Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8506, del 14-03-2019 (2019/2015)

RESOLUCIÓ de 13 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 50/17-AIA Rossell.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8506

Data del DOGV
:   14-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2015

CVE


Data del document
:   13-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 50/17-AIA Rossell. [2019/2015]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 50/17-AIA Rossell.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 50-2017-AIA.  
Títol: Explotació porcina d'engreix.  
Promotor: M. Matilde Cardona Querol - Andrés Carrasco Osete.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Rossell.  
Localització: parcel·la 21, del polígon 3, de Rossell (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
Es projecta la construcció d'una granja porcina d'engreix a la parcel·la 21, del polígon 3, de Rossell (Castelló), per a una capacitat màxima de 2.496 places d'engreix. Està previst que els animals es reben en l'explotació amb 20 kg i hi estiguen fins a aconseguir un pes aproximat de 100 kg. El nombre de cicles previstos a l'any és de 2,5.  
Per a realitzar aquest cicle productiu es construirà una nau amb coberta a dues aigües. L'estructura portant constarà de pòrtics prefabricats de formigó, la coberta es realitzarà amb plaques metàl·liques amb capa aïllant. La nau serà d'una sola planta amb dimensions de 162 metres de longitud i 14,40 metres d'amplària. Es construirà, així mateix, un magatzem de 12 metres de longitud i 14,40 d'amplària.  
A causa de les característiques del terreny, la nau s'alçarà des de la cota 0. En primer lloc es construiran els fonaments formats per mur de formigó que al seu torn seran el mur de tancament de les basses de purins.  
Les soleres de la zona d'allotjament del bestiar estaran compostes per un pis enreixat format per reixes de formigó en de la superfície; la resta es construirà amb solera de formigó sense enreixar. Totes les superfícies estaran construïdes amb formigó armat. Sota les reixes se situaran les rases de purins que tindran una profunditat d'un metre i acumularan els purins produïts fins al final de cada cicle d'engreix. Les rases compleixen una doble finalitat: recollir els purins dels animals i emmagatzemar-lo el temps suficient per a ser traslladat amb posterioritat a finques agrícoles per a la seua aplicació com a fertilitzant.  
  
El volum d'emmagatzematge en basses serà de 1.586 m³. Tenint en compte el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, el volum de purins produïts en un any serà de 5.366 m³. Atés que segons aquest reial decret la capacitat d'emmagatzematge mínima haurà de ser de tres mesos (1.341,50 m³), es compleix el que estipula el reial decret.  
Per a l'eliminació de gasos i disminució de la temperatura a l'interior de la nau, hi haurà ventilació estàtica horitzontal a través de les finestres de la nau i forçada, mitjançant extractors en carener.  
L'energia necessària per a proveir l'explotació s'obtindrà a través de la connexió amb la línia elèctrica de baixa tensió que passa per un extrem de la finca.  
Per a realitzar els cicles productius previstos es consumirà energia: 6.990 m³/any d'aigua l'origen de la qual serà la xarxa municipal i 499.200 kg de pinso per cicle d'engreix.  
Els purins generats contindran una quantitat de 18.096 kg de nitrogen que es gestionaran mitjançant la utilització agrícola. El promotor aporta un total de 246,64 ha per a gestionar el nitrogen produït en els purins. La superfície necessària s'ha calculat considerant el nitrogen requerit pels cultius.  
Com a resultat de l'activitat, a més dels purins, es generaran gasos nocius (CO2, SH2, NH3 i CH4) que s'eliminen per ventilació. Aquests gasos seran responsables de la generació de males olors. No obstant això, pel fet que la distància amb la població és superior a 1.000 metres, no és previsible que s'hi generen molèsties.  
Per a la gestió del cadàvers dels animals, es disposarà d'un servei de recollida contractat a aquest efecte.  
  
Tramitació administrativa  
El 23 de març de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació per a l'inici de l'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari des de l'Ajuntament de Rossell.  
  
La documentació remesa conté:  
- Justificació de realització del tràmit d'informació pública: el tràmit d'exposició pública es va fer mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló del dia 18 de gener de 2017. Segons el certificat emés per l'Ajuntament de Rossell, durant el tràmit d'exposició pública no es van presentar al·legacions.  
- Informe de compatibilitat urbanística de 16 de març de 2017, en sentit favorable.  
- Informe tècnic de l'Ajuntament de Rossell, de 16 de març de 2017, en el qual s'emet informe favorable a la llicència sol·licitada sempre que l'explotació complisca les condicions sanitàries establides per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Informe de 20 de gener de 2016, de la Direcció Territorial de Castelló, en compliment de l'article 201 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, del qual s'extrau el següent: «Es pretén la construcció d'una nova explotació per a bestiar porcí (porcs d'engreix) mitjançant la construcció d'una nau amb una superfície construïda de 2.380 m², amb ús per a allotjament d'animals, capacitat de 2.496 porcs d'engreix i classificació d'engreix, grup segon, 300 URM.  
  
La distància des del lloc on el sol·licitant pretén construir l'explotació de bestiar porcí (porcs d'engreix) respecte a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 1.000 m i respecte al nucli urbà és superior a 1.000 metres, la qual cosa està d'acord amb la normativa de distàncies establides en el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines i la Llei de ramaderia de la Comunitat Valenciana». (?).  
- Compromís d'inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví.  
- El 19 de maig de 2017, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita esmena del tràmit d'informació pública (còpia dels informes en matèria d'espais naturals protegits Xarxa Natura 2000, informe en matèria forestal i informe referent a la disponibilitat de recursos hídrics).  
Se sol·licita, a més, que el promotor complete en l'estudi d'impacte ambiental l'anàlisi del possible impacte sobre el patrimoni cultural valencià; la ubicació de l'explotació respecte als espais de la Xarxa Natura 2000; els llits de riu que hi ha als voltants de l'explotació i els seus àmbits de protecció; la previsió de les alternatives a la gestió de purins i, en el cas que els purins es gestionen en parcel·les agrícoles, l'elaboració d'un pla de gestió.  
  
- Mitjançant remissions de 12 de setembre de 2017, 15 i 23 de febrer de 2018, 25 de setembre i 22 d'octubre de 2018, es rep, en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, còpia de la sol·licitud d'autorització de construccions en zona de policia; memòria arqueològica i sol·licitud de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià; certificat de l'Ajuntament de Rossell sobre distàncies a altres explotacions on s'indica que les pròximes a la proposta són explotacions avícoles; certificat de disponibilitat de recursos hídrics; pla de gestió de purins que inclou el compromís d'acceptació signat pels propietaris de les parcel·les, i esmena del tràmit d'informació pública amb remissió dels informes en matèria de Xarxa Natura 2000, espècies protegides i sòl forestal.  
  
  
Consideracions ambientals  
La parcel·la on se situarà l'explotació limita amb el LIC Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana i part d'aquesta se situa en l'àmbit de la ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana i, per això, està inclosa part de la parcel·la en la zona de protecció d'avifauna per línies elèctriques i afecta terreny forestal.  
Part de la parcel·la està considerada com a terreny forestal estratègic.  
L'explotació se situa a menys de 100 metres del marge esquerre del barranc de l'Ullastre.  
Respecte a les afeccions ambientals, s'han emés els informes sectorials següents:  
- Informe de 6 d'abril de 2016, d'avaluació d'efectes sobre la Xarxa Natura 2000, biodiversitat i espais naturals protegits.  
La valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 indica el següent: «L'actuació proposada està situada en la delimitació establida per l'espai natural protegit zona d'especial protecció per a aus (ZEPA) l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana».  
Després de descriure les característiques principals de la ZEPA, l'informe continua: «La parcel·la 21, del polígon 3, presenta característiques agrícoles abandonades estructurada en un bancal delimitat per murs de maçoneria de pedra seca, destinada al cultiu d'espècies llenyoses de secà, ametlers i oliveres, sobre la qual, actualment, s'ha desenvolupat un matoll escassament estructurat i dispers d'espècies característiques del matoll mediterrani semisec. La parcel·la se situa en un entorn de cultius llenyosos de secà de topografia suau i delimita pel nord amb terrenys forestals. S'observa la presència de dos nuclis de vegetació amb major desenvolupament conformats per un coscollar de Quercus coccifera d'escàs valor ambiental i àmpliament desenvolupat a la província. La construcció de la nau sol·licitada no suposa afecció sobre comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial o de la Comunitat Valenciana. Així mateix, no està present cap comunitat botànica ni faunística catalogada per la directiva o la seua normativa de desenvolupament.  
  
Per això, i d'acord amb el que s'estableix en l'article 45.4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat, (?) l'actuació sol·licitada, per les seues característiques, no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000».  
Respecte a l'afecció a terrenys forestals l'informe indica:  
«Si bé la parcel·la per a la qual se sol·licita informe presenta dos nuclis xicotets de vegetació amb característiques forestals, (?) aquesta vegetació està conformada per un matoll d'escàs valor forestal i ambiental, per tant el canvi d'ús no comporta una pèrdua de massa forestal arbrada d'interés, per la qual cosa l'explotació ramadera sol·licitada és compatible amb aquesta normativa sectorial».  
Respecte a la possible afecció a camins ramaders, l'informe indica que l'actuació no limita amb camins que tinguen la consideració de camins ramaders.  
- Informe de 4 d'agost de 2017, del Servei Territorial de Medi Ambient en matèria d'espècies protegides, del qual s'extrau el següent:  
  
(?) «Consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana i en relació amb la parcel·la on es pretén instal·lar l'explotació, en un àmbit d'1 x 1 km, s'ha detectat que aquesta parcel·la forma part de l'àrea de campeig de l'esparver cendrós (Circus pygargus). Aquesta espècie està classificada com a «vulnerable» en el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades, així com en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades.  
No obstant això, una vegada consultada la base de dades de zones de nidificació de l'esparver cendrós al terme municipal de Rossell, s'ha comprovat que la parcel·la on es pretén instal·lar l'explotació porcina no forma part d'aquestes zones de nidificació, motiu pel qual es considera que no hi haurà efectes sobre l'espècie».  
- Informe de 18 de maig de 2018, del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, en matèria de prevenció d'incendis forestals, en el qual s'indica que el pla de prevenció d'incendis forestals està d'acord des del punt de vista de prevenció d'incendis forestals «amb la condició que les restes vegetals originades siguen triturades in situ o extretes de la forest. Per a l'execució dels treballs de prevenció es requerirà l'autorització prèvia corresponent per part d'aquesta conselleria i de la disponibilitat dels terrenys».  
- Informe de 7 de setembre de 2018, en matèria de sòl forestal, en el qual s'indica que la parcel·la afectada és una parcel·la agrícola abandonada on se situen dues taques de terreny forestal estratègic. El pendent mitjà de la parcel·la és del 4,7 %. A causa de l'escàs desenvolupament de la vegetació forestal present a la parcel·la i l'escàs pendent d'aquesta, la realització del projecte pot considerar-se com a compatible amb el medi forestal.  
No obstant això, haurà de comunicar-se amb almenys dues setmanes d'antelació l'inici de les obres a l'oficina comarcal de Sant Mateu.  
1. Identificació i valoració d'impactes  
Les actuacions del projecte que l'estudi d'impacte ambiental preveu que poden generar efectes adversos sobre el medi ambient en la fase de construcció són: desbrossament i retirada de terra vegetal (danys en la vegetació i molèsties a la fauna, augment del nivell de pols i sorolls, alteració dels usos del sòl), moviment de terres (sorolls, vibracions, producció de pols, modificació de la xarxa d'escolaments, augment de l'erosió, canvis en el paisatge), transport d'enderrocs i materials (augment de contaminants en l'atmosfera procedent de la maquinària de treball, riscos per augment del trànsit de vehicles).  
  
Com a impacte favorable s'esmenta la creació d'ocupació industrial i de serveis.  
Quant al patrimoni cultural, la prospecció arqueològica realitzada indica que la parcel·la està delimitada en tres quartes parts per marges o límits de pedra seca, alguns amb amplària de 3 metres. A la parcel·la s'ha detectat una estructura o caseta de pedra seca de planta circular amb un diàmetre de 6 metres. La resta de la parcel·la roman sense restes a excepció d'un mur perpendicular que no arriba a completar l'amplària de la parcel·la.  
Segons la prospecció realitzada, les obres de construcció no afectaran la caseta de pedra seca ja que queda en un dels laterals de la parcel·la i manté un marge de seguretat de 7 metres.  
En la resta de parcel·les confrontants s'han trobat estructures similars.  
En la fase de funcionament, l'augment de consum de recursos (aigua, electricitat, pinsos, productes sanitaris), la generació de subproductes, residus i uns altres (purins, animals morts, aigües residuals, residus de productes sanitaris, gasos d'efecte d'hivernacle) i la permanència de les naus en el paisatge seran els aspectes del projecte que poden generar impactes ambientals significatius (contaminació d'aigües superficials i subterrànies, contribució al canvi climàtic, alteració del paisatge).  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen les següents:  
Fase d'obres: amb la finalitat de minimitzar les emissions a l'atmosfera s'han de realitzar regs periòdics, els apilaments de materials en zones a resguard del vent, revisar la maquinària d'obra amb la finalitat que complisca la normativa en la matèria. La terra vegetal s'ha de retirar després de l'arrencada de la vegetació i abans del començament de les obres i apilar en muntons d'alçària inferior a 2 metres.  
La nau ha de disposar amb coberta de color verd per a la seua integració amb la vegetació pròxima, l'alçària de l'edificació no ha de sobrepassar l'alçària mitjana dels arbres de l'entorn per a no interrompre la visual de l'horitzó.  
Fase de funcionament: la granja ha d'estar dotada d'una xarxa separativa d'aigües residuals i aigües pluvials; els residus sòlids generats han de ser depositats en contenidors, i s'han de restaurar les zones afectades per les obres.  
Per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies s'ha dissenyat un pla de gestió de purins segons s'ha descrit amb la finalitat d'evitar que l'excés de nitrogen puga contaminar les aigües.  
  
3. Programa de vigilància ambiental: l'objectiu del programa de vigilància ambiental és detectar les desviacions que es produïsquen sobre les previsions de l'impacte efectuades en l'estudi d'impacte ambiental.  
En la fase de construcció es realitzaran els controls següents: comprovació de la correcta gestió dels residus d'obra, control de la qualitat dels materials emprats per tècnic competent i manteniment de la terra vegetal.  
En la fase de funcionament es realitzarà un control dels residus generats, les fosses i la bassa que contindran els purins seran revisades cada tres mesos per a vigilar-ne l'estanquitat.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Atenent tant la documentació elaborada pel promotor del projecte com els informes sectorials emesos es pot determinar, en principi, que no és previsible que el projecte genere efectes ambientals significatius, si bé s'han de preveure mesures de protecció del patrimoni cultural amb la finalitat de preservar l'arquitectura de pedra seca, obtindre informe respecte a la possible afecció a zona de policia de llits, adoptar les mesures previstes en prevenció d'incendis forestals, i implantar bones pràctiques en el maneig dels animals amb la finalitat d'evitar l'excés en el consum d'aigua com també de minimització de generació de gasos d'efecte d'hivernacle.  
Finalment, i atés que la inadequada gestió de purins pot causar impactes ambientals significatius sobre les aigües, l'òrgan ambiental considera necessari recordar l'escassesa de recursos hídrics i la clara dependència de recursos subterranis a la Comunitat Valenciana, fet que obliga a realitzar una labor preventiva en matèria de contaminació. Per això, cal citar la guia de MTD del sector porcí del ministeri competent en agricultura i ramaderia que indica:  
«L'aigua és un recurs de primera magnitud per al desenvolupament present i futur de la població humana. Les aigües subterrànies, com a recurs potencialment destinat a satisfer el consum humà, han de protegir-se quant a la seua aptitud i salubritat. En aquest sentit, hi ha una gran preocupació per l'increment del contingut de nitrats de les aigües.  
  
En ocasions s'arriben a superar els límits establits per a considerar que l'aigua és apta per al consum humà (50 mg/l). El principal origen de la contaminació hídrica per nitrats són les fonts agràries, a causa de pràctiques inadequades de fertilitzant nitrogenat. En aquest sentit, s'han de valorar els purins i fems com un fertilitzant més i, per tant, considerar-se com a font potencial de contaminació nitrogenada de les aigües.  
  
Quan s'apliquen purins o fem al terreny amb finalitats agrícoles, l'amoníac (principal contingut nitrogenat dels purins) pateix un procés d'oxidació (nitrificació) mitjançant el qual es transforma en nitrat. El nitrat és una forma molt soluble que es mou fàcilment en el perfil del sòl, de tal manera que tot el que no és absorbit pel cultiu és susceptible de lixiviació i, per tant, font potencial de contaminació de les aigües subterrànies (?). Per aquesta raó cal controlar les quantitats de purins que s'apliquen al sòl (Reial decret 261/1996), i cal considerar, a més, els factors que poden accelerar aquest procés, tals com la permeabilitat, la textura del sòl, les condicions climàtiques i, per descomptat, el tipus de cultiu i el moment d'aplicació».  
  
En aquest sentit, el pla de gestió presentat pel promotor compleix les condicions mínimes de disponibilitat de parcel·les per a poder garantir que si aquest es compleix de manera estricta i es compleixen les ordres en vigor de prevenció de la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, en principi, no es generaran efectes ambientals significatius.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels casos en els quals és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, annex I, grup 1.3r i annex I.h del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior es resol:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el Projecte d'explotació porcina d'engreix, a la parcel·la 21, del polígon 3, de Rossell (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Patrimoni cultural: abans de la concessió de la llicència d'obres haurà d'haver-se obtingut l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
En qualsevol cas, en la fase d'obres s'ha d'habilitar un perímetre de protecció mitjançant abalisament de la caseta de pedra per a la seua protecció i s'ha de complir qualsevol altra mesura preventiva i, si escau, correctora derivada de l'informe en matèria de patrimoni cultural.  
El sentit de l'informe en matèria de patrimoni cultural vincula aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Protecció de zona de policia de llits: abans de la concessió de la llicència d'obres s'haurà d'haver obtingut l'informe de l'òrgan de conca competent.  
3. Prevenció d'incendis forestals: les restes vegetals procedents del desbrossament seran amb preferència triturades i incorporades al terreny o bé extretes de la parcel·la.  
Els hidrants previstos a la parcel·la hauran de tindre presa apta per a la càrrega de camions autobomba.  
4. Terrenys forestals: s'ha de tindre en compte que els terrenys forestals estan considerats com a estratègics, per tant es limitarà l'afecció als treballs imprescindibles per a la realització de les obres i actuacions de prevenció d'incendis.  
El promotor comunicarà amb almenys dues setmanes d'antelació l'inici de les obres a l'Oficina Comarcal de Medi Ambient de Sant Mateu.  
5. Gestió de residus:  
a) En el moment administratiu que siga procedent el promotor haurà de presentar davant l'Ajuntament de Rossell la inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví.  
b) Els residus dels tractaments veterinaris efectuats als animals hauran de ser situats en recipients o contenidors apropiats. Aquests residus seran gestionats per gestor autoritzat. El contracte de gestió haurà de presentar-se davant l'Ajuntament de Rossell.  
6. Amb la finalitat de no duplicar infraestructures, s'hauran de compartir les estructures de subministrament d'aigua i electricitat amb l'activitat ramadera situada a la parcel·la contigua, al sud de l'explotació objecte d'aquest expedient.  
7. Les infraestructures elèctriques previstes, atés que part d'aquestes estaran incloses en la zona de protecció d'avifauna segons la Resolució de 15 d'octubre de 2010, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i vicepresident tercer del Consell, per la qual s'estableixen les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i electrocució, i s'ordenen mesures per a la reducció de la mortalitat d'aus en línies elèctriques d'alta tensió per línies elèctriques, inclouran les mesures antielectrocució i anticol·lisió del Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió.  
  
8. En l'explotació s'hauran de realitzar bones pràctiques de caràcter general com ara el control del consum de l'aigua, l'adaptació de la dieta a les necessitats dels animals per a reduir la generació de gasos d'efecte d'hivernacle i l'excés de nitrogen en purins i la comprovació del bon funcionament de la ventilació de la nau i modificar l'estructura de la nau en el cas que no funcione de manera correcta.  
  
9. Pla de gestió de purins:  
S'hauran de considerar de manera preferent la gestió dels purins produïts a través de planta de tractament. En cas que no siga possible, s'haurà d'aplicar el pla de gestió presentat que haurà d'interpretar-se com un document flexible.  
Per això, es podran modificar les parcel·les emprades o proposar un canvi en el sistema de gestió després de la comunicació a l'òrgan substantiu (Ajuntament de Rossell) el qual haurà de posar en coneixement de l'òrgan ambiental les modificacions que es proposen.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013.  
  
València, 6 de novembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 13 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8506, del 14-03-2019 (2019/2015)

RESOLUCIÓN de 13 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 50/17-AIA Rossell.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8506

Fecha DOGV
:   14-03-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/2015

CVE


Fecha del documento
:   13-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 50/17-AIA Rossell. [2019/2015]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 50/17-AIA Rossell.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 50-2017-AIA.  
Título: Explotación porcina de cebo.  
Promotor: Mª Matilde Cardona Querol-Andrés Carrasco Osete.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Rossell.  
Localización : parcela 21 del polígono 3 de Rossell (Castellón).  
  
Descripción del proyecto.  
Se proyecta la construcción de una granja porcina de cebo en la parcela 21 del polígono 3 de Rossell (Castellón) para una capacidad máxima de 2496 plazas de cebo. Está previsto que los animales se reciban en la explotación con 20 kg y permanezcan en ella hasta alcanzar un peso aproximado de 100 kg. El número de ciclos previstos al año es de 2,5.  
Para realizar este ciclo productivo se construirá una nave con cubierta a dos aguas. La estructura portante constará de pórticos prefabricados de hormigón, la cubierta se realizará con placas metálicas con capa aislante. La nave será de una sola planta con dimensiones de 162 metros de longitud y 14,40 metros de anchura. Se construirá asimismo un almacén de 12 metros de longitud y 14,40 de anchura.  
Debido a las características del terreno la nave se levantará desde la cota 0. En primer lugar se construirán las cimentaciones formadas por muro de hormigón que a su vez serán el muro de cerramiento de las fosas de purines.  
Las soleras de la zona de alojamiento del ganado estarán compuestas por piso enrejillado formado por ?slats- de hormigón en de la superficie; el resto se construirá con solera de hormigón sin enrejillar. Todas las superficies estarán construidas con hormigón armado. Bajo los ?slats- se ubicarán las zanjas de purines que tendrán una profundidad de un metro y acumularán el purín producido hasta el final de cada ciclo de cebo. Las zanjas cumplen una doble finalidad: recoger los purines de los animales y almacenarlo el tiempo suficiente para ser trasladado con posterioridad a fincas agrícolas para su aplicación como fertilizante.  
El volumen de almacenamiento en fosos será de 1586 m³. Teniendo en cuenta el Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas, el volumen de purín producido en un año será de 5366 m³. Dado que según dicho Real Decreto la capacidad de almacenamiento mínima deberá ser de tres meses (1.341,50 m³), se cumple con lo estipulado en el Real Decreto.  
Para la eliminación de gases y disminución de la temperatura en el interior de la nave, se contará con ventilación estática horizontal a través de las ventanas de la nave y forzada, mediante extractores en cumbrera.  
La energía necesaria para abastecer la explotación se obtendrá a través de entronque con la línea eléctrica de baja tensión que tiene su paso por un extremo de la finca.  
Para realizar los ciclos productivos previstos se consumirá energía, 6.990 m³/año de agua cuyo origen será la red municipal y 499.200 kg de pienso por ciclo de engorde.  
Los purines generados contendrán una cantidad de 18.096 kg de nitrógeno que se gestionarán mediante su utilización agrícola. El promotor aporta un total de 246,64 Has para gestionar el nitrógeno producido en el purín. La superficie necesaria se ha calculado considerando el nitrógeno requerido por los cultivos.  
Como resultado de la actividad, además de los purines se generarán gases nocivos (CO2, SH2, NH3, y CH4) que se eliminan por ventilación. Estos gases serán responsables de la generación de malos olores. No obstante debido a que la distancia con la población es superior a 1000 metros, no es previsible que se generen molestias a la población.  
Para la gestión de los cadáveres de los animales se dispondrá de un servicio de recogida contratado al efecto.  
  
Tramitación administrativa.  
El 23 de marzo de 2017 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación para el inicio de la evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario desde el Ayuntamiento de Rossell.  
La documentación remitida contiene:  
- Justificación de realización del trámite de información pública: El trámite de exposición pública se realizó mediante publicación en el Boletin Oficial de la Provincia de Castellón del día 18 de enero de 2017. Según certificado emitido por el Ayuntamiento de Rossell, durante el trámite de exposición pública no se presentaron alegaciones.  
- Informe de compatibilidad urbanística de 16 de marzo de 2017 en sentido favorable.  
- Informe técnico del Ayuntamiento de Rossell de 16 de marzo de 2017 en el que se informa favorablemente la licencia solicitada siempre que la explotación cumpla las condiciones sanitarias establecidas por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
- Informe de 20 de enero de 2016 de la Dirección Territorial de Castellón en cumplimiento del artículo 201 de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje del que se extrae lo siguiente: ?Se pretende la construcción de una nueva explotación para ganado porcino (cerdos de cebo) mediante la construcción de 1 nave con una superficie construida de 2380 m² siendo su uso para alojamiento de animales, capacidad de 2496 cerdos de cebo y clasificándose como cebo, grupo segundo, 300 UGM.  
La distancia desde el lugar donde el solicitante pretende construir la explotación de ganado porcino (cerdos de cebo) respecto a otras explotaciones de la misma especie es superior a 1000 m y respecto al casco urbano es superior a 1000 metros lo cual está de acuerdo con la normativa de distancias establecidas en el Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas y la Ley de ganadería de la Comunitat Valenciana?. (?).  
- Compromiso de inscripción en la asociación de usuarios de casetas de cadáveres de ganado no bovino.  
- El 19 de mayo de 2017 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, solicita subsanación del trámite de información pública (copia de los informes en materia de espacios naturales protegidos Red Natura 2000, informe en materia forestal, e informe referente a la disponibilidad de recursos hídricos).  
Se solicita además que el promotor complete el estudio de impacto ambiental mediante el análisis del posible impacto sobre el patrimonio cultural valenciano, incluir en el estudio de impacto ambiental la ubicación de la explotación respecto a los espacios de la Red Natura 2000, hacer mención de los cauces existentes en las inmediaciones de la explotación así como sus ámbitos de protección, contemplar alternativas a la gestión de purines y, en el caso de que el purín se gestione en parcelas agrícolas, elaborar un plan de gestión.  
- Mediante remisiones de 12 de septiembre de 2017, 15 y 23 de febrero de 2018, 25 de septiembre y 22 de octubre de 2018 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental copia de la solicitud de autorización de construcciones en zona de policía, ?memoria arqueológica- y solicitud del informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano, certificado del Ayuntamiento de Rossell sobre distancias a otras explotaciones indicando que las cercanas a la propuesta son explotaciones avícolas, certificado de disponibilidad de recursos hídricos, plan de gestión de purines que incluye el compromiso de aceptación firmado por los propietarios de las parcelas, subsanación del trámite de información pública con remisión de los informes en materia de Red Natura 2000, especies protegidas, y suelo forestal.  
  
Consideraciones ambientales  
La parcela donde se ubicará la explotación limita con el LIC Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana y parte de ella se ubica en el ámbito de la ZEPA L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana y estando por ello incluida parte de la parcela en la zona de protección de avifauna por líneas eléctricas y afecta a terreno forestal.  
Parte de la parcela está considerada como terreno forestal estratégido.  
La explotación se ubica a menos de 100 metros de la margen izquierda del Barranc de l'Ullastre.  
Respecto a las afecciones ambientales se han emitido los siguientes informes sectoriales:  
- Informe de 6 de abril de 2016 de evaluación de efectos sobre la Red Natura 2000, biodiversidad y espacios naturales protegidos.  
La valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000 indica lo siguiente: ?La actuación propuesta se encuentra ubicada en la delimitación establecida por el espacio natural protegido zona de especial protección para aves (ZEPA) L'Alt Maestrat, La Tinença de Benifassà, El Turmell i Vallivana?.  
Después de describir las características principales de la ZEPA, el informe continúa: ?La parcela 21 del polígono 3 presenta características agrícolas abandonadas estructurada en un bancal delimitado por muros de mampostería de piedra en seco, destinada al cultivo de especies leñosas de secano, almendros y olivos, sobre la que, actualmente, se ha desarrollado un matorral escasamente estructurado y disperso de especies características del matorral mediterráneo semiseco. La parcela se ubica en un entorno de cultivos leñosos de secano de topografía suave y que delimita en su porción norte con terrenos forestales. Se observa la presencia de dos núcleos de vegetación con mayor desarrollo conformados por un coscojar de Quercus coccifera de escaso valor ambiental y ampliamente desarrollado en la provincia. La construcción de la nave solicitada no supone afección sobre comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual en el contexto provincial o de la Comunitat Valenciana. Asimismo no se encuentra presente ninguna comunidad botánica ni faunística catalogada por la directiva o normativa de desarrollo de la misma.  
Por ello y de acuerdo con lo establecido en el artículo 45.4 de la Ley 42/2007 de 13 de diciembre, del patrimonio natural y la biodiversidad, (?) la actuación solicitada, por sus características, no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000?.  
Respecto a la afección a terrenos forestales el informe indica:  
?Si bien la parcela para la que se solicita informe presenta dos núcleos pequeños de vegetación con características forestales, (?) esta vegetación está conformada por un matorral de escaso valor forestal y ambiental por lo que su cambio de uso no supone una pérdida de masa forestal arbolada de interés, por lo que la explotación ganadera solicitada es compatible con esta normativa sectorial?.  
Respecto a la posible afección a vías pecuarias, el informe señala que la actuación no limita con caminos que tengan la consideración de vías pecuarias.  
- Informe de 4 de agosto de 2017 del Servicio Territorial de Medio Ambiente en materia de especies protegidas del que se extrae lo siguiente:  
(?) ?Consultado el banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana y en relación a la parcela donde se pretende instalar la explotación, en un ámbito de 1x1 km, se ha detectado que dicha parcela forma parte del área de campeo de aguilucho cenizo (Circus pygargus). Esta especie está clasificada como «vulnerable» en el catálogo español de especies amenazadas, así como en el catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas.  
No obstante, una vez consultada la base de datos de zonas de nidificación del aguilucho cenizo en el término municipal de Rossell, se ha comprobado que la parcela donde se pretende instalar la explotación porcina no forma parte de dichas zonas de nidificación, motivo por el cual se considera que no habrá efectos sobre la especie?.  
- Informe de 18 de mayo de 2018 del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, en materia de prevención de incendios forestales en el que se indica que el plan de prevención de incendios forestales es conforme desde el punto de vista de prevención de incendios forestales ?con el condicionado que los restos vegetales originados sean triturados in situ o extraídos del monte. Para la ejecución de los trabajos de prevención se requerirá de la autorización previa correspondiente por parte de esta Conselleria y de la disponibilidad de los terrenos?.  
- Informe de 7 de septiembre de 2018 en materia de suelo forestal en el que se indica que la parcela afectada es una parcela agrícola abandonada donde se ubican dos manchas de terreno forestal estratégico. La pendiente media de la parcela es del 4,7%. Debido al escaso desarrollo de la vegetación forestal presente en la parcela y la escasa pendiente de la misma, la realización del proyecto puede considerarse como compatible con el medio forestal.  
No obstante deberá comunicarse con al menos dos semanas de antelación el inicio de las obras a la oficina comarcal de Sant Mateu.  
1. Identificación y valoración de impactos.  
Las actuaciones del proyecto que el estudio de impacto ambiental prevé que pueden generar efectos adversos sobre el medio ambiente en la fase de construcción son: desbroce y retirada de tierra vegetal (daños en la vegetación y molestias a la fauna, aumento del nivel de polvo y ruidos, alteración de los usos del suelo), movimiento de tierras (ruidos, vibraciones, producción de polvo, modificación de la red de escorrentías, aumento de la erosión, cambios en el paisaje), transporte de escombros y materiales (aumento de contaminantes en la atmósfera procedente de la maquinaria de trabajo, riesgos por aumento del tránsito de vehículos).  
Como impacto favorable se menciona la creación de empleo industrial y de servicios.  
En cuanto al patrimonio cultural, la prospección arqueológica realizada indica que la parcela se halla delimitada en tres cuartas partes por márgenes o lindes de piedra en seco, algunos con anchura de 3 metros. En la parcela se ha detectado una estructura o caseta de piedra en seco de planta circular con un diámetro de 6 metros. El resto de la parcela permanece sin restos a excepción de un muro perpendicular que no llega a completar la anchura de la parcela.  
Según la prospección realizada, las obras de construcción no afectarán a la caseta de piedra en seco al quedar en uno de los laterales de la parcela manteniendo un margen de seguridad de 7 metros.  
En el resto de parcelas colindantes se han encontrado estructuras similares.  
En la fase de funcionamiento el aumento de consumo de recursos (agua, electricidad, piensos, productos sanitarios), la generación de subproductos, residuos y otros (purín, animales muertos, aguas residuales, residuos de productos sanitarios, gases de efecto invernadero) y la permanencia de las naves en el paisaje, serán los aspectos del proyecto que pueden impactos ambientales significativos (contaminación de aguas superficiales y subterráneas, contribución al cambio climático, alteración del paisaje).  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
En el estudio de impacto ambiental se proponen las siguientes:  
Fase de obras: Con el fin de minimizar las emisiones a la atmósfera se realizarán riegos periódicos, los acopios de materiales se realizarán en zonas a resguardo del viento, se revisará la maquinaria de obra con el fin de que cumplan la normativa en la materia. La tierra vegetal se retirará tras el arranque de la vegetación y antes del comienzo de las obras acopiándose en montones de altura inferior a 2 metros.  
La nave contará con cubierta de color verde para su integración con la vegetación cercana, la altura de la edificación no sobrepasará la altura media de los árboles del entorno para no interrumpir la visual del horizonte.  
Fase de funcionamiento: La granja estará dotada de una red separativa de aguas residuales y aguas pluviales, los residuos sólidos generados serán depositados en contenedores, se restaurarán las zonas afectadas por las obras.  
Para evitar la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas se ha diseñado un plan de gestión de purines según se ha descrito con el fin de evitar que el exceso de nitrógeno pueda contaminar las aguas.  
3. Programa de vigilancia ambiental: El objetivo del programa de vigilancia ambiental es detectar las desviaciones que se produzcan sobre las previsiones del impacto efectuadas en el estudio de impacto ambiental.  
En la fase de construcción se realizarán los siguientes controles: Comprobación de la correcta gestión de los residuos de obra, control de la calidad de los materiales empleados por técnico competente, mantenimiento de la tierra vegetal.  
En la fase de funcionamiento se realizará un control de los residuos generados, las fosas y balsa que contendrán los purines serán revisadas cada tres meses para vigilar su estanqueidad.  
  
Consideraciones del órgano ambiental  
Atendiendo tanto a la documentación elaborada por el promotor del proyecto como a los informes sectoriales emitidos puede determinarse que, en principio no es previsible que el proyecto genere efectos ambientales significativos si bien deben preverse medidas de protección del patrimonio cultural con el fin de preservar la arquitectura de piedra en seco, obtener informe respecto a la posible afección a zona de policía de cauces, adoptar las medidas previstas en prevención de incendios forestales, e implantar buenas prácticas en el manejo de los animales con el fin de evitar el exceso en el consumo de agua así como de minimización de generación de gases de efecto invernadero.  
Por último y dado que la inadecuada gestión de purines puede causar impactos ambientales significativos sobre las aguas, el órgano ambiental considera necesario recordar la escasez de recursos hídricos y la clara dependencia de recursos subterráneos en la Comunitat Valenciana hecho que obliga a realizar una labor preventiva en materia de contaminación. Por ello cabe citar la guía de MTD's del sector porcino del ministerio competente en agricultura y ganadería indica:  
?El agua es un recurso de primera magnitud para el desarrollo presente y futuro de la población humana. Las aguas subterráneas, como recurso potencialmente destinado a satisfacer el consumo humano, deben protegerse en cuanto a su aptitud y salubridad. En este sentido, existe una gran preocupación por el incremento del contenido de nitratos de las aguas.  
En ocasiones se llegan a superar los límites establecidos para considerar que el agua es apta para el consumo humano (50 mg/l). El principal origen de la contaminación hídrica por nitratos son las fuentes agrarias, debido a prácticas inadecuadas de abonado nitrogenado. En este sentido, deben valorarse los purines y estiércoles como un abono más y, por tanto, considerarse como fuente potencial de contaminación nitrogenada de las aguas.  
Cuando se aplica purín o estiércol al terreno con fines agrícolas, el amoniaco (principal contenido nitrogenado del purín) sufre un proceso de oxidación (nitrificación) mediante el cual se transforma en nitrato. El nitrato es una forma muy soluble que se mueve fácilmente en el perfil del suelo, de tal manera que todo lo que no es absorbido por el cultivo es susceptible de lixiviación y, por tanto, fuente potencial de contaminación de las aguas subterráneas (?) Por esta razón es necesario controlar las cantidades de purín que se aplican en el suelo (Real Decreto 261/1996), debiendo considerar además los factores que pueden acelerar este proceso, tales como la permeabilidad, la textura del suelo, las condiciones climáticas y, por supuesto, el tipo de cultivo y momento de aplicación?.  
En este sentido el plan de gestión presentado por el promotor cumple las condiciones mínimas de disponibilidad de parcelas para poder garantizar que si éste se cumple de manera estricta y cumpliendo las ordenes en vigor de prevención de la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias, en principio no deben generarse efectos ambientales significativos.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, anexo I. grupo 1.3º y anexo I.h del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Resolución  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto ?explotación porcina de cebo- en la parcela 21 del polígono 3 de Rossell (Castellón) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Patrimonio cultural: Antes de la concesión de la licencia de obras deberá haberse obtenido el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano.  
En cualquier caso en fase de obras se habilitará un perímetro de protección mediante balizamiento de la caseta de piedra para su protección cumpliéndose cualquier otra medida preventiva y en su caso correctora derivada del informe en materia de patrimonio cultural.  
El sentido del informe en materia de patrimonio cultural vincula a la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Protección de zona de policía de cauces: Antes de la concesión de la licencia de obras se habrá obtenido el informe del órgano de cuenca competente.  
3. Prevención de incendios forestales: Los restos vegetales procedentes del desbroce serán con preferencia triturados e incorporados al terreno o bien extraídos de la parcela.  
Los hidrantes previstos en la parcela deberán tener toma apta para la carga de camiones autobomba.  
4. Terrenos forestales: se tendrá en cuenta que los terrenos forestales están considerados como estratégicos por lo que se limitará la afección a lo imprescindible para la realización de las obras y actuaciones de prevención de incendios.  
El promotor comunicará con al menos dos semanas de antelación el inicio de las obras a la oficina comarcal de medio ambiente de Sant Mateu.  
5. Gestión de residuos:  
a) En el momento administrativo que proceda el promotor presentará ante el Ayuntamiento de Rossell la inscripción en la asociación de usuarios de casetas de cadáveres de ganado no bovino.  
b) Los residuos de los tratamientos veterinarios efectuados a los animales deberán ser ubicados en recipientes o contenedores apropiados. Estos residuos serán gestionados por gestor autorizado. El contrato de gestión deberá presentarse ante el Ayuntamiento de Rossell.  
6. Con el fin de no duplicar infraestructuras se deberán compartir las estructuras de suministro de agua y electricidad con la actividad ganadera situada en parcela contigua, al sur de la explotación objeto de este expediente.  
7. Las infraestructuras eléctricas previstas, atendiendo a que parte de ellas estarán incluidas en la zona de protección de avifauna según resolución de 15 de octubre de 2010, del Conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda y vicepresidente tercero del Consell, por la que se establecen las zonas de protección de la avifauna contra la colisión y electrocución, y se ordenan medidas para la reducción de la mortalidad de aves en líneas eléctricas de alta tensión por tendidos eléctricos, incluirán las medidas antielectrocución y anticolisión del Real Decreto 1432/2008, de 29 de agosto, por el que se establecen medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y la electrocución en líneas eléctricas de alta tensión.  
8. En la explotación se realizarán buenas prácticas de carácter general tales como el control del consumo del agua, la adaptación de la dieta a las necesidades de los animales para reducir la generación de gases de efecto invernadero y el exceso de nitrógeno en purines y la comprobación del buen funcionamiento de la ventilación de la nave modificándose la estructura de la nave en el caso que no funcione de manera correcta.  
9. Plan de gestión de purines:  
Se considerará de manera preferente la gestión de los purines producidos a través de planta de tratamiento. En caso que no sea posible se aplicará el plan de gestión presentado que deberá interpretarse como un documento flexible.  
Por ello podrá se podrán modificar las parcelas empleadas o proponer un cambio en el sistema de gestión previa comunicación al órgano sustantivo (Ayuntamiento de Rossell) quien deberá poner en conocimiento del órgano ambiental las modificaciones que se propongan.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
Valencia, 6 de noviembre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 13 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML