Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3988, del 27-04-2001 (2001/3177)

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3988

Data del DOGV
:   27-04-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/3177

CVE


Data del document
:   21-02-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Culla](javascript:void(0))
    * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Borriol](javascript:void(0))
    * [Useres, les](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Rojales](javascript:void(0))
    * [Sierra Engarcerán](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2001/M3177]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el DOGV les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 254/98-AIA, 163/99-AIA i 465/99-AIA, que segons el Reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 21 de febrer de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 254/98-AIA, referent a un projecte d'extracció de graves dels llits del riu Montlleó i de la rambla Carbonera, als termes municipals de Sierra Engarcerán, Culla i Les Useres (comarques de l'Alt Maestrat, l'Alcalatén i la Plana Alta), promogut per Triturados y Hormigones Vidal SL. El corresponent estudi d'impacte ambiental abasta sengles trams dels esmentats llits al·luvials, amb aproximadament 1,7 km (riu Montlleó) i 4,9 km (rambla Carbonera), la qual cosa representa superfícies de l'ordre de 8 i 40 ha, respectivament, encara que les sol·licituds d'extracció es preveuen mitjançant successives peticions, de menys de 5.000 m³, davant la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i corresponen a una previsió d'uns 22.500 m³ a l'any.
  
Vist que en data 01.06.1998, es rep en aquesta conselleria un exemplar del corresponent estudi d'impacte ambiental aportat pel promotor, i comunicant haver-lo presentat també davant la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb dues sol·licituds d'autorització d'extracció de graves, de les que adjunta còpia.
  
Vist que en data 31.07.1998, la confederació remet escrits pels quals comunica la iniciació de dos expedients sobre la petició d'extracció d'àrids (referència: 98-AR-0323 i 98-AR-0325), i sol·licita la pertinent declaració d'impacte ambiental. En aquests escrits no es fa referència a la iniciació del tràmit d'informació pública, donant a entendre que aquest tràmit no es troba previst en el procediment substantiu aplicat, en ser el volum d'extracció sol·licitat en cada cas inferior a 5.000 m³.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública per aquesta direcció general, mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.430, de data 09.02.1999, per termini de 30 dies hàbils, sense que es presentara cap al·legació, segons consta en els corresponents certificats del cap del Servei d'Assumptes Generals d'aquesta conselleria, de data 09.04.1999 i dels secretaris dels ajuntaments de Sierra Engarcerán, Culla i Les Useres, rebuts respectivament, en dates 12.02.1999, 01.06.1999 i 11.06.1999.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, es van rebre els següents escrits en les dates indicades:
  
Informe de la Secció de Qualitat Ambiental, de la Direcció Territorial de Medi Ambient (19.06.98), que comenta algunes de les característiques del projecte i del seu emplaçament, significant que la zona d'extracció correspon a dipòsits al·luvials recents de graves i llims quaternaris que presenten un gruix variable. Generalment es tracta de barres d'acreixement lateral en un gruix de 2 m, i per sota es troben dipòsits al·luvials del plioquaternari, conglomerats terciaris o els afloraments rocosos del substrat mesozoic. Existeix un canal d'aigües baixes que funciona en períodes de pluja i que es presenta sec la major part de l'any. A causa de l'elevada permeabilitat dels materials no s'observen zones d'acumulació puntual d'aigua on es puguen desenvolupar exemplars de flora i fauna característics d'ambients humits. La vegetació predominant correspon a una màquia amb Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Nerium oleander, Ulex parviflorus, Juniperus oxycedrus, Genista escorpius, etc. i també s'observen de forma aïllada exemplars de Quercus ilex, Pinus halepensis i Populus alba. Cal destacar que algunes zones on la vegetació arborada es presenta en forma de petits enclavats haurien de ser respectades. El dia que es va realitzar la visita a la zona del projecte es va observar com ja s'havien extret materials gravosos, situant-se el front d'extracció en el riu Montlleó uns 600 m aigües amunt de la confluència amb la rambla Carbonera, amb una altura de 1,5 a 2 m. Per les característiques de l'actuació i del medi físic a afectar, es considera acceptable el projecte sempre que es complisquen una sèrie de condicions: a) tindre en compte la qualificació urbanística dels terrenys i els usos permesos pels planejaments de cada municipi; b) limitar la profunditat d'extracció a 1 o 1,5 m, segons els casos i dimensions de les barres, i no excavar mai pel davall del canal d'aigües baixes; c) conservar sense explotar les zones grafiades als plànols com «Adelfas con pinares», «Pinares y vegetación arbustiva» i «Zonas preservadas del cauce»; d) no deixar formes geomètriques ni talussos laterals amb pendents superiors als 35°, i e) començar a executar les tasques de restauració proposades en l'EIA en les zones de caixer del riu que ja han estat afectades. Sobre aquest punt, considera que la manca de pressupost de mesures correctores i restauradores a l'EIA pot crear incertesa sobre les garanties de l'administració per aconseguir una restauració efectiva.
  
Informe de la Secció Forestal, remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient (07.07.98), on també comenta algunes de les característiques del projecte i destaca que l'extracció està prevista evitant formes geomètriques i ruptures del relleu del llit, garantint la seua estabilitat i creant les condicions per a la regeneració ambiental, com també preveu que els materials més gruixuts i no aprofitables es dipositaran formant esculleres als marges. Considera que l'extracció haurà de realitzar-se de manera que els marges no es vegen afectades per l'extracció i que siga evitada la creació de runams. La part no aprofitable s'hauria d'utilitzar per reomplir els buits actuals existents en els llits, regularitzant així el seu fons, mentre que les partides de terra (llims) es podrien aprofitar per potenciar la revegetació dels marges. En definitiva, considera informar favorablement el projecte si es compleixen aquests condicionats.
  
Informe del tècnic d'Espais Naturals, també remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient (27.07.98), on després de comentar algunes característiques del projecte i del medi natural afectat, considera acceptable la seua execució sempre que s'apliquen les mesures correctores proposades a l'EIA i les condicions que proposa i concreta en els següents punts: a) l'extracció no haurà d'afectar les aigües freàtiques ni excavar-se més de 1,5 m de profunditat; b) es mantindran sense explotar els ambients descrits en l'EIA com «zonas preservadas del cauce», «adelfas con pinos» i «pinares y vegetación arbustiva», en la rambla Carbonera, i els ambients "zonas preservadas del cauce" i "pinares y vegetación arbustiva con pinos y adelfas cerca del cauce", en el riu Montlleó; c) es mantindrà el reg diari necessari per evitar la pols en accessos i zones de labors; d) el manteniment de la maquinària es realitzarà en tallers o llocs adequats, estant prohibit el vessament d'olis, combustibles i altres elements relacionats; e) els residus sòlids seran dipositats en recipients preparats a l'efecte i seran retirats periòdicament, i f) els talussos (laterals) finals de l'explotació hauran de quedar reduïts a 30°. Finalment considera d'interès que el promotor complete la documentació relativa als perfils transversals finals, als perfils longitudinals i a la profunditat d'extracció en cada tram.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de les preceptives llicències d'activitat municipals, l'extracció de graves sol·licitada als llits del riu Montlleó i de la rambla Carbonera, als termes municipals de Sierra Engarcerán, Culla i Les Useres, sempre que aquesta es desenvolupe de conformitat amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les modificacions introduïdes pels condicionants següents:
  
1. Les extraccions s'hauran de realitzar dins els límits, condicions de treball i limitacions establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer mitjançant les successives autoritzacions atorgades (des de les cotes més baixes cap a les més altes, açò és, amb sentit contrari al del flux natural de les aigües en els dos llits al·luvials, i de manera que no es formen ressalts d'explotació superiors a 1 m d'alçada. Tanmateix, caldrà evitar la formació de clotades i d'amuntegaments que facen augmentar la rugositat del curs al·luvial o formen barreres al pas de les aigües torrencials, davant possibles revingudes extraordinàries.
  
2. Hauran de ser respectades les zones de vegetació grafiades als mapes d'unitats ambientals que consten en l'estudi i que són referides en els informes de la Direcció Territorial de Medi Ambient, recollits en la part expositiva d'aquesta resolució. Per altra part, els materials gruixuts sobrants de l'extracció (blocs i còdols grans) hauran de ser distribuïts escaientment dins dels llits al·luvials per tal d'aconseguir l'estat final referit en la condició següent, evitant crear cap escullera ni amuntegaments laterals que distorsionen l'estat naturalitzat previst. No obstant, una part d'aquests materials que no siguen aprofitats, i en especial els llims, podran ser emprats en la restauració dels marges, per tal de deixar-los revegetats i amb pendents inferiors a 30°, i sense que açò supose reduir la capacitat de drenatge dels cursos.
  
3. L'estat final de l'extracció, conforme es vagen extraient els àrids, haurà de ser restituït cap a les seues condicions geomorfològiques naturals i en concordança amb la dinàmica fluvial. En tot cas, abans de finalitzar cada fase anual d'extracció, l'estat final del tram explotat haurà de ser satisfactori en aquest sentit, per a la qual cosa, l'explotador haurà de preveure una fase final de labors de revisió i correcció, adoptant les mesures correctores que hi calguen.
  
4. Per tal de garantir el correcte compliment del punt precedent, l'explotador haurà de remetre a aquesta direcció general, i per duplicat, successius informes anuals de resultats, acompanyats dels plànols, perfils i/o fotografies que considere escaients per assolir la restauració de l'àrea afectada, donant compte precís de totes les mesures protectores i correctores aplicades i del resultat del Programa de Vigilància Ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida durant el desenvolupament de les actuacions. L'informe favorable d'aquesta direcció general serà requisit previ i necessari per a l'obtenció de noves autoritzacions d'extracció d'àrids. A l'efecte, el contingut d'aquest darrer informe serà notificat a la confederació junt a una de les còpies aportades pel promotor.
  
5. Se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que deuran ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el previst en la Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
6. Davant la possible troballa de qualsevol resta o indici paleontològic, arqueològic o etnològic, es recorda també al promotor l'obligatorietat de comunicar-ho d'immediat a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, adoptant-ne les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb allò que disposen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 20 de setembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 163/99-AIA sobre el projecte de reforç en APA per al ramal a l'Alcora i el promotor del qual és Enagas, SA
  
Vist que l'expedient es va iniciar per mitjà de consulta prèvia (exp. 032/98-CON) per part del promotor sobre el projecte mencionat, adjuntant com a documentació memòria resum del projecte, i es van efectuar consultes als organismes que se citen a continuació:
  
1. Organismes: Direcció Territorial de Medi Ambient de València i Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
2. Ajuntaments: l'Alcora, Sant Joan de Moró, Castelló de la Plana i Borriol.
  
Vist que es va comunicar al promotor que el projecte estava sotmés a avaluació d'impacte ambiental pel que havia d'elaborar-se un estudi d'impacte ambiental que hauria de sotmetre's a informació pública conjuntament amb el projecte tècnic, indicant-li que s'han efectuat consultes a diversos organismes i que se li remetran còpia d'elles.
  
Vist que com a conseqüència de les consultes efectuades es van rebre en esta Conselleria de Medi Ambient els informes dels següents ajuntaments i organismes:
  
1. Ajuntaments:
  
. Castelló: que en la documentació aportada no es defineix per on discorre l'ampliació sol·licitada.
  
. Borriol: «...és assumible l'impacte ambiental generat»
  
2. Organismes:
  
. Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló: la Secció Forestal informa de la necessitat de sol·licitar prèviament l'ocupació temporal de les vies pecuàries afectades que detalla. Haurà de detallar-se en l'estudi la vegetació existent.
  
La Secció de Qualitat Ambiental informa: «Les zones de major problemàtica ambiental es presenten al terme municipal de Borriol on la traça afecta a zones muntanyoses amb un substrat rocós de baixa ripabilitat, en general, i vegetació natural de tipus matoll termòfil. En aquest tram s'hauran d'implementar mesures protectores o correctores més intenses». Entre les mesures correctores haurà de contemplar-se el destí del material sobrant no apte per al farciment de la rasa. Respecte a l'estudi d'alternatives de traçat se suggereix com a possible alternativa a terme de Borriol ajustar el traçat de la conducció a la carretera de l'Alcora igual que el ramal existent.
  
El tècnic d'Espais Naturals informa: «... en les zones de substrat rocós o de vegetació natural..., s'hauran d'intensificar les mesures correctores, en especial la retirada de materials inerts excedents de l'obra a abocador controlat i restitució de la coberta vegetal». Com a alternativa al traçat proposat ha d'estudiar-se la possibilitat de dissenyar la conducció seguint el traçat de la CV-16 en el tram de Borriol.
  
. Informe de la Unitat Tècnica de Patrimoni de la Conselleria de Cultura (Direcció Territorial de Castelló): l'àrea afectada per la construcció és una zona amb una alta densitat de jaciments arqueològics que poden veure's afectats. S'informa negativament fins que no se present estudi d'impacte sobre el patrimoni arqueològic, arquitectònic i monumental.
  
Informe del Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric: que la documentació presentada no fa referència als elements patrimonials afectats havent de completar-se l'estudi d'impacte ambiental.
  
Vist que se li va remetre a Enagas els informes rebuts dels organismes consultats, abans mencionats, indicant-se-li que hauria de tenir-los en compte en l'elaboració de l'Estudi d'impacte ambiental, i a més, se li recorda que l'estudi d'impacte ambiental ha de detallar les mesures correctores, en especial, les relatives a l'obertura de la pista de treball, control d'erosió, revegetació i encreuament de llits.
  
Vist que el promotor, amb data de 15 de febrer de 1999, va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental, el contingut del qual pot resumir-se en el següent:
  
L'objecte del projecte és la construcció d'una canonada de reforç del subministrament de gas natural als polígons industrials de Sant Joan de Moró i l'Alcora per a poder garantir el subministrament a les àrees actuals i futures subministrades per l'actual ramal a l'Alcora, pel fet que la implantació de noves indústries ha suposat grans increments en els consums establerts en el seu dia i en conseqüència l'actual xarxa està arribant al seu punt de saturació. La canalització té una longitud total d'11.261 m. partint d'aigües davall de la posició 15.08 al terme municipal de Castelló de la Plana travessa els termes municipals de Borriol, Sant Joan de Moró i l'Alcora, fins a l'entrada amb el nucli urbà de l'Alcora.
  
L'execució de les obres s'efectua seguint els següents passos:
  
1. Obertura d'una pista de treball (la corresponent al diàmetre de 8" i 12" és de 14 u 11 metres d'ample segons es tracte de pista normal o restringida) per a això es desbrossa, s'aclareix el terreny i s'eliminen els 20 a 30 cm de la capa superficial del sòl. La terra vegetal s'acumula a la dreta de la pista de treball.
  
2. Es procedeix a l'obertura de la rasa, acumulant el material d'excavació a l'esquerra de la mateixa.
  
3. S'instal·la la canonada, reomplint posteriorment la rasa amb part del material extret.
  
4. Es restitueix el terreny per mitjà de la descompactació de les àrees piconades per la maquinària i extensió de la terra vegetal apilada.
  
5. Restablir de forma originals tanques, tanques, murs, talussos, sistemes de regadiu, etc.
  
Es disposaran de platges de recollida de materials.
  
Es plantegen dos alternatives, la A seria en paral·lel i al costat del ramal existent (al costat de la carretera CV-16), i l'alternativa B que es desplaça cap al nord allunyant-se de l'actual ramal i tornant-se a trobar amb ell en l'embassament de Maria Cristina seguint el traçat al costat de l'actual ramal. L'alternativa A es descarta a causa de l'exigència del Servei Territorial de Carreteres de la COPUT de mantenir una distància mínima de 50 metres en paral·lel amb el traçat de la carretera CV-16,que està en ampliació, la qual cosa obligaria a passar la traça per les zones residencials Monte Cristina, El Tomillar, Benadresa, L'Abeller i Masia Gaeta amb el consegüent increment del risc per a les persones. L'alternativa seleccionada és la B ja que discorre més al nord per a evitar les àrees residencials anteriorment descrites.
  
L'estudi d'impacte ambiental inclou pla d'alternatives de traçat a escala 1:50.000. S'identifiquen i valoren, els impactes del traçat: alteració del paisatge, alteració i compactació de sòls, afecció a cursos hídrics, a la vegetació natural, a la fauna i a vies pecuàries.
  
Els impactes es consideren de moderats a compatibles.
  
De forma general s'indiquen les mesures preventives, minimitzadores i correctores, entre les que cap ressaltar les següents:
  
1. Instal·lació d'esculleres en vessants amb alt risc d'erosió per a l'estabilització del gasoducte.
  
2. Es portarà a terme revegetació amb espècies presents en el terreny desbrossat: coscoll, romer, argilaga, espígol i timons.
  
3. Es realitzarà descompactació de sòls per mitjà de labors superficials o profundes segons el grau d'afecció.
  
Vist que amb data de 23 de març de 1999 es va sol·licitar al promotor ampliarà l'estudi d'impacte ambiental en els següents punts:
  
. Se'ls recorda que l'estudi d'impacte ambiental ha d'exposar-se a informació pública conjuntament amb el projecte durant el procediment substantiu i remetre el resultat de la mateixa. A més l'estudi només inclou plans a escala 1:50.000 insuficients per a avaluar el traçat, havent de remetre's el projecte tècnic que incloga plans detallats.
  
. La descripció de la vegetació és superficial.
  
. Respecte als materials inerts procedents de la rasa o obertura de la pista que no puguen reutilitzar-se, se'ls hauran d'emportar a abocadors d'inerts degudament legalitzats, no havent de quedar en cap cas en la pista de treball abandonats.
  
. Respecte a l'afecció al patrimoni arqueològic i etnològic: s'indica que l'afecció és nul·la, no obstant això no es justifica. En informe de la Unitat Tècnica de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència s'indica que es tracta d'una zona d'alta densitat de jaciments arqueològics que poden veure's afectats.
  
. Respecte a les mesures correctores:
  
. Se li sol·licita detall d'aquestes en l'encreuament de llits.
  
. Revegetació:
  
. La descripció de la revegetació a efectuar és mínima.
  
. La majoria de les espècies que es recomanen per a la mateixa no són adequades (Genista scorpius, Thymus sp., Lavandula spica), posant de manifest que no s'han tingut en compte per a res els criteris indicats en anteriors declaracions d'impacte ambiental, així com tampoc l'experiència de les revegetacions efectuades per Enagas, SA fins al moment. Sorprén l'ús d'argelagues o camèfits, espècies que germinaran amb facilitat espontàniament.
  
. Es considera necessària la revegetació, que ajudarà a la regeneració natural de la vegetació afavorida per les mesures minimitzadores contemplades en l'Estudi, i en conseqüència cal que es duga a terme un projecte de revegetació (zones d'actuació, sembres, plantacions, espècies, èpoques, mètode, percentatges, etc.) de les zones naturals afectades pel traçat. En aquest s'ha d'aprofitar l'experiència d'Enagas, SA en els projectes ja efectuats i se li recorden una sèrie de criteris generals.
  
Vist que amb data d'entrada d'11 de maig de 1999 Enagas va remetre l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental sol·licitada i es comunicava que aquesta arreplega les modificacions hagudes al traçat inicialment projectat i que s'han arreplegat en una Addenda que serà sotmesa a informació pública, junt amb l'estudi d'impacte ambiental, pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló de la Plana.
  
El contingut de l'ampliació de l'estudi es pot resumir en el següent:
  
S'estima un total de 3.668 m³ de materials inerts (350 m³ de roca i 3.318 m³ de terra) que seran dipositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats, no obstant els materials excedentaris de roques s'usaran en la mesura que es puga en les tasques de restauració. Els materials de préstec per al farciment de la rasa s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.
  
Respecte al patrimoni arqueològic han efectuat consulta a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència i revisat les fitxes arqueològiques, concloent que no hi ha afecció a cap dels jaciments catalogats i que només hi ha dos pròxims a l'àrea d'actuació i que no es veuran afectats per la seua distància a l'obra: jaciment Las Herrerías i jaciment El Abeller.
  
S'efectua una descripció més detallada de la vegetació de la zona.
  
Efectua una descripció de les mesures de revegetació i restauració per trams, inclosos els llits que s'encreuen (riu Sec i barranc Bachina). Aporta plans del projecte detallats de tot el traçat, inclosa la modificació.
  
Vist que la Direcció Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre certificat d'informació pública de l'Estudi d'Impacte Ambiental indicant la seua publicació en el DOGV núm. 3.521 de 21 de juny de 1999 i altres, informant que no s'han presentat al·legacions a l'estudi.
  
Considerant necessari realitzar un control i seguiment dels treballs d'obertura de pista de treball i de restauració i revegetació.
  
Considerant necessari que els materials que pogueren necessitar-se per a la rasa procedisquen de pedreres existents i legalment autoritzades.
  
Considerant necessari que les platges de recollida, dipòsits de materials i parcs de maquinària se situen en terrenys de cultiu o desproveït de vegetació natural, per a reduir l'impacte sobre la vegetació i paisatge, i posteriorment es restauren.
  
Considerant necessari que tots els materials sobrants de l'obra (inerts, etc.) es porten a abocadors identificats i legalitzats, de forma que no queden dispersos per tota la traça, amb el consegüent impacte paisatgístic i dificultat de restauració.
  
Ateses les característiques dels sòls en les àrees naturals afectades per la traça del gasoducte (escàs gruix de sòl, roca mare consolidada, elevada pedregositat i afloraments rocosos) no és adequat el mètode d'obertura de la pista de treball proposat en l'estudi d'impacte ambiental, per impedir o dificultar el rebrot de les espècies vegetals, fonamental per a una posterior i ràpida recuperació de la vegetació, i afavorir els fenòmens erosius en zones amb pendents acusades. L'elevada pedregositat, afloraments rocosos i escàs gruix del sòl a més fa que manque de lògica el mètode de separació de la capa de terra vegetal, tècnica adequada per a sòls de major gruix i amb poc pendent.
  
Atesos els abundants afloraments rocosos que existeixen en determinats trams de la traça i donada la dificultat de restauració que pot plantejar l'obertura de rasa i pista de treball segons el que indica l'estudi d'impacte ambiental, podran emprar-se altres sistemes d'instal·lació de la canalització i obertura de pista de treball sempre que afavorisquen la posterior restauració de la zona.
  
Considerant necessari que la descompactació del terreny en les àrees naturals només es realitzarà superficialment per a evitar desestructuració del sòl i afavorir processos erosius. En les àrees amb escàs gruix de sòl i roca mare consolidada la descompactació es limitarà a la zona del clot de plantació per a evitar afavorir processos erosius, desestructuració del sòl, danys a espècies rebrotadores, etc.
  
Considerant necessari efectuar plantacions i sembres per a ajudar a la regeneració natural de la vegetació en la traça del gasoducte de forma que s'aconseguisca la seua correcta integració en l'entorn, i així mateix la restitució de bancals i realització d'esculleres.
  
Caldria efectuar plantacions en el tram del traçat entre la línia de solapament amb pla 272-PT-109 i V-78H per a reforçar la regeneració natural per rebrot, a pesar que l'obertura de la pista s'efectue per mitjà d'esporga exclusivament.
  
Atés que en l'estudi d'impacte ambiental i ampliació d'aquest no s'han tingut en compte per a revegetar menuts trams de terreny amb vegetació natural afectats pel traçat de la conducció, i considerant necessària el seu revegetació.
  
Considerant no adequat l'ús d'Erica arborea en les plantacions ja que es tracta d'una espècie silicícola no present en la zona.
  
Considerant convenient utilitzar en tots els trams a revegetar un nombre més gran d'espècies vegetals en les plantacions, de forma que la diversitat d'espècies s'assemble el més possible a la present en la zona.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seuaaprovació definitiva, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits establits en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte de reforç en APA per al ramal a l'Alcora i el promotor del qual és Enagas, SA, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més del que disposa l'estudi d'impacte ambiental i ampliació de l'estudi, sempre que no entren en contradicció amb aquests:
  
1. Haurà de comunicar-se a aquesta direcció general, per part d'Enagas, SA, l'inici i final dels treballs de restauració i revegetació.
  
2. Per part d'Enagas s'efectuarà un control i seguiment, del que es mantindrà informat a esta direcció general, de la restauració i revegetació, així com del compliment dels condicionants per a l'obertura de la pista de treball.
  
3. S'elaborarà un pla d'emergències en què s'estudien els possibles accidents, els avisos a realitzar als centres d'emergències i les actuacions a desenvolupar, en especial pel que fa a les zones del traçat que discorren per terreny forestal o pròximes a nuclis de població.
  
4. Se sotmetran a estimació o declaració d'impacte ambiental totes aquelles instal·lacions complementàries no contemplades en l'estudi d'impacte ambiental i que en aplicació de la vigent legislació d'impacte ambiental així ho requerisquen.
  
5. Respecte a la possible afecció al patrimoni historicoartístic haurà de complir el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
6. La possible aparició de coves o avencs durant l'obertura de la pista de treball, haurà de ser comunicada immediatament a aquesta direcció general, a fi que puguen ser inspeccionades, donada la seua condició d'espais naturals protegits per mitjà de l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
  
7. Préstec de materials.
  
7.1. En el cas que el material extret de la rasa no és de la qualitat adequada, els materials de farcit que foren necessaris per a l'execució de les obres s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.
  
7.2. En cap cas es permetrà l'obtenció de materials de préstec d'altres àrees, siga quin siga el volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals en explotació.
  
7.3. Si per qualsevol causa resultara imprescindible l'obertura de noves pedreres o l'explotació de pedreres actualment abandonades, aquestes hauran de comptar amb els preceptius permisos legals per a la seua explotació i restauració, incloent la declaració d'impacte ambiental favorable emesa per aquesta conselleria.
  
8. Platges de recollida, dipòsits de materials i parcs de maquinària.
  
8.1. Les platges de recollida de materials que calga establir per a executar les obres, així com els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu o desproveït de vegetació natural.
  
8.2. Els dipòsits o abocadors temporals se situaran així mateix en àrees cultivades i en qualsevol cas en terrenys adjacents a vies de comunicació. En el cas que el seu impacte paisatgístic és elevat, es prendran les mesures necessàries per a aïllar visualment les zones mencionades per mitjà de la seua tancada temporal.
  
8.3. Una vegada finalitzada l'activitat en les instal·lacions auxiliars citades, es procedirà a la seua restauració d'acord amb les mesures contemplades per a la restauració de la traça del gasoducte.
  
9. Zones d'abocadors.
  
9.1. Els materials inerts derivats de les obres d'obertura de la rasa, i que per les seues característiques siguen rebutjats per a ser reutilitzats en el farciment de la mateixa, hauran de ser dipositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats.
  
9.2. De manera prèvia a l'inici dels abocaments, i en qualsevol cas abans de tres mesos, l'empresa promotora presentarà davant d'aquesta conselleria un estudi detallant les possibles ubicacions per a l'abocament dels dits materials i el projecte de restauració de les mateixes, a fi d'obtenir la preceptiva estimació d'impacte ambiental.
  
9.3. Les àrees proposades com a abocador inert hauran de situar-se en terrenys plans o en buits existents en el terreny (pedreres abandonades), cultivats o desproveïts de cobertura vegetal; el seu impacte visual serà reduït, i no es trobaran sotmesos a risc d'inundació, lliscament o altres.
  
9.4. Altres materials residuals de l'obra, com a cables, restes de tancaments, etc., el caràcter del qual els faça assimilables a residus sòlids urbans, seran retirats i dipositats en abocadors autoritzats i aptes per a tal fi.
  
9.5. Finalment, els materials vegetals produïts per l'obertura de la pista de treball, seran tractats segons el que disposa el punt 10.3 d'aquesta declaració.
  
10. Obertura de la pista de treball.
  
10.1. En les àrees naturals o cultivades en les que apareguen sòls amb una profunditat efectiva superior als 50 cm i en pendents inferiors al 25%, l'obertura de la pista es realitzarà segons el que especifica l'estudi d'impacte ambiental.
  
10.2. En la resta d'àrees afectades pel gasoducte, en les quals es presenten sòls limitats en profunditat per roca mare consolidada, es procedirà d'acord als següents criteris:
  
- L'aclarida i esbrossament de l'àrea corresponent a la pista de treball es realitzarà eliminant única i exclusivament la part aèria de la planta, per mitjà del mètode d'esbrossada. En aquelles zones del traçat en les que el sòl tinga un gruix inferior a 10 cm. o siga inexistent, i l'estructura de la vegetació ho permeta, no es procedirà a esbrossament algun, permetent-se el pas de la maquinària sobre la vegetació existent.
  
- En qualsevol cas, el condicionament de la pista es realitzarà sense retirada de la capa superficial (10-20 cm. proposats en el projecte) del perfil del sòl, aportant material procedent de la pròpia obra únicament en el cas que resultara imprescindible per a l'accessibilitat de la maquinària.
  
- No obstant això, en aquells llocs amb abundants afloraments rocosos, podran utilitzar-se altres sistemes d'instal·lació de la canalització i obertura de pista de treball, sempre que faciliten la posterior restauració de la zona afectada.
  
10.3. Les restes vegetals que s'hagueren eliminat per a l'obertura de la pista de treball seran triturats, emmagatzemats i degudament tractats per al seu posterior ús en la fase de restauració.
  
10.4. Quan les obres afecten a àrees amb un risc elevat d'incendis forestals, i en general en totes les zones amb vegetació natural s'hauran d'extremar les mesures de precaució per a evitar risc d'incendis naturals, complint les recomanacions de caràcter general emeses al seu respecte per la Conselleria de Medi Ambient, les quals seran aplicables tant als treballs pròpiament dits com al personal de l'obra. Aquestes mesures poden incloure, en el cas de condicions climàtiques excepcionals i per a àrees especialment sensibles, la paralització temporal de determinats treballs, com l'ús d'explosius. En qualsevol cas queden expressament prohibides:
  
- La crema de materials residuals o de rebuig.
  
- L'emmagatzemament o transport de materials combustibles en parcel·les adjacents a zones de vegetació natural.
  
11. Preparació del terreny per a la restauració.
  
11.1. Respecte als tractaments de descompactació:
  
En les àrees naturals la descompactació no s'efectuarà amb eines per a labors profundes (subsolat, etc.) tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental.
  
En les àrees especificades en el punt 10.2, i sempre que l'aportació de terra per a l'obertura de la pista no siga significatiu, el tractament de descompactació serà manual i es limitarà als punts en què es procedirà a l'obertura de clots per a la posterior plantació.
  
11.2. Finalitzada la descompactació a la que al·ludix el punt anterior, les restes vegetals prèviament eliminades s'estendran sobre el terreny afectat per les obres.
  
11.3. Durant el període transcorregut entre la finalització de les obres i l'inici de la revegetació es prendran les mesures necessàries per a evitar pèrdues de sòl i de les característiques del mateix que permetran la implantació de la vegetació.
  
12. Restauració i revegetació.
  
12.1- Haurà de presentar-se davant d'aquesta direcció general, per a la seua aprovació, projecte de restauració que desenvolupe les mesures correctores especificades en l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental relatives a la restauració i revegetació dels terrenys naturals afectats per l'actuació (descripció de treballs per trams: materials, maquinària, mètode i calendari de treball; restitució de bancals, esculleres, i drenatges, característiques i dimensions; revegetació: espècies, criteris de selecció, densitats, característiques de plançons i contenidors, parcel·les tipus de plantació; plans, plec de condicions, mesuraments i pressupostos, etc.).
  
12.2- En el tram del traçat entre la línia de solapament amb pla 272-PT-109 i V-78H també s'efectuaran plantacions igual que en la resta dels trams, per a reforçar la regeneració natural per rebrot, la qual cosa s'haurà de preveure en el projecte de restauració.
  
12.3- Se revegetaran també diferents trams curts de terreny natural entre camps de cultiu (per exemple: V-16 a V-17) o trams en què la traça discorre per marge de camí afectant a terreny natural i no indicats ni en l'estudi d'impacte ambiental ni en l'ampliació d'aquest.
  
12.4- S'augmentarà la diversitat d'espècies utilitzades en tots els trams a revegetar, amb les espècies indicades en les mesures correctores de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental i a més les següents: Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Juniperus phoenicea, Rosmarinus officinalis i Stipa tenacissima.
  
12.5- Respecte a les espècies proposades en les mesures correctores, ha de descartar-se l'ús d'Erica arborea.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 7 de setembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 465/99-AIA referent a l'avaluació d'impacte ambiental del Pla General d'Ordenació Urbana de Rojales (Alacant).
  
Vist que en data 27 d'abril de 1998, es va iniciar un expedient de consulta prèvia, 019/1998-CON, arran de la remissió per la Direcció Territorial de Medi Ambient a Alacant, de la documentació que li havia presentat l'ajuntament i composta per estudi previ d'avaluació d'impacte ambiental del Pla General d'Ordenació Urbana de Rojales, redactat en base a l'avanç de planejament.
  
Sol·licitat informe sobre això a la direcció territorial, va ser remés en data 15 de juliol de 1998, efectuant observacions, pel que fa al model territorial desenvolupat i centrant-se posteriorment en les afeccions dels nous sòls urbanitzables sobre el Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, i acaba per efectuar distintes precisions sobre la gestió dels residus i efluents i protecció de terrenys forestals, barrancs i vies pecuàries.
  
Vist que redactat el Pla General d'Ordenació Urbana i el seu estudi d'impacte ambiental, i prèviament a la seua informació pública, va ser posat en coneixement de la Direcció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, que l'informa favorablement, amb la condició que s'establisquen una sèrie de mesures generals, correctores i compensatòries, en el planejament urbanístic.
  
Vist que en la documentació aprovada provisionalment per l'ajuntament en la pàg. 92 i següents de l'estudi d'impacte ambiental, així com en les fitxes urbanístiques, pàg. 33, i en la documentació gràfica s'arrepleguen les recomanacions efectuades en orde a establir mesures de protecció del parc natural i de les vies pecuàries que travessen el terme municipal.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental del Pla General d'Ordenació Urbana de Rojales, va ser sotmés a informació pública per termini d'un mes per mitjà d'un edicte publicat en el periòdic La Prensa de 27 de novembre de 1998, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.381 del 26 de novembre de 1998.
  
Vist que l'ajuntament en ple, en sessió extraordinària, celebrada en data 22 d'abril de 1999, va acordar l'aprovació provisional del Pla General d'Ordenació Urbana de Rojales i de l'estudi d'impacte ambiental
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits establits en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental.
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de Rojales, sempre que s'ajuste a la documentació presentada i a les recomanacions desenvolupades en el seu estudi d'impacte ambiental.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 20 d'agost de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi Natural: Amparo Monrós Chancosa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3988, del 27-04-2001 (2001/3177)

RESOLUCIÓN de 21 de febrero de 2001, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   3988

Fecha DOGV
:   27-04-2001

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2001/3177

CVE


Fecha del documento
:   21-02-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Culla](javascript:void(0))
    * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Borriol](javascript:void(0))
    * [Useras](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Rojales](javascript:void(0))
    * [Sierra Engarcerán](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de febrero de 2001, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2001/M3177]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el DOGV las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 254/98-AIA, 163/99-AIA y 465/99-AIA, que según el Reglamento aprobado por el Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 21 de febrero de 2001.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 254/98-AIA, referente a un proyecto de extracción de gravas de los cauces del río Montlleó y de la rambla Carbonera, en los términos municipales de Sierra Engarcerán, Culla y Les Useres (comarcas del Alt Maestrat, el Alcalatén y la Plana Alta), promovido por Triturados y Hormigones Vidal SL. El correspondiente estudio de impacto ambiental abarca sendos tramos de los mencionados cauces aluviales, con aproximadamente 1,7 km (río Montlleó) y 4,9 km (rambla Carbonera), lo cual representa superficies del orden de 8 y 40 ha, respectivamente aunque la solicitud de extracción se prevé mediante sucesivas peticiones, de menos de 5.000 m³, ante la Confederación Hidrográfica del Júcar, y corresponden a una previsión de unos 22.500 m³ al año.
  
Visto que en fecha 01.06.1998, se recibe en esta conselleria un ejemplar del correspondiente estudio de impacto ambiental presentado por el promotor, y comunicando haberlo presentado también ante la Confederación Hidrográfica del Júcar con dos solicitudes de autorización de extracción de gravas, de las que adjunta copia.
  
Puesto que en fecha 31.07.1998, la confederación remite escritos por los que comunica la iniciación de dos expedientes sobre la petición de extracción de áridos (referencia: 98-AR-0323 y 98-AR-0325), y solicita la pertinente declaración de impacto ambiental. En estos escritos no se hace referencia a la iniciación del trámite de información pública, dando a entender que este trámite no se encuentra previsto en el procedimiento sustantivo aplicado, al ser el volumen de extracción solicitado en cada caso inferior a 5.000 m³.
  
Toda vez que el estudio de impacto ambiental ha estado sometido al trámite de información pública per esta dirección general, mediante anuncio publicado en el DOGV nº 3.430, de fecha 09.02.1999, por un plazo de 30 días hábiles, sin que es presentara ninguna alegación, según consta en los correspondientes certificados del jefe del Servicio de Asuntos Generales de esta conselleria, de fecha 09.04.1999 y de los secretarios de los ayuntamientos de Sierra Engarcerán, Culla y Les Useres, recibidos respectivamente, en fecha 12.02.1999, 01.06.1999 y 11.06.1999.
  
Visto que, en contestación a les consultes realizadas, se recibieron los siguientes escritos en las fechas indicadas:
  
Informe de la Sección de Calidad Ambiental, de la Dirección Territorial de Medio Ambiente (19.06.98), que comenta algunas de les características del proyecto y de su emplazamiento, significando que la zona de extracción corresponde a depósitos aluviales recientes de gravas y limos cuaternarios que presentan un grosor variable. Generalmente se trata de barras de crecimiento lateral con un grosor de 2 m, y por debajo se encuentran depósitos aluviales del pliocuaternario, conglomerados terciarios o los afloramientos rocosos del sustrato mesozoico. Existe un canal de aguas bajas que funciona en períodos de lluvia y que se presenta seco la mayor parte del año. A causa de la elevada permeabilidad de los materiales no se observan zonas de acumulación puntual de agua donde se puedan desarrollar ejemplares de flora y fauna característicos de ambientes húmedos. La vegetación predominante corresponde a una maquia con Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Nerium oleander, Ulex parviflorus, Juniperus oxycedrus, Genista escorpius, etc. y también se observan de forma aislada ejemplares de Quercus ilex, Pinus halepensis y Populus alba. Es necesario destacar que algunas zonas donde la vegetación arbolada se presenta en forma de pequeños enclaves deberían ser respetadas. El día que se realizó la visita a la zona del proyecto se observó como ya se habían extraído materiales gravosos, situándose el frente de extracción en el río Montlleó unos 600 m aguas arriba de la confluencia con la rambla Carbonera, con una altura de 1,5 a 2 m. Por las características de la actuación y del medio físico a afectar, se considera aceptable el proyecto siempre que se cumplan una serie de condiciones: a) tener en cuenta la calificación urbanística de los terrenos y los usos permitidos por los planeamientos de cada municipio; b) limitar la profundidad de extracción a 1 o 1,5 m, según los casos y dimensiones de las barras, y no excavar nunca por debajo de la canalización de aguas bajas; c) conservar sin explotar las zonas grafiadas en los planos como «Adelfas con pinares», «Pinares y vegetación arbustiva» y «Zonas preservadas del cauce»; d) no dejar formas geométricas ni taludes laterales con pendientes superiores a los 35°, y e) comenzar a ejecutar las tareas de restauración propuestas en el EIA en las zonas de cajero del río que ya han estado afectadas. Sobre este punto, considera que la falta de presupuesto de medidas correctoras y restauradoras en el EIA puede crear incertidumbre sobre las garantías de la administración para conseguir una restauración efectiva.
  
Informe de la Sección Forestal, remitida por la Dirección Territorial de Medio Ambiente (07.07.98), donde también comenta algunas de las características del proyecto y destaca que la extracción está prevista evitando formas geométricas y rupturas del relieve del lecho, garantizando su estabilidad y creando las condiciones para la regeneración ambiental, como también prevé que los materiales más gruesos y no aprovechables se depositarán formando escolleras en los márgenes. Considera que la extracción deberá realizarse de manera que los márgenes no se vean afectados por la extracción y que sea evitada la creación de escombros. La parte no aprovechable se habría de utilizar para rellenar los huecos actuales existentes en los lechos, regularizando así su fondo, mientras que las partidas de tierra (limos) se podrían aprovechar para potenciar la revegetación de los márgenes. En definitiva, considera informar favorablemente el proyecto si se cumplen estos condicionantes.
  
Informe del técnico de Espacios Naturales, también remitidos por la Dirección Territorial de Medio Ambiente (27.07.98), donde después de comentar algunas características del proyecto y del medio natural afectado, considera aceptable su ejecución siempre que se apliquen las medidas correctoras propuestas en el EIA y las condiciones que propone y concreta en los siguientes puntos: a) la extracción no habrá de afectar las aguas freáticas ni excavarse más de 1,5 m de profundidad; b) se mantendrán sin explotar los ambientes descritos en el EIA como «zonas preservadas del cauce», «adelfas con pinos» y «pinares y vegetación arbustiva», en la rambla Carbonera, y los ambientes «zonas preservadas del cauce» y «pinares y vegetación arbustiva con pinos y adelfas cerca del cauce», en el río Montlleó; c) se mantendrá el riego diario necesario para evitar el polvo en accesos y zonas de labores; d) el mantenimiento de la maquinaria es realizará en talleres o lugares adecuados, estando prohibido el vertido de aceites, combustibles y otros elementos relacionados; e) los residuos sólidos serán depositados en recipientes preparados al efecto y serán retirados periódicamente, y f) los taludes (laterales) finales de la explotación deberán quedar reducidos a 30°. Finalmente considera de interés que el promotor complete la documentación relativa a los perfiles transversales finales, a los perfiles longitudinales y a la profundidad de extracción en cada tramo.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que se ha de formular una declaración de impacto ambiental con carácter previo a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva del proyecto , según se desprende del articulo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente han estado observados los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el cual se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en el resto de disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 establece que corresponde al órgano ambiental la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Atendiendo que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por el Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y haciendo uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable a efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que sean de aplicación, y en particular de las preceptivas licencias de actividad municipales, la extracción de gravas solicitada en los cauces del río Montlleó y de la rambla Carbonera, en los términos municipales de Sierra Engarcerán, Culla y Les Useres, siempre que esta se desarrolle de conformidad con les previsiones del estudio de impacto ambiental y las modificaciones introducidas por los condicionantes siguientes:
  
1. Las extracciones se habrán de realizar dentro de los límites, condiciones de trabajo y limitaciones establecidas por la Confederación Hidrográfica del Júcar mediante las sucesivas autorizaciones otorgadas(desde las cotas más bajas hacia las más altas, esto es, con sentido contrario al del flujo natural de las aguas en los dos cauces aluviales, y de manera que no formen resaltes de explotación superiores a 1 m de altura. Asimismo, deberá evitarse la formación de hoyos y amontonamientos que hagan aumentar la rugosidad del cauce o constituyan barreras al paso de las aguas torrenciales, en caso de avenidas extraordinarias.
  
2. Se respetarán las zonas de vegetación grafiadas en los mapas de unidades ambientales que consten en el estudio y que son referidas en los informes de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, recogidos en la parte expositiva de esta resolución. Por otra parte, los materiales gruesos sobrantes de la extracción (bloques y guijarros grandes) se deberán distribuir adecuadamente dentro de los cauces a fin de conseguir el estado final referido en la condición siguiente, evitando crear escollera alguna ni amontonamientos laterales que distorsionen el estado naturalizado previsto. No obstante, una parte de estos materiales que no sean aprovechados, y en especial los limos, podrán ser empleados en la restauración de los márgenes, a fin de dejarlos revegetados y con pendientes inferiores a 30°, y sin que esto suponga reducir la capacidad de drenaje de los cursos.
  
3. El estado final de la extracción, conforme se vayan extrayendo los áridos, deberá ser restituido hacia sus condiciones geomorfológicas naturales y en concordancia con la dinámica fluvial. En todo caso, antes de finalizar cada fase anual de extracción, el estado final del tramo explotado deberá ser satisfactorio en este sentido, para lo cual, el explotador deberá prever una fase final de labores de revisión y corrección, adoptando las medidas correctoras pertinentes.
  
4. Para garantizar el correcto cumplimiento del punto precedente, el explotador deberá de remitir a esta dirección general, y por duplicado, sucesivos informes anuales de resultados, acompañados de los planos, perfiles i/o fotografías que estime pertinentes para conseguir la restauración del área afectada, dando cuenta precisa de todas las medidas protectoras y correctoras aplicadas y del resultado del programa de vigilancia ambiental, como también cualquier posible incidencia surgida durante el desarrollo de las actuaciones. El informe favorable de esta dirección general será requisito previo y necesario para la obtención de nuevas autorizaciones de extracción de áridos. A los efectos, el contenido de este último informe será notificado a la confederación junto a una de las copias aportadas por el promotor.
  
5. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, particularmente, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.
  
6. Ante el posible hallazgo de cualquier resto o indicio paleontológico, arqueológico o etnológico, se recuerda también al promotor la obligatoriedad de comunicarlo de inmediato a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a la seua protección y conservación, y de conformidad con lo que prevén los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra esta resolución, per no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer ningún recurso; lo cual no es inconveniente para que se puedan utilizarse los medios que se estimen oportunos para defender su derecho y sus intereses.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana esta declaración de impacto ambiental, de acuerdo con lo que dispone el artículo 28 del mencionado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 20 de septiembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 163/99-AIA sobre el proyecto de refuerzo en APA para el ramal a L'Alcora y cuyo promotor es Enagas, SA.
  
Resultando que el expediente se inició mediante consulta previa (exp. 032/98-CON) por parte del promotor sobre el proyecto mencionado, adjuntando como documentación memoria-resumen del proyecto, y se efectuaron consultas a los organismos que se citan a continuación:
  
1. Organismos: Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia y Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.
  
2. Ayuntamientos: L'Alcora, Sant Joan de Moró, Castellón de la Plana y Borriol.
  
Resultando que se comunicó al promotor que el proyecto estaba sometido a evaluación de impacto ambiental por lo que debía elaborarse un estudio de impacto ambiental que debería someterse a información pública conjuntamente con el proyecto técnico, indicándole que se han efectuado consultas a diversos organismos y que se le remitirán copia de ellas.
  
Resultando que como consecuencia de las consultas efectuadas se recibieron en esta Conselleria de Medio Ambiente los informes de los siguientes ayuntamientos y organismos:
  
1. Ayuntamientos:
  
. Castellón: que en la documentación aportada no se define por dónde discurre la ampliación solicitada.
  
. Borriol: «?es asumible el impacto ambiental generado?»
  
2. Organismos:
  
. Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón: la Sección Forestal informa de la necesidad de solicitar previamente la ocupación temporal de las vías pecuarias afectadas que detalla. Deberá detallarse en el estudio la vegetación existente.
  
La Sección de Calidad Ambiental informa: «Las zonas de mayor problemática ambiental se presentan en el término municipal de Borriol donde la traza afecta a zonas montañosas con un substrato rocoso de baja ripabilidad, en general, y vegetación natural de tipo matorral termófilo. En este tramo se deberán implementar medidas protectoras o correctoras más intensas». Entre las medidas correctoras deberá contemplarse el destino del material sobrante no apto para el relleno de la zanja. Respecto al estudio de alternativas de trazado se sugiere como posible alternativa en el término de Borriol ajustar el trazado de la conducción a la carretera de L'Alcora al igual que el ramal existente.
  
El técnico de Espacios Naturales informa: «- en las zonas de substrato rocoso o de vegetación natural?, se deberán intensificar las medidas correctoras, en especial la retirada de materiales inertes excedentes de la obra a vertedero controlado y restitución de la cubierta vegetal». Como alternativa al trazado propuesto debe estudiarse la posibilidad de diseñar la conducción siguiendo el trazado de la CV-16 en el tramo de Borriol.
  
. Informe de la Unidad Técnica de Patrimonio de la Conselleria de Cultura (Dirección Territorial de Castellón): el área afectada por la construcción es una zona con una alta densidad de yacimientos arqueológicos que pueden verse afectados. Se informa negativamente hasta que no se presente estudio de impacto sobre el patrimonio arqueológico, arquitectónico y monumental.
  
Informe del Servicio de Patrimonio Arqueológico, Etnológico e Histórico: que la documentación presentada no hace referencia a los elementos patrimoniales afectados debiendo completarse el estudio de impacto ambiental.
  
Resultando que se le remitió a Enagas los informes recibidos de los organismos consultados, antes mencionados, indicándosele que debería tenerlos en cuenta en la elaboración del estudio de impacto ambiental, y además, se le recuerda que el estudio de impacto ambiental debe detallar las medidas correctoras, en especial, las relativas a la apertura de la pista de trabajo, control de erosión, revegetación y cruce de cauces.
  
Resultando que el promotor, con fecha de 15 de febrero de 1999, remitió el correspondiente estudio de impacto ambiental, cuyo contenido puede resumirse en el siguiente:
  
El objeto del proyecto es la construcción de una tubería de refuerzo del suministro de gas natural a los polígonos industriales de Sant Joan de Moró y L'Alcora para poder garantizar el suministro a las áreas actuales y futuras suministradas por el actual ramal a L'Alcora, debido a que la implantación de nuevas industrias ha supuesto grandes incrementos en los consumos establecidos en su día y en consecuencia la actual red está llegando a su punto de saturación. La canalización tiene una longitud total de 11.261 m. partiendo de aguas debajo de la posición 15.08 en el término municipal de Castellón de la Plana atraviesa los términos municipales de Borriol, Sant Joan de Moró y L'Alcora, hasta la entrada con el casco urbano de L'Alcora.
  
La ejecución de las obras se efectúa siguiendo los siguientes pasos:
  
1. Apertura de una pista de trabajo (la correspondiente al diámetro de 8- y 12- es de 14 u 11 metros de ancho según se trate de pista normal o restringida) para lo cual se desbroza, se despeja el terreno y se eliminan los 20 a 30 cm de la capa superficial del suelo. La tierra vegetal se acumula a la derecha de la pista de trabajo.
  
2. Se procede a la apertura de la zanja, acumulando el material de excavación a la izquierda de la misma.
  
3. Se instala la tubería, rellenando posteriormente la zanja con parte del material extraído.
  
4. Se restituye el terreno mediante la descompactación de las áreas apisonadas por la maquinaria y extensión de la tierra vegetal apilada.
  
5. Restablecer de forma original cercas, vallas, muros, taludes, sistemas de regadío, etc.
  
Se dispondrán de playas de acopio de materiales.
  
Se plantean dos alternativas, la A sería en paralelo y junto al ramal existente (junto a la carretera CV-16), y la alternativa B que se desplaza hacia el norte alejándose del actual ramal y volviéndose a encontrar con él en el embalse de María Cristina siguiendo el trazado junto al actual ramal. La alternativa A se descarta debido a la exigencia del Servicio Territorial de Carreteras de la COPUT de mantener una distancia mínima de 50 metros en paralelo con el trazado de la carretera CV-16,que está en ampliación, lo que obligaría a pasar la traza por las zonas residenciales Monte Cristina, El Tomillar, Benadresa, L'Abeller y Masía Gaeta con el consiguiente incremento del riesgo para las personas. La alternativa seleccionada es la B ya que discurre más al norte para evitar las áreas residenciales anteriormente descritas.
  
El estudio de impacto ambiental incluye plano de alternativas de trazado a escala 1:50.000. Se identifican y valoran, los impactos del trazado: alteración del paisaje, alteración y compactación de suelos, afección a cursos hídricos, a la vegetación natural, a la fauna y a vías pecuarias.
  
Los impactos se consideran de moderados a compatibles.
  
De forma general se indican las medidas preventivas, minimizadoras y correctoras, entre las que cabe resaltar las siguientes:
  
1. Instalación de escolleras en laderas con alto riesgo de erosión para la estabilización del gasoducto.
  
2. Se llevará a cabo revegetación con especies presentes en el terreno desbrozado: coscoja, romero, aliaga, espliego y tomillos.
  
3. Se realizará descompactación de suelos mediante labores superficiales o profundas según el grado de afección.
  
Resultando que con fecha de 23 de marzo de 1999 se solicitó al promotor ampliase el estudio de impacto ambiental en los siguientes puntos:
  
. Se les recuerda que el estudio de impacto ambiental debe exponerse a información pública conjuntamente con el proyecto durante el procedimiento sustantivo y remitírsenos el resultado de la misma. Además el estudio sólo incluye planos a escala 1:50.000 insuficientes para evaluar el trazado, debiendo remitirse el proyecto técnico que incluya planos detallados.
  
. La descripción de la vegetación es superficial.
  
. Con respecto a los materiales inertes procedentes de la zanja o apertura de la pista que no puedan reutilizarse, deberán llevarse a vertederos de inertes debidamente legalizados, no debiendo en ningún caso quedar en la pista de trabajo abandonados.
  
. Con respecto a la afección al patrimonio arqueológico y etnológico: se indica que la afección es nula, no obstante no se justifica. En informe de la Unidad Técnica de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia se indica que se trata de una zona de alta densidad de yacimientos arqueológicos que pueden verse afectados.
  
. Con respecto a las medidas correctoras:
  
. Se le solicita detalle las mismas en el cruce de cauces.
  
. Revegetación:
  
. La descripción de la revegetación a efectuar es mínima.
  
. La mayoría de las especies que se recomiendan para la misma no son adecuadas (Genista scorpius, Thymus sp., Lavandula spica), poniendo de manifiesto que no se han tenido en cuenta para nada los criterios indicados en anteriores Declaraciones de impacto ambiental, así como tampoco la experiencia de las revegetaciones efectuadas por Enagas, SA hasta el momento. Sorprende el uso de aliagas o caméfitos, especies que germinarán con facilidad espontáneamente.
  
. Se considera necesaria la revegetación, que ayudará a la regeneración natural de la vegetación favorecida por las medidas minimizadoras contempladas en el estudio, y en consecuencia es necesario que se lleve a cabo un proyecto de revegetación (zonas de actuación, siembras, plantaciones, especies, épocas, método, porcentajes, etc.) de las zonas naturales afectadas por el trazado. En éste debe aprovecharse la experiencia de Enagas, SA en los proyectos ya efectuados y se le recuerdan una serie de criterios generales.
  
Resultando que con fecha de entrada de 11 de mayo de 1999 Enagas remitió la ampliación del estudio de impacto ambiental solicitada y se comunicaba que la misma recoge las modificaciones habidas al trazado inicialmente proyectado y que se han recogido en una addenda que será sometida a información pública, junto con el estudio de impacto ambiental, por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón.
  
El contenido de la ampliación del estudio se puede resumir en lo siguiente:
  
Se estima un total de 3.668 m³ de materiales inertes (350 m³ de roca y 3.318 m³ de tierra) que serán depositados en vertederos de residuos inertes debidamente identificados y legalizados, no obstante los materiales excedentarios de rocas se usarán en la medida de lo posible en las tareas de restauración. Los materiales de préstamo para el relleno de la zanja se obtendrán de canteras existentes y legalmente autorizadas.
  
Respecto al patrimonio arqueológico han efectuado consulta a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia y revisado las fichas arqueológicas, concluyendo que no existe afección a ninguno de los yacimientos catalogados y que sólo existen dos cercanos al área de actuación y que no se verán afectados por su distancia a la obra: yacimiento Las Herrerías y yacimiento El Abeller.
  
Se efectúa una descripción más detallada de la vegetación de la zona.
  
Efectúa una descripción de las medidas de revegetación y restauración por tramos, incluidos los cauces que se cruzan (río Seco y barranco Bachina). Aporta planos del proyecto detallados de todo el trazado, incluida la modificación.
  
Resultando que la Dirección Territorial de Industria y Energía de Castellón remitió certificado de información pública del estudio de impacto ambiental indicando su publicación en el DOGV nº 3.521 de 21 de junio de 1999 y otros, informando que no se han presentado alegaciones al estudio.
  
Considerando necesario realizar un control y seguimiento de los trabajos de apertura de pista de trabajo y de restauración y revegetación.
  
Considerando necesario que los materiales que pudieran necesitarse para la zanja procedan de canteras existentes y legalmente autorizadas.
  
Considerando necesario que las playas de acopio, depósitos de materiales y parques de maquinaria se sitúen en terrenos de cultivo o desprovistos de vegetación natural, para reducir el impacto sobre la vegetación y paisaje, y posteriormente se restauren.
  
Considerando necesario que todos los materiales sobrantes de la obra (inertes, etc.) se lleven a vertederos identificados y legalizados, de forma que no queden dispersos por toda la traza, con el consiguiente impacto paisajístico y dificultad de restauración.
  
Considerando las características de los suelos en las áreas naturales afectadas por la traza del gasoducto (escaso espesor de suelo, roca madre consolidada, elevada pedregosidad y afloramientos rocosos) no es adecuado el método de apertura de la pista de trabajo propuesto en el estudio de impacto ambiental, por impedir o dificultar el rebrote de las especies vegetales, fundamental para una posterior y rápida recuperación de la vegetación, y favorecer los fenómenos erosivos en zonas con pendientes acusadas. La elevada pedregosidad, afloramientos rocosos y escaso espesor del suelo además hace que carezca de lógica el método de separación de la capa de tierra vegetal, técnica adecuada para suelos de mayor espesor y con poca pendiente.
  
Considerando los abundantes afloramientos rocosos que existen en determinados tramos de la traza y dada la dificultad de restauración que puede plantear la apertura de zanja y pista de trabajo según lo indicado en el estudio de impacto ambiental, podrán emplearse otros sistemas de instalación de la canalización y apertura de pista de trabajo siempre que favorezcan la posterior restauración de la zona.
  
Considerando necesario que la descompactación del terreno en las áreas naturales sólo se realizará superficialmente para evitar desestructuración del suelo y favorecer procesos erosivos. En las áreas con escaso espesor de suelo y roca madre consolidada la descompactación se limitará a la zona del hoyo de plantación para evitar favorecer procesos erosivos, desestructuración del suelo, daños a especies rebrotadoras, etc.
  
Considerando necesario efectuar plantaciones y siembras para ayudar a la regeneración natural de la vegetación en la traza del gasoducto de forma que se consiga una correcta integración de la misma en el entorno, y así mismo la restitución de bancales y realización de escolleras.
  
Considerando necesario efectuar plantaciones en el tramo del trazado entre la línea de solape con plano 272-PT-109 y V-78H para reforzar la regeneración natural por rebrote, a pesar de que la apertura de la pista se efectúe mediante roza exclusivamente.
  
Considerando que en el estudio de impacto ambiental y ampliación del mismo no se han contemplado para revegetar pequeñas tramos de terreno con vegetación natural afectados por el trazado de la conducción, y considerando necesaria su revegetación.
  
Considerando no adecuado el uso de Erica arborea en las plantaciones ya que se trata de una especie silicícola no presente en la zona.
  
Considerando conveniente utilizar en todos los tramos a revegetar un mayor número de especies vegetales en las plantaciones, de forma que la diversidad de especies se asemeje lo más posible a la presente en la zona.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al organo ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Refuerzo en APA para el ramal a L'Alcora y cuyo promotor es Enagas, SA, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes, además de lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y ampliación del estudio, siempre que no entren en contradicción con los mismos:
  
1. Deberá comunicarse a esta dirección general, por parte de Enagas, SA, el inicio y final de los trabajos de restauración y revegetación.
  
2. Por parte de Enagas se efectuará un control y seguimiento, del que se mantendrá informado a esta dirección general, de la restauración y revegetación, así como del cumplimiento de los condicionantes para la apertura de la pista de trabajo.
  
3. Se elaborará un plan de emergencias en el que se estudien los posibles accidentes, los avisos a realizar a los centros de emergencias y las actuaciones a desarrollar, en especial en lo referente a las zonas del trazado que discurren por terreno forestal o próximas a núcleos de población.
  
4. Se someterán a estimación o declaración de impacto ambiental todas aquellas instalaciones complementarias no contempladas en el estudio de impacto ambiental y que en aplicación de la vigente legislación de impacto ambiental así lo requieran.
  
5. Con respecto a la posible afección al patrimonio histórico-artístico deberá cumplir lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
6. La posible aparición de cuevas o simas durante la apertura de la pista de trabajo, deberá ser comunicada de inmediato a esta dirección general, a fin de que puedan ser inspeccionadas, dada su condición de espacios naturales protegidos mediante el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.
  
7. Préstamo de materiales.
  
7.1. En el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de la calidad adecuada, los materiales de relleno que fueran necesarios para la ejecución de las obras se obtendrán de canteras existentes y legalmente autorizadas.
  
7.2. En ningún caso se permitirá la obtención de materiales de préstamo de otras áreas, sea cual fuese el volumen necesario, si éstas no tienen la consideración de canteras legales en explotación.
  
7.3. Si por cualquier causa resultase imprescindible la apertura de nuevas canteras o la explotación de canteras actualmente abandonadas, éstas deberán contar con los preceptivos permisos legales para su explotación y restauración, incluyendo la declaración de impacto ambiental favorable emitida por esta conselleria.
  
8. Playas de acopio, depósitos de materiales y parques de maquinaria.
  
8.1. Las playas de acopio de materiales que sea necesario establecer para ejecutar las obras, así como los parques de maquinaria, se situarán en todos los casos en terrenos de cultivo o desprovistos de vegetación natural.
  
8.2. Los depósitos o vertederos temporales se situarán así mismo en áreas cultivadas y en cualquier caso en terrenos adyacentes a vías de comunicación. En el caso de que su impacto paisajístico fuese elevado, se tomarán las medidas necesarias para aislar visualmente las zonas mencionadas mediante el vallado temporal de las mismas.
  
8.3. Una vez finalizada la actividad en las instalaciones auxiliares citadas, se procederá a su restauración de acuerdo con las medidas contempladas para la restauración de la traza del gasoducto.
  
9. Zonas de vertederos.
  
9.1. Los materiales inertes derivados de las obras de apertura de la zanja, y que por sus características sean desechados para ser reutilizados en el relleno de la misma, deberán ser depositados en vertederos de residuos inertes debidamente identificados y legalizados.
  
9.2. De manera previa al inicio de los vertidos, y en cualquier caso antes de tres meses, la empresa promotora presentará ante esta conselleria un estudio detallando las posibles ubicaciones para el vertido de dichos materiales y el proyecto de restauración de las mismas, con el fin de obtener la preceptiva estimación de impacto ambiental.
  
9.3. Las áreas propuestas como vertedero de inertes deberán situarse en terrenos llanos o en huecos existentes en el terreno (canteras abandonadas), cultivados o desprovistos de cobertura vegetal; su impacto visual será reducido, y no se encontrarán sometidos a riesgo de inundación, deslizamiento u otros.
  
9.4. Otros materiales residuales de la obra, como cables, restos de cerramientos, etc., cuyo carácter los haga asimilables a residuos sólidos urbanos, serán retirados y depositados en vertederos autorizados y aptos para tal fin.
  
9.5. Finalmente, los materiales vegetales producidos por la apertura de la pista de trabajo, serán tratados según lo previsto en el punto 10.3 de esta Declaración.
  
10. Apertura de la pista de trabajo.
  
10.1. En las áreas naturales o cultivadas en las que aparezcan suelos con una profundidad efectiva superior a los 50 cm y en pendientes inferiores al 25%, la apertura de la pista se realizará según lo especificado en el estudio de impacto ambiental.
  
10.2. En el resto de áreas afectadas por el gasoducto, en las cuales se presenten suelos limitados en profundidad por roca madre consolidada, se procederá de acuerdo a los siguientes criterios:
  
- El despeje y desbroce del área correspondiente a la pista de trabajo se realizará eliminando única y exclusivamente la parte aérea de la planta, mediante el método de roza. En aquellas zonas del trazado en las que el suelo tenga un espesor inferior a 10 cm. o sea inexistente, y la estructura de la vegetación lo permita, no se procederá a desbroce alguno, permitiéndose el paso de la maquinaria sobre la vegetación existente.
  
- En cualquier caso, el acondicionamiento de la pista se realizará sin retirada de la capa superficial (10-20 cm. propuestos en el proyecto) del perfil del suelo, aportando material procedente de la propia obra únicamente en el caso de que resultara imprescindible para la accesibilidad de la maquinaria.
  
- No obstante, en aquellos lugares con abundantes afloramientos rocosos, podrán utilizarse otros sistemas de instalación de la canalización y apertura de pista de trabajo, siempre que faciliten la posterior restauración de la zona afectada.
  
10.3. Los restos vegetales que se hubieran eliminado para la apertura de la pista de trabajo serán triturados, almacenados y debidamente tratados para su posterior uso en la fase de restauración.
  
10.4. Cuando las obras afecten a áreas con un riesgo elevado de incendios forestales, y en general en todas las zonas con vegetación natural se deberán extremar las medidas de precaución para evitar riesgo de incendios naturales, cumpliendo las recomendaciones de carácter general emitidas al respecto por la Conselleria de Medio Ambiente, las cuales serán aplicables tanto a los trabajos propiamente dichos como al personal de la obra. Estas medidas pueden incluir, en el caso de condiciones climáticas excepcionales y para áreas especialmente sensibles, la paralización temporal de determinados trabajos, como el uso de explosivos. En cualquier caso quedan expresamente prohibidas:
  
- La quema de materiales residuales o de desecho.
  
- El almacenamiento o transporte de materiales combustibles en parcelas adyacentes a zonas de vegetación natural.
  
11. Preparación del terreno para la restauración.
  
11.1. Con respecto a los tratamientos de descompactación:
  
En las áreas naturales la descompactación no se efectuará con aperos para labores profundas (subsolado, etc.) tal como se indica en el estudio de impacto ambiental.
  
En las áreas especificadas en el punto 10.2, y siempre que el aporte de tierra para la apertura de la pista no sea significativo, el tratamiento de descompactación será manual y se limitará a los puntos en los que se procederá a la apertura de hoyos para la posterior plantación.
  
11.2. Finalizada la descompactación a la que alude el punto anterior, los restos vegetales previamente eliminados se extenderán sobre el terreno afectado por las obras.
  
11.3. Durante el período transcurrido entre la finalización de las obras y el inicio de la revegetación se tomarán las medidas necesarias para evitar pérdidas de suelo y de las características del mismo que permitirán la implantación de la vegetación.
  
12. Restauración y revegetación.
  
12.1- Deberá presentarse ante esta dirección general, para su aprobación, proyecto de restauración que desarrolle las medidas correctoras especificadas en la ampliación al estudio de impacto ambiental relativas a la restauración y revegetación de los terrenos naturales afectados por la actuación (descripción de trabajos por tramos: materiales, maquinaria, método y calendario de trabajo; restitución de bancales, escolleras, y drenajes, características y dimensiones; revegetación: especies, criterios de selección, densidades, características de plantones y contenedores, parcelas tipo de plantación; planos, pliego de condiciones, mediciones y presupuestos, etc.).
  
12.2- En el tramo del trazado entre la línea de solape con plano 272-PT-109 y V-78H también se efectuarán plantaciones al igual que en el resto de los tramos, para reforzar la regeneración natural por rebrote, lo que deberá preverse en el proyecto de restauración.
  
12.3- Se revegetarán también diversos tramos cortos de terreno natural entre campos de cultivo (por ejemplo: V-16 a V-17) o tramos en los que la traza discurre por margen de camino afectando a terreno natural y no contemplados ni en el estudio de impacto ambiental ni en la ampliación del mismo.
  
12.4- Se aumentará la diversidad de especies utilizadas en todos los tramos a revegetar, con las especies indicadas en las medidas correctoras de la ampliación del estudio de impacto ambiental y además las siguientes: Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Juniperus phoenicea, Rosmarinus officinalis y Stipa tenacissima.
  
12.5- Respecto a las especies propuestas en las medidas correctoras, debe descartarse el uso de Erica arborea.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 7 de septiembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 465/99-AIA referente a la evaluación de impacto ambiental del Plan General de Ordenación Urbana de Rojales (Alicante) .
  
Resultando que en fecha 27 de abril de 1998, se inició un expediente de consulta previa, 019/1998-CON, a raíz de la remisión por la Dirección Territorial de Medio Ambiente en Alicante, de la documentación que le había presentado el Ayuntamiento y compuesta por estudio previo de evaluación de impacto ambiental del Plan General de Ordenación Urbana de Rojales, redactado en base al avance de planeamiento.
  
Solicitado informe al respecto a la dirección territorial, fue remitido en fecha 15 de julio de 1.998, efectuando observaciones, en cuanto al modelo territorial desarrollado y centrándose posteriormente en las afecciones de los nuevos suelos urbanizables sobre el Parque Natural de Las Lagunas de la Mata y Torrevieja, y termina por efectuar distintas precisiones sobre la gestión de los residuos y efluentes y protección de terrenos forestales, barrancos y vías pecuarias.
  
Resultando que redactado el Plan General de Ordenación Urbana y su estudio de impacto ambiental, y previamente a su información pública, fue puesto en conocimiento de la Dirección del Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja, que lo informa favorablemente, a condición de que se establezcan una serie de medidas generales, correctoras y compensatorias, en el planeamiento urbanístico.
  
Resultando que en la documentación aprobada provisionalmente por el ayuntamiento en la página 92 y siguientes del estudio de impacto ambiental, así como en la fichas urbanísticas, pág. 33, y en la documentación gráfica se recogen las recomendaciones efectuadas en orden a establecer medidas de protección del parque natural y de las vías pecuarias que atraviesan el término municipal.
  
Resultando que el estudio de impacto ambiental del Plan General de Ordenación Urbana de Rojales, fue sometido a información pública por plazo de un mes mediante edicto publicado en el periódico La Prensa de 27 de noviembre de 1.998, y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.381 del 26 de noviembre de 1998.
  
Resultando que el ayuntamiento en pleno, en sesión extraordinaria, celebrada en fecha 22 de abril de 1999, acordó la aprobación provisional del Plan General de Ordenación Urbana de Rojales y del estudio de impacto ambiental
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por el Decreto 90/1999, de 30 de julio de 1999, del Gobierno Valenciano atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental.
  
Primero
  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana de Rojales, siempre y cuando se ajuste a la documentación presentada y a las recomendaciones desarrolladas en su estudio de impacto ambiental.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 20 de agosto de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio Natural: Amparo Monrós Chancosa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML