se la tramitació d'aprofitaments de recurs en l'àmbit d'aquesta zona. No obstant això, no cal oblidar que la principal restricció al desenvolupament de la capacitat màxima de la zona 10 (d'acord amb els mesuraments, dades i arguments aportats per l'empresa promotora al llarg del procés d'avaluació ambiental) va ser la falta de recurs eòlic de no poques de les zones aptes i aptes amb prescripcions considerades viables en el projecte de desenvolupament de la zona 10 que va obtindre l'adjudicació de la zona.  
La tramitació de nous aprofitaments en la zona haurà, a més, d'ajustar-se a l'objectiu núm. 8 del Pla eòlic, de caràcter jurídic i normatiu, consistent a «establir un procediment dins del marc jurídic vigent, amb criteris d'unitat i tramitació conjunta la finalitat dels quals és permetre una tramitació àgil i eficaç per a la implantació de les instal·lacions eòliques a la Comunitat Valenciana», objectiu que, a més, és crucial per a la correcta determinació i minimització de l'impacte ambiental d'una zona. El seu compliment passa ineludiblement per una proposta conjunta de zona (Pla Especial, pla energètic i estudi d'impacte ambiental) sense que puga ser interpretat, en cap cas, que la Resolució del conseller d'Infraestructures de 30 de març de 2007, autoritzant la transmissió dels drets que tenia Guadalaviar Consorcio Alabe-Enerfín, en la zona 10 a les seues empreses partícips, és extensiva a una subdivisió de la zona i a la tramitació independent de l'ampliació d'aprofitaments en aquesta.  
  
  
L'estudi d'impacte ambiental d'un Pla Especial, l'objecte del qual siga explotar el recurs eòlic de la zona 10, d'acord amb la capacitat establida en el Pla eòlic per a aquesta, haurà d'analitzar, en primer terme, la viabilitat de les zones considerades aptes i aptes amb prescripcions en el Pla eòlic rebutjades en el procés d'avaluació ambiental inicial de la zona 10, tenint en compte que els avanços tecnològics o els mesuraments acumulats en període més prolongat poden haver modificat la seua consideració com a alternatives factibles [?]  
En relació amb l'aptitud per a albergar instal·lacions eòliques de l'àmbit de la denominada «zona 10 nord» s'inclouen com a annex a aquest document els informes emesos de les diferents administracions consultades sobre la documentació del Pla Especial remés.  
Com a complement al que han indicat les diferents administracions afectades, sense que s'haja efectuat una anàlisi exhaustiva de la zona ja que no és objecte d'aquest document i sobre la base de l'experiència acumulada en el desenvolupament i execucions d'altres zones eòliques, cal apuntar que l'àrea que abasta els paratges de Los Chirrichales, Loma de los Pilillas i Pico de la Sierrecilla, tindrà, la consideració de «zona no apta« per dos motius fonamentals:  
- constitueix el territori d'ús més freqüent (Kernel 50) per part d'una de les parelles d'àguila cuabarrada (Hieraaetus fasciatus) que niuen a l'entorn del congost del Xúquer d'acord amb les dades recaptades en el seguiment per via satèl·lit inclòs en el programa de vigilància ambiental de la zona 10 i  
- les condicions topogràfiques dels careners coincidents amb el kernel 50, indicat en el punt anterior, són poc favorables a la instal·lació d'infraestructures eòliques (estretor de careners, pendents molt acusades i accessos inexistents) i en major grau a mesura que s'incrementa la grandària de l'aerogenerador.  
Així mateix, hauria de considerar-se almenys com a zona apta amb prescripcions d'especial sensibilitat almenys el kernel 90 del territori de la parella d'àguiles cuabarrades.  
En aquest sentit, sense perjudici del tràmit administratiu requerit i en vista a una hipotètica redelimitació de la zona 10, l'estudi d'alternativa de la denominada zona 10 nord hauria de preveure la utilització d'aerogeneradors amb la major potència unitària que permeta la fisiografia de la zona en relació amb l'obra civil de manera que puguen reduir-se el nombre d'aerogeneradors deixant lliures les àrees més valuoses per a l'avifauna de la zona i, més concretament, per a les parelles d'àguila cuabarrada.»  
Posteriorment, el 30 de juliol de 2013, la Subdirecció General d'Energia i Mines remet documentació presentada per l'empresa Enerfin composta per:  
- Còpia de l'escrit d'Enerfin  
- Pla especial per a ordenació de nous aprofitaments eòlics de la zona 10  
€ Estudi d'impacte ambiental de nous aprofitaments de la zona 10  
  
- Avantprojecte del Parc Eòlic de Cofrentes.  
  
I el 19 de desembre de 2014, la Subdirecció General d'Energia i Mines remet documentació modificativa de la inicialment presentada (en 2013), composta per:  
- Còpia dels escrits remesos per Enerfin, de 30 de setembre de 2014 i de 20 de novembre de 2014.  
- Còpia en paper i en CD de l'estudi d'integració paisatgística dels nous aprofitaments eòlics de la zona 10.  
- Annex al Pla Especial d'ordenació de nous aprofitaments eòlics de la zona 10.  
- Annex a l'estudi d'impacte ambiental de nous aprofitaments eòlics de la zona 10.  
  
La documentació presentada el 30 de juliol de 2013 inclou, sobre la base d'una redelimitació de la zona eòlica, el desenvolupament de dos parcs eòlics denominats Jalance i Cofrentes de 50 MW de potència cadascun. Cada parc estaria conformat per 17 aerogeneradors, 16 dels quals tenen una potència unitària de 3 MW (model E-101) i 1 de 2 MW de potència unitària (model E-82). L'evacuació fins a la subestació es preveia en línia enterrada de 30 kV en rasa paral·lela en la major part del recorregut als camins. La subestació La Señorita disposa de dues posicions de transformador (una per parc) i una de línia en una única barra. Els transformadors disposaran d'una potència de 60 MV, la relació de transformació és de 30/132 kV i la línia d'evacuació aèria de 132 kV es connectaria a l'ST Cofrentes, propietat d'Iberdrola, amb un recorregut de 3,8 km de longitud.  
El 19 de desembre de 2014, es presenta nova documentació en la qual s'indica la renúncia de Enerfin (el 21.05.2014) a l'execució del Parc Eòlic de Jalance per dues raons:  
1a. Tecnicoeconòmiques: la reforma energètica iniciada pel govern al juliol de 2014 ha derivat en l'aprovació d'un nou règim retributiu per a les energies renovables, en el qual únicament tindran cabuda les instal·lacions més productives i amb una major eficiència energètica. La consideració de les llomes de Los Chirrichales, de Los Pilillas i Pico de la Sierrecilla com a zona no apta, fan poc viable econòmicament la resta de posicions en el nou marc regulador.  
  
2ª. Ambientals: l'existència de punts de nidificació d'una parella d'àguila cuabarrada va demostrar inviable nou posicions del Parc de Jalance, i addicionalment per la possible afecció a una zona LIC.  
Com a resultat es va realitzar una nova proposta basada en l'elecció d'un aerogenerador de major eficiència energètica, una disminució del nombre de posicions i una reordenació substituint 4 posicions del Parc Eòlic de Cofrentes per unes altres del Parc de Jalance més energètiques a fi de fer més productiu i eficient el Parc Eòlic de Cofrentes.  
  
Aquest parc es projecta amb un total de 17 aerogeneradors, 16 dels quals tindran una potència unitària de 3 MW, (model E-115) i 1 aerogenerador de 2 MW de potència unitària (model E-82).  
Realitzades les consultes a les administracions afectades, el 25 de maig de 2015 es va emetre un document d'abast centrat fonamentalment en la nova proposta dels projectes de desenvolupament, i recorda, no obstant això, que l'avaluació ambiental abastava dos nivells jeràrquics: la del Pla Especial i la dels projectes.  
En relació amb l'avaluació ambiental del Pla Especial es va incidir en els aspectes estratègics que havien de ser avaluats reiterant les consideracions de l'informe d'abast de 2012.  
Respecte de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, formulat sobre la proposta al projecte de desenvolupament del projecte de desembre de 2014, es van efectuar consideracions concretes en relació a l'actualització dels estudis preoperacionals d'avifauna i patrimoni cultural, a l'estudi de les alternatives dels diferents aspectes de disseny del parc i les infraestructures associades a fi de la minimització dels efectes i també les qüestions a incloure en el programa de vigilància ambiental, recordant especialment que el seguiment de la incidència sobre l'avifauna s'havia de programar d'acord amb el protocol elaborat per la Direcció General del Medi Natural, revisat l'any 2012 i que la seua aplicació s'iniciarà des del moment en el qual comencen les proves de funcionament dels aerogeneradors.  
Així mateix, es va sol·licitar la inclusió de cartografia georefenciada de la totalitat de les infraestructures del parc i del sistema d'evacuació i les qüestions relacionades amb la tramitació i les consultes a realitzar en la fase posterior.  
  
Informes sectorials (recaptats per l'òrgan ambiental en les fases prèvies, anys 2009 i 2013).  
- Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències  
  
\* Informe de 18 de febrer de 2010 sobre el Pla Especial  
Una vegada consultades la documentació aportada i les normatives vigents aplicables a l'estudi dels diferents riscos a considerar cal assenyalar:  
- Risc d'inundació: la documentació aportada considera aquest risc, però basant-se en el PATRICOVA (normativa actualment vigent), per la qual cosa seria necessari corregir l'anàlisi d'aquest risc. Si bé, el risc d'inundació no afecta les àrees on se situen els parcs eòlics d'ampliació de la zona 10 nord.  
- Risc de lliscaments: tal com indica la documentació aprovada i d'acord amb la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, la zona on se situa l'ampliació de parcs eòlics no es veu afectat per aquest risc.  
  
- Risc sísmic: la documentació aportada preveu aquest risc. Segons la norma de construcció sismoresistent de 2002 (NCSR-02), la zona d'ampliació dels parcs té una acceleració sísmica de 0.06, per la qual cosa atés que serà una instal·lació d'importància especial (segons s'estableix l'apartat 1.2.2. d'aquesta normativa) s'hauran d'assumir totes les mesures establides a aquest efecte en l'NCSR-02.  
- Risc d'accidents greus: actualment no hi ha coneixement de l'existència de cap empresa afectada pel Reial decret 1254/1988, localitzada en els municipis de Cofrentes i Jalance a la zona on es planteja l'ampliació.  
- Risc d'accidents greus per transport de mercaderies perilloses: segons el que estableix el Pla Especial de la Comunitat Valenciana referent a això, l'àrea d'ampliació no està afectada per aquest risc.  
- Risc forestal: en la documentació es preveu aquest risc i es proposen una sèrie de mesures correctores sobre aquest tema. No obstant l'anterior, si considerem l'elevat risc d'incendi forestal en la zona d'ampliació, ja que la totalitat del terreny afectat és forestal, caldrà aplicar la totalitat de les mesures establides en la Guia de parcs eòlics i els seus sistemes d'evacuació, elaborada per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge (coincident amb l'informe elaborat al projecte de 30.12.2013)  
\* Informe de 30 de desembre de 2013 al projecte  
«Els possibles impactes negatius derivats dels plans especials de desenvolupament de les zones eòliques es poden agrupar en:  
Impactes en la fase d'execució  
Impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació  
Els possibles impactes, propis de la fase d'execució, podrien concretar-se en la producció d'incendis forestals com a conseqüència de la utilització de maquinària i equips sense prendre les adequades mesures de prevenció, com també en l'entorpiment de les operacions d'extinció com a conseqüència de talls en camins i pistes forestals.  
Els impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació, són conseqüència directa de l'elecció d'emplaçament dels aerogeneradors. La instal·lació d'agrupacions lineals d'aerogeneradors en els careners de les cordes muntanyenques ocasiona impactes negatius, tant en les labors de prevenció d'incendis forestals com en les d'extinció.  
  
Amb caràcter general aquests impactes podrien concretar-se en:  
Es redueix el camp visual dels observatoris forestals de prevenció d'incendis.  
Es limita la utilització de mitjans aeris en labors d'extinció als parcs eòlics i en el seu entorn immediat. Aquesta limitació es va poder concretar en la disminució de la utilitat dels depòsits d'aigua per a presa d'helicòpters situats en els voltants dels parcs, com també en la dràstica disminució de l'operativitat dels mitjans aeris d'extinció en els voltants dels aerogeneradors.  
Respecte al segon punt, cal ressaltar que a la Comunitat Valenciana l'extinció d'incendis forestals es fonamenta en gran manera en els mitjans aeris, per la qual cosa, en aquells llocs amb limitacions d'ús, es fa necessari reforçar les infraestructures de suport als mitjans terrestres.  
  
Proposta de mesures correctores  
En la fase d'execució:  
En totes les actuacions que es realitzen en terreny forestal o en un franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, cal ajustar-se al que estableix el «manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants» aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Per a un adequat compliment del manual esmentat la formació i conscienciació dels operaris que treballaran en l'execució dels treballs es considera una peça clau.  
  
Per a un adequat compliment de les mesures de seguretat, en les diferents zones de treball, i en lloc visible, s'han de col·locar cartells informatius dels nivells de risc d'incendi diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment del Pla especial contra el risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
En tot moment s'han de mantindre en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i pistes forestals afectades pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el normal funcionament dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En la fase d'explotació:  
Com s'ha indicat en l'apartat anterior, la instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció aeris d'extinció a l'entorn d'aquests, en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que, en cas d'incendi, poden estar ocults pel fum. Per tant, les mesures correctores han d'estar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans terrestres, de tal manera que es compense aquesta disminució d'efectivitat. Així, als parcs:  
  
S'ha d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors a l'entorn d'observatoris forestals que puguen entorpir-ne el camp visual.  
  
S'ha de reforçar la vigilància en la zona d'influència, bé mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància. S'ha d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors a l'entorn de depòsits d'aigua amb possibilitat de càrrega d'helicòpters.  
Preval la concentració d'aerogeneradors, i evitar així dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.  
S'ha de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació més adequada en funció de les característiques i localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors han de disposar de senyals i abalisaments que faciliten la seua detecció pels mitjans aeris.  
Els vials que comuniquen les diferents torres de cada agrupació d'aerogeneradors han de disposar, en el cas de no estar executades, d'àrees contrafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs de suport tindran amb caràcter general una amplària igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En qualsevol cas, la seua amplària no podrà sobrepassar els 60 metres. Aquesta amplària es dividirà en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en què es farà un desbrossament total i, si escau, l'eliminació de l'arbratge i, finalment, dues bandes exteriors a les anteriors en les quals es farà un desbrossament parcial i, si escau, la formació de devesa i la poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'han d'incrementar les amplàries establides en un 25 %. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, la formació de devesa de l'arbratge i el desbrossament del matoll es realitzarà amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20 %. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantindre's periòdicament perquè conserven la seua efectivitat.  
En cadascun dels parcs d'aerogeneradors a raó d'un cada quilòmetre s'han d'habilitar zones desbrossades mancades d'arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i desembarcament de brigades helitransportades.  
Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre els aerogeneradors s'han de mantindre en bon estat de conservació, i permetre la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les cunetes netes de vegetació.  
  
En les alineacions d'aerogeneradors i com a suport a les àrees tallafocs, s'ha d'instal·lar un sistema de proveïment d'aigua i hidrants, de manera que els hidrants estiguen situats a una distància no superior a 200 metres entre ells i que el sistema de proveïment d'aigua garantisca el funcionament de dos hidrants consecutius alhora amb un cabal de 500 l/min durant una hora amb una pressió mínima de 3 kg/cm² per a cada quilòmetre (mínim 5 hidrants) d'instal·lació. La instal·lació anterior implica una reserva d'aigua d'almenys 60 m³ cada quilòmetre. Aquest sistema d'hidrants s'ha d'efectuar sota els criteris constructius habituals d'instal·lacions contra incendis, amb sistemes redundants de bombament, disposició d'anell, etc. que garantisca al màxim el seu funcionament. Així mateix, en la fase d'explotació s'ha d'efectuar el manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua, i mantindre-les amb els mínims exigits. Atés que no es descarten les gelades en zones de muntanyes, els hidrants han de ser del tipus columna seca.  
Una alternativa als hidrants mencionats en el punt anterior podrà ser una xarxa de depòsits enterrats o semienterrats, de 20.000 a 30.000 litres de capacitat, situats al llarg dels camins que enllacen les diferents torres, dotats de sistema de càrrega ràpida d'autobombes. I amb una capacitat total equivalent del conjunt dels depòsits de 60 m³ per quilòmetre de camí. Els depòsits es repartiran amb certa homogeneïtat al llarg dels camins a una distància entre ells compresa entre els 300 i 500 metres. Així mateix, en la fase d'explotació s'haurà d'efectuar un manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua i mantindre-les amb els mínims exigits.  
  
Encara que no és imprescindible es pot millorar la instal·lació anterior i disposar cada quilòmetre d'almenys un armari equipat amb mànegues i llances com també una reserva de retardant del tipus espumós.  
  
Totes les mesures preventives mencionades hauran d'estar executades abans de la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
Sistema d'evacuació  
Respecte al sistema d'evacuació i pel que fa al seu traçat, aquest s'haurà de realitzar preferiblement en zones agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins per a d'aquesta manera evitar en la mesura que siga possible l'eliminació innecessària de la vegetació, tal com s'indica en el reglament de línies elèctriques.  
En el cas que per motiu justificat de construcció, el traçat de les línies elèctriques d'evacuació hagen de passar per terrenys forestals, s'ha de complir: el reglament de línies elèctriques referent a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de l'estesa i en el moment de la realització de les obres d'instal·lació de les torres; el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o voltants; el que estipula l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana o, si escau, el Decret 150/2010, de 24 de setembre, del Consell, pel qual es modifica el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana i s'aprova la Instrucció tècnica IT-MVLAT per al tractament de la vegetació en la zona de protecció de línies elèctriques aèries d'alta tensió amb conductors nus al seu pas per terrenys forestals».  
  
  
- Direcció General de Patrimoni Cultural  
\* Informe de 24 d'agost de 2009  
La Direcció General remet l'informe següent relatiu al Parc Eòlic de Jalance en el qual s'indica que no hi ha elements d'interés arquitectònic, ni arqueològic i que els d'interés etnològic no estaran afectats pel projecte. No obstant l'anterior, considera que hauran de ser adoptades mesures preventives tals com el seguiment arqueològic durant les obres que afecten el subsòl i es realitzarà l'abalisament dels elements etnològics identificats per a evitar la seua afecció. Aquestes mesures seran incorporades a l'estudi d'impacte ambiental o a l'annex patrimonial, i s'hauran d'aportar també les fitxes etnològiques normalitzades (en format digital) per a la seua inclusió en l'inventari etnològic. En relació amb la possible afecció a jaciments paleontològics, es realitzarà una consulta als corresponents serveis tècnics.  
\* Informe de 15 de setembre de 2009  
El Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental remet informe favorable sobre la subestació transformadora situada a Jalance, ja que no s'han trobat elements d'interés patrimonial de cap mena i apunta que com a mesura de salvaguarda s'adoptara vigilància ambiental de les fases d'obra que afecten el subsòl.  
  
\* Informe de 21 de gener de 2014  
S'informa que a causa dels canvis introduïts en els projectes cal una nova prospecció arqueològica i el compliment de la legislació vigent en matèria d'afecció patrimonial.  
  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (informe d'1 de desembre de 2009, rebut el 12.12.2009).  
L'informe realitza una descripció del projecte, dels factors rellevants de la Xarxa Natura 2000 i una anàlisi de l'afecció a la Xarxa Natura 2000 que hi generaria. Es transcriu a continuació l'apartat de conclusions de l'informe:  
«[...]Vistos els punts anteriors, la informació disponible i considerant que l'espai esmentat pertanyent a la Xarxa Natura 2000 ja acull instal·lacions de la zona 10 del PECV, com també que està en procediment d'aprovació de dos parcs fotovoltaics en la zona d'estudi, aquest servei conclou:  
1. Pel que fa a les instal·lacions de l'ampliació de la zona 10 que afecten l'àmbit territorial del LIC de la Vall d'Aiora i Sierra del Boquerón, ES5233012, aquest servei considera que el desenvolupament d'aquesta comportarà un impacte negatiu significatiu per a l'espai esmentat que pertany a la Xarxa Natura 2000. Especialment sobre les espècies prioritàries recollides en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels ocells silvestres: àguila reial, àguila cuabarrada, àguila calçada, àguila serpera, falcó pelegrí i duc.  
Aquesta valoració se sustenta en els punts següents:  
· S'afecten zones de reproducció i cria d'ocells de l'annex I de la D 79/409/CE, ja que en alguns casos són espècies incloses en el catàleg nacional d'espècies amenaçades i/o en el catàleg regional.  
· És molt probable que es produïsca una fragmentació de la població que hi habita.  
· És molt probable que es produïsca una afecció directa sobre les espècies pel possible risc de col·lisió que comporta aquesta infraestructura.  
· El desenvolupament del conjunt dels parcs eòlics de la zona 10 i la seua ampliació i la resta de les instal·lacions fotovoltaiques en tràmit d'aprovació comportaria un efecte sinèrgic en afectar zones de cria d'espècies incloses en l'annex I esmentat, com també a l'afecció a les seues àrees de campeig.  
· En conjunt, la zona 10 comportaria un augment de l'aïllament i fragmentació dels hàbitats d'espècies de l'annex I de la D 79/409/CE.  
  
· L'afecció directa i indirecta sobre els hàbitats d'interés comunitari presents en la zona es considera significativa, tant en la fase de construcció com en la de funcionament posterior, ja que transforma i altera l'hàbitat de nombroses espècies.  
· En definitiva, el desenvolupament de l'ampliació és molt probable que produïsca un efecte negatiu significatiu sobre el lloc, tant per la transformació dels hàbitats d'interés comunitari com per la interrupció de les funcions ecològiques de les espècies prioritàries que possibiliten la seua presència i normal desenvolupament.  
2. Referent al nivell de detall de l'informe de sostenibilitat ambiental, vist l'estudi d'impacte ambiental presentat, es considera necessari que s'hi incorpore un apartat que analitze el projecte des del punt de vista d'afecció a la Xarxa Natura 2000, d'acord amb el que estableix l'article 45 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat i d'acord amb el que s'ha especificat en l'apartat III d'aquest informe.  
En aquest sentit, ha d'entendre's que si no hi ha justificació suficient de tots els punts indicats en l'apartat III, caldrà excloure totalment l'ampliació de la zona 10 de l'àrea en la qual s'ha plantejat el seu desenvolupament.»  
  
- Informe del Servei d'Ordenació Territorial (de 19.05.2010)  
«L'objecte de la modificació del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (PECV) que es proposa es fonamenta, segons l'apartat 4 del Pla Especial, en els articles 18 i 19 de les normes del PECV i en els articles 55 i 12 de Llei 6/1994, de 15 de novembre, reguladora de l'activitat urbanística. A aquest efecte s'efectuen les consideracions següents:  
  
· La Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística, està derogada per la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la generalitat urbanística valenciana, ja que el Pla Especial no s'ajusta a la legislació vigent en matèria d'urbanisme.  
· No obstant l'anterior, l'article 55 de l'LRAU feia referència al fet que els canvis o la substitució de determinacions dels plans i programes exigia complir el mateix procediment legal previst per a la seua aprovació, a excepció entre altres dels plans especials.  
· En l'article 19.2, del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, expressa que l'adaptació del Pla eòlic als canvis es podrà dur a terme si es tracta de meres addicions, mitjançant l'annexió dels nous documents a aquest i si es tracta de rectificacions a les exterminacions adoptades mitjançant una reformulació o refosa d'aquestes.  
· L'ampliació pretesa no se centra en canviar o substituir determinacions del Pla eòlic sinó en edificacions definides en l'article 19.1 de la normativa del PECV, la qual cosa és motiu de revisió del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
D'altra banda, el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, en base a criteris concrets que estan definits en la declaració d'impacte ambiental que es va elaborar a aquest efecte, va determinar concretament els àmbits aptes, aptes amb prescripcions i no aptes, sense que per això es considera que les zones restants, fora dels àmbits anteriors, siguen susceptibles de ser aptes per a la inclusió de nous parcs eòlics. Només a través de la revisió del pla podran ser determinades les noves zones que poden ser considerades com a aptes per a albergar nous emplaçaments de parc eòlics.  
Així mateix, s'ha observat al llarg del document d'homologació les constants referències a la legislació urbanística i el seu reglament, concretament la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística i el Decret 201/1998, que aprova el reglament del planejament de la Comunitat Valenciana, tots dos derogats. Així mateix, el document tramitat ha sigut signat al juny de 2007, per tant el Pla Especial manca de legalitat, i s'haurà, si escau, d'elaborar un nou document que complisca el marc legislatiu vigent «.  
  
- Informe del Servei de Vida Silvestre (de 25.05.2010)  
«Antecedents  
Durant el procés d'avaluació de la zona 10 es va realitzar la captura i marcatge amb emissors via satèl·lit dotats de GPS de dos exemplars (mascles adults) que mantenien terraris de cria pròxims a la ubicació proposada dels parcs.  
Els exemplars van ser capturats en 2006 i s'han seguit fins ara. De l'estudi realitzat sobre aquests exemplars i la seua resposta davant la construcció dels parcs es va concloure:  
Els dominis vitals per a cada exemplar tenen una elevada plasticitat d'any en any.  
No es comproven diferències significatives en l'ús de l'espai pròxim als molins abans o després de la seua construcció i posada en funcionament.  
Avaluació de l'afecció previsible als nous parcs  
Només un dels exemplars (gripau) va utilitzar la zona on es preveu la construcció de nous parcs. En la taula annexa es mostra el solapament dels dominis vitals (estimats per Kernel 90 % i del 50 %) amb les àrees d'afecció dels molins (buffer 500 m i d'1 km).  
  
  
  
  
Comparant percentualment sobre els dominis vitals aquesta afecció amb l'observada als parcs ja construïts, resulta:  
Es comprova, per tant, que els nous parcs se solapen considerablement més amb el territori d'una de les parelles seguides que els ja construïts.  
  
Conclusions  
Els parcs proposats suposen una major afecció al domini vital d'una de les parelles marcades que els ja construïts i que sembla ser tolerats per l'espècie.  
Aquesta major afecció es produeix per l'alineació SE de Jalance (suports de JA16 a JA 21). D'altra banda, el niu conegut d'àguila es localitza a 2,1 km de l'aerogenerador més pròxim. En el cas dels parcs ja construïts els nius es localitzen a 3,3 i 3,4 km de l'aerogenerador més pròxim. Consultat el BDB, l'única espècie prioritària localitzada a la zona d'instal·lació del parc eòlic és Koelleria castellana, considerada com a «vigilada« pel Decret 70/2009, de 22 de maig, de conservació de flora.  
Per tot això, i per a reduir l'afecció a l'àguila cuabarrada i astor, es proposa condicionar la instal·lació d'aerogeneradors localitzats a menys de 3 km del niu conegut».  
- Informe de la Comunitat Autònoma de Castella - la Manxa (de 26.07.2010)  
Conclusió i recomanació sobre el contingut de l'informe de sostenibilitat ambiental  
Segons l'informe emés per l'organisme autònom d'espais naturals de Castella - la Manxa, l'ampliació de la zona 10 nord situada als termes de Confrontes i Jalance (València) comportarà una greu afecció sobre l'avifauna catalogada present i es desaconsella la seua aprovació.  
  
Si encara tenint en compte les greus afeccions que pogueren suposar l'execució del pla es duguera a terme es destaca el següent:  
Les mesures correctores proposades pel promotor en la documentació del Pla Especial per a l'ordenació de l'ampliació de la zona 10 nord, de data juny de 27, s'estimen insuficients fonamentalment en el que fa referència a les línies d'evacuació.  
En la documentació presentada, el promotor esbossa algunes mesures a aplicar per a minimitzar les electrocucions de rapinyaires en línies elèctriques, no obstant això, atés que en l'àrea d'influència hi ha espècies emblemàtiques com ara l'àguila cuabarrada, en aquestes esteses haurà de ser aplicable tot el que s'estableix en l'RD 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució en línies elèctriques d'alta tensió.  
  
  
- Informes dels ajuntaments afectats  
· L'Ajuntament de Cofrentes indica que analitzada la documentació relativa al Pla Especial de la zona 10 nord no té inconvenient a la seua tramitació.  
· L'Ajuntament de Zarra remet, el 9 de març de 2009, un informe on s'oposa a la instal·lació de nous parcs a Jalance i Cofrentes per considerar que suporten tots els impactes generats pels parcs i les seues línies d'evacuació existents sense cap benefici a canvi, incloent-hi el cànon d'ocupació de la línia d'evacuació actual que no ha sigut pagat, com també per no haver rebut cap mena d'ajudes del fons de compensació malgrat tindre preferència en la seua adjudicació.  
  
  
- Informe de l'Agència Valenciana de Turisme (de 03.12.2013)  
«· L'emplaçament dels nous aprofitaments eòlics de la zona 10 que se situa dins de l'espai turístic denominat Vall d'Aiora definit en el Pla d'espais turístics de la Comunitat Valenciana i que segons s'estableix en el document de directrius particulars, la principal fortalesa i valor competitiu d'aquest espai és el seu patrimoni natural i paisatgístic i en la posada en valor de la xarxa de sendes.  
  
· Per tal de no incidir negativament sobre l'atractiu natural i paisatgístic d'aquest espai turístic es recomana que tant els aerogeneradors com les seues instal·lacions i infraestructures associades tinguen la menor afecció ambiental possible sobre el territori on se situen i que asseguren el menor impacte visual des dels nuclis poblacionals i des dels principals recursos turístics d'aquest.  
· En la mesura que siga possible se suggereix que el Pla Especial incorpore l'adequació per a l'ús turístic dels camins de nova construcció que preveja el Pla Especial, com també els camins existents que han de ser ampliats o modificats en el marc d'aquest. La senyalització dels camins d'ús turístic que siguen per a ús senderista i cicloturista s'hauran d'ajustar al que s'estableix internacionalment i s'hauran de realitzar en col·laboració amb els organismes competents.  
· Amb l'objectiu de minimitzar l'impacte visual i de no esmentar el valor cultural de l'entorn on s'aplique el Pla Especial, se suggereix que el disseny de la subestació transformadora comuna La Señorita, com també l'edifici de control del paratge Los Borregueros «incorpora, a més dels criteris establits en el Pla Especial, els elements estètics i arquitectònics de les edificacions tradicionals de l'Espai de la Vall d'Aiora«.  
  
- Informe de la DG d'Ordenació del Territori en Matèria de Paisatge (de 22.05.2014) (Pla Especial)  
L'àmbit on es proposa el Pla Especial està inclòs en el Paisatge de Rellevància Regional PRR-17, secans i serres de l'entorn de Carcelén i Alpera (Directiva 53 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana) la qual cosa s'haurà de tindre en compte en l'elaboració de l'estudi i integració paisatgística tant en la caracterització i valoració del paisatge com en la valoració d'impactes i adopció de mesures d'integració paisatgística.  
Analitzada la documentació que consta en aquest servei, es valoren positivament els plànols de visibilitat i la caracterització de les unitats de paisatge aportats, no obstant això, es considera que el document aportat no és suficient per a valorar la incidència de l'actuació en el paisatge de conformitat amb el que s'estableix en els articles 52 i 57 de l'RPJECV, per tant, s'haurà d'elaborar un estudi d'integració paisatgística que ha de prestar especial atenció al següent:   
1. Incorporar un pla de participació pública complet amb la justificació de la seua execució i els resultats i conclusions obtinguts d'acord amb els articles 14, 15 i 16 de l'RPJECV.  
2. Identificar i caracteritzar els recursos paisatgístics de conformitat amb el que s'estableix en l'article 35 de l'RPJECV. Per a això, s'ha d'incorporar documentació gràfica (fotografies i plànols) a més de l'escrita. També s'ha de completar de la mateixa manera la caracterització ja elaborada de les unitats de paisatge.  
3. Respecte a la valoració dels elements enunciats en el punt anterior, incorporar una valoració dels recursos paisatgístics i revisar la realitzada en les unitats de paisatge, i incorporar els valors afegits dels recursos paisatgístics que es localitzen en aquestes. Per a tots aquests, s'ha de tindre en compte la valoració resultant del pla de participació pública, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 15.2 i 37.4 de l'RPJECV.  
4. Implementar l'anàlisi visual classificant els punts de vista seleccionats en principals i secundaris i incorporant la visibilitat de l'actuació des de les principals vies de comunicació. Tot això mitjançant documentació gràfica (fotografies i plànols) a més de l'escrita, que s'haurà de completar amb treball de camp que permeta justificar i concretar l'anàlisi preliminar realitzada.  
5. Realitzar una valoració de la integració paisatgística i visual de conformitat amb el que s'estableix en els articles 54 i 55 de l'RPJECV, i incorporar documentació gràfica (imatges, fotomuntatges, etc.) que mostre el resultat final de l'actuació amb el seu entorn justificant la seua viabilitat paisatgística especialment respecte del sòl de protecció paisatgista i forestal.  
6. A fi de preservar els elements d'alt valor paisatgístic que conforma l'PRR-17 secans i serres de l'entorn de Carcelén i Alpera «el paisatge d'alt valor com també la infraestructura verda supramunicipal, establir mesures d'integració paisatgística com ara minimització d'obertura de camins i tractaments permeables adequats per a tots aquests, restauració amb coberta vegetal de les rases que es produïsquen durant l'execució del projecte, materials i cromatismes de la subestació i el centre de control i la justificació de la localització dels aerogeneradors de la línia d'evacuació en funció de la nova anàlisi visual, entre altres.  
  
7. Així mateix, atés que l'impacte paisatgístic es presumeix significatiu i inevitable i de conformitat amb l'article 56.4 de l'RPJECV, proposar i executar mesures compensatòries (programes de paisatge) les quals poden servir, per exemple, per a la potenciació de la qualitat escenogràfica de les goles del Xúquer pròximes a l'actuació que constitueix un paisatge d'alt valor ecològic i visual.  
  
- Informe de la DG d'Ordenació del Territori en matèria de risc d'inundació (PATRICOVA) d'11 de març de 2014 (Pla Especial)  
  
L'informe analitza les cartografies disponibles (incloent-hi la cartografia en revisió del PATRICOVA) i conclou que prenent com a base la normativa del Pla d'acció territorial amb caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) les zones d'implantació dels parcs eòlics de Jalance i Cofrentes corresponents a la zona 10 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana no està afectat per risc d'inundació d'acord amb el que estableixen els documents normatius del PATRICOVA.  
  
2a fase. Formulació conjunta de la declaració ambiental estratègica i declaració d'impacte ambiental  
  
Tràmit de consultes i informació pública efectuades per l'òrgan substantiu en 2017.  
Al·legacions registrades en el període d'informació pública i informes rebuts de les consultes a les administracions afectades i al públic interessat.  
D'acord amb l'expedient administratiu remés, la informació pública es va dur a terme mitjançant inserció de l'anunci de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball sobre informació pública conjunta del Pla Especial, les sol·licituds d'autorització administrativa prèvia i autorització administrativa de construcció del Parc eòlic de la zona 10 nord al terme municipal de Cofrentes i les seues infraestructures energètiques annexes», la declaració en concret d'utilitat pública, com també l'estudi d'impacte ambiental de la zona 10 nord del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. (ATREGI/2016/11/46, ATREGI/2016/12/46, ATLINE/2016/1197/46) en:  
  
· DOGV núm. 8054.  
· BOP de València núm. 87, de 9 de maig de 2018.  
· Periòdic Levante-El Mercantil Valenciano, d'11 de maig de 2017  
I, complementàriament, es remet a l'Ajuntament de Cofrentes efectes de béns i drets afectats.  
  
Paral·lelament, l'òrgan substantiu va sol·licitar informes i dictàmens als organismes següents (\*) s'ha rebut resposta  
· Servei territorial d'Obres Públiques (\*)  
· Confederació Hidrogràfica del Xúquer (\*)  
· Servei de Vida Silvestre(\*)  
· Direcció General de Turisme(\*)  
· Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (\*)  
· Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències(\*)  
· Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (\*)  
· Direcció General de Cultura i Patrimoni (\*)  
· Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge (\*)  
· Ajuntament de Cofrentes  
· Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
  
D'acord amb l'expedient remés, durant el període d'informació pública es van presentar dues al·legacions:  
- Al·legació d'un particular en la qual s'apunta un error sobre la titularitat d'una parcel·la.  
- Al·legació de la coordinadora d'estudis eòlics del Comtat que sol·licita que s'emeta declaració d'impacte ambiental desfavorable i que no siga aprovat el Pla Especial ni el projecte derivat, basant-se en les consideracions següents que desenvolupa extensament:  
· El parc eòlic no té cabuda en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
· El termini d'instal·lació dels parcs eòlics emparat en el PECV es va esgotar en 2007.  
· La ubicació del Parc Eòlic de Cofrentes no correspon a una zona apta per a la instal·lació de parcs eòlics.  
· No està justificat que a l'adjudicatari de zona corresponga l'explotació d'un parc que no és de la seua zona.  
· Impossibilitat legal de situar parcs en zona no apta.  
· El Pla Especial, en la seua redacció, no es correspon amb el que s'anuncia en el Butlletí Oficial de la Província per a la seua exposició a informació pública.  
· En l'estudi d'impacte ambiental hi ha un falsejament de dades sobre la qualitat i fragilitat del paisatge.  
· Existència d'un impacte important a causa de les dimensiones dels aerogeneradors.  
· Modificació injustificada de les dimensions de l'aerogenerador.  
· No s'ha realitzat un estudi preoperacional d'avifauna.  
· Producció ridícula d'energia.  
· Injustificat augment de potència en la zona eòlica 10.  
· No ha existit un estudi del grau d'acceptació de la població, ni sobre la incidència del parc eòlic sobre l'economia de la zona i especialment sobre el turisme rural.  
  
En relació amb els informes i dictàmens contestats, l'òrgan substantiu remet informe que es transcriu a continuació en el qual inclou el contingut resumit d'aquests com també la presa en consideració i la documentació complementària presentada pel promotor per a la incorporació dels aspectes indicats en cadascun dels informes.  
  
«- Servei Territorial d'Obres Públiques. En relació amb el projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, i després d'aportar, per part del promotor, l'ampliació de documentació requerida pel Servei Territorial d'Obres Públiques, mitjançant escrit de data 27 d'octubre de 2017, aquest òrgan emet informe favorable a l'execució de les obres del projecte esmentat.  
- Servei de Vida Silvestre. En relació amb el projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant escrit de data 28 d'agost de 2017, s'informa que atés que no es du a terme el parc eòlic de Jalance, i, per tant, s'eliminen els aerogeneradors d'aquest parc, no es preveu afecció a l'espècia catalogada d'àguila cuabarrada (Aquila fasciata).  
  
- Direcció General de Turisme. En relació amb el Pla Especial, estudi d'impacte ambiental i projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant escrit de data 20 de setembre de 2017, s'informa que les actuacions proposades en el projecte no afecten l'activitat turística del municipi de Cofrentes ni la dels municipis confrontants, no obstant això, a causa de la importància que presenta el paisatge per al desenvolupament turístic, s'haurà de tindre en compte l'impacte visual que la instal·lació dels aerogeneradors pot tindre sobre el paisatge i el territori, sense perjudici dels pronunciaments d'altres administracions competents.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. En relació amb el Pla Especial, estudi d'impacte ambiental i projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant informe de data 13 de novembre de 2017, s'informa que «considerant al seu torn l'existència d'altres parcs eòlics en aquest entorn paisatgístic, caldrà emetre informe favorable a l'estudi d'integració paisatgística elaborat, sempre que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística establides i es comprometa l'execució de mesures compensatòries de restauració, millora o posada en valor del paisatge de l'àmbit, d'acord amb la legislació en matèria de paisatge aplicable a l'expedient. A aquest efecte, s'haurà de proposar i elaborar un programa de paisatge».  
Traslladat a l'empresa promotora l'informe esmentat, aquesta manifesta la conformitat amb el seu informe i la inclusió dins d'un annex a l'estudi d'impacte ambiental dels nous aprofitaments eòlics de la zona 10, la proposta i l'elaboració del programa de paisatge indicat pel servei esmentat en el seu informe.  
D'altra banda, amb data 12 de desembre de 2017, a fi de donar compliment a determinats condicionants establits en els informes dels organismes afectats, té entrada a través del Registre Telemàtic de la Generalitat: annex II al projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes (desembre 2017), i annex II a l'estudi d'impacte ambiental dels nous aprofitaments eòlics de la zona 10 (desembre 2017), on, en aquest últim, es recull el programa de paisatge requerit en l'informe de data 13 de novembre de 2017, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
- Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències (actualment Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències). En relació amb el Pla Especial, estudi d'impacte ambiental i projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant escrit de data 14 de juny de 2017, i completat mitjançant escrit de data 19 de juliol de 2017, s'informa sobre els riscos següents: - risc d'inundacions: s'haurà d'utilitzar el PATRICOVA per a l'anàlisi de risc, i identificar l'afecció per nivell de perillositat d'inundacions geomorfològica entre l'aerogenerador CO-04 i l'edifici de control, i el tram final de la línia aèria 132 kV ST La Señora - ST CH Cofrentes, amb nivell 1 de perillositat d'inundacions, per la qual cosa s'hauran de tindre en consideració els condicionants i les limitacions que estableix el PATRICOVA als efectes oportuns; - risc de lliscament de terra: segons la Cartografia Temàtica de la Comunitat Valenciana, es detecta risc alt en el vial d'accés als aerogeneradors CO-07 i CO-08, i risc mitjà i alt en dues àrees diferents del tram final de la línia aèria 132 kV ST La Señora - ST CH Cofrentes, per la qual cosa caldrà la realització d'estudi geotècnic de detall per a concretar la gravetat del risc; - risc sísmic: segons la norma de construcció sismoresistent de 2002 (NCSR-02), el municipi de Cofrentes té una acceleració sísmica de 0,06 g, per la qual cosa s'hauran d'assumir totes les mesures establides a aquest efecte en la NCSR-02; risc d'accidents greus: no consta l'existència de cap empresa afectada pel Reial decret 840/2015, de 21 de setembre, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en els quals intervinguen substàncies perilloses, localitzada en l'àrea del Parc Eòlic de Cofrentes; - risc ocasionat per accident en el transport de mercaderies perilloses: l'àrea del Parc Eòlic de Cofrentes està allunyada de la zona d'especial exposició (franja de 500 metres al voltant de la carretera N-330), per la qual cosa no es considera afectada per aquest risc; - risc d'incendis forestals: el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Eòlic de Cofrentes no s'ajusta a totes les exigències incloses en l'Informe de la Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències de finals de 2013; no obstant això, actualment les competències en prevenció d'incendis forestals corresponen a la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, a la qual caldrà consultar sobre aquest tema. D'altra banda, dins de les competències en extinció d'incendis de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències, cal destacar: respecte a les mesures correctores incloses en el Pla de prevenció d'incendis forestals en la fase d'execució, s'inclou la col·locació de cartells informatius del nivell de preemergències del risc d'incendi forestal; sobre això cal assenyalar que el departament competent en el seu establiment és el Centre Autonòmic de Coordinació d'Emergències, dependent de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències, per la qual cosa caldrà canviar la referència a la Conselleria de Governació i Justícia (actualment Presidència de la Generalitat); respecte a les mesures del Pla de prevenció d'incendis forestals en la fase d'explotació, no s'ha inclòs que el parc ha de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació de la manera més adequada en funció de les característiques i localització de l'incendi, per la qual cosa aquesta mesura haurà d'estar inclosa en la planificació proposada.  
  
  
Traslladat a l'empresa promotora, aquesta manifesta les objeccions següents: - respecte al risc d'inundacions: fent ús de la cartografia del PATRICOVA per a l'anàlisi del risc d'inundacions, es conclou modificar el traçat del camí projectat entre l'aerogenerador CO-04 i l'edifici de control, per a evitar aquesta afecció, salvant d'aquesta manera la zona de nivell de perillositat d'inundació geomorfològica. Aquest canvi es plasmarà en l'estudi d'impacte ambiental; - respecte al risc de lliscament: previ a l'inici dels treballs d'obres, es realitzaran estudis geotècnics de detall per a concretar la gravetat del risc existent en l'àrea del vial d'accés entre els aerogeneradors CO-07 i CO-08, i, si escau, modificar el traçat del camí projectat. D'altra banda, es modificarà l'apartat de l'estudi d'impacte ambiental referent a l'anàlisi del risc de lliscament; - respecte al risc sísmic: abans de la construcció del parc és necessari fer estudis geotècnics del terreny per a dimensionar les fonamentacions dels aerogeneradors i dels edificis que el componen. En funció del resultat d'aquests estudis, s'executaran els treballs assumint les mesures establides en les normes de construcció que requerisca l'emplaçament; - respecte al risc d'incendis forestals: es realitzarà la modificació següent en les mesures correctores durant la fase d'explotació del Parc Eòlic de Cofrentes: «El departament competent de la col·locació de cartells informatius dels nivells de risc d'incendis és el Centre Autonòmic de Coordinació d'Emergències, que depén de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències». D'altra banda, s'ha recollit en l'annex V el pla de prevenció d'incendis forestals (gener 2017) de l'estudi d'impacte ambiental, la proposta de mesures correctores en fase d'explotació del Parc Eòlic de Cofrentes, assenyalades en l'Informe de la Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències. Finalment, respecte al sistema de vigilància i alerta d'incendis assenyalat per l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències, Enerfín instal·larà càmeres de videovigilància bé a la torre anemomètrica, determinats aerogeneradors i/o edifici de control, connectades per sistema remot al centre de control des d'on es controla el parc, de manera que, si es detecta un incendi, es comunicarà a l'autoritat competent, i es realitzarà la parada dels aerogeneradors i s'orientaran de la manera més adequada en funció de les característiques i localització de l'incendi. Aquesta actuació s'inclourà en l'annex V. Pla de prevenció d'incendis forestals de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
  
Amb data 12 de desembre de 2017, a fi de complir determinats condicionants establits en els informes dels organismes afectats, té entrada a través del Registre Telemàtic de la Generalitat: l'annex II al projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes (desembre 2017), i l'annex II a l'estudi d'impacte ambiental dels nous aprofitaments eòlics de la zona 10 (desembre 2017), on en aquest últim, es recullen els condicionants establits en l'informe de data 14 de juny de 2017. Respecte als condicionants relatius a la línia aèria 132 kV ST La Señora - ST CH Cofrentes, establits en l'informe ampliat de data 19 de juliol de 2017, s'haurà d'incloure la línia en els estudis geotècnics de detall abans de l'inici dels treballs d'obres.  
  
- Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental. En relació amb el Pla Especial, l'estudi d'impacte ambiental i projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant Resolució de data 6 d'octubre de 2017, de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, es resol que el «projecte no s'ha de sotmetre a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000», i podrà, «per tant, i de conformitat amb el que s'indica en l'article 7.3 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, continuar la seua tramitació de conformitat amb el que s'estableix en la seua legislació reguladora, sense necessitat de realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000, i sense perjudici de les obligacions del promotor de: a) sotmetre el projecte a avaluació ambiental estratègica o a avaluació d'impacte ambiental, si així s'ha establit en la legislació reguladora d'aquests procediments, b) obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències o remetre les declaracions responsables o les comunicacions prèvies que siguen necessàries en compliment de la legislació vigent».  
Traslladat a l'empresa promotora, aquesta manifesta la conformitat amb la resolució esmentada.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni. En relació amb el Pla Especial, l'estudi d'impacte ambiental i el projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant escrit de data 3 d'octubre de 2017, «s'emet informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià: projecte de Pla Especial per a l'ordenació de nous aprofitaments eòlics de la zona 10, projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes (incloent-hi SET del parc) i projecte de línia aèria 132 kV SC SET de la Señorita - SET CH Cofrentes».  
Traslladat a l'empresa promotora, aquesta manifesta la conformitat amb l'escrit esmentat.  
- Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. En relació amb el Pla Especial, estudi d'impacte ambiental i projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant informe de data 16 de novembre de 2017, del Servei d'Ordenació del Territori informa que «el Pla Especial per a l'ordenació de nous aprofitaments eòlics en la zona 10, projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes (incloent-hi SET de parc) i projecte de línia aèria 132 kV SC SET de la Señorita - SET CH Cofrentes» no està afectat per inundabilitat, encara que s'haurà de complir la consideració final exposada referent a la línia de connexió, segons les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
  
Traslladat a l'empresa promotora l'informe esmentat, aquesta manifesta la conformitat amb l'informe, i per a complir el que s'estableix en aquest informe, adjunta plànol amb escala suficient per a comprovar que el traçat de la línia aèria d'evacuació 132 kV SC SET La Señorita - SET CH Cofrentes no està afectat per inundabilitat, i es detallen les coordenades dels suports d'aquesta línia.  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En relació amb el projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes, mitjançant escrit de data 20 de juny de 2017, s'informa que referent a la possible afecció de llits públics, s'haurà de respectar en tots els encreuaments l'alçària mínima que es dedueix de les normes que a aquest efecte tinga dictada sobre aquest tipus de gàlibs el Ministeri d'Indústria i Energia, tenint com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de l'òrgan on informe que està d'acord amb la legislació d'aigües vigent, com també, que tota autorització d'encreuament subterrani està subjecta a un cànon anual d'utilització del domini públic hidràulic.  
Traslladat a l'empresa promotora, aquesta contesta que presentarà la corresponent instància emplenada per a obtindre l'autorització indicada, amb l'aportació de la documentació requerida.»  
  
Afeccions legals i/o ambientals  
- Xarxa Natura 2000: les espècies i hàbitats que justifiquen la declaració de la Xarxa Natura 2000 han sigut detallats en els informes sectorials emesos, per això ens hi referim. Els espais de Xarxa Natura estan afectats exclusivament per la línia aèria d'evacuació: la Zona Especial de Conservació (ZEC) «la Vall d'Aiora i Sierra del Boquerón» ES5233012 està afectada en el tram final del traçat i Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) «Sierra de Martés - Muela de Cortes» (ES0000212) en la major part del traçat.  
- Camins ramaders. No es veuen afectats camins ramaders classificats.  
- Terrenys forestals i forests d'utilitat pública  
La pràctica totalitat dels terrenys inclosos en l'àmbit del Pla Especial i el primer tram de la línia elèctrica aèria són terrenys forestals pertanyent a la forest consorciada d'utilitat pública V025 «El Campichuelo» i, per tant, és considerat com a terreny forestal estratègic d'acord amb el PATFOR.  
- Patrimoni cultural. Només s'han identificat elements patrimonials i interés (jaciment iberoromà i alqueria morisca) a l'entorn del traçat de la línia elèctrica, i ha sigut degudament considerats per a evitar la seua afecció:  
- Riscos naturals  
D'acord amb el PATRICOVA existeix perillositat geomorfològica a la vall central situada entre les alineacions del Parc Eòlic de Cofrentes.  
Risc de lliscaments i despreniment. D'acord amb la cartografia temàtica de la COPUT existeixen riscos en terrenys travessats per la línia elèctrica: de lliscament mitjà en el paratge denominat Ceja de los Anteojos (entre el 7 i 8 de la CV-439) i risc de lliscament alt a l'oest de la Balsa del Salto, encara que no se situe cap suport sobre aquestes àrees.  
- Domini públic hidràulic. El Parc de Cofrentes se situa sobre terrenys pertanyents a la conca de la Rambla del Nacimiento que discorre pel nord i est dels relleus on se situen els aerogeneradors. En l'àmbit del parc no hi ha llits definits, i actuen com a zones de drenatge les àrees cultivades entre relleus.  
Classificació i qualificació urbanística. El Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de pla d'acció territorial sectorial, aprovat mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell de la Generalitat Valenciana, estableix en principi les possibles àrees de compatibilitat de l'ús eòlic amb el preexistent, encara que és el Pla Especial el que fixa definitivament l'àmbit d'aquest i, per tant, les àrees en les quals serà compatible l'ús eòlic. Es veu afectat en aquest cas concret el planejament vigent del terme municipal de Cofrentes.  
  
  
Consideracions ambientals  
El procediment seguit per a l'autorització de les instal·lacions eòliques en l'àmbit de la Comunitat Valenciana s'ajusta des del punt de vista de l'avaluació ambiental al que es coneix com «avaluació en cascada», és a dir, la realització d'avaluacions successives a cada moment del procés, cadascuna amb un abast diferent, identificant en cada fase tant el grau d'incertesa i/o les dificultats dels aspectes avaluats com també els aspectes que han de ser avaluats en les següents.  
  
Tal com s'ha descrit en l'apartat d'antecedents de la tramitació administrativa, la proposta de l'any 2008 d'ampliació de la zona 10 per transferència de 100 MW de potència (assignada a la zona 15) a la zona 10 (el que necessàriament comportava la transferència d'aerogeneradors) va ser rebutjada en el document d'abast de l'any 2012 per ser incompatible amb les estratègies i normativa del PECV.  
Per tant, en l'informe d'abast, aprovat per la Comissió d'Avaluació Ambiental al setembre de 2012, es va apuntar com a única possibilitat per al desenvolupament de nous aprofitaments en la zona 10 l'existència de capacitat d'acord amb el que s'estableix en el Pla eòlic, considerant els aerogeneradors equivalents de les instal·lacions aprovades i executades en la zona 10 (Parc de Boira, Losilla, Villanueva I i Villanueva II).  
  
L'aptitud del territori per a albergar instal·lacions eòliques en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana es va determinar en aplicació de 6 criteris d'exclusió i 5 criteris de prescripció amb significació de l'impacte a l'escala del pla. Complementàriament, es va establir, amb la finalitat de contindre els efectes acumulatius sobre el medi i no sobrepassar la capacitat de càrrega del territori, una determinació prescriptiva consistent en la limitació del nombre d'aerogeneradors en cadascuna de les 15 zones delimitades com una de les estratègies del Pla eòlic per a aconseguir els objectius hi fixats i, per tant, vinculant per a qualsevol oferta de desenvolupament.  
Els paràmetres de capacitat establits per a la zona 10, en l'escenari avaluat en el Pla eòlic, van ser un màxim de 200 aerogeneradors (paràmetre prescriptiu) i una potència de referència de 125 MW.  
  
En el temps transcorregut des de l'aprovació del PECV (any 2001), el sector eòlic ha evolucionat cap a la fabricació de turbines de major potència unitària i, per tant, de dimensions notablement superiors a les considerades en l'avaluació ambiental del PECV.  
El nombre d'aerogeneradors que tenen cabuda en un determinat emplaçament està relacionat amb la grandària del rotor, i es redueix amb caràcter general en la mateixa proporció en la qual s'incrementa el diàmetre del rotor. És possible, per tant, equiparar el nombre màxim d'aerogeneradors establit en el Pla eòlic en cadascuna de les zones, dividint el nombre màxim d'aerogeneradors per la relació obtinguda entre la grandària del rotor seleccionat i la grandària del rotor de l'aerogenerador inicial (47 metres en el Pla eòlic).  
El Pla Especial la tramitació del qual s'inicia en 2017 efectua en primer terme una anàlisi de la capacitat de la zona, d'acord amb els criteris assenyalats en els documents d'abast elaborats per l'òrgan ambiental en 2012 i en 2015 (coincidents amb el que s'ha indicat en el paràgraf anterior), i determina que els aerogeneradors ja instal·lats en els 4 parcs de la zona 10, per les dimensions dels rotors, equivalen a 101 aerogeneradors de les dimensions considerades en el PECV (47 metres de rotor), i conclou que no s'ha depassat la capacitat màxima establida per a la zona i que, en principi, és factible el plantejament de nous aprofitaments en la zona 10.  
A continuació es realitza una anàlisi d'alternatives de les zones aptes o aptes amb prescripcions de la zona 10, per a un aerogenerador tipus de 3·MW de potència unitària, tenint en compte el recurs eòlic, les dades obtingudes en el seguiment ambiental dels parcs instal·lats i els diferents aspectes a considerar inclosos en els informes tant de l'òrgan ambiental com de les administracions afectades emesos al llarg del procés d'avaluació ambiental iniciat en 2008. S'analitzen els emplaçaments de Muela de la Tortosilla, relleus al nord del Xúquer i Montemayor- Monte Chico - Arciseco.  
L'alternativa d'emplaçament denominada Muela de Tortosilla encara que té recurs eòlic suficient es descarta per la seua escassa capacitat ja que el carener de la Muela està alineada en la mateixa direcció del vent dominant.  
En l'emplaçament denominat «relleus al nord del Xúquer» de l'estudi del recurs eòlic (dada no considerada en la delimitació de les àrees potencials en el Pla eòlic) i més concretament el mapa d'isovents, es pot deduir:  
- Que les posicions amb recurs suficient se situen en gran part de l'hàbitat d'una parella d'àguila cuabarrada (per tant, incompatibles des del punt de visa ambiental per a ús eòlic)  
- L'existència de recurs suficient en els relleus confrontants per l'oest amb l'àrea septentrional d'aquest emplaçament (franja en forma de dit) que manca de recurs eòlic aprofitable.   
D'altra banda, cal considerar que l'any 2009, amb posterioritat a l'aprovació del Pla eòlic, es va aprovar una ampliació de les zones ZEPA de la Comunitat Valenciana amb inclusió de la franja en forma de dit que forma part de l'emplaçament dels relleus del nord del Xúquer, per la qual cosa, d'acord amb el criteri d'exclusió núm. 2 del PECV, aquesta àrea passa a ser considerada automàticament com a zona no apta per a la implantació de parcs eòlics. En relació amb la viabilitat ambiental de la línia d'evacuació, les zones ZEPA constitueixen un dels criteris per a ser zones de protecció per a la instal·lació de línies elèctriques, en les quals es requereix una avaluació ambiental i l'adopció en el disseny i execució del projecte de mesures específiques d'antielectrocució i anticol·lisió establides en la normativa sectorial.  
  
L'ampliació de les zones ZEPA aprovada l'any 2009 afecta també l'àrea geogràfica sud de la zona 10 amb la inclusió de la ZEPA denominada Meca - Mugrón - San Benito, per tant, en els plànols d'ordenació ha de corregir-se l'aptitud d'aquests terrenys per a albergar parcs eòlics com a zona no apta.  
El tercer emplaçament analitzat Montemayor - Monte Chico - Arciseco és l'emplaçament amb menor nombre d'hores equivalent de les tres alternatives, presenta limitacions urbanístiques en tres posicions i limitacions en algunes posicions per l'efecte deixant d'aerogeneadors instal·lats al parc de Losilla.  
Com a conseqüència d'aquesta anàlisi, la proposta per a nous aprofitaments es realitza en l'emplaçament dels relleus al nord del Xúquer i es redelimita la part més septentrional per a ajustar-la a les zones que tenen recurs eòlic aprofitable, i així proposar simultàniament la modificació de l'aptitud de les àrees situades immediatament al nord del congost del Xúquer i que passen de ser zones aptes amb prescripcions a zones no aptes per la incompatibilitat amb l'avifauna, a ser considerades com a zones no aptes per a l'aprofitament eòlic.  
  
Les modificacions puntuals proposades en l'emplaçament alternatiu denominat relleus del nord del Xúquer de la zona 10 del PECV es consideren en principi acceptables ambientalment per les raons següents, sense perjudici dels condicionants ambientals que es puguen establir en la valoració ambiental del Pla Especial i del projecte de desenvolupament:  
- La modificació del perímetre de la zona 10 consisteix en la substitució d'una superfície sense recurs per una altra de similars dimensions amb recurs aprofitable, sense alterar els paràmetres de capacitat establits en el PECV per a aquesta zona. Per tant, no es considera una ampliació sinó una redelimitació.  
- D'acord amb el que s'estableix en el PECV per a les zones exteriors, s'ha justificat l'existència de recurs susceptible d'aprofitament en l'àrea redelimitada.  
- S'ha valorat l'aptitud per a albergar instal·lacions d'aprofitament eòlic d'acord amb el que s'estableix en el PECV com a zona apta amb prescripcions, atés que no concorren en l'àrea de proposta per a nous aprofitaments criteris d'exclusió però sí alguns dels criteris de prescripció.  
- S'ajusta l'aptitud de les àrees situades immediatament al nord del congost del Xúquer al valor ambiental d'aquests terrenys per a una de les parelles d'àguila cuabarrada que niua al congost del Xúquer per constituir una gran part del seu hàbitat. L'àguila cuabarrada és una espècie inclosa com a vulnerable tant en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament d'espècies silvestres en el règim de protecció especial i del Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades com en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell).  
No obstant l'anterior, les modificacions, tant pel que fa a les superfícies no aptes (zona rosa) derivades de l'ampliació de les zones ZEPA com en la superfície que constitueix hàbitat de l'àguila cuabarrada, no han sigut adequadament representades gràficament en els plànols d'ordenació del Pla Especial.  
Tampoc s'ha reflectit en els plànols d'ordenació l'aptitud de l'àrea redelimitada com a zona apta amb prescripcions (zona blava).  
Per tant, en la part dispositiva de la resolució s'indiquen les modificacions a introduir en la documentació gràfica per a ajustar-les al resultat del procés d'avaluació ambiental.  
Cal, per tant, analitzar el segon nivell d'avaluació, és a dir, tant la determinació de la viabilitat ambiental de la delimitació de l'àmbit del Pla Especial proposada, on es declara compatible l'ús eòlic, com la normativa d'ordenació que regularà l'ús eòlic en aquest àmbit i que modifica el planejament urbanístic de Cofrentes.  
  
L'àmbit del Pla Especial està determinat pel disseny de les infraestructures eòliques, per això està condicionat per la valoració ambiental dels efectes a nivell de projecte d'execució.  
La porció del territori del Pla Especial en la qual es declara la compatibilitat de l'ús eòlic (àmbit del Pla Especial) està determinada per franges de diferents amplàries que engloba les alineacions d'aerogeneradors, els vials interiors, les rases de cablejat, la subestació elèctrica, la torre anemomètrica, les zones d'apilament i edifici de control, per tant la seua viabilitat ambiental està determinada per la viabilitat ambiental de la solució adoptada per a cadascun dels elements del projecte.  
  
Entre les normes especifiques que regeixen en l'àmbit del Pla Especial està la creació d'una zona de servitud de 1.000 m al voltant de les alineacions dels aerogeneradors i de la subestació elèctrica del parc en la qual s'estableixen limitacions a determinats usos. Evidentment, la delimitació de l'àrea de servitud està, al seu torn, condicionada per la viabilitat ambiental de les infraestructures que la generen (aerogeneradors i ST).  
En aquest sentit, cal assenyalar que la normativa establida en el Pla Especial per a la delimitació de l'àmbit dels aerogeneradors (una banda de 150 metres a banda i banda de l'aerogenerador) no és coincident amb la realitat, si es consideren les dimensions de les infraestructures de muntatge per a alguns dels aerogeneradors i, fins i tot, en algunes de les posicions una xicoteta porció d'aquestes infraestructures quedaria fora de l'àmbit del Pla Especial, en particular la franja corresponent a les posicions COFR-01 i COFR-08.  
D'altra banda, en relació amb la regulació de les construccions de caràcter no industrial regulades en els articles 5 i 14 de les normes del Pla Especial, es reitera el que s'ha indicat en els pronunciaments ambientals de les zones eòliques tramitades amb anterioritat, és a dir, que queden excloses únicament les noves construccions d'ús exclusivament residencial i es poden autoritzar, d'acord amb el planejament vigent, la resta de construccions lligades als usos que són propis del sòl no urbanitzable.  
D'altra banda, cal assenyalar que s'han detectat errors en la superfície de l'àmbit del Pla Especial, concretament en els plànols 5.6 i 5.7.1, ja que s'ha inclòs el triangle comprés en l'àmbit del Pla Especial de l'ST La Señorita, de l'edifici de control, del camí d'accés a l'aerogenerador COFR-8 i de la franja dels aerogeneradors COFRT-9 i COFR-10.  
  
La viabilitat ambiental de les instal·lacions projectades per al desenvolupament de cadascuna de les zones eòliques requereix una valoració ambiental detallada que identifique, en primer terme, l'existència, a escala de projecte, d'elements d'interés patrimonial, camins ramaders, espècies de flora o de fauna, distàncies a sòls urbans o urbanitzables del planejament vigent, etc. que limiten la instal·lació d'alguna de les infraestructures del parc eòlic.  
Tal com es dedueix dels apartats anteriors, no s'han identificat en els terrenys projectats per a la instal·lació del parc limitacions, excepte la perillositat geomorfològica de les zones de vall i la zona de servitud de la CV-439, aspectes que han sigut considerats en el disseny del parc.  
  
Es considera positiu, des del punt de vista ambiental, el canvi en el model de l'aerogenerador ja que en conjunt presenta menors dimensions i té més potència unitària la qual cosa permet, a més, l'eliminació d'una de les posicions amb menor recurs eòlic (COFR-4 segons la numeració del projecte inicial) del projecte d'execució elaborat al gener de 2017.  
  
No obstant l'anterior, s'efectuen les consideracions següents respecte del disseny final contingut en el projecte d'execució d'octubre de 2018:  
a) Algunes de les superfícies de muntatge representades gràficament en els plànols de planta i en els perfils transversals, com també en el capítol de mesuraments de la memòria del projecte d'execució, són sensiblement superiors a les dimensions indicades en el text, cosa que comporta una afecció major de l'estrictament necessària.  
D'altra banda, en relació amb la plataforma de muntatge auxiliar, es considera justificada la reducció de la longitud (de 150 a 130 metres) per la disminució de l'alçària de la boixa però no l'ampliació de l'amplària d'aquesta (de 4 a 7 metres). L'amplària prevista per al muntatge de l'aerogenerador del projecte d'execució de gener de 2017 (que tènia majors dimensions) era de 4 metres, que queda ajustat a l'amplària del camí i no incrementant la superfície d'afecció.  
Es considera, per tant, que l'amplària de la plataforma auxiliar s'ha d'ajustar a l'amplària del camí, llevat que tècnicament es justifique la necessitat d'una amplària superior i que, en tot cas, serà la mínima imprescindible per a la realització de l'obra i no haurà de sobrepassar els 7 metres.  
Es detallen a continuació les modificacions a introduir en el projecte d'execució per a ajustar-se a les dimensions requerides d'acord amb la memòria:  
- La totalitat de les plataformes auxiliars per al muntatge de la grua de gelosia tenen, d'acord amb els plànols de planta a escala 1:2000 i amb els perfils transversals, dimensions de 14 x 130 m, és a dir, incrementa l'amplària en un 50 % respecte del que s'indica en el text.  
  
- Las plataformes principals confrontants amb l'aerogenerador són:  
· COFR-02  
· COFR-03  
· CORF-04  
· CORF-07  
· CORF-10  
· COFR-12  
· COFR-13  
  
S'han de rectificar, per tant, els plànols de planta i els plànols transversals de la cartografia del projecte d'execució, com també el capítol de mesuraments per a ajustar-los a les dimensions que resulten necessàries per a l'execució de l'obra civil de les infraestructures indicades, tenint en compte que, tal com s'ha indicat més amunt, abans cal justificar l'amplària de la plataforma de muntatge auxiliar.  
b) D'altra banda, considerant el punt anterior, es poden introduir lleugeres modificacions en el projecte d'execució que disminuïsquen l'afecció superficial i, per tant, generar menys impactes residuals:  
- L'alineació de la plataforma principal, i la plataforma de muntatge de l'aerogenerador COFR-03 amb el camí de connexió amb la torre de mesurament, de manera que aquest vial actue com a part de la plataforma de muntatge auxiliar.  
- En relació amb l'accés a l'alineació i disseny de les posicions COFR-04 i COFR-05 (equivalents a les posicions COFR-05 i CORF-06 del projecte.01.2017):  
L'anàlisi per a la selecció de l'accés realitza una comparativa entre dues alternatives: eix II i l'eix III, tots dos de nova planta, i s'opta per l'eix II per presentar un menor moviment de terres, quan la posició COFR-05 que es condicionen el projecte de gener de 2017 per a l'accés a aquesta posició (denominada COFR-06).  
Es considera, per tant, que l'accés pel sud condicionant el camí existent té una menor afecció superficial i de vegetació, i es considera, a més, com a millor solució per a les infraestructures de muntatge de l'aerogenerador COFR-05 l'orientació tal com es projectava en el 2017.  
  
Per tant, excepte justificació en contrari, l'accés als aerogeneradors COFR-04 i COFR-05 i la rasa d'evacuació de cablejat es realitza pel sud ajustant-se al camí preexistent i modificant l'orientació de la plataforma de muntatge del COFR-05 i, si cal, el traçat entre tots dos aerogeneradors.  
- Les plataformes de muntatge associades a l'aerogenerador COFR-9 es desplaçaran lleugerament cap al sud, a fi que disminuïsca la diferència de cotes entre la plataforma auxiliar i el terreny confrontant.  
- En relació amb l'alineació COFR-11 a COFR-13, s'estudiarà:  
· L'accés des del sud de l'alineació, condicionant l'accés existent al punt d'ubicació de l'aerogenerador COFR13, eliminant en aquest cas el tram de vial d'accés nord des del camí existent fins a l'aerogenerador COFR-11 i la rasa d'evacuació de l'alineació es realitzarà des de l'aerogenerador COFR11 fins a la subestació.  
· El gir d'aproximadament 180 °C de les plataformes principal i auxiliar de l'aerogenerador OFR-11, i situar-la al nord sobre terrenys que tenen un menor pendent.  
· En el cas que es mantinga l'accés nord a l'alineació, es modificarà lleugerament el traçat del camí d'accés perquè actue de plataforma de muntatge auxiliar ja que permet un millor ajust del traçat del vial entre el COFR-11 i CP-12 a la topografia del terreny.  
· Independentment que la solució que s'adopte per a l'accés a aquesta alineació (sud o nord), s'estudiarà l'ajust de les infraestructures de muntatge del COFR 13 als terrenys confrontants que manquen de vegetació.  
Com a conclusió a tot l'anterior, es considera que la proposta de desenvolupament presentada a l'octubre de 2018 i el projecte de línia elèctrica presentat en 2017, amb la concreció dels aspectes de disseny assenyalats anteriorment a nivell de projecte, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i, per tant, és possible resoldre l'avaluació ambiental de les propostes estratègiques.  
  
Consideracions jurídiques  
1. L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juny, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei del sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
2. El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en el grup 3, apartat i de l'annex I de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, un dels casos fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 9 de la disposició esmentada.  
3. L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, tant per a l'avaluació ambiental del Pla Especial com del projecte.  
4. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
5. L'article 3 de l'annex del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes), el reglament atribueix a la Comissió d'Avaluació Ambiental l'adopció d'acords sobre documents d'abast i declaracions ambientals estratègiques dels plans i programes sotmesos a avaluació ambiental ordinària i simplificada, com també per a emetre informes i dictàmens per a resoldre consultes en relació amb l'avaluació ambiental estratègica de plans, programes i projectes.  
Sobre la base del que s'ha exposat anteriorment, s'acorda:  
  
Primer  
En relació amb les modificacions del PECV contingudes en el Pla Especial:  
S'emet declaració ambiental i territorial estratègica favorable per considerar que les modificacions del PECV de l'emplaçament denominat «relleus al nord del Xúquer«, proposades en el Pla Especial per a nous aprofitaments de la zona 10, no tindran efectes significatius sobre el medi ambient en els termes que s'indiquen a continuació (es reflecteixen en el plànol annex a aquest acord).  
- S'ha de redelimitar en els plànols d'ordenació del Pla Especial l'emplaçament de la zona 10 del PECV denominat «relleus al nord del Xúquer», incloent-hi l'àrea que disposa de recurs eòlic i excloent-hi l'àrea que manca de recurs eòlic.  
- S'ha de representar gràficament l'aptitud per a l'aprofitament eòlic de l'emplaçament denominat «relleus al nord del Xúquer« (redelimitat segons el punt anterior), d'acord amb la valoració ambiental determinada al llarg del procés d'avaluació ambiental, és a dir:  
· L'àrea redelimitada s'ha de grafiar com a zona apta amb prescripcions (zona blava).  
· L'àrea que constitueix hàbitat de l'àguila cuabarrada, d'acord amb el plànol de l'annex I a aquesta resolució, s'ha de representar gràficament com a zona no apta (zona rosa).  
- S'ha d'actualitzar en els plànols d'ordenació del Pla Especial les zones no aptes (zona rosa) que resulten de l'ampliació de les zones ZEPA efectuada l'any 2009 que se situen en l'àmbit de la zona 10 o en les zones exteriors del seu entorn.  
- S'han de tindre en compte les modificacions introduïdes pel Pla Especial en qualsevol oferta futura de desenvolupament de la zona.  
  
Segon  
En relació amb l'àmbit del Pla Especial i amb l'ordenació proposada per a aquest,  
S'emet declaració ambiental i territorial estratègica favorable al Pla Especial corresponent al projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes (versió 2018) per considerar que no tindrà efectes significatius sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
1) S'han de rectificar els plànols d'ordenació 5.1, 5.2 i 5.7 del Pla Especial, d'acord amb el que s'ha indicat en l'apartat primer de la part dispositiva d'aquest acord.  
2) L'àmbit del Pla Especial definitiu queda supeditat al disseny de les infraestructures del parc eòlic que siguen considerades ambientalment acceptables d'acord amb el que s'ha indicat en el punt tercer de la part dispositiva d'aquesta resolució.  
3) La franja de l'àmbit del Pla Especial corresponent a la ubicació dels aerogeneradors regulada en l'article 1 de les normes urbanístiques del Pla Especial s'ha de delimitar amb caràcter general centrada respecte de la ubicació dels aerogeneradors encara que podrà ser excèntrica quan la infraestructura de muntatge no estiga alineada amb els vials d'accés entre turbines.  
4) En relació amb la regulació de les construccions de caràcter no industrial regulades en els articles 5 i 14 de les normes del Pla Especial, quedaran excloses només les noves construccions d'ús exclusivament residencial, i s'admetran les construccions lligades a usos propis del sòl no urbanitzable que estiguen permeses en el planejament vigent de Cofrentes.  
5) S'han de rectificar els errors en la superfície de l'àmbit del Pla Especial, en els plànols d'ordenació 5.6 i 5.7.1 i eliminar de l'àmbit del Pla Especial el triangle delimitat per l'àmbit del Pla Especial de l'ST La Señorita, de l'edifici de control, del camí d'accés a l'aerogenerador COFR-8 i de la franja dels aerogeneradors COFRT-9 i COFR-10.  
  
  
Tercer  
En relació amb el projecte d'execució de les infraestructures eòliques i el projecte d'execució de la línia aèria d'evacuació.  
La determinació de la viabilitat en l'àmbit de projecte d'execució de l'oferta de desenvolupament en l'emplaçament denominat «relleus al nord del Xúquer» consistent en la instal·lació del Parc Eòlic de Cofrentes, compost per un total de 13 aerogeneradors de 3,83 MW de potència unitària, incloent-hi les infraestructures associades (subestació, centre de control), com també la línia elèctrica de 132 kV i 3,5 km de longitud entre l'ST La Señorita i l'ST Cofrentes, promogut per Enerfin Sociedad de Enegía, SL, es requereix l'estudi i anàlisi dels aspectes següents:  
  
1) S'ha de justificar l'amplària de la plataforma de muntatge auxiliar, d'acord amb el que s'ha indicat en l'apartat de consideracions ambientals.  
2) En funció de la justificació realitzada de la plataforma de muntatge auxiliar, s'han de presentar els plànols de planta i transversals rectificats a escala 1:2000 en els quals es reflectisca:  
- La totalitat de les plataformes auxiliars per al muntatge de la grua de gelosia.  
- Els plànols de planta i transversals de les plataformes principals confrontants amb els aerogeneradors següents, d'acord amb les dimensions assenyalades en la memòria escrita:  
· COFR-02  
· COFR-03  
· CORF-04  
· CORF-07  
· CORF-10  
· COFR-12  
· COFR-13  
3) S'ha de rectificar el capítol de mesuraments per a ajustar-los a les dimensions que siguen necessàries per a l'execució de l'obra civil de les infraestructures indicades.  
4) D'altra banda, considerant el punt anterior, es poden introduir lleugeres modificacions en el projecte d'execució que disminuïsquen l'afecció superficial i, per tant, generen menys impactes residuals:  
- L'alineació de la plataforma principal, i la plataforma de muntatge de l'aerogenerador COFR-03 amb el camí de connexió amb la torre de mesurament, de manera que aquest vial actue com a part de la plataforma de muntatge auxiliar.  
- En relació amb l'accés a l'alineació i disseny de les posicions COFR-04 i COFR-05 (equivalents a les posicions COFR-05 i CORF-06 del projecte.01.2017):  
· L'anàlisi per a la selecció de l'accés realitza una comparativa entre dues alternatives: eix II i l'eix III, les dues de nova planta, i s'opta per l'eix II per presentar un menor moviment de terres, quan en el projecte de gener de 2017 l'accés a la posició COFR-6 (coincident amb la posició COFR-5 en el projecte.10.2018) condicionava un camí preexistent.  
  
· Es considera, per tant, que l'accés pel sud condicionant el camí existent té una menor afecció superficial i de vegetació, i es considera, a més, com a millor solució per a les infraestructures de muntatge de l'aerogenerador COFR-05 l'orientació tal com es projectava en el 2017.  
  
· Per tant, excepte justificació en contra, l'accés als aerogeneradors COFR-04 i C OFR-05 i la rasa d'evacuació de cablejat es realitza pel sud ajustant-se al camí preexistent i modificant l'orientació de la plataforma de muntatge del COFR-05 i, si cal, el traçat entre tots dos aerogeneradors.  
- Les plataformes de muntatge associades a l'aerogenerador COFR-9 s'han de desplaçar lleugerament cap al sud amb la fi de disminuir la diferència de cotes entre la plataforma auxiliar i el terreny confrontant.  
- En relació amb l'alineació COFR-11 a COFR-13, s'estudiarà:  
· L'accés des del sud de l'alineació condicionant l'accés existent al punt d'ubicació de l'aerogenerador COFR-13, i eliminar en aquest cas el tram de vial d'accés nord des del camí existent fins a l'aerogenerador COFR-1, i la rasa d'evacuació de l'alineació es realitzarà des de l'aerogenerador COFR-11 fins a la subestació.  
· El gir d'aproximadament 180 °C de les plataformes principal i auxiliar de l'aerogenerador COFR-11, i situar-lo al nord sobre terrenys que tenen un menor pendent.  
· En el cas que es mantinga l'accés nord a l'alineació, s'ha de modificar lleugerament el traçat del camí d'accés perquè actue de plataforma de muntatge auxiliar ja que permet un millor ajust del traçat del vial entre el COFR-11 i COFR-12 a la topografia del terreny.  
· Independentment de la solució que s'adopte per a l'accés a aquesta alineació (sud o nord) s'estudiarà l'ajust de les infraestructures de muntatge del COFR-13 a la franja confrontant al sud de la ubicació de l'aerogenerador que manca de vegetació.  
  
Quart  
La formulació de la DIA al projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes i a la seua línia d'evacuació queda supeditat a la presentació de la documentació indicada en el punt tercer, condicionant al seu torn l'àmbit del Pla Especial.  
  
Cinqué  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos consideren pertinents.  
  
Sisé  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquest acord, en virtut l'article 54.8 de la LOTUP.  
  
Seté  
D'acord amb l'article 56.4.d de la LOTUP, aquesta declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el DOGV no s'ha adoptat o aprovat el pla en el termini màxim de 2 anys.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què fa referència l'article 54.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda:  
  
Primer  
En relació amb les modificacions del PECV contingudes en el Pla Especial:  
S'emet declaració ambiental i territorial estratègica favorable per considerar que les modificacions del PECV de l'emplaçament denominat «relleus al nord del Xúquer«, proposades en el Pla Especial per a nous aprofitaments de la zona 10, no tindran efectes significatius sobre el medi ambient en els termes establits.  
  
Segon  
En relació amb l'àmbit del Pla Especial i amb l'ordenació proposada per a aquest:  
S'emet declaració ambiental i territorial estratègica favorable al Pla Especial corresponent al projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes (versió 2018), per considerar que no tindrà efectes significatius sempre que s'ajuste als condicionants indicats.  
  
Tercer  
En relació amb el projecte d'execució de les infraestructures eòliques i el projecte d'execució de la línia aèria d'evacuació.  
La formulació de la DIA al projecte d'execució del Parc Eòlic de Cofrentes i a la seua línia d'evacuació queda supeditat a la presentació de la documentació indicada en aquest punt tercer, la qual condiciona, al seu torn, l'àmbit del Pla Especial.  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 19 de desembre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 11 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8516, del 28-03-2019 (2019/2004)

RESOLUCIÓN de 11 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 124/09-EAE y al expediente 89/13-AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8516

Fecha DOGV
:   28-03-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/2004

CVE


Fecha del documento
:   11-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 124/09-EAE y al expediente 89/13-AIA. [2019/2004]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana y de conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, los cuales establecen la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 124/09-EAE y al expediente 89/13-AIA.  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica  
Expediente: 124/09-EAE.  
Promotor: Dirección General de Energía y Minas.  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana. Dirección General de Industria y Energía. Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos y Comercio (ATREGI/2016/11/46).  
Ámbito: zona 10 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
Objeto: Plan especial para la ordenación de nuevos aprovechamientos en la zona 10 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
  
Expediente: 89/13-AIA  
Promotor: ENERFIN Sociedad de Energía, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Industria y Energía y Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos y Comercio (ATREGI/2016/12/46 y ATELINE/ 2016/1197/46)  
Objeto del proyecto: nuevos aprovechamientos eólicos en la zona 10 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana: Proyecto de ejecución del parque de Cofrentes y de la línea aérea de evacuación.  
Localización: término de Cofrentes (Valencia).  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 13 de diciembre de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de declaración ambiental y territorial estratégica y declaración de impacto ambiental del Plan especial para la ordenación de nuevos aprovechamientos en la zona 10 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana, en los siguientes términos:  
  
Fundamentos y justificación de la tramitación conjunta de la evaluación ambiental del plan especial y del proyecto de desarrollo.  
El Plan eólico de la PECV estableció entre los objetivos de carácter jurídico y normativo «establecer un procedimiento dentro del marco jurídico vigente (año 2001), con criterios de unidad y tramitación conjunta cuya finalidad es permitir una tramitación ágil y eficaz para la implantación de las instalaciones eólicas en la Comunidad Valenciana».  
Actualmente la legislación sectorial en materia de evaluación ambiental así como la legislación urbanística ha variado respecto de la vigente en el año 2001. No obstante dado que los objetivos del Pan Eólico están vigentes, se ha adaptado el procedimiento de tramitación a lo previsto en el artículo 44.3 de la Ley 5/2014, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP), es decir a la tramitación conjunta por parte del órgano sustantivo (Dirección General de Energía y Minas) del Plan especial y sus proyectos de desarrollo.  
  
Documentación aportada  
1. El 20 de agosto de 2018 la Subdirección General de Energía y Minas remite expediente administrativo correspondiente al Plan Especial y a los Proyectos de ejecución del Parque eólico de Cofrentes y línea de evaluación solicitando la correspondiente evaluación ambiental, compuesto por:  
- Carpeta 0.0 Antecedentes  
- Carpeta 0. Documentación  
1.0. Plan especial  
1.1. Plan especial zona 10 norte (enero 2017)  
1.2. Anexo Plan especial (junio 2017)  
2.0. PE Cofrentes (incluye ST)  
2.1. Proyecto de ejecución PE Cofrentes (enero 2017):  
Tomo I: memoria, presupuesto y planos.  
Tomo II: pliego de condiciones, estudio seguridad y salud.  
2.2. Separata DG Obras Públicas, Transportes y Movilidad (octubre 2017)  
2.3. Anexo III. P. ejecución PE Cofrentes (diciembre 2017) (en CD)  
  
Carpeta separatas (enero 2017)  
3.0. Línea evacuación 132 Kv  
3.1. Proyecto LATT 132 Kv. (mayo 2016)  
Carpeta separatas (mayo 2016)  
4.0. Estudio impacto ambiental  
4.1. Tomo I: memoria y planos.  
4.2. Tomo II: anexos  
4.2.1. Anexo I. Plan restauración  
4.2.2. Anexo II. Estudio afecciones Red Natura 2000  
4.2.3. Anexo III Plan desmantelamiento  
4.2.4. Anexo IV. Anexo al estudio de integración paisajística  
4.2.5. Anexo V. Plan de prevención de incendios forestales  
4.2.6. Anexo VI. Plan de tratamiento de calles  
4.2.7. Anexo VII. Revisión del estudio previo de avifauna  
4.2.8. Anexo VIII. Patrimonio cultural  
4.3. Anexo I. EIA (junio 2017)  
4.4. Anexo II. EIA (diciembre 2017)  
- Carpeta 1. Información pública  
- Carpeta 2. Alegaciones  
- Carpeta 3. Consultas  
- Carpeta 4. Informe de participación pública  
El 4 de octubre de 2018 se comunicó a la Subdirección General de Energía y Minas las deficiencias de contenido de la documentación remitida, recibiendo la subsanación el día 11 de diciembre de 2018, junto a nueva documentación presentada por el promotor compuesta por:  
- Anexo II al Plan especial  
- Anexo III al estudio de Impacto Ambiental  
- Proyecto de ejecución del parque eólico de Cofrentes de fecha octubre de 2018.  
  
Objetivos, alcance y contenido de la planificación  
El Plan especial para nuevos aprovechamientos de la zona 10 en desarrollo del Plan eólico de la Comunitat Valenciana (en adelante PECV) propone:  
1) Modificaciones del PECV consistentes en   
1.a) La redelimitación del límite septentrional de la zona eólica 10 norte perteneciente al área eólica Sierra del Boquerón pasando de una zona considerada apta con prescripciones a otra inicialmente considerada como espacio exterior. La nueva área propuesta para formar parte de la zona 10 del plan eólico sustitutiva de la anterior, se considera, tras los análisis pertinentes detallados en el Plan especial y en el estudio de impacto ambiental, un espacio apto con prescripciones para ser soporte de instalaciones eólicas ya que respeta los criterios de exclusión definidos en el PECV y en el proyecto de ejecución del parque se justifica su aptitud en cuanto a recurso eólico para albergar una instalación eólicas.  
La modificación realizada afecta a los siguientes planos de ordenación del plan eólico:  
- Áreas potenciales de aprovechamiento eólico en la Comunidad Valenciana. Plano de Situación núm. 0.1 hoja 1 de 1, escala 1/1.400.000)  
- Áreas potenciales de aprovechamiento eólico en la Comunidad Valenciana, Plano de Conjunto (núm. 0.2 hoja 2 de 3, escala 1/500.000)  
- Aptitud del territorio para el aprovechamiento eólico. Planos de conjunto (núm. 1.1 hoja 2 de 3, escala 1/500.000)  
- Aptitud del territorio para el aprovechamiento eólico. Planos de detalle (núm. 1.2, hoja 14 y 14-bis de 27, escala1/100.000)  
- División de las áreas seleccionadas como aptas en zonas objeto de desarrollo eólico (núm. 2, hoja 2 de 3 1/500.000)  
- Zonas aptas con cumplimiento de prescripciones. Zonas de especial sensibilidad (núm. 1, hoja 4 y 5 de 6, escala 1/200.000)  
1.b) Asimismo considerando los informes de las administraciones públicas afectadas y los pronunciamientos iniciales del órgano ambiental (documento de referencia tanto del plan especial como del proyecto) se introducen la modificación de la aptitud de las zonas colindantes al norte del cañón del Júcar en los parajes de Los Chirrichales, Loma de las Pilillas y pico de la Sierrecilla pasando de zona apta con prescripciones a zona no apta.  
La modificación realizada afecta a los siguientes planos de ordenación del plan eólico:  
- Aptitud del territorio para el aprovechamiento eólico Planos de conjunto (núm. 1.1, hoja 2 de 3, escala 1/500.000)  
- Aptitud del territorio para el aprovechamiento eólico. Planos de detalle (núm. 1.2, hoja 14 y 14-bis de 27, escala 1/100.000)  
- División de las áreas seleccionadas como aptas en zonas objeto de desarrollo eólico (núm. 2, hoja 2 de 3 1/500.000)  
- Zonas aptas con cumplimiento de prescripciones. Zonas de especial sensibilidad (núm. 1, hojas 4 y 5 de 6, escala 1/200.000  
Dado que constituyen modificaciones del Plan Eólico la tramitación y aprobación requiere el mismo trámite que el del Plan Eólico, por lo que su aprobación corresponde al Consell de la Generalitat Valenciana.  
  
2) Definición del ámbito territorial del Plan especial  
La ordenación de zonas eólicas, son los instrumentos de planeamiento que, de acuerdo con lo establecido en el PECV y en desarrollo y ejecución del mismo, ordenan los usos del suelo para una zona específica, compatibilizando los existentes con el de producción de energía eléctrica mediante aerogeneradores. El Plan especial determina:  
1. La localización de las redes de infraestructuras eólicas.  
2. El régimen urbanístico del suelo afectado.  
3. Las medidas de protección del territorio y del medio ambiente exigibles para el correcto funcionamiento.  
Urbanísticamente, el ámbito territorial del Plan especial está constituido por la superficie de terreno sobre la cual sus determinaciones son efectivas. Es, por tanto, la superficie sobre la que se define la compatibilidad del uso eólico con los usos preexistentes, y sobre la que será posible, consecuentemente, implantar las instalaciones de aprovechamiento eólico, sus elementos auxiliares y los accesos que a tal efecto sea necesario construir. A estos efectos, se considera el aprovechamiento eólico como el aprovechamiento de los terrenos aptos para la implantación de parques eólicos de conformidad con lo dispuesto en el PECV.  
A continuación se define el ámbito territorial del proyecto que se tramita dentro de la propuesta de nuevos aprovechamientos eólicos de la Zona 10, esto es, el parque eólico Cofrentes. La ordenación del Plan especial afecta al capítulo IV (art. 4.1 a 4.19) de las Normas Urbanísticas del Plan General de Cofrentes.  
Dicho ámbito territorial se ha definido por aplicación de los siguientes criterios:  
- En los tramos en los cuales se ubican los aerogeneradores del parque eólico, el ámbito del Plan especial es una franja de terreno de trescientos (300) metros de anchura total, centrada en la línea que une los aerogeneradores sobre la cumbrera que estos ocupan, de modo que quedan ciento cincuenta (150) metros a cada lado de cada uno de los aerogeneradores en relación con dicha línea. Dicha franja excluye, en todo caso, las áreas que en el Plan eólico de la Comunitat Valenciana se declaran como no aptas, y cualquier superficie que se encuentre a menos de mil (1.000) metros de suelo clasificado por el planeamiento municipal como urbano o urbanizable de uso no industrial. También se eliminan algunas áreas debido a su topografía especialmente abrupta, y otras que podrían afectar a microrreservas de flora cercanas. En estas situaciones, los aerogeneradores quedarán excéntricos respecto de la franja sobre la que se define la compatibilidad del uso eólico, que en ningún caso tendrá una anchura inferior a los ciento cincuenta (150) metros.  
- En los tramos en los que deben abrirse caminos de nueva construcción que no han de albergar aerogeneradores junto a ellos o en los caminos existentes que deban ser ampliados o modificados en su sección o trazado, el ámbito del Plan especial es una franja de terreno de cuarenta (40) metros de anchura total, centrada en el eje del camino, de modo que quedan veinte metros a cada lado de dicho eje. Los caminos existentes sobre los que no deban producirse ampliaciones o modificaciones de trazado, no formarán parte del ámbito del Plan especial.  
- En los tramos en los que deban abrirse zanjas para instalaciones que no se encuentren incluidas en las franjas de los aerogeneradores o de caminos de nueva construcción, el ámbito del Plan especial es una franja de terreno de veinte (20) metros de anchura total, centrada en el eje de la zanja, de modo que quedan diez metros a cada lado de dicho eje.  
En el caso de la subestación prevista, se define como ámbito del Plan especial un cuadrado de 100 x 100 metros en cuyo interior se construirá la subestación y los edificios auxiliares necesarios.  
- Para el centro de control del parque, el ámbito del Plan especial es un cuadrado de 100 x100 metros centrado en el mismo.  
  
Descripción de los proyectos  
Propuesta de nuevos aprovechamientos zona 10 (año 2017)  
El promotor presenta en el año 2017 junto al correspondiente Plan especial y como desarrollo del proyecto de ejecución del parque eólico de Cofrentes con 49,98 Mw de potencia total y la linea aérea de evacuación.  
Las instalaciones y construcciones que compondrán los nuevos aprovechamientos son:  
- 14 aerogeneradores, tripala, con multiplicadora, con sistema de control de ángulo de paso y funcionamiento de velocidad variable de 3,57 Mw, 134 m de altura de buje y 141m de diámetro de rotor (en algunas partes del proyecto indica 137 m de rotor) y 15.615 m² de área de barrido  
- 1 torre anemométrica autoportante de 134 m de altura.  
- 1 subestación eléctrica 30/132 Kv, denominada La Señorita  
- 1 edificio de control  
- Caminos de acceso y líneas subterráneas de media y baja tensión y de control, entre aerogeneradores, torre anemométrica, edificio de control y subestación  
- Línea eléctrica aérea, de 3,5 km de 132Kv de nueva construcción desde la subestación del parque La Señorita hasta la subestación existente CH Cofrentes  
El aerogenerador ha sido diseñado siguiendo las especificaciones de la clase III de la norma IEC-61.400-1, apta para emplazamientos con una media anual de viento a la altura de buje de hasta 7,5 m/s. Contará con balizamiento aeronáutico sistema dual Media A/Media B, de acuerdo con las normas y autorización de navegación aéreas.  
Los aerogeneradores se situarán en los parajes de la Morena, Los Borregueros, el Campichuelo y Loma de Puzol del término de Cofrentes, entre las cotas 700 y 800 msnm, con la siguiente distribución.  
  
El edificio de control, con una superficie útil de 140m² se sitúa en una zona de cultivo próxima al camino de la Señorita (coordenadas UTM, huso 30, ETRS89, 660.535 (X); 4.345.682 (Y)  
La torre anemométrica será metálica, troncocónica autoportante de 134 m de altura. Se situará junto al paraje la Morena coordenadas UTM, huso 30, ETRS89, 659.881 (X); 4.346.520 (Y) estará dotada de suministro eléctrico desde el aerogenerador más cercano (COFR-3)  
La subestación eléctrica se situará en el paraje del Campichuelo junto al camino de la Señorita (coordenadas UTM, huso 30, ETRS89, 661.209 (X); 4.344.832 (Y). Ocupará copara una superficie de 860 m² y constara de: sistema de 132Kv(intemperie) con una posición conjunta de línea transformador, sistema de 30Kv en intemperie y sistema de 30 kv (interior) con aislamiento en gas SF6  
Las características de la obra civil para la instalación de las infraestructuras eólicas descritas son:  
- Viales. Los accesos principales se realizarán a partir de la red de caminos y carretera existentes.  
La longitud de caminos existentes a acondicionar se ha estimado en 1.873 metros y la de los caminos de nueva planta en 4.083 m.  
Los viales interiores tendrán 4,0 m. de anchura útil y 6,50 m de anchura libre de trayecto con una subbase de zahorra natural o material seleccionado de 25'30 cm, compactadas y con taludes laterales 3:1 y una capa rodadura de zahorras artificiales de 5 cm. En los bordes laterales llevará cunetas de desagüe de 1 m de anchura y 0,5 m.  
Los radios de curvatura serán en el interior de 28 m. y en el exterior de 35 m. y la pendiente longitudinal será inferior al 7 % en firmes sin compactar y menor al 12 % en firmes compactados.  
En los sobreanchos previstos no se realizaran extendido de base y subbase, salvo que en obra se estime necesario un firme más consistente, en cuyo caso se aportará una capa de sellado de 15 cm de espesor.  
- Zanjas para cableado. La energía generada por cada turbina se evacúa en subterráneo hasta la correspondiente subestación, lo que requiere la ejecución de una zanja de 0,60- 1,00 m de anchura y 1,00 metros de profundidad, que generalmente discurre adosada a los viales interiores del parque. En los puntos de cruce de pistas de servicio se formarán pasos, perpendiculares al camino, mediante tubos de PVC embebidos en dado de hormigón de 0,8x0,8 mm de sección. La zanja contendrá los cables de media tensión y los cables de fibra óptica para el telecontrol.  
- Cimentación. La cimentación del aerogenerador está compuesta por una losa de hormigón de base circular de 23 m de diámetro suficientemente armada.  
La cimentación de la torre anemométrica será un dado de hormigón armado de 7x7x3,0 m.  
- Plataformas de montaje  
Junto a cada aerogenerador se dispondrá de una plataformas de 40x60 m. especialmente acondicionada para la colocación de la grúa de celosía que es utilizada para la elevación y montaje de los distintos elementos que componen el aerogenerador, A su vez el montaje de la grúa de celosía requiere de una grúa auxiliar que se situará en un espacio recto adicional, de aproximadamente 4 x 150 m. Se podrá emplear para tal fin los viales de acceso a los aerogeneradores siempre que las pendientes y traza lo permitan.  
- Subestación eléctrica.  
El parque de intemperie requiere la retirada de 20-30 cm de la capa superficial, la explanación, desmonte, relleno, nivelación del terreno y compactación a la cota definitiva de la instalación con aporte de una capa de grava de 10 cm de espesor.  
Las cimentaciones de aparatos y pórticos se realizarán con hormigonado en masa sobre unos 10 cm de hormigón de limpieza.  
La bancada del trasformador se realizará con hormigón armado sobre el que se colacará, para evitar derrames al terreno, un cubeto de recogida de aceite para el trafo.  
La subestación estará vallada perimetralmente con malla metálica de simple torsión de tres metros de altura fijada sobre postes metálicos cada 3 metros.  
- Previsión de préstamos y vertederos. Se prevé la localización de zonas de préstamos y vertederos en las proximidades del parque eólico para ser utilizados con estos fines.  
  
  
  
Sistema de evacuación  
La evacuación de la energía generada por el parque eólico Cofrentes se proyecta mediante una línea de 132 Kv (conductores LA 280/281,1 mm² y cable de tierra PROGW14-24,) de simple circuito con origen en SET La Señorita y a través de 8 alineaciones y 16 apoyos llegará con una longitud de 3,44, km al pórtico de la SET CH Cofrentes.  
Tanto las cadenas de suspensión como las de amarres estarán formadas por cadenas de aislamiento de composite del tipo CPOMP-1232.120-1420.  
La línea se ha diseñado aplicando las características constructivas y las medidas anticolisión y antielectrocución para las aves tanto en los cables como en los apoyos. Se ha previsto la colocación de dispositivos salvapájaros (espiral de 1m de largo y 0,3 de diámetro) en la totalidad de la línea en el cable de tierra OPGW cada 10 metros.  
Los apoyos serán de tipo águila y tipo halcón, y se cimentarán con hormigón en tipo monobloque que sobresaldrá del terreno al menos 45 cm.  
Los caminos para la instalación de los apoyos requieren 3 metros de anchura en tramos rectos y 6 en tramos curvos y una pendiente máxima del 12 %. Se utilizan mayoritariamente caminos existentes, si bien será necesaria la apertura de 514,15 m. lineales de caminos con una afección superficial de 1.543,53 m²  
  
Modificación del proyecto de ejecución del Parque eólico de Cofrentes (octubre de2018)  
En diciembre de 2018 el órgano sustantivo remite al órgano ambiental modificado del plan especial adaptado al proyecto de ejecución del Parque de Cofrentes con un total de 49,79 Mw de potencia, que sustituye al presentado en enero de 2017 una vez concretado el modelo de aerogenerador definitivo que mejor se ajusta al emplazamiento. El modelo de aerogenerador seleccionado tiene una potencia unitaria de 3,83 Mw (modelo GE -137) diseñado siguiendo las especificaciones de la Clase III de la norma IEC-61.400-1, apta para emplazamientos con una media anual de viento a la altura de buje de hasta 7,5 m/s. Contará con balizamiento aeronáutico sistema dual Media A/Media C y se colocará un nivel intermedio de luces en la torre anemométrica.  
El incremento de potencia unitaria del aerogenerador ha derivado en una serie de cambios en las instalaciones que tendrán las siguientes características:  
- El cambio de modelo permite la eliminación del aerogenerador de menor recurso eólico (aerogenerador COFR-4) permaneciendo el resto de posiciones inalterada contando finalmente con 13 aerogeneradores, tripala, con multiplicadora, con sistema de control de ángulo de paso y funcionamiento de velocidad variable, de 3,83 Mw de potencia unitaria, 111,5 m de altura de buje y 137 m de diámetro de rotor y 14.741 m² de área de barrido.  
- 1 torre anemométrica autoportante que modifica su posición ligeramente a las siguientes coordenadas UTM, huso 30, ETRS89, 659.862 (X); 4.346.611 (Y) y reduce la altura a 111,5 m  
- 1 subestación eléctrica 30/132 Kv, denominada La Señorita  
- 1 edificio de control  
- Caminos de acceso y líneas subterráneas de media y baja tensión y de control, entre aerogeneradores, torre anemométrica, edificio de control y subestación  
- Línea eléctrica aérea, de 3,5 km de 132Kv de nueva construcción desde la subestación del parque La Señorita hasta la subestación existente CH Cofrentes  
Las posiciones de los aerogeneradores son iguales a las anteriores si bien se han renombrado los aerogeneradores al eliminar el COFR-4 quedando finalmente:  
  
  
A continuación se enumeran exclusivamente las modificaciones de la obra civil derivadas del cambio en el modelo de aerogenerador, siendo el resto idéntico a los descritos para el proyecto de ejecución de enero de 2017:  
- Viales. La longitud de caminos existentes a acondicionar se ha estimado en 1.275 metros y la de los caminos de nueva planta en 4.517 m.  
Los viales interiores tendrán 4,5 m. de anchura útil y 6,0 m de anchura.  
Los radios de curvatura serán en el interior de 45 m. y en el exterior igual o menor a 60 m. y la pendiente longitudinal será igual o menor al 13 % en firmes compactados.  
- Cimentación. La cimentación del aerogenerador está compuesta por una losa de hormigón de base circular de 20,50 m de diámetro suficientemente armada.  
- Plataformas de montaje  
Junto a cada aerogenerador se dispondrá de una plataforma de 25x50 m. especialmente acondicionada para la colocación de la grúa de celosía necesaria para la elevación y montaje de los distintos elementos que componen el aerogenerador. Adicionalmente se dispondrá de una superficie auxiliar de 10x70 m. sensiblemente plana y libre de vegetación para el acopio de las palas y para facilitar los trabajos de las grúas.  
  
A su vez el montaje de la grúa de celosía requiere de una grúa auxiliar que se situará en un espacio recto adicional, de aproximadamente 7x 130 m. Se podrá emplear para tal fin los viales de acceso a los aerogeneradores siempre que las pendientes y traza lo permitan.  
El sistema de evacuación (línea eléctrica aérea de 132 Kv) no sufre variaciones respecto del proyecto de ejecución de enero de 2017.  
  
Tramitación administrativa  
Antecedentes (1ª fase determinación del alcance de la evaluación ambiental)  
El 8 de agosto de 2008, la Conselleria de Infraestructuras y transporte remitió al órgano ambiental expediente de plan especial para la ampliación de la ordenación de la zona 10 norte.  
El 25 de marzo de 2009 la empresa promotora (Enerfin Sociedad de Energía SA) remite documentación en formato digital del estudio de impacto ambiental corresponde al plan especial, proyectos de los parques de Jalance y Cofrentes y línea eléctrica de evacuación, así como estudio preoperacional anual de avifauna llevado a cabo en el periodo comprendido entre diciembre de 2007 y diciembre de 2008 e informe de prospección arqueológica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación ambiental estratégica (expediente 124/09-EAE)  
El 7 de octubre de 2009 se solicitó al Área de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Trasportes la remisión de las resoluciones del conseller de Infraestructuras y Transporte de 30 de marzo de 2007 y de 30 de mayo de 2007 mencionadas en el apartado de antecedentes del Plan Especial. La documentación solicitada se recibió el día 27 de octubre de 2009.  
Basándose en dichas Resoluciones la sociedad Enerfín tramitó ante la Dirección General de energía un Plan Especial para el incremento de la potencia de 100 Mw en la zona 10 y la correspondiente disminución de potencia de la zona 15.  
Estudiada la documentación se efectuó consulta a la Abogacía General, el 10 de julio de 2009, respecto de la interpretación de la normativa del Plan eólico en relación con la propuesta planteada que remitió el correspondiente informe el 18 de noviembre de 2009.  
Asimismo se solicitaron informes a diversas administraciones afectadas.  
Como resultado del análisis técnico se elevó propuesta de Informe a la Comisión de evaluación ambiental, que lo aprobó en su sesión de 12 de septiembre de 2012.  
Dicho informe tiene la consideración de documento de alcance a efectos de evaluación ambiental trascribiendo a continuación los aspectos más relevantes de sus conclusiones:  
«La modificación propuesta en el Plan especial, consistente en la trasferencia de potencia de la zona 15 a la zona 10 afecta a los objetivos, estrategias, criterios y/o normativa del Plan eólico. La trasferencia de aprovechamiento entre zonas (que incluiría tanto energía como aerogeneradores que la generan) no solo no está prevista en la normativa del Plan eólico sino que, tal y como ha sido corroborado en el informe elaborado por la Abogacía General, contraviene la estrategia de actuación núm. 1, descrita en el capítulo 9 del Plan Eólico en los siguientes términos: [?]  
Por tanto la incidencias que han surgido o puedan surgir en el desarrollo y ejecución de la zona 15 y las posibilidades de desarrollo de los parámetros de capacidad asignados en el Plan eólico a la misma, deberán ser resueltas en la tramitación del Plan especial, Plan energético y estudio de impacto ambiental correspondientes a dicha zona, ajustando el procedimiento a lo establecido en los objetivos, estrategias, criterios y normativa del Plan eólico.  
Otra cuestión diferente es la posibilidad de nuevos aprovechamientos del recurso eólico de la zona 10 en el marco de los parámetros de capacidad establecidos en el plan eólico para dicha zona y concretamente con el «número máximo de aerogeneradores[?]  
El número máximo de aerogeneradores, establecido en el artículo 29 para cada una de las zonas, no es sino la fijación del umbral teniendo en cuenta que las dimensiones del aerogenerador, y en particular el diámetro del rotor estaba entorno a los 47 metros, tal y como quedaba recogido en la descripción de la actuación y sus acciones del estudio de impacto ambiental del Plan eólico.  
En este sentido desde la elaboración y aprobación del Plan eólico (año 2000-2001) se ha producido un notable avance tecnológico en la fabricación de los aerogeneradores, tendiendo actualmente a la instalación de turbinas de mayor potencia unitaria que conlleven una minimización del conjunto de la obra civil de los parques y un mayor aprovechamiento energético de los emplazamientos.  
Sin embargo, el avance tecnológico ha comportado también un notable incremento de las dimensiones de las turbinas respecto de las consideradas en la evaluación del Plan eólico por lo que resulta necesario adaptar el número máximo de aerogeneradores al escenario actual, es decir realizar una equivalencia en base a las dimensiones del modelo de aerogenerador seleccionado, con el fin de respetar y cumplir la limitación paisajística establecida como estrategia para el cumplimiento de los objetivos del Plan eólico.  
El número máximo de aerogeneradores que tienen cabida en un determinado emplazamiento está relacionado, en gran medida, con el tamaño del rotor, reduciéndose paulatinamente a medida que se incrementa su diámetro. Es posible por tanto equiparar el número máximo de aerogeneradores establecido en el Plan eólico en cada una de las zonas, dividiendo el número máximo de aerogeneradores por la relación resultante del diámetro del rotor seleccionado y el diámetro del rotor considerado en el EIA del Plan Eólico (47 metros). Dicha relación se ha comprobado correcta en las zonas eólicas tramitadas en las que se ha modificado el modelo de aerogenerador.  
Es pues evidente que el valor absoluto correspondiente al número máximo de aerogeneradores debe ser recalculado en función del modelo del aerogenerador a instalar y que, en aras del cumplimiento de los criterios del Plan eólico, dicha operación resulta más necesaria e incuestionable a medida que incrementa el tamaño del rotor respecto del diámetro considerado en la valoración ambiental del Plan eólico.  
En este sentido hay que señalar que las infraestructuras ejecutas en la zona 10 equivalen a un numero de aerogeneradores sensiblemente inferior al número máximo de aerogeneradores establecidos en el artículo 29 para la zona 10 y que por tanto podría plantearse la tramitación de aprovechamientos de recurso en el ámbito de dicha zona. Sin embargo no hay que olvidar que la principal restricción al desarrollo de la capacidad máxima de la zona 10 (de acuerdo con las mediciones, datos y argumentos aportados por la empresa promotora a lo largo del proceso de evaluación ambiental) fue la falta de recurso eólico de no pocas de las zonas aptas y aptas con prescripciones consideradas viables en el proyecto de desarrollo de la zona 10 que obtuvo la adjudicación de la zona.  
La tramitación de nuevos aprovechamientos en la zona deberá además ajustarse al objetivo núm. 8 del Plan eólico, de carácter jurídico y normativo, consistente en «establecer un procedimiento dentro del marco jurídico vigente, con criterios de unidad y tramitación conjunta cuya finalidad es permitir una tramitación ágil y eficaz para la implantación de las instalaciones eólicas en la Comunidad Valenciana», objetivo que además resulta crucial para la correcta determinación y minimización del impacto ambiental de una zona. Su cumplimiento pasa ineludiblemente por una propuesta conjunta de zona (Plan especial, Plan energético y Estudio de Impacto Ambiental) sin que pueda ser interpretado, en ningún caso, que la Resolución del conseller de Infraestructuras de 30 de marzo de 2007, autorizando la trasmisión de los derechos que ostentaba Guadalaviar Consorcio Alabe-Enerfin, en la zona 10 a sus empresas partícipes, es extensiva a una subdivisión de la zona y a la tramitación independiente de la ampliación de aprovechamientos en la misma.  
El estudio de impacto ambiental de un Plan Especial, cuyo objeto sea explotar el recurso eólico de la zona 10 de acuerdo con la capacidad establecida en el plan eólico para la misma, deberá analizar, en primer término, la viabilidad de las zonas consideradas aptas y aptas con prescripciones en el plan eólico rechazadas en el proceso de evaluación ambiental inicial de la zona 10, teniendo en cuenta que los avances tecnológicos o las mediciones acumuladas en periodo más prolongado pueden haber modificado su consideración como alternativas factibles[?]  
En relación con la aptitud para albergar instalaciones eólicas del ámbito de la denominada «zona 10 norte» se incluye como anexo al presente documento los informes emitidos de las diferentes administraciones consultadas sobre la documentación del Plan Especial remitido.  
Como complemento a lo indicado por las diferentes administraciones afectadas, sin que se haya efectuado un análisis exhaustivo de la zona puesto que no es objeto del presente documento y en base a la experiencia acumulada en el desarrollo y ejecuciones de otras zonas eólicas, hay que apuntar que el área que abarca los parajes de los Chirrichales, Loma de las Pilillas, y Pico de la Sierrecilla, tendrá, la consideración de «zona no apta «por dos motivos fundamentales:  
- constituye el territorio de uso más frecuente(Kernel 50) por parte de una de las parejas de Aguila perdicera (Hieraaetus fasciatus) que nidifican en el entorno del Cañón del Júcar de acuerdo con los datos recabados en el seguimiento por vía satélite incluido en el programa de vigilancia ambiental de la zona 10 y  
- las condiciones topográficas de las cumbreras coincidentes con el kernel 50 indicado en el punto anterior son poco favorables a la instalación de infraestructuras eólicas (estrechez de cumbreras, pendientes muy acusadas, y accesos inexistentes) y en mayor grado a medida que se incrementa el tamaño del aerogenerador.  
Asi mismo debería considerarse al menos como zona apta con prescripciones de especial sensibilidad al menos el kernel 90 del territorio de la pareja de águilas perdiceras.  
En este sentido, sin perjuicio del trámite administrativo requerido y en vista a una hipotética redelimitación de la zona 10, el estudio de alternativa de la denominada zona 10 norte debería contemplar la utilización de aerogeneradores con la mayor potencia unitaria que permita la fisiografía de la zona en relación con la obra civil de forma que puedan reducirse el numero de aerogeneradores dejando libres las áreas más valiosas para la avifauna de la zona y más concretamente para las parejas de águila perdicera.»  
Posteriormente el 30 de julio de 2013 la Subdirección General de Energía y Minas remite documentación presentada por la empresa Enerfin compuesta por:  
- Copia del escrito de Enerfin  
- Plan especial para ordenación de nuevos aprovechamientos eólicos de la zona 10  
€ Estudio de impacto ambiental de nuevos aprovechamientos de la zona 10  
€ Anteproyecto parque eólico de Cofrentes  
  
Y el 19 de diciembre de 2014 la Subdirección General de Energía y Minas remite documentación modificativa de la inicialmente presentada (en 2013), compuesta por:  
- Copia de los escritos remitidos por Enerfin de 30 de septiembre de 2014 y de 20 de noviembre de 2014  
€ Copia en papel, y Cd del estudio de integración paisajística de los nuevos aprovechamientos eólicos de la zona 10  
€ Anexo al plan especial de ordenación de nuevos aprovechamientos eólicos de la zona 10  
€ Anexo al estudio de impacto ambiental de nuevos aprovechamientos eólicos de la zona 10  
  
La documentación presentada el 30 de julio de 2013 incluye, sobre la base de una redelimitación de la zona eólica, el desarrollo de dos parques eólicos denominados Jalance y Cofrentes de 50 Mw de potencia cada uno. Cada parque estaría conformado por 17 aerogeneradores, 16 de los cuales tiene una potencia unitaria de 3 Mw (modelo E-101) y 1 de 2 Mw de potencia unitaria (modelo E-82). La evacuación hasta la subestación se preveía en linea enterrada de 30 Kv en zanja paralela en la mayor parte del recorrido a los caminos. La subestación La Señorita dispone de dos posiciones de trasformador (una por parque) y una de línea en una única barra. Los trasformadores dispondrán de una potencia de 60 MVA, la relación de transformación es de 30/132 kV y la línea de evacuación aérea de 132 Kv se conectaría a la ST Cofrentes, propiedad de Iberdrola, con un recorrido de 3,8 km de longitud.  
El 19 de diciembre de 2014, se presenta nueva documentación en la que se indica la renuncia de Enerfin (el 21.05.2014) a la ejecución del parque eólico de Jalance por dos razones:  
1ª. Técnico-económicas: la reforma energética iniciada por el gobierno en julio de 2014 ha derivado en al aprobación de un nuevo régimen retributivo para las energías renovables, en el que unicamente tendrán cabida las instalaciones más productivas y con una mayor eficiencia energética. La consideración de las lomas de los Chirrichales, Loma de Pinillas y el Pico de Sierrecillla como zona no apta, hacen poco viable económicamente al resto de posiciones en el nuevo marco regulatorio.  
2ª. Ambientales: la existencia de puntos de nidificación de una pareja de águila perdicera demostró inviable nueve posiciones del parque de Jalance, y adicionalmente por la posible afección a una zona LIC.  
Como resultado se realizó una nueva propuesta basada en la elección de un aerogenerador de mayor eficiencia energética, una disminución del número de posiciones y una reordenación sustituyendo 4 posiciones del parque eólico de Cofrentes por otras del parque de Jalance más energéticas al objeto de hacer más productivo y eficiente el parque de Cofrentes.  
Dicho parque se proyecta con un total de 17 aerogeneradores, 16 de los cuales tendrán una potencia unitaria de 3 Mw, (modelo E-115) y 1 aerogenerador de 2 Mw de potencia unitaria (modelo E-82).  
Realizadas las consultas a las administraciones afectadas el 25 de mayo de 2015 se emitió un documento de alcance centrado fundamentalmente en la nueva propuesta de los proyectos de desarrollo, recordando no obstante que la evaluación ambiental abarcaba dos niveles jerárquicos: la del plan especial y la de los proyectos.  
En relación con la evaluación ambiental del plan especial se incidió en los aspectos estratégicos que debían ser evaluados reiterando las consideraciones del informe de alcance de 2012.  
Respecto del alcance del estudio de impacto ambiental, formulado sobre la propuesta al proyecto de desarrollo del proyecto de diciembre de 2014, se efectuaron consideraciones concretas en relación a la actualización de los estudios preoperacionales de avifauna y patrimonio cultural, al estudio de las alternativas de los diferentes aspectos de diseño del parque y las infraestructuras asociadas en aras a la minimización de los efectos y también las cuestiones a incluir en el programa de vigilancia ambiental, recordando en especial que el seguimiento de la incidencia sobre la avifauna se debía programar de acuerdo con el protocolo elaborado por la Dirección General del Medio Natural, revisado en el año 2012 y que su aplicación se iniciará desde el momento en el que se comience con las pruebas de funcionamiento de los aerogeneradores.  
Asimismo se solicitó la inclusión de cartografía georrefenciada de la totalidad de las infraestructuras del parque y del sistema de evacuación y las cuestiones relacionadas con la tramitación y las consultas a realizar en la fase posterior.  
  
Informes sectoriales (recabados por el órgano ambiental en las fases previas (años 2009 y 2013))  
- Dirección General de Prevención, Extinción de Incendios y Emergencias  
\* Informe de 18 de febrero de 2010 sobre el plan especial  
Una vez consultadas la documentación aportada y las normativas vigentes aplicables al estudio de los diferentes riesgos a considerar hay que señalar:  
- Riesgo de inundación: la documentación aportada considera este riesgo pero no de acuerdo con el Patricova (normativa actualmente vigente), por lo que sería necesario corregir el análisis de dicho riesgo si bien el riesgo de inundación no afecta a las áreas donde se planta a la ubicación de los parques eólicos de ampliación de la zona 10 norte.  
- Riesgo de deslizamientos: tal y como señala la documentación aprobada y de acuerdo con la cartografía temática de la Comunidad Valenciana la zona donde se ubican la ampliación de parques eólicos no se ve afectado por este riesgo.  
- Riesgo sísmico: la documentación aportada contempla este riesgo. Según norma de construcción sismo resistente de 2002 (NCSR-02) la zona la zona de ampliación de los parques tiene una aceleración sísmica de 0.06, por lo que dado que será una instalación de importancia especial (según se establece el apartado 1.2.2. de estas normativa9 se deberán asumir todas las medidas establecidas al efecto en la NCSR-02.  
- Riesgo de accidentes graves: Actualmente no se tiene conocimiento de la existencia de ninguna empresa afectada por el RD 1254/1988 localizada en los municipios de Cofrentes y Jalance en la zona donde se plantea la ampliación.  
- Riesgo de accidentes graves por trasporte de mercancías peligrosas: según lo que establece el Plan Especial de la Comunidad Valenciana a este respecto el áreas de ampliación no esta afectada por este riesgo.  
- Riesgo forestal: en la documentación se contempla este riesgo y se proponen una serie de medidas correctoras al respecto. No obstante lo anterior considerando el elevado riesgo de incendio forestal en la zona de ampliación ya que la totalidad e l terreno afectado es forestal por lo que será necesario aplicar la totalidad de las medidas establecidas en la Guía w Parques eólicos y sus sistema de evacuación elaborada por la Conselleria de medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda (coincidente con el informe elaborado al proyecto de 30.12.2013)  
\* Informe de 30 de diciembre de 2013 al proyecto  
«Los posibles impactos negativos derivados de los planes especiales de desarrollo de las zonas eólicas se pueden agrupar en:  
Impactos en la fase de ejecución  
Impactos en la fase de explotación, propios de la instalación  
Los posibles impactos, propios de la fase de ejecución, podrían concretarse en la producción de incendios forestales como consecuencia de la utilización de maquinaria y equipos sin tomar las adecuadas medidas de prevención, así como en el entorpecimiento de las operaciones de extinción como consecuencia de cortes en caminos y pistas forestales.  
Los impactos en la fase de explotación, propios de la instalación, son consecuencia directa de la elección de emplazamiento de los aerogeneradores. La instalación de agrupaciones lineales de aerogeneradores en las cumbreras de las cuerdas montañosas ocasiona impactos negativos, tanto en las labores de prevención de incendios forestales como en las de extinción.  
Con carácter general estos impactos podrían concretarse en:  
Se reduce el campo visual de los observatorios forestales de prevención de incendios.  
Se limita la utilización de medios aéreos en labores de extinción en los parques eólicos y en su entorno inmediato. Esta limitación se pude concretar en la disminución de la utilidad de los depósitos de agua para toma de helicópteros situados en las inmediaciones de los parques, así como en la drástica disminución de la operatividad de los medios aéreos de extinción en las inmediaciones de los aerogeneradores.  
Respecto al segundo punto, es necesario resaltar que en la Comunitat Valenciana la extinción de incendios forestales se fundamenta en gran medida en los medios aéreos, por lo que, en aquellos lugares con limitaciones de uso, se hace necesario reforzar las infraestructuras de apoyo a los medios terrestres.  
Propuesta de medidas correctora  
En la fase de ejecución:  
En todas las actuaciones que se realicen en terreno forestal o en un franja de seguridad 500 metros alrededor del mismo, se estará a lo establecido en el «manual de normas de seguridad en prevención de incendios forestales en ejecución de obras y trabajos realizados en terrenos forestales o en sus inmediaciones» aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana. Para un adecuado cumplimiento del citado manual la formación y concienciación de los operarios que van a trabajar en la ejecución de los trabajo se considera pieza clave.  
Para un adecuado cumplimiento de las medidas de seguridad, en las diferentes zonas de trabajo, y en lugar visible, se colocarán carteles informativos de los niveles de riesgo de incendio diarios establecidos por la Dirección General de Interior en cumplimiento del Plan Especial Frente al riesgo de Incendios Forestales de la comunidad Valenciana.  
En todo momento se mantendrán en buen estado de conservación y libres de obstáculos los caminos y pistas forestales afectadas por los trabajos, de tal manera que no se interrumpa el normal funcionamiento de los medios de prevención y extinción de incendios forestales.  
En la fase de explotación:  
Como se ha indicado en el apartado anterior, la instalación de aerogeneradores en terrenos forestales genera una disminución en la eficacia de los medios de prevención aéreos de extinción en el entorno de los mismos, al tratarse de obstáculos de gran envergadura que, en caso de incendio, pueden estar ocultos por el humo. Por lo que las medidas correctoras han de ir dirigidas fundamentalmente a refuerzo de estos medios terrestres, de tal manera que se compense esa disminución de efectividad, Así en los parques:  
Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de observatorios forestales que puedan entorpecer el campo visual de los mismos.  
Se reforzará la vigilancia en la zona de influencia, bien mediante sistemas automáticos de detección de incendios forestales o mediante patrullas de vigilancia Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de depósitos de agua con posibilidad de carga de helicópteros.  
Se primará la concentración de aerogeneradores, evitando dispersiones que dificulten aún más las labores de los medios de extinción.  
Se dispondrá de un sistema de vigilancia y alerta de incendios integrado en un sistema que permita, en caso de incendio, la parada de los aerogeneradores y su orientación más adecuada en función de las características y localización del incendio,. Asimismo, los aerogeneradores dispondrán de señales y balizamientos que faciliten su detección por los medios aéreos.  
Los viales que comunican las diferentes torres de cada agrupación de aerogeneradores dispondrán, en el caso de no estar ejecutadas, de áreas contrafuegos de apoyo para los medios de extinción terrestres. Las áreas cortafuegos de apoyo tendrán con carácter general una anchura igual a 10 veces la altura media de la vegetación circundante. En cualquier caso, su anchura no podrá sobrepasar los 60 metros. Dicha anchura se dividirá en 5 bandas: una central decapada coincidente con el vial, dos bandas laterales a la anterior en que se practicará un desbroce total y en su caso la eliminación del arbolado, y por último dos bandas exteriores a las anteriores en las que se practicará un desbroce parcial y en su caso el adehesamiento y poda del arbolado. En vaguadas y cruces de caminos se incrementarán las anchuras establecidas en un 25 %. En las bandas exteriores o de desbroce parcial, el adehesamiento del arbolado y el desbroce del matorral se realizará con una intensidad tal que resulte una superficie total cubierta del orden del 20 %. Estas áreas cortafuegos habrán de mantenerse periódicamente para que conserven su efectividad.  
En cada uno de los parques de aerogeneradores a razón de un cada kilómetro se habilitarán zonas desbrozadas carentes de arbolado, fuera de la zona de influencia de los aerogeneradores, para el embarque y desembarque de brigadas helitransportadas.  
Tanto los accesos a los parques como los viales de comunicación entre los aerogeneradores se mantendrían en buen estado de conservación, permitiendo la circulación de los vehículos de prevención y extinción de incendios forestales, y sus cunetas se mantendrán limpias de vegetación.  
En las alineaciones de aerogeneradores y como apoyo a las áreas cortafuegos se instalarán un sistema de abastecimiento de agua e hidrantes, de forma que los hidrantes estén ubicados a una distancia no superior a 200 metros entre ellos y que el sistema de abastecimiento de agua garantice el funcionamiento de dos hidrantes consecutivos a la vez con un caudal de 500 l/min durante una hora con una presión mínima de 3Kg/cm² para cada kilómetro (mínimo 5 hidrantes) de instalación. Lo anterior implica una reserva de agua de al menos 60 m³ cada kilómetro. Este sistema de hidrantes de efectuará bajo los criterios constructivos habituales de instalaciones contra incendios, con sistemas redundantes de bombeo, disposición de anillo, etc. que garantice al máximo su funcionamiento. Asimismo en la fase de explotación se deberá efectuar el mantenimiento adecuado de las instalaciones y vigilar el nivel de llenado de las reservas de agua, manteniéndolas con los mínimos exigidos. Dado que no se descartan las heladas en zonas de montañas, los hidrantes serán del tipo columna seca.  
Una alternativa a los hidrantes referidos en el punto anterior podrá ser una red de depósitos enterrados o semienterrados, de 20.000 a 30.000 litros de capacidad, situados a lo largo de los caminos que enlazan las diferentes torres, dotados de sistema de carga rápida de autobombas. Y con una capacidad total equivalente del conjunto de los depósitos de 60 m³ por kilómetro de camino. Los depósitos se repartirán con cierta homogeneidad a lo largo de los caminos a una distancia entre ellos comprendida entre los 300 y 500 metros- Asimismo en la fase de explotación se deberá efectuar un mantenimiento adecuado de las instalaciones y vigilar el nivel de llenado de las reservas de agua manteniéndolas con los mínimos exigidos.  
Aunque no resulta imprescindible se pude mejorar la instalación anterior disponiendo cada kilómetro de al menos un armario equipado con mangueras y lanzas así como una reserva de retardante del tipo espumoso.  
Todas las medidas preventivas referidas, habrán de estar ejecutadas previamente a la instalación de las torres de los aerogeneradores.  
Sistema de evacuación  
Con respecto al sistema de evacuación y en lo que se refiere a su trazado, éste se deberá realizar preferiblemente en zonas agrícolas o en líneas paralelas a trazados de carreteras y caminos para de esta forma evitar en lo posible la eliminación innecesaria de la vegetación, tal y como se indica en el reglamento de líneas eléctricas.  
En caso de que por motivo justificado de construcción, el trazado de las líneas eléctricas de evacuación deban `pasar por terrenos forestales se deberá cumplir tanto el reglamento de líneas eléctricas en lo referente a la anchura de limpieza de las calles en la proyección del tendido, así como en el momento de la realización de las obras de instalación de las torres, el Decreto 7/2004, de 23 de enero sobre normas de seguridad en prevención de incendios forestales en la ejecución de obras y trabajos realizados en terrenos forestales o inmediaciones. Asimismo deberán cumplir lo estipulado en el artículo 153 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se prueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la comunidad Valenciana o en su caso el Decreto 150/2010, de 24 de septiembre, del Consell, por el que se modifica el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana y se aprueba la Instrucción técnica IT-MVLAT para el tratamiento de la vegetación en la zona de protección de líneas eléctricas aéreas de alta tensión con conductores desnudos a su paso por terrenos forestales».  
  
- Dirección General de Patrimonio Cultural  
\* Informe de 24 de agosto de 2009  
La Dirección General remite el siguiente informe relativo al parque eólico de Jalance en el que si indica que no existen elementos de interés arquitectónico, ni arqueológico y que los de interés etnológico no se verán afectados por el proyecto. No obstante lo anterior considera que deberán ser adoptadas medias preventivas tales como el seguimiento arqueológico durante las obras que afecten al subsuelo y se realizará el balizamiento de los elementos etnológicos identificados para evitar su afección. Dichas medidas serán incorporadas al estudio de impacto ambiental o anexo patrimonial, aportando también las fichas etnológicas normalizadas (en formato digital) para su inclusión en el inventario etnológico. En relación con la posible afección a yacimientos paleontológicos se realizará consulta a los correspondientes servicios técnicos.  
\* Informe de 15 de septiembre de 2009  
El servicio de patrimonio arquitectónico y medioambiental remite informe favorable acerca de la subestación trasformadora situada en el en Jalance, por no haberse realizado hallazgos de elementos de interés patrimonial de ningún tipo apuntando que como medida de salvaguarda se adoptara vigilancia ambiental de las fases de obra d que afecten al subsuelo.  
\* Informe de 21 de enero de 2014  
Se informa que debido a los cambios introducidos en los proyectos es necesario una nueva prospección arqueológica y el cumplimiento de la legislación vigente en materia de afección patrimonial  
  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (informe de 1 de diciembre de 2009 recibido el 12.12.2009)  
El informe realiza una descripción del proyecto, de los factores relevantes de la Red Natura 2.000 y un análisis de la afección a la Red Natura 2000 que generaría sobre la misma. Se trascribe a continuación el apartado de conclusiones del informe:  
«[...]Vistos los puntos anteriores, la información disponible y considerando que el citado espacio perteneciente a la red Natura 2.000 ya acoge instalaciones de la zona 10 del PECV, así como estar en procedimiento de aprobación dos parques fotovoltaicos en la zona de estudio, este servicio concluye:  
1. En lo que respecta a las instalaciones de la ampliación de la Zona 10 que afectan al ámbito territorial del LIC «Valle de Ayora y sierra del Boquerón» ES5233012, este servicio considera que el desarrollo de la misma conllevará un impacto negativo significativo para el citado espacio perteneciente a la red natura 2000. En especial sobre las especies prioritarias recogidas en el anexo I de la Directiva 79/409/CEE, del Consejo de 21 de mayo de 1992 relativa a la conservación de las aves silvestres: águila real, águila-azor perdicera, águila calzada, águila culebrera, halcón peregrino y búho real.  
Dicha valoración se sustenta en los siguientes puntos:  
· Se afectan zonas de reproducción y cría de aves del anexo I de la D 79/409/CE, tratándose en algunos casos de especies incluidas en el catálogo nacional de especies amenazadas y/o en el catálogo regional.  
· Es muy probable que se produzca una fragmentación de la población presente en el lugar.  
· Es muy probable que se produzca una afección directa sobre las especies por el posible riesgo de colisión que conlleva esta infraestructura.  
· El desarrollo del conjunto de los parques eólicos de la zona 10 y su ampliación y resto de las instalaciones fotovoltaicas en trámite de aprobación conllevaría un efecto sinérgico al afectar a zonas de cría de especies incluidas en el citado Anexo I, así como a la afección a sus áreas de campeo.  
· En conjunto la zona 10 conllevaría un aumento del aislamiento y fragmentación de los hábitats de especies del citado Anexo I de la D 79/409/CE.  
· La afección directa e indirecta sobre los hábitats de interés comunitario presentes en la zona se considera significativa, tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento posterior, transformado y alterando el hábitat de numerosas especies.  
· En definitiva el desarrollo de la citada ampliación es muy probable que produzca un efecto negativo significativo sobre el lugar, tanto por la transformación de los hábitats de interés comunitario como por la interrupción de las funciones ecológicas de las especies prioritarias que posibilitan su presencia y normal desarrollo.  
2. En lo referente al nivel de detalle del Informe de Sostenibilidad Ambiental, visto el estudio de impacto ambiental presentado, se considera necesario que se incorpore en el mismo un apartado que analice el proyecto desde el punto de vista de afección a la red natura 2000, conforme lo establecido en el artículo 45 de la Ley 42/2007. de 13 de diciembre, del Patrimonio natural y de la biodiversidad y de acuerdo con lo especificado en el apartado III de este informe.  
En este sentido debe entenderse que si no existe justificación suficiente de todos los extremos indicados en el apartado III, procede excluir totalmente la ampliación de la Zona 10 del área en el que se ha planteado su desarrollo.»  
  
- Informe del Servicio de Ordenación Territorial (de 19.05.2010)  
«El objeto el la modificación del Plan Eólico de la Comunitat Valenciana (PECV) que se propone se fundamenta, según el apartado 4 del Plan Especial, en los artículos 18 y 19 de las normas del PECV y en los artículos 55 y 12 de a Ley 6/1994, de 15 de noviembre, reguladora de la Actividad Urbanística. A tal efecto se efectúan las siguientes consideraciones:  
· La ley 6/1994, reguladora de la actividad urbanística está derogad por la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat. urbanística valenciana, por cuanto el Plan especial no se ajusta a la legislación vigente en materia de urbanismo.  
· No obstante lo anterior,el artículo 55 dela LRAU hacía referencia a que los cambios o sustitución de determinaciones den los planes y programas exigía cumplir el mismo procedimiento legal previsto para su aprobación, a excepción entre otros de los planes especiales.  
· En el artículo 19.2 del Plan eólico dela Comunitat Valenciana se expresa que la adaptación del Plan eólico a los cambios se llevará a cabo si se trata de meras adiciones,mediante la anexión de los nuevos documentos ala mismo y si se trata de rectificaciones a las exterminaciones adoptadas mediante una reformulación o refundición de las misma.  
· La ampliación pretendida no se centra en cambiar o sustituir determinaciones del Plan eólico sino en edificaciones definidas en el artículo 19,1 de la normativa del PECV siendo motivo de revisión del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
Por otra parte el Plan eólico de la Comunitat Valenciana en base a criterios concretos que viene definidos en la declaración de impacto ambiental que se elaboró al efecto, determinó concretamente los ámbitos aptos, aptos con prescripciones y no aptos, sin que por ello se considera que las zonas restantes, fuera de lo ámbitos anteriores, fuera susceptible d ser aptos para la inclusión de nuevos parques eólicos. Solo a través de la revisión del propio plan podrán ser determinadas las nuevas zonas que pueden ser consideradas como aptas para albergar nuevos emplazamientos de parque eólicos.  
Asimismo se ha observado a lo largo del documento de homologación las constantes referencias a la legislación urbanística y su reglamento, concretamente la Ley 6/1994, reguladora de la actividad urbanística y el Decreto 201/1998, Reglamento del Planeamiento de la Comunitat Valenciana, ambos derogados. Asimismo el documento tramitado has ido firmado en junio de 2007 por cuento el plan especial carece de legalidad, debiéndose, si procede elaborar un nuevo documento que cumpla con el marco legislativo vigente».  
  
- Informe del Servicio de Vida Silvestre (de 25.05.2010)  
«Antecedentes  
Durante el proceso de evaluación de la zona 10 se realizó la captura y marcaje con emisores vía satélite dotados de GPS de dos ejemplares (machos adultos) que mantenían terrarios de cría próximos a la ubicación propuesta de los parques.  
Los ejemplares fueron capturados en 2006 y ha sido seguido hasta el presente. Del estudio realizado sobre estos ejemplares y su respuesta ante la construcción de los parques se concluyó:  
Los dominios vitales para cada ejemplar tienen una elevada plasticidad de año en año.  
No se comprueban diferencias significativas en el uso del espacio próximo a los molinos antes o después de su construcción y puesta en funcionamiento  
Evaluación de la afección previsible a los nuevos parques  
Solo uno de los ejemplares (Sapo) utilizó la zona donde se prevé la construcción de nuevos parques. En a tabla anexa se muestra el solapamiento de los dominios vitales (estimados por Kernel 90?% y del 50 %) con las áreas de afección de los molinos (buffer 500m y de 1 km)  
  
  
  
  
Comparando porcentualmente sobre los dominios vitales esta afección con la observada en los parques ya construidos, resulta:  
Se comprueba por tanto que los nuevos parques se solapan considerablemente más con el territorio de una de las parejas seguidas que los ya construidos  
  
Conclusiones  
Los parques propuestos suponen una mayor afección al dominio vital de una de las parejas marcadas que los ya construidos y que parece ser tolerados por la especie.  
Esta mayor afección se produce por la alineación SE de Jalance (apoyos de JA16 a JA 21) por otra parte, el nido conocido de águila se localiza a 2,1 km del aerogenerador más próximo. En el caso de los parques ya construidos los nidos se localizan a 3,3 y 3,4 km del aerogenerador, más próximo Consultado el BDB la única especie prioritaria localizada n la zona de instalación del parque eólico es Koelleria castellana, considerada como «vigilada- `por el decreto 70/2009, de 22 de mayo, de conservación de flora.  
En vista de lo antedicho y para reducir la afección al águila azor perdicera, se propone condicionar la instalación de aerogeneradores localizados a menos de 3 km del nido conocido».  
- Informe de la Comunidad Autónoma de Castilla la Mancha (de 26.07.2010)  
Conclusión y recomendación sobre el contendió del informe de sostenibilidad ambiental  
Según el informe emitido por el organismo autónomo de Espacios Naturales de Castilla la Mancha la ampliación de la zona 10 norte situada en los términos de Confrontes y Jalance (Valencia) supondrá una grave afección sobre la avifauna catalogada presente y se desaconseja su aprobación  
Si aún sopesando las graves afecciones que pudieran suponer la ejecución del plan se llevase a cabo se destaca lo siguiente:  
Las medias correctoras propuestas por el promotor en la documentación del Plan especial para la ordenación de la ampliación de la zona 10 Norte de fecha junio de 27 se estiman insuficientes fundamentalmente en lo referido a las líneas de evacuación.  
En la documentación presentada el promotor esboza algunas medidas a aplicar para minimizar las electrocuciones de rapaces en tendidos eléctricos, sin embargo, dado que en el área de influencia existen especies emblemáticas tales como el águila perdicera, en dichos tendidos deberá ser de aplicación todo lo establecido en el RD 1432/2008, de 29 de agosto por el que se establecen medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y electrocución en líneas eléctricas de alta tensión.  
  
- Informes de los ayuntamientos afectados  
· El Ayuntamiento de Cofrentes indica que analizad la documentación relativa al Plan especial de la zona 10 norte no tiene inconveniente a su tramitación.  
· El Ayuntamiento de Zarra remite el 9 de marzo de 2009 un informe oponiéndose a la instalación de nuevos parques de Jalance y Cofrentes por considerar que soportan todos los impactos generados por los parques y sus líneas de evacuación existentes sin ningún beneficio a cambio, incluidas el canon de ocupación de la línea de evacuación actual que no ha sido satisfecho así como por no haber recibido ningún tipo de ayudas del fondo compensación a pesar de tener preferencia en su adjudicación.  
  
- Informe de la Agencia Valenciana de Turismo (de 03.12.2013)  
«· El emplazamiento de los nuevos aprovechamientos eólicos de la zona 10 que se ubica dentro del espacio turístico denominado Valle de Ayora definido en el Plan de Espacios Turísticos de la Comunidad Valenciana y que según se establece en el documento de Directrices particulares, la principal fortaleza y valor competitivo de este Espacio es su patrimonio natural y paisajístico y en la puesta en valor de la red de senderos.  
· Al objeto de no incidir negativamente sobre el atractivo natural y paisajístico de este espacio turístico se recomienda que tanto los aerogeneradores como sus instalaciones e infraestructuras asociadas tengan la menor afección ambiental posible sobre el territorio donde se ubiquen y que aseguren el menor impacto visual desde los núcleos poblacionales y desde los principales recursos turísticos de este.   
· En la medida que sea posible se sugiere que el Plan especial incorpore la adecuación para el uso turístico de los caminos de nueva construcción que contemple el Plan especial, así como los caminos existentes que deban ser ampliados o modificados en el marco de este. La señalización de los caminos de uso turístico que se dirijan a uso senderista y cicloturista se deberán ajustar a lo establecido internacionalmente y se realizará en colaboración con los organismos competentes.  
· Con el objetivo de minimizar el impacto visual y de no mencionar el valor cultural del entorno donde se aplique el Plan Especial, se sugiere que el diseño de la subestación transformadora común La Señorita así como el edificio de control del paraje Los Borregueros "incorpora ademas de los criterios establecidos en el Plan especial, los elementos estéticos y arquitectónicos de las edificaciones tradicionales del Espacio del Valle de Ayora".  
  
- Informe de la DG de Ordenación del Territorio en materia de Paisaje (de 22 de mayo de 2014) (Plan Especial)  
El ámbito donde se propone el Plan Especial está incluido en el Paisaje de Relevancia Regional PRR-17, secanos y sierras del entorno de Carcelén y Alpera (Directriz 53 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana) lo que se deberá tener en cuenta en la elaboración del estudio e integración paisajística tanto en la caracterización y valoración del paisaje como en la valoración de impactos y adopción de medidas de integración paisajística.  
Analizada la documentación obrante en este servicio, se valora positivamente los planos de visibilidad y la caracterización de la unidades de paisaje aportados, no obstante se considera que el documento aportado no es suficiente para valorar a incidencia de la actuación en el paisaje de conformidad con lo establecido en los artículos 52 y 57 del RPJECV por lo que se deberá elaborar un estudio de Integración Paisajística que prestará especial atención a lo siguiente:  
1. Se incorporará un Plan de participación pública completo con la justificación de su ejecución y los resultados y conclusiones obtenidos conforme a los artículo 14, 15 y 16 del RPJECV  
2. Identificar y caracterizar los recursos paisajísticos conforme a lo establecido en el artículo 35 del RPJECV- Para ello se incorporará documentación gráfica (fotografías y planos) además de la escrita. También se completará de la misma manera la caracterización ya elaborada de las Unidades de Paisaje.  
3. Respecto a la valoración de los elementos enunciados en el punto anterior se incorporará una valoración de los recursos paisajísticos y se revisará la realizada en las unidades de paisaje, incorporando el valor añadidos de los recursos paisajísticos que se localizan en ellas. Para todos ellos se tendrá en cuenta la valoración resultante del Plan de participación pública, de conformidad con lo establecido en los artículos 15.2 y 37.4 del RPJECV  
4. Implementar el análisis visual clasificando los puntos de vista seleccionados en principales y secundarios e incorporando la visibilidad de la actuación desde las principales vías de comunicación. Todo ello mediante documentación gráfica (fotografías y planos) además de la escrita que se deberá completar con trabajo de campo que permita justificar y concretar el análisis preliminar realizado.  
5. Realizar una valoración de la integración paisajística y visual de conformidad con lo establecido en los artículos 54 y 55 del RPJECV, incorporando documentación gráfica (imágenes, fotomontajes, etc) que muestre el resultado final de la actuación con su entorno justificando su viabilidad paisajística especialmente respecto del suelo de Protección Paisajista y Forestal.  
6. Con objeto de preservar los elementos de alto valor paisajístico que conforma el PRR-17 Secanos y sierras del entorno de Carcelén y Alera «el paisaje de alto valor así como la infraestructura verde supramunicipal se establecerán medidas de integración paisajística como minimización de apertura de caminos y tratamientos permeables adecuados para todos ellos, restauración con cubierta vegetal de las zanjas que se produzcan durante la ejecución del proyecto, materiales y cromatismos de la subestación y el centro de control y la justificación de la localización de los aerogeneradores de la línea de evacuación en función del nuevo análisis visual entre otras.  
7. Asimismo dado que el impacto paisajístico se presume significativo e inevitable y de conformidad con el artículo 56.4 del RPJECV se propondrán y ejecutarán medidas compensatorias (programas de paisaje) pudiendo servir por ejemplo para la potenciación de la calidad escenográfica de las gargantas del Júcar próximas a la actuación que constituye un paisaje de alto valor ecológico y visual.  
  
- Informe de la DG de Ordenación del Territorio en materia de riesgo de inundación (PATRICOVA) de 11 de marzo de 2014 (Plan especial)  
El informe analiza las cartografías disponibles (incluida la cartografía en revisión del PATRICOVA) y concluye que tomando como base la normativa del Plan de Acción Territorial con carácter sectorial sobre prevención del riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA) las zonas de implantación de los parques eólicos de Jalance y Cofrentes correspondientes a la zona 10 del Plan eólico de la Comunidad Valenciana no se ve afectado por riesgo de inundación conforme a los establecido en los documentos normativos del PATRICOVA  
  
2ª Fase. Formulación conjunta de la declaración ambiental estratégica y declaración de impacto ambiental  
  
Trámite de consultas e información pública efectuadas por el órgano sustantivo en 2017  
Alegaciones registradas en el periodo de información pública e informes recibidos de las consultas a las administraciones afectadas y al público interesado  
De acuerdo con el expediente administrativo remitido, la información pública se llevó a cabo mediante inserción del anuncio de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo sobre información pública conjunta del Plan Especial, las solicitudes de autorización administrativa previa y autorización administrativa de construcción del «Parque eólico de la zona 10 Norte en el término municipal de Cofrentes y sus infraestructuras energéticas anexas», la declaración en concreto de utilidad pública, así como el estudio de impacto ambiental de la zona 10 norte del Plan eólico de la Comunitat Valenciana. (ATREGI/2016/11/46, ATREGI/2016/12/46, ATLINE/2016/1197/46) en:  
· DOGV núm. 8054  
· BOP de Valencia núm. 87 de 9 de mayo de 2018  
· Periódico Levante-El Mercantil Valenciano de 11 de mayo de 2017  
Y complementariamente se remite al Ayuntamiento de Cofrentes efectos de bienes y derechos afectados  
  
Paralelamente el órgano sustantivo solicitó informes y dictámenes a los siguientes organismos (\*) recibidas respuesta:  
· Servicio territorial de Obras públicas (\*)  
· Confederación Hidrográfica del Júcar (\*)  
· Servicio de Vida silvestre(\*)  
· Dirección General de Turismo(\*)  
· Servicio de infraestructura verde y paisaje (\*)  
· Agencia de seguridad y respuesta a las emergencias(\*)  
· Dirección general de Medio Natural y evaluación ambiental (\*)  
· Dirección general de cultura y patrimonio (\*)  
· Dirección general de Ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (\*)  
· Ayuntamiento de Cofrentes  
· Servicio de Ordenación y Gestión forestal  
  
De acuerdo con el expediente remitido, durante el periodo de información pública se presentaron dos alegaciones:  
- Alegaciones de un particular en el que se apunta error sobre la titularidad de una parcela.  
- Alegación de la Coordinadora de estudios eólicos del Comtat que solicita que se emita declaración de impacto ambiental desfavorable y que no sea aprobado el plan especial ni el proyecto derivado como conclusión a las siguientes consideraciones que desarrolla extensamente:  
· El parque eólico no tiene cabida en el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana  
· El plazo de instalación de los parques eólicos amparado en el PECV se agotó en 2007  
· la ubicación del parque eólico de Cofrentes no corresponde a una zona apta para la instalación de parques eólicos.  
· No esta justificado que el adjudicatario de zona le corresponda la explotación de un parque que no es de su zona, imposibilidad legal de ubicar parques en zona no aptas.  
· El plan especial, en su redacción no se corresponde con el que se anuncia en el Boletin oficial de la provincia para su exposición a información pública  
· En el estudio de impacto ambiental hay un falseamiento de datos sobre la calidad y fragilidad del paisaje.  
· Existencia de un impacto importante debido a las dimensionas de los aerogeneradores  
· Modificación injustificada de las dimensiones del aerogenerador  
· No se ha realizado un estudio preoperacional de avifauna   
· Producción ridícula de energía  
· Injustificado aumento de potencia en la zona eólica 10  
· No ha existido un estudio del grado de aceptación de la población, ni sobre la incidencia del parque eólico sobre la economía de la zona y en especial sobre el turismo rural.  
  
En relación a los informes y dictámenes contestados, el órgano sustantivo remite informe que se transcribe a continuación en el que incluye el contenido resumido de los mismos así como la toma en consideración y la documentación complementaria presentada por el promotor para la incorporación de los aspectos señalados en cada uno de los informes.  
«- Servicio Territorial de Obras Públicas. En relación al Proyecto de Ejecución del Parque Eólico Cofrentes, y tras aportar, por parte del promotor, la ampliación de documentación requerida por el Servicio Territorial de Obras Públicas, mediante escrito de fecha 27 de octubre de 2017, el citado órgano informa favorablemente la ejecución de las obras del citado proyecto.  
- Servicio de Vida Silvestre. En relación al Proyecto de Ejecución del Parque Eólico Cofrentes, mediante escrito de fecha 28 de agosto de 2017, se informa que no llevándose a cabo el parque eólico Jalance, y por tanto, eliminándose los aerogeneradores de dicho parque, no es de prever afección a la especia catalogada de águila perdicera (Aquila fasciata).  
- Dirección General de Turismo. En relación al Plan Especial, Estudio de Impacto Ambiental y Proyecto de Ejecución del Parque Eólico Cofrentes, mediante escrito de fecha 20 de septiembre de 2017, se informa que las actuaciones propuestas en el proyecto, no afectan a la actividad turística del municipio de Cofrentes ni a la de los municipios colindantes, no obstante, debido a la importancia que presenta el paisaje para el desarrollo turístico, se deberá tener en cuenta el impacto visual que la instalación de los aerogeneradores puede tener sobre el paisaje y el territorio, sin perjuicio de los pronunciamientos de otras Administraciones competentes.  
- Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje. En relación al Plan Especial, Estudio de Impacto Ambiental y Proyecto de Ejecución del Parque Eólico Cofrentes, mediante informe de fecha 13 de noviembre de 2017, se informa que «considerando a su vez la existencia de otros parques eólicos en este entorno paisajístico, cabrá emitir informe favorable al Estudio de Integración Paisajística elaborado, siempre que se lleven a cabo las medidas de integración paisajística establecidas y se comprometa la ejecución de medidas compensatorias de restauración, mejora o puesta en valor del paisaje del ámbito, conforme a la legislación en materia de paisaje aplicable al expediente. A tal efecto, se deberá proponer y elaborar un Programa de Paisaje».  
Trasladado a la empresa promotora el citado informe, contesta manifestando la conformidad con su informe y la inclusión dentro de un anexo al Estudio de Impacto Ambiental de los nuevos aprovechamientos eólicos de la zona 10, la propuesta y elaboración del Programa de Paisaje indicado por el citado Servicio en su informe.  
Por otro lado, con fecha 12 de diciembre de 2017, al objeto de dar cumplimiento a determinados condicionantes establecidos en los informes de los organismos afectados, tiene entrada a través del Registro Telemático de la Generalitat: Anexo II al Proyecto de Ejecución Parque Eólico Cofrentes (diciembre 2017), y Anexo II al Estudio de impacto Ambiental de los Nuevos Aprovechamientos Eólicos de la Zona 10 (diciembre 2017), en donde en este último, se recoge el Programa de Paisaje requerido en el informe de fecha 13 de noviembre de 2017, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
- Agencia de Seguridad y Respuesta a las Emergencias (Actualmente Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a Emergencias). En relación al Plan Especial, Estudio de Impacto Ambiental y Proyecto de Ejecución del Parque Eólico Cofrentes, mediante escrito de fecha 14 de junio de 2017, y completado mediante escrito de fecha 19 de julio de 2017, se informa sobre los siguientes riesgos: - Riesgo de inundaciones: se deberá utilizar el PATRICOVA para el análisis de riesgo, identificándose afección por nivel de peligrosidad de inundaciones geomorfológica entre el aerogenerador CO-04 y el edificio de control, y el tramo final de la Línea aérea 132 kV ST La Señora - ST CH Cofrentes con nivel 1 de peligrosidad de inundaciones, por lo que se deberá tener en consideración los condicionantes y limitaciones que establece el PATRICOVA a los efectos oportunos; - Riesgo de deslizamiento de tierra: según la Cartografía Temática de la Comunitat Valenciana, se detecta riesgo alto en el vial de acceso a los aerogeneradores CO-07 y CO-08, y riesgo medio y alto en dos áreas distintas del tramo final de la Línea aérea 132 kV ST La Señora - ST CH Cofrentes, por lo que se precisará la realización de estudio geotécnico de detalle para concretar la gravedad del riesgo; - Riesgo sísmico: Según la Norma de Construcción sismoresistente de 2002 (NCSR-02), el municipio de Cofrentes tiene una aceleración sísmica de 0,06 g, por lo que se deberán asumir todas las medidas establecidas al efecto en la NCSR-02; - Riesgo de accidentes graves: no consta la existencia de ninguna empresa afectada por el Real decreto 840/2015, de 21 de septiembre, por el que se aprueban medidas de control de los riesgos inherentes a los accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas, localizada en el área del Parque Eólico Cofrentes; - Riesgo ocasionado por accidente en el transporte de mercancías peligrosas: el área del Parque Eólico Cofrentes se encuentra alejada de la zona de especial exposición (franja de 500 metros alrededor de la carretera N-330), por lo que no se considera afectada por este riesgo; - Riesgo de Incendios forestales: el Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Eólico Cofrentes, no se ajusta a todas las exigencias incluidas en el Informe de la Dirección General de Prevención, Extinción de Incendios y Emergencias de finales de 2013; No obstante, actualmente las competencias en prevención de incendios forestales corresponden a la Dirección General de Prevención de Incendios Forestales de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, a la que habrá que consultar al respecto. Por otro lado, dentro de las competencias en extinción de incendios de la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a Emergencias, cabe destacar: Respecto a las medidas correctoras incluidas en el Plan de Prevención de Incendios Forestales en la fase de ejecución, se incluye la colocación de carteles informativos del nivel de preemergencias del riesgo de incendio forestal, a este respecto hay que señalar que el departamento competente en su establecimiento es el Centro Autonómico de Coordinación de Emergencias, dependiente de la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a Emergencias, por lo que habrá que cambiar la referencia a la Conselleria de Gobernación y Justicia (Actualmente Presidencia de la Generalitat); Respecto a las medidas del Plan de Prevención de Incendios Forestales en la fase de explotación, no se ha incluido que el parque dispondrá de un sistema de vigilancia y alerta de incendios integrado en un sistema que permita, en caso de incendio, la parada de los aerogeneradores y su orientación de la manera más adecuada en función de las características y localización del incendio, por lo que esta medida deberá estar incluida en la planificación propuesta.  
Trasladado a la empresa promotora, contesta manifestando los siguientes reparos: - Respecto al Riesgo de inundaciones: haciendo uso de la Cartografía del PATRICOVA para el análisis del riesgo de inundaciones, se concluye modificar el trazado del camino proyectado entre el aerogenerador CO-04 y el edificio de control, para evitar dicha afección, salvando de esta forma la zona de nivel de peligrosidad de inundación geomorfológica. Este cambio se plasmará en el Estudio de impacto Ambiental; - Respecto al Riesgo de deslizamiento: previo al inicio de los trabajos de obras, se realizarán estudios geotécnicos de detalle para concretar la gravedad del riesgo existente en el área del vial de acceso entre los aerogeneradores CO-07 y CO-08, y en su caso, modificar el trazado del camino proyectado. Por otro lado, se modificará el apartado del Estudio de Impacto Ambiental en lo referente al análisis del riesgo de deslizamiento; - Respecto al Riesgo Sísmico: Antes de la construcción del parque es necesario hacer estudios geotécnicos del terreno para dimensionar las cimentaciones de los aerogeneradores y de los edificios que lo componen. En función del resultado de dichos estudios, se ejecutarán los trabajos asumiendo las medidas establecidas en las normas de construcción que requiera el emplazamiento; - Respecto al riesgo de incendios forestales: se realizará la siguiente modificación en las medidas correctoras durante la fase de explotación del parque eólico Cofrentes: «El departamento competente de la colocación de carteles informativos de los niveles de riesgo de incendios es el Centro Autonómico de Coordinación de emergencias, dependiente de la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a Emergencias». Por otro lado, se ha recogido en el anexo V Plan de Prevención de Incendios forestales (enero 2017) del Estudio de Impacto Ambiental, la propuesta de medidas correctoras en fase de explotación del parque eólico Cofrentes, señaladas en el Informe de la Dirección General de Prevención, Extinción de Incendios y Emergencias. Finalmente, respecto al sistema de vigilancia y alerta de incendios señalado por la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a Emergencias, Enerfín instalará cámaras de videovigilancia bien, en la torre anemométrica, determinados aerogeneradores y/o edificio de control, conectadas por sistema remoto al centro de control desde donde se opera el parque, de forma que, en caso de detectarse un incendio se comunicará a la Autoridad competente, realizando la parada de los aerogeneradores y orientándolos de la forma más adecuada en función de las características y localización del incendio. Ésta actuación se incluirá en el anexo V Plan de Prevención de Incendios forestales del Estudio de Impacto Ambiental.  
Con fecha 12 de diciembre de 2017, al objeto de dar cumplimiento a determinados condicionantes establecidos en los informes de los organismos afectados, tiene entrada a través del Registro Telemático de la Generalitat: Anexo II al Proyecto de Ejecución Parque Eólico Cofrentes (diciembre 2017), y Anexo II al Estudio de impacto Ambiental de los Nuevos Aprovechamientos Eólicos de la Zona 10 (diciembre 2017), en donde en este último, se recogen los condicionantes establecidos en el informe de fecha 14 de junio de 2017. Respecto a los condicionantes relativos a la Línea aérea 132 kV ST La Señora - ST CH Cofrentes, establecidos en el informe ampliado de fecha 19 de julio de 2017, se deberá incluir la línea en los estudios geotécnicos de detalle previos al inicio de los trabajos de obras.  
- Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental. En relación al Plan Especial, Estudio de Impacto Ambiental y Proyecto de Ejecución del Parque Eólico Cofrentes, mediante Resolución de fecha 6 de octubre de 2017, de Valoración Preliminar de Repercusiones sobre la Red Natura 2000, se resuelve que el «proyecto no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000», pudiendo, «por tanto, y de conformidad con lo indicado en el artículo 7.3 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, continuar su tramitación de conformidad con lo establecido en su legislación reguladora, sin necesidad de realizar una evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000, y sin perjuicio de las obligaciones del promotor de: a) someter el proyecto a evaluación ambiental estratégica o a evaluación de impacto ambiental si así se ha establecido en la legislación reguladora de dichos procedimientos, b) obtener todas las concesiones, autorizaciones y licencias o remitir las declaraciones responsables o comunicaciones previas que sean precisas en cumplimiento de la legislación vigente».  
Trasladado a la empresa promotora, contesta manifestando la conformidad con la citado resolución.  
- Dirección General de Cultura y Patrimonio. En relación al Plan especial, estudio de impacto ambiental y proyecto de ejecución del Parque Eólico Cofrentes, mediante escrito de fecha 3 de octubre de 2017, «se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano: Proyecto Plan Especial para la ordenación de nuevos aprovechamientos eólicos de la Zona 10, Proyecto de ejecución del Parque Eólico de Cofrentes (incluyendo set del parque) y Proyecto línea aérea 132 kV S.C. Set de La Señorita - Set CH Cofrentes».  
Trasladado a la empresa promotora, contesta manifestando la conformidad con la citado escrito.  
- Dirección General de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. En relación al Plan Especial, Estudio de Impacto Ambiental y Proyecto de Ejecución del Parque Eólico Cofrentes, mediante informe de fecha 16 de noviembre de 2017, del Servicio de Ordenación del Territorio, se informa que «el «Plan especial para la ordenación de nuevos aprovechamientos eólicos en la zona 10, Proyecto de ejecución del Parque Eólico de Cofrentes (incluyendo set de parque) y proyecto línea aérea 132 kV S.C.SET la Señorita-SET C.H. Cofrentes» no se encuentra afectado por inundabilidad, aunque se deberá cumplir con la consideración final expuesta al respecto de la línea de conexión, según las determinaciones normativas del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana».  
Trasladado a la empresa promotora el citado informe, contesta manifestando la conformidad con el informe, y asimismo, para dar cumplimiento a lo establecido en dicho Informe, adjunta Plano con escala suficiente para comprobar que el trazado de la línea aérea de evacuación 132 kV S.C. SET La Señorita-SET CH Cofrentes no se encuentra afectado por inundabilidad, detallándose las coordenadas de los apoyos de dicha línea.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar. En relación al Proyecto de Ejecución del Parque Eólico Cofrentes, mediante escrito de fecha 20 de junio de 2017, se informa que referente a la posible afección de cauces públicos, se deberá respetar en todos los cruces la altura mínima que se deduce de las normas que a estos efectos tenga dictada sobre este tipo de gálibos el Ministerio de Industria y Energía, teniendo como requisito previo e indispensable a la iniciación de las obras, la obtención de la autorización del órgano informante de acuerdo con la legislación de aguas vigente, así como, que toda autorización de cruce subterráneo está sujeta a un canon anual de utilización del Dominio Público Hidráulico.  
  
Trasladado a la empresa promotora, contesta que presentará la correspondiente instancia cumplimentada para obtener la autorización indicada, aportando la documentación requerida.»  
  
Afecciones legales y/o ambientales  
- Red Natura 2000 las especies y hábitats que justifican la declaración de la Red Natura 2000 han sido detallados en los informes sectoriales emitidos por los que nos referimos a ellos. Los espacios de Red Natura se ven afectados exclusivamente por la linea aérea de evacuación: la Zona Especial de Conservación (ZEC) «Valle de Ayora y Sierra del Boquerón» ES5233012 se ve afectada en el tramo final del trazado y Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) «Sierra de Martés-Muela de Cortes» (ES0000212) en la mayor parte del trazado.  
- Vías pecuarias. no se ven afectadas vías pecuarias clasificadas  
  
- Terrenos Forestales y Montes de Utilidad Pública  
La práctica totalidad de los terrenos incluidos en el ámbito del plan especial y el primer tramo de la línea eléctrica aérea son terrenos forestales perteneciente al monte consorciado de utilidad Pública V025 « El Campichuelo», y por tanto es considerado como terreno forestal estratégico de acuerdo con el PATFOR  
- Patrimonio cultural. Solo se han identificado elementos patrimoniales e interés (yacimiento iberrormano y alquería morisca) en el entorno del trazado de la línea eléctrica, y ha sido debidamente considerados para evitar su afección:  
- Riesgos naturales  
De acuerdo con el PATRICOVA existe peligrosidad geomorfológica en el valle central situado entre las alineaciones del parque de Cofrentes.  
Riesgo de deslizamientos y desprendimiento. De acuerdo con la cartografía temática de la COPUT existen riesgo en terrenos atravesados por la línea eléctrica: de deslizamiento medio en el paraje denominado Ceja de los Anteojos (entre el 7 y 8 de la CV-439) y riesgo de deslizamiento alto al oeste de la balsa del salto, aunque no se ubican ningún apoyo sobre dichas áreas.  
- Dominio público hidráulico. El parque de Cofrentes se sitúa sobre terrenos pertenecientes a al cuenca de la Rambla del Nacimiento que discurre por el norte y este de los relieves donde se ubican los aerogeneradores. En el ámbito del parque no existen cauces definidos actuando como zonas de drenaje las áreas cultivadas entre relieves.  
Clasificación y calificación urbanística. El Plan eólico de la Comunidad Valenciana, que tienen carácter de Plan de Acción territorial Sectorial, aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Consell de la Generalitat Valenciana, establece en principio las posibles áreas de compatibilidad del uso eólico con el preexistente, siendo no obstante el Plan Especial el que fija definitivamente el ámbito del mismo y por tanto las áreas en las que resultará compatible el uso eólico. Se ve afectado en este caso concreto el planeamiento vigente del término municipal de Cofrentes.  
  
Consideraciones ambientales  
El procedimiento seguido para la autorización de las instalaciones eólicas en el ámbito de la Comunidad Valenciana se ajusta desde el punto de vista de la evaluación ambiental a lo que se conoce como «evaluación en cascada», es decir, a la realización de evaluaciones sucesivas en cada momento del proceso, cada una con un alcance diferente, identificando en cada fase tanto el grado de incertidumbre y/o las dificultades de los aspectos evaluados así como los aspectos que deben ser evaluados en las siguientes.  
Tal y como se ha descrito en el apartado de antecedentes de la tramitación administrativa, la propuesta del año 2008 de ampliación de la zona 10 por transferencia de 100 Mw de potencia (asignada a la zona 15) a la zona 10 (lo que necesariamente conllevaba la transferencia de aerogeneradores) fue rechazada en el documento de alcance del año 2012 por ser incompatible con las estrategias y normativa del PECV.  
Por tanto en el informe de alcance, aprobado por la Comisión de Evaluación Ambiental en septiembre de 2012, se apuntó como única posibilidad para el desarrollo de nuevos aprovechamientos en la zona 10 la existencia de capacidad de acuerdo con lo establecido en el Plan eólico, considerando los aerogeneradores equivalentes de las instalaciones aprobadas y ejecutadas en la zona 10 (Parque de Boira, Losilla, Villanueva I y Villanueva II).  
La aptitud del territorio para albergar instalaciones eólicas en el Plan eólico de la Comunidad Valenciana se determinó en aplicación de 6 criterios de exclusión y 5 criterios de prescripción con significación del impacto a la escala del plan. Complementariamente se estableció, con el fin de contener los efectos acumulativos sobre el medio y no sobrepasar la capacidad de carga del territorio, una determinación prescriptiva consistente en la limitación del número de aerogeneradores en cada una de las zonas las 15 zonas delimitadas como una de las estrategias del Plan eólico para alcanzar los objetivos fijados en el mismo y por tanto vinculante para cualquier oferta de desarrollo.  
Los parámetros de capacidad establecidos para la zona 10, en el escenario evaluado en el Plan eólico fueron un máximo de 200 aerogeneradores (parámetro prescriptivo) y una potencia de referencia de 125 Mw.  
En el tiempo trascurrido desde la aprobación del PECV (año 2001) el sector eólico ha evolucionado hacia la fabricación de turbinas de mayor potencia unitaria y por tanto de dimensiones notablemente superiores a las consideradas en la evaluación ambiental del PECV.  
El número de aerogeneradores que tiene cabida en un determinado emplazamiento está relacionado con el tamaño del rotor, reduciéndose con carácter general en la misma proporción en la que se incrementa el diámetro del rotor. Es posible, por tanto, equiparar el número máximo de aerogeneradores establecido en el Plan eólico en cada una de las zonas, dividiendo el número máximo de aerogeneradores por la relación obtenida entre el tamaño del rotor seleccionado y el tamaño del rotor del aerogenerador inicial (47 metros en el Plan Eólico).  
El Plan especial cuya tramitación se inicia en 2017 efectúa en primer término un análisis de la capacidad de la zona, de acuerdo con los criterios señalados en los documentos de alcance elaborados por el órgano ambiental en 2012 y en 2015 (coincidentes con lo indicado en el párrafo anterior), determinando que los aerogeneradores ya instalados en los 4 parques de la zona 10, por las dimensiones de los rotores, equivalen a 101 aerogeneradores de las dimensiones consideradas en el PECV, (47 metros de rotor) y concluyendo que no se ha rebasado la capacidad máxima establecida para la zona y que, en principio, es factible el planteamiento de nuevos aprovechamientos en la zona 10.  
A continuación se realiza un análisis de alternativas de las zona aptas o aptas con prescripciones de la zona 10, para un aerogenerador tipo de 3·Mw de potencia unitaria, teniendo en cuenta el recurso eólico, los datos obtenidos en el seguimiento ambiental de los parques instalados, los diferentes aspectos a considerar incluidos en los informes tanto del órgano ambiental como de las administraciones afectadas emitidos a lo largo del proceso de evaluación ambiental iniciado en 2008. Se analizan los emplazamientos de Muela de Tortosilla, Relieves al norte del Jucar y Montemayor- Montechico - Arciseco.  
La alternativa de emplazamiento denominada Muela de Tortosilla aunque tiene recurso eólico suficiente se descarta por su escasa capacidad ya que la cumbrera de la muela está alineada en la misma dirección del viento dominante.  
En el emplazamiento denominado «Relieves Norte del Júcar» del estudio del recurso eólico (dato no considerado en la delimitación de las áreas potenciales en el Plan Eólico) y más concretamente el mapa de isoventas se puede deducir:  
- Que las posiciones con recurso suficiente se sitúan en gran parte del hábitat de una pareja de perdicera (por tanto incompatibles desde el punto de visa ambiental para uso eólico)  
- La existencia de recurso suficiente en los relieves colindantes por el oeste con el área septentrional de dicho emplazamiento (franja en forma de dedo) que carece de recurso eólico aprovechable.  
Por otra parte hay que considerar que en el año 2009, con posterioridad a la aprobación del Plan eólico se aprobó una ampliación de las Zonas ZEPA de la Comunidad Valenciana incluyendo la franja en forma de dedo que forma parte del emplazamiento de los relieves del Norte del Júcar, por lo que de acuerdo con el criterio de exclusión núm. 2 del PECV, dicha área pasa a ser considerada automáticamente como zona no apta para la implantación de parques eólicos. En relación con la viabilidad ambiental de la línea de evacuación, las zonas ZEPA constituyen uno de los criterios para ser zonas de protección para la instalación de líneas eléctricas, en las que se requiere una evaluación ambiental y la adopción en el diseño y ejecución del proyecto de medidas específicas de antielectrocución y anticolisión establecidas en la normativa sectorial.  
La ampliación de las zonas ZEPA aprobada en el año 2009, afecta también al área geográfica sur de la zona 10 con la inclusión de la ZEPA denominada «Meca-Mugrón-San Benito» por lo que en los planos de ordenación debe corregirse la aptitud de dichos terrenos para albergar parques eólicos como zona no apta.  
El tercer emplazamiento analizado «Montemaypr- Montechico-Arciseco» es el emplazamiento con menor número de horas equivalente de las tres alternativas, presenta limitaciones urbanísticas en tres posiciones y limitaciones en algunas posiciones por el efecto estela de aerogeneadores instalados en el parque de Losilla.  
Como consecuencia de dicho análisis la propuesta para nuevos aprovechamientos se realiza en el emplazamiento de los relieves al norte del Júcar redelimitando la parte más septentrional para ajustarla a las zonas que cuentan con recurso eólico aprovechable, proponiendo simultáneamente la modificación de la aptitud de las áreas situadas inmediatamente al norte del cañon del Júcar pasando de ser zonas aptas con prescripciones a zonas no aptas por la incompatibilidad con la avifauna pasando a ser consideradas como zonas no aptas par el aprovechamiento eólico.  
Las modificaciones puntuales propuestas en el emplazamiento alternativo denominado Relieves del Norte del Júcar de la zona 10 del PECV se consideran en principio aceptables ambientalmente por la siguientes razones, sin perjuicio de los condicionantes ambientales que se puedan establecer en la valoración ambiental del plan especial y del proyecto de desarrollo:  
- La modificación del perímetro de la zona 10 consiste en la sustitución de una superficie sin recurso por otra de similares dimensiones con recurso aprovechable, sin alterar los parámetros de capacidad establecidos en el PECV para dicha zona. por lo que no se considera un ampliación sino una redelimitación.  
- De acuerdo con lo establecido en el PECV para las zonas exteriores se ha justificado la existencia de recurso susceptible de aprovechamiento en el área redelimitada.   
- Se ha valorado la aptitud para albergar instalaciones de aprovechamiento eólico de acuerdo con lo establecido en el PECV como zona apta con prescripciones dado que no concurren en el área de propuesta para nuevos aprovechamientos criterios de exclusión pero sí algunos de los criterios de prescripción.  
- Se ajusta la aptitud de las áreas situadas inmediatamente al Norte del Cañon del Júcar al valor ambiental de dichos terrenos para una de las parejas de águila azor perdicera que nidifica en el Cañon del Júcar por constituir una gran parte de su hábitat. El águila azor-perdicera es una especie incluida como vulnerable tanto en el RD139/2011, de 4 de febrero, para el desarrollo de Especies Silvestres en el régimen de Protección Especial y del catálogo español de especies amenazadas como en el Catálogo Valenciano de Especies de fauna amenazada (Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell)  
No obstante lo anterior las modificaciones, tanto en lo que se refiere a las superficies no aptas (zona rosa) derivadas de la ampliación de las zonas ZEPA como en la superficie que constituye hábitat del águila-azor perdicera, no han sido adecuadamente grafiadas en los planos de ordenación del plan especial.  
Tampoco se ha reflejado en los planos de ordenación la aptitud del área redelimitada como zona apta con prescripciones (zona azul).  
Por tanto en la parte dispositiva de la Resolución se indican las modificaciones a introducir en la documentación gráfica para ajustarlas al resultado del proceso de evaluación ambiental.  
Procede por tanto entrar en el análisis del segundo nivel de evaluación, es decir en la determinación de la viabilidad ambiental de la delimitación del ámbito del plan especial propuesta, donde se declara compatible el uso eólico, como de la normativa de ordenación que regulará el uso eólico en dicho ámbito y que modifica el planeamiento urbanístico de Cofrentes.  
El ámbito del plan especial viene determinado por el diseño de las infraestructuras eólicas por lo que viene condicionado por la valoración ambiental de los efectos a nivel de proyecto de ejecución.  
La porción del territorio del plan especial en el que se declara la compatibilidad del uso eólico (ámbito del plan especial) está determinada por franjas de diferentes anchura que engloba las alineaciones de aerogeneradores, los viales interiores, las zanjas de cableado, la subestación eléctrica, la torre anemométrica, las zonas de acopio y edifico de control por lo que su viabilidad ambiental viene determinada por la viabilidad ambiental de la solución adoptada para cada uno de los elementos del proyecto.  
Entre las normas especificas que rigen en el ámbito del plan especial se encuentra la creación de una zona de servidumbre de 1.000 m alrededor de las alineaciones de los aerogeneradores y de la subestación eléctrica del parque en la que se establece limitaciones a determinados usos. Evidentemente la delimitación del área de servidumbre está a su vez condicionada por la viabilidad ambiental de las infraestructuras que la generan (aerogeneradores y ST).  
En este sentido hay que señalar que la normativa establecida en el Plan Especial para la delimitación del ámbito de los aerogeneradores (una banda de 150 metros a ambos lados del aerogenerador) no es coincidente con la realidad, considerando las dimensiones de las infraestructuras de montaje para algunos de los aerogeneradores e incluso en algunas de las posiciones una pequeña porción de estas infraestructuras quedaría fuera del ámbito del Plan Especial, en particular la franja correspondiente a las posiciones COFR-01 y COFR-08.  
Por otra parte en relación con la regulación de las construcciones de carácter no industrial reguladas en el artículo 5 y 14 de las normas del plan especial se reitera lo indicado en los pronunciamientos ambientales de las zonas eólicas tramitadas con anterioridad, es decir que queda excluido unicamente las nuevas construcciones de uso exclusivamente residencial pudiendo autorizarse, de acuerdo con el planeamiento vigente el resto de construcciones ligados a los usos que son propios del suelo no urbanizable.  
Por otra parte hay que señalar que se han detectado errores en la superficie del ámbito del plan especial, concretamente en los planos 5.6 y 5.7.1 ya que se ha incluido el triangulo comprendido en el ámbito del plan especial de la ST La Señorita, del edificio de control, del camino de acceso al aerogenerador COFR-8 y de la franja de los aerogeneradores COFRT-9 y COFR-10.  
La viabilidad ambiental de las instalaciones proyectadas para el desarrollo de la cada una de las zonas eólicas requiere una valoración ambiental detallada que identifique, en primer término, la existencia, a escala de proyecto, de elementos de interés patrimonial, vías pecuarias, especies de flora o de fauna, distancias a suelos urbanos o urbanizables del planeamiento vigente, etc que limiten la instalación de alguna de las infraestructuras del parque eólico.  
Tal y como se deduce de los apartados anteriores no se han identificado en los terrenos proyectados para la instalación del parque limitaciones, salvo la peligrosidad geomorfológica de las zonas de valle y la zona de servidumbre de la CV-439, aspectos que han sido considerados en el diseño del parque.  
Se consideran positivo desde el punto de vista ambiental el cambio en el modelo del aerogenerador ya que en conjunto presenta menores dimensiones y tiene mayor potencia unitaria lo que permite ademas la eliminación de una de las posiciones con menor recurso eólico (COFR-4 según numeración del proyecto inicial) del proyecto de ejecución elaborado en enero de 2017.  
No obstante lo anterior se efectúan las siguientes consideraciones respecto del diseño final contenido en el proyecto de ejecución de octubre de 2018:  
a) Algunas de las superficies de montaje grafiada en los planos de planta y en los perfiles transversales, así como en el capítulo de mediciones de la memoria del proyecto de ejecución, son sensiblemente superiores a las dimensiones indicadas en el texto lo que conlleva una afección mayor de la estrictamente necesaria.  
Por otra parte en relación la plataforma de montaje auxiliar se considera justificada la reducción de la longitud (de 150 a 130 metros) por la disminución de la altura del buje pero no la ampliación de la anchura de la misma (de 4 a 7 metros). La anchura prevista para el montaje del aerogenerador del proyecto de ejecución de enero de 2017 (que tenia mayores dimensiones) era de 4 metros, quedando ajustado a la anchura del camino y no incrementando la superficie de afección.  
Se considera por tanto que la anchura de la plataforma auxiliar debe ajustarse a la anchura del camino salvo que técnicamente se justifique la necesidad de una anchura superior y que en todo caso será la mínima imprescindible para la realización de la obra y no sobrepasara los 7 metros.  
Se detallan a continuación las modificaciones a introducir en el proyecto de ejecución para ajustarse a las dimensiones requeridas de acuerdo con la memoria:  
- La totalidad de las plataformas auxiliares para el montaje de la grúa de celosía tienen de acuerdo con los planos de planta a escala 1:2.000 y con los perfiles trasversales dimensiones de 14x130 m, es decir incrementa la anchura en un 50 % respecto de lo indicado en el texto.  
- Las plataformas principales colindantes con el aerogenerador:  
· COFR-02  
· COFR-03  
· CORF-04  
· CORF-07  
· CORF-10  
· COFR-12  
· COFR-13  
  
Se rectificarán por tanto los planos de planta y planos trasversales de la cartografia del proyecto de ejecución, así como el capitulo de mediciones para ajustarlos a las dimensiones que resultan necesarias para la ejecución de la obra civil de las infraestructuras indicadas, teniendo en cuenta que, tal y como se ha indicado más arriba, previamente hay que justificar la anchura de la la plataforma de montaje auxiliar.  
b) Por otra parte considerando el punto anterior, se pueden introducir ligeras modificaciones en el proyecto de ejecución que disminuye la afección superficial y por tanto generaran menos impactos residuales:  
- La alineación de la plataforma principal, y la plataforma de montaje del aerogenerador COFR-03 con el camino de conexión con la torre de medición, de forma que dicho vial actúe como parte de la plataforma de montaje auxiliar.  
- En relación con el acceso a la alineación y diseño de las posiciones COFR-04 y COFR-05 (equivalentes a las posiciones COFR-05 y CORF-06 del proyecto.01.2017):  
· El análisis para la selección del acceso realiza una comparativa entre dos alternativas: eje II y el eje III, ambos de nueva planta optando por el eje II por presentar un menor movimiento de tierras, cuando la posición COFR-05 que se acondicionan el proyecto de enero de 2017 para el acceso a dicha posición (denominada COFR-06).  
· Se considera por tanto que el acceso por el sur acondicionando el camino existente tiene una menor afección superficial y de vegetación, considerando además como mejor solución para las infraestructuras de montaje del Aerogenerador COFR-05 la orientacion tal y como se proyectaba en el 2017,.  
· Por tanto, salvo justificación en contrario, el acceso a los aerogeneradores COFR-04 y COFR-05 y la zanja de evacuación de cableado se realiza por el sur ajustándose al camino preexistente y modificando la orientación de las plataforma de montaje del COFR-05 y si fuera necesario el trazado entre ambos aerogeneradores.  
- Las plataformas de montaje asociadas al aerogenerador COFR- 9 se desplazará ligeramente hacia el sur con el fin de que disminuya la diferencia de cotas entre la plataforma auxiliar y el terreno colindante.  
- En relación con la alineación COFR-11 a COFR-13 se estudiará:  
· El acceso desde el sur de la alineación acondicionando el acceso existente al punto de ubicación del aerogenerador COFR13, eliminando en este caso el tramo de vial de acceso norte desde el camino existente hasta el aerogenerador COFR-11 y la zanja de evacuación de la alineación se realizará desde el aerogenerador COFR11 hasta la subestación.  
· El giro de aproximadamente 180º de las plataformas principal y auxiliar del aerogenerador COFR-11, situándola al norte sobre terrenos que tienen una menor pendiente.  
· En el caso de que se mantenga el acceso norte a la alineación se modificará ligeramente el trazado del camino de acceso para que actúe de plataforma de montaje auxiliar ya que permite un mejor ajuste del trazado del vial entre el COFR-11y CP-12 a la topografía del terreno  
· Independientemente de que la solución que se adopte para el acceso a esta alineación (sur o norte) se estudiará el ajuste de las infraestructuras de montaje del COFR13 a los terrenos colindantes que carecen de vegetación.  
Como conclusión a todo lo anterior, se considera que la propuesta de desarrollo presentada en octubre de 2018 y el proyecto de linea eléctrica presentado en 2017, se considera que con la concreción de los aspectos de diseño señalados anteriormente a nivel de proyecto, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y por tanto es posible resolver la evaluación ambiental de las propuestas estratégicas.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en al toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de junio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP)  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la ley del Suelo y Rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
2. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el grupo 3, apartado i del anexo I de la Ley 21/2013, de Evaluación Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 9 de la citada disposición  
3. El expediente ha observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de Evaluación Ambiental tanto para la evaluación ambiental del plan especial como del proyecto.  
4. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
5. El artículo 3 del anexo del Decreto 230/2015,de 4 de diciembre, del Consell por el que se aprueba el reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas), el reglamento atribuye a la Comisión de Evaluación Ambiental la adopción de acuerdos sobre documentos de alcance y declaraciones ambientales estratégicas de los planes y programas sometidos a evaluación ambiental ordinaria y simplificada así como emitir informes y dictámenes para resolver consultas en relación con la evaluación ambiental estratégica de planes, programas y proyectos.  
En base a lo anteriormente expuesto se acuerda:  
  
Primero  
En relación con las modificaciones del PECV contenidas en el plan especial  
Se emite declaración ambiental y territorial estratégica favorable por considerar que las modificaciones del PECV del emplazamiento denominado «Relieves Norte del Júcar«, propuestas en el Plan Especial para nuevos aprovechamientos de la zona 10, no tendrán efectos significativos sobre el medio ambiente en los términos que a continuación se señalan (se reflejan en el plano anexo al presente Acuerdo).  
- Se redelimitará en los planos de ordenación del Plan especial, el emplazamiento de la zona 10 del PECV denominado «Relieves al Norte del Jucar» incluyendo el área que cuenta con recurso eólico y excluyendo el área que carece de recurso eólico.   
- Se grafiará la aptitud para el aprovechamiento eólico del emplazamiento denominado «Relieves al Norte del Júcar «(redelimitado según punto anterior), de acuerdo con la valoración ambiental determinada a lo largo del proceso de evaluación ambiental, es decir:  
· El área redelimitada se grafiará como zona apta con prescripciones (Zona azul)  
· El área que constituye hábitat de águila perdicera, de acuerdo con el plano del anexo I a la presente resolución, se grafiará como zona no apta (zona rosa)  
- Se actualizará en los planos de ordenación del Plan Especial las zonas no aptas (zona rosa) resultante de la ampliación de las zonas ZEPA efectuada en el año 2009 que se sitúan en el ámbito de la zona 10 o en las zonas exteriores de su entorno.  
- Se tendrán en cuenta las modificaciones introducidas por el Plan Especial en cualquier oferta futura de desarrollo de la zona  
  
Segundo  
En relación con el ámbito del plan especial y con la ordenación propuesta para el mismo  
Se emite declaración ambiental y territorial estratégica favorable al Plan Especial correspondiente al proyecto de ejecución del Parque eólico de Cofrentes (versión 2018) por considerar que no tendrá efectos significativos siempre y cuando se ajuste a los siguientes condicionantes:  
1) Se rectificaran los planos de ordenación 5.1, 5.2 y 5.7 del Plan especial de acuerdo con lo señalado en el apartado primero de la parte dispositiva de este Acuerdo.  
2) El ámbito del Plan Especial definitivo queda supeditado al diseño de las infraestructuras del parque eólico que sean consideradas ambientalmente aceptables de acuerdo con lo señalado en el punto tercero de la parte dispositiva de esta resolución.  
3) La franja del ámbito del Plan Especial correspondiente a la ubicación de los aerogeneradores regulada en el artículo 1 de las normas urbanísticas del Plan Especial se delimitará con carácter general centrada respecto de la ubicación de los aerogeneradores aunque podrás ser excéntrica cuando la infraestructura de montaje no se encuentra alineada con los viales de acceso entre turbinas.  
4) En relación con la regulación de las construcciones de carácter no industrial reguladas en el artículo 5 y 14 de las normas del plan especial, quedarán excluidas solo las nuevas construcciones de uso exclusivamente residencial, admitiendo las construcciones ligadas a usos propios del suelo no urbanizable que estén permitidos en el planeamiento vigente de Cofrentes.  
5) Se rectificaran los errores en la superficie del ámbito del plan especial, en los planos de ordenación 5.6 y 5.7.1 eliminando del ámbito del Plan Especial el triángulo delimitado por el ámbito del plan especial de la ST La Señorita, del edificio de control, del camino de acceso al aerogenerador COFR-8 y de la franja de los aerogeneradores COFRT-9 y COFR-10.  
  
Tercero  
En relación con el proyecto de ejecución de las infraestructuras eólicas y el proyecto de ejecución de la linea aérea de evacuación  
La determinación de la viabilidad a nivel de proyecto de ejecución de la oferta de desarrollo en el emplazamiento denominado «Relieves del Jucar» consistente en la instalación del parque eólico de Cofrentes, compuesto por un total de 13 aerogeneradores de 3,83 MW de potencia unitaria incluidas las infraestructuras asociadas (Subestación, centro de control) así como la linea eléctrica de 132 Kv y 3,5 km de longitud entre la ST La Señorita y la ST Cofrentes, promovido por la Enerfin Sociedad de Enegia, SL, se requiere el estudio y análisis de los siguientes aspectos:  
1) Se justificará la anchura de la plataforma de montaje auxiliar, de acuerdo con lo indicado en el apartado de consideraciones ambientales.  
  
2) En función de la justificación realizada de la plataforma de montaje auxiliar se presentarán los planos de planta y trasversales rectificados a escala 1:2000 en el que queden reflejados  
- La totalidad de las plataformas auxiliares para el montaje de la grúa de celosía  
- Los planos de planta y trasversales de las plataformas principales colindantes con los siguientes aerogeneradores, de acurdo con las dimensiones señaladas en la memroia escrita:  
· COFR-02  
· COFR-03  
· CORF-04  
· CORF-07  
· CORF-10  
· COFR-12  
· COFR-13  
3) Se rectificará el capitulo de mediciones para ajustarlos a las dimensiones que resultan necesarias para la ejecución de la obra civil de las infraestructuras indicadas  
4) Por otra parte considerando el punto anterior, se pueden introducir ligeras modificaciones en el proyecto de ejecución que disminuye la afección superficial y por tanto generaran menos impactos residuales:  
- La alineación de la plataforma principal, y la plataforma de montaje del aerogenerador COFR-03 con el camino de conexión con la torre de medición, de forma que dicho vial actúe como parte de la plataforma de montaje auxiliar.  
- En relación con el acceso a la alineación y diseño de las posiciones COFR-04 y COFR-05 (equivalentes a las posiciones COFR-05 y CORF-06 del proyecto.01.2017):  
· El análisis para la selección del acceso realiza una comparativa entre dos alternativas: eje II y el eje III, ambos de nueva planta optando por el eje II por presentar un menor movimiento de tierras, cuando en el proyecto de enero de 2017 el acceso a la posición COFR-6 (coincidente con la posición COFR-5 en el proyecto.10.2018) acondicionaba un camino preexistente.  
· Se considera por tanto que el acceso por el sur acondicionando el camino existente tiene una menor afección superficial y de vegetación, considerando además como mejor solución para las infraestructuras de montaje del Aerogenerador COFR-05 la orientación tal y como se proyectaba en e 2017,.  
· Por tanto, salvo justificación en contrario, el acceso a los aerogeneradores COFR-04 y COFR-05 y la zanja de evacuación de cableado se realiza por el sur ajustándose al camino preexistente y modificando la orientación de las plataforma de montaje del COFR-05 y si fuera necesario el trazado entre ambos aerogeneradores.  
- Las plataformas de montaje asociadas al aerogenerador COFR- 9 se desplazará ligeramente hacia el sur con el fin de que disminuya la diferencia de cotas entre la plataforma auxiliar y el terreno colindante.  
- En relación con la alineación COFR-11 a COFR-13 se estudiará:  
· El acceso desde el sur de la alineación acondicionando el acceso existente al punto de ubicación del aerogenerador COFR13, eliminando en este caso el tramo de vial de acceso norte desde el camino existente hasta el aerogenerador COFR-1, y la zanja de evacuación de la alineación se realizará desde el aerogenerador COFR11 hasta la subestación.  
· El giro de aproximadamente 180º de las plataformas principal y auxiliar del aerogenerador COFR-11, situándola al norte sobre terrenos que tienen una menor pendiente.  
· En el caso de que se mantenga el acceso norte a la alineación se modificará ligeramente el trazado del camino de acceso para que actúe de plataforma de montaje auxiliar ya que permite un mejor ajuste del trazado del vial entre el COFR-11y COFR -12 a la topografía del terreno  
· Independientemente de la solución que se adopte para el acceso a esta alineación (sur o norte) se estudiará el ajuste de las infraestructuras de montaje del COFR13 a la franja colindante al sur de la ubicación del aerogenerador que carece de vegetación.  
  
Cuarto  
La formulación de la DIA al proyecto de ejecución del parque eólico de Cofrentes y a su linea de evacuación queda supeditado a la presentación de la documentación señalada en el punto tercero, condicionando a su vez el ámbito del Plan Especial.  
  
Quinto  
Notificar a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Sexto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el presente Acuerdo, en virtud el artículo 54.8 de la LOTUP.  
  
Séptimo  
De acuerdo con el artículo 56.4 d de la LOTUP la presente Declaración Ambiental y Territorial Estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado en el DOGV no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del Plan en el plazo máximo de 2 años.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda:  
  
Primero  
En relación con las modificaciones del PECV contenidas en el plan especial  
Se emite declaración ambiental y territorial estratégica favorable por considerar que las modificaciones del PECV del emplazamiento denominado «Relieves Norte del Júcar», propuestas en el Plan Especial para nuevos aprovechamientos de la zona 10, no tendrán efectos significativos sobre el medio ambiente en los términos establecidos.  
  
Segundo  
En relación con el ámbito del plan especial y con la ordenación propuesta para el mismo  
Se emite declaración ambiental y territorial estratégica favorable al Plan Especial correspondiente al proyecto de ejecución del Parque eólico de Cofrentes (versión 2018) por considerar que no tendrá efectos significativos siempre y cuando se ajuste a los condicionantes señalados.  
  
Tercero  
En relación con el proyecto de ejecución de las infraestructuras eólicas y el proyecto de ejecución de la linea aérea de evacuación  
La formulación de la DIA al proyecto de ejecución del parque eólico de Cofrentes y a su linea de evacuación queda supeditado a la presentación de la documentación señalada en este punto tercero, condicionando a su vez el ámbito del Plan Especial.  
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 19 de diciembre de 2018.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 11 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML