Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9649, del 27-07-2023 (2023/7918)

RESOLUCIÓ de 29 de maig de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte d'obres de consolidació i modernització del regadiu del tercer canal de Llevant. Sectors 1 al 10, dels termes municipals d'Elx i Crevillent. Expedient: (2111505) 173/2021/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9649

Data del DOGV
:   27-07-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/7918

CVE


Data del document
:   29-05-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 29 de maig de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte d'obres de consolidació i modernització del regadiu del tercer canal de Llevant. Sectors 1 al 10, dels termes municipals d'Elx i Crevillent. Expedient: (2111505) 173/2021/AIA. [2023/7918]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2111505) 173/2021/AIA.  
Títol: Obres de consolidació i modernització del regadiu del tercer canal de Llevant. Sectors 1 al 10.  
Titular: Comunitat General de Regants del marge esquerre del Segura.  
Òrgan substantiu: (2021/57874H) Ajuntament d'Elx.  
Localització: Elx, Crevillent.  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
Com a antecedents ambientals relacionats amb el projecte objecte de valoració ambiental, se cita (entre altres) els següents:  
Amb data de 3 de desembre de 2007, la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi climàtic va formular declaració d'impacte ambiental al projecte de millora i modernització de regadius de la Comunitat General de Regants, Regs de Llevant, marge esquerre del Segura, sector I en els termes municipals d'Elx i Crevillent, en superfície confrontant amb el Parc Natural del Fondo.  
  
Amb data de 15 de febrer de 2008, la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi climàtic va formular declaració d'impacte ambiental al projecte de millora i modernització de regadius de la Comunitat General de Regants, Regs de Llevant (esquerra del Segura). Primer de Llevant. Sectors marge esquerre del Vinalopó (sectors 13 a 31) en els termes municipals de Santa Pola i Elx.  
  
El projecte proposat en els termes municipals d'Elx i Crevillent suposa una nova fase del projecte global de modernització dels regadius gestionats per la Comunitat General de Regs de Llevant.  
La tramitació administrativa del procediment actual es va iniciar el 23 de novembre de 2021, data en la qual l'Ajuntament d'Elx remet a aquest òrgan ambiental projecte, estudi d'impacte ambiental i sol·licitud del promotor d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit simplificat a l'efecte de l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
En data de 16 de febrer de 2022 s'indica a l'òrgan substantiu la necessitat que el promotor amplie la informació continguda en la documentació ambiental, aportant la següent documentació: Característiques principals de la xarxa de transport a fi de valorar totes les actuacions que suposen el projecte de modernització, la totalitat del projecte de modernització, indicació de les dotacions hídriques mitjanes en la zona a modernitzar, anàlisi de les repercussions del projecte sobre les masses d'aigua subterrànies, entre altres. El requeriment que va ser atés el 27 de juliol de 2022.  
El 25 de novembre de 2022 s'inicia el tràmit de consultes establit en l'article 46 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental. Es van realitzar les següents consultes:  
- Ajuntament de Crevillent.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Confederació Hidrogràfica del Segura.  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
- Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000.  
El resultat de la fase de consultes ha sigut el següent:  
El 19 de desembre de 2022 la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura emet un informe en el qual s'indica que part de les actuacions estan localitzades en l'àmbit de la Demarcació Hidrogràfica del Segura on es troben els següents aprofitaments:  
  
- Aprofitament núm. 7.309 amb un volum anual autoritzat de 77.682.031 m³ d'aigües procedents del riu Segura, amb presa en el marge esquerre a través de l'Assut de Sant Antoni i de assarbs (6), per a reg d'una superfície bruta de 25.092,86 ha.  
- Zona regable amb aigües del transvasament Tajo-Segura que es considera reconeguda, estant la distribució del volum en el article 14.8d del Reial decret 1/2016, de 8 de gener, pel qual s'aprova el Pla hidrològic de la demarcació del Segura i en concret, una assignació màxima de 77.512.272 m³/any per a reg d'una superfície bruta de 25.092,86 ha.  
L'informe indica que sent l'estalvi de l'aigua de reg del 29,9 %, aquest hauria de quedar reflectit en els títols concessionals, en cas de quedar acreditat aquest estalvi.  
Finalment informa que qualsevol actuació que poguera suposar un canvi en les característiques essencials o condicions de la concessió haurà de disposar d'autorització prèvia d'aquest organisme conforme a l'art. 144 de l'RDPH i que haurà de garantir que existeix un sistema de mesurament de cabals derivats a l'entrada de la séquia adaptat, en cas de no estar-ho ja, a les especificacions que li siguen aplicable a l'aprofitament segons l'Ordre ARM 1312/2009 de 20 de maig, pel qual es regulen els sistemes per al control efectiu de volums utilitzats pels aprofitaments d'aigua del domini públic hidràulic, dels retorns al dit domini públic hidràulic i dels abocaments a aquest.  
  
El 19 d'abril de 2023 la direcció dels parcs naturals del sud d'Alacant informa: S'emet el present informe referit a l'afecció a l'àmbit territorial del Pla d'ordenació dels recursos naturals del sistema de zones humides del sud d'Alacant, regulat pel Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, d'ara en avant PORN, i al Pla rector d'ús i gestió del Decret 232/1994, de 8 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova definitivament el Pla rector d'ús i gestió del paratge natural de la Comunitat Valenciana del Fons d'ara en avant PRUG del Fons. Vist l'expedient de referència, S'informa: no s'afecta cap espai natural protegit ni és aplicable la normativa de PRUG i PORN del parc natural del Fondo.  
  
  
L'expedient inclou informe del 25 d'octubre de 2022 de la Direcció General de Cultura i Patrimoni als efectes patrimonials de l'article 11 de la Llei 4/1998, amb caràcter favorable sempre que es duguen a terme les mesures preventives incloses en l'informe.  
El 10 de maig de 2023 el Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 remitent informe en el qual indica que la ubicació del projecte no coincideix amb cap espai de la Xarxa Natura 2000. Realitzada la consulta a la base de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, no s'han detectat espècies prioritàries en l'àmbit del projecte. Per tant, es considera que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la dita xarxa.  
Els informes emesos proporcionen suficients elements de judici per a resoldre pel que es prossegueix amb el procediment.  
  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió del present informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta.  
Característiques del projecte  
La Comunitat de Regants (CR) proposa la modernització de 1.175,36 ha de regadiu en el terme municipal d'Elx i Crevillent. La CGR, a més de les concessions indicades per la Confederació Hidrogràfica del Segura (CHS), disposa d'una autorització temporal de captació d'aigües superficials de l'efluent de l'EDAR Rincón de León, amb una dotació de 2,75 hm³ a l'any per a la seua aplicació en l'àmbit de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX). L'entitat de reg disposa d'unes dotacions per ha i any de 3.251,62 m³.  
La problemàtica principal que actualment pateix la CR és l'obsolescència de les instal·lacions amb continus trencaments de canonades i dèficit de recursos hídrics. Per això es promou un projecte de modernització del regadiu que permetrà un estalvi d'aigua estimat de més del 29 % i el control del seu consum a través del canvi de sistema de reg a manta per reg d'alta freqüència (degoteig) amb la instal·lació de les conduccions, capçals i altres elements. El projecte comprén el següent:  
  
- Xarxa en alta: Consisteix en la instal·lació d'una conducció enterrada per camins excepte en l'encreuament de barrancs d'uns 11,29 km de canonades de diàmetres compresos entre 200 i 900 mm que s'inicia en el terme municipal de Crevillent, en els voltants del Canal Tercer de Llevant.  
- Capçaleres: Cambres que alberguen les instal·lacions hidràuliques de control d'inici de cada sector de reg. Es tracta d'edificacions amb coberta a una aigua d'uns 12,71 m². El subministrament d'energia als sensors i receptors es realitzarà mitjançant plaques fotovoltaiques i acumulador.  
- Xarxes de distribució: S'han dissenyat 10 xarxes enterrades per al subministrament de 420 hidrants i 1.484 preses. Aquestes xarxes estaran formades per canonades de PVC-O PN-12,5 (camins no asfaltats) i de PE100PN10 (camins asfaltats) amb diàmetres compresos entre 90 i 500 mm i longitud total aproximada de 64,2 km.  
- Instal·lació de vàlvules de seguretat i ventilació.  
- Hidrants: Construïts amb elements prefabricats de formigó. En el seu interior se situaran fins a 4 preses juntament amb les vàlvules corresponents i elements de telemesura i telecontrol.  
- Preses als recintes: Canonades de xicotet diàmetre enterrades amb origen en els hidrants i destinació en els recintes (xarxa en baixa) amb longitud total aproximada de 66,78 km.  
- Reposició dels elements afectats.  
- Instal·lació d'elements de telemesura i telecontrol en cadascuna de les capçaleres i preses situades en els hidrants.  
Ubicació del projecte  
En el terme municipal d'Elx les parcel·les objecte de modernització se situen en sòl no urbanitzable amb ús permés, l'agrícola. En el terme municipal de Crevillent la modernització s'efectua en sòl no urbanitzable comú d'usos mixtos, i no resulten incompatibles les actuacions amb els usos del sòl previstos.  
La zona d'actuació queda emplaçada principalment en la unitat hidrogeològica 070.036 Hortes Mitjana i Baixa del Segura i en menor mesura en la unitat 080/190. La primera situada en la demarcació del Segura i la segona en la del Xúquer.  
A nivell hidrogeològic i per la seua proximitat al Parc Natural del Fondo és la massa 070.036 la més sensible. La modernització se situa a la Vega Baixa del Segura, zona amb escassa rellevància quant a la influència dels retorns de reg al Fondo, ja que l'intercanvi amb l'aqüífer exterior es produeix a través de la zona mitjana.  
Quant a la flora i fauna, en l'estudi d'impacte ambiental, i consultat el Banc de dades de biodiversitat (BDB) a escala 10 x 10 s'han trobat cites d'espècies prioritàries de flora i fauna com ara: Limonium bellidifolium, Argyrolobium iniflorum, Launaea lanífera, Acrocephalus melanopogon, Aquila fasciata, Burhinus oedicnemus, Charadrius alexandrinus, Circus pygargus, Egretta alba, etc.  
Els espais naturals protegits parc natural/zona humida protegida/Xarxa Natura 2000 del Fons d'Elx-Crevillent i Llacunes de Santa Pola es troben a més de 2,5 km de la zona objecte de modernització.  
En el perímetre de la zona d'obres es localitzen les següents vies pecuàries: Cordill de Boch, Bugada de Santa Pola, Canyada d'Oriola a Alacant, Assagadors de Crevillent a Santa Pola, de Santa Teresa, dels Marxants, de S. Vicent, d'Elx a la Baia. Les xarxes de reg creuaran o ocuparan les vies pecuàries en subterrani. Els capçals de reg se situaran al costat de l'Assegador de Santa Pola i l'Assagador de Crevillent a Santa Pola.  
Segons l'Atles dels paisatges espanyols, la zona de reg s'emmarca en la mena de paisatge amb codi 64.16 Plans i glacis litorals i prelitorals, en la Unitat de Paisatge Camp d'Elx; Subtipus de paisatge Mediterrani; Associació Plans litorals peninsulars. No es localitza en l'àmbit cap paisatge de rellevància regional identificat en l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
En l'àmbit del projecte es localitzen terrenys forestals comuns segons PATFOR (Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana) la vegetació de la qual és pròpia d'ambients àrids i salins.  
Es localitzen en l'àmbit diversos arbres monumentals que gaudeixen de protecció segons la Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana. El més pròxim a la zona d'actuació és l'Eucalyptus globulus en la partida dels Atzavares (Elx).  
Geomorfològicament, el territori analitzat es caracteritza per la tipologia plana, amb presència d'elevacions muntanyenques al nord-oest de la zona d'actuació allunyada d'aquesta. Aquesta superfície plana, únicament es veu alterada per l'encaixament de barrancs i séquies que defineixen un espai agrícola monocromàtic, com és en aquest cas el de cítrics, per la qual cosa aquest paisatge es caracteritza pel seu fort component antròpic.  
El terme d'Elx, és una zona molt rica en jaciments arqueològics trobar en l'àmbit de les obres el BIC del jaciment de l'Alcúdia. Nombrosos vestigis d'adscripció iberoromana s'han localitzat associades a aquest jaciment. Destaca també nombrosos elements del patrimoni cultural etnològic (cases, séquies, etc.) i camins ancestrals com les vies pecuàries descrites i el pas de la via augusta a l'oest del jaciment de l'Alcúdia.  
  
Referent als riscos, no es localitza en l'àrea risc de lliscament o despreniment. Existeix perillositat de nivell 1 per inundació en el llit del riu Vinalopó. En la resta de zones on existeix aquest tipus de risc amb diferents nivells de perillositat, el risc ve associat a l'existència de barrancs i zones de flux d'escolaments.  
Tota la zona de reg està inclosa com a zona vulnerable a la contaminació de les aigües per nitrats.  
Característiques del potencial impacte  
- Fase d'obres  
Les accions del projecte que poden generar efectes ambientals són el rebuig i desbrossament del terreny, moviments de terra i l'execució de demolicions que poden produir efectes ambientals sobre la qualitat de l'aire degut a la generació de soroll, l'emissió de pols a l'atmosfera i emissió de gasos contaminants a causa del trànsit i treballs executats per la maquinària d'obres. Amb la finalitat d'evitar l'aparició d'efectes ambientals significatius, abans de l'inici de les obres es comprovarà que la maquinària d'obres i vehicles hagen passat les seues corresponents inspeccions tècniques, es procedirà a l'estabilització de pistes i zones d'accés i al regat de la zona d'obres. Atés que l'efecte serà temporal i recuperable, l'impacte es valora com a compatible.  
  
A fi d'evitar impactes sobre el sòl i aigua, les infraestructures auxiliars d'obra se situaran allunyades de llocs protegits, o corrents d'aigua, la maquinària comptarà amb les seues corresponents revisions, es disposarà d'una zona que serà utilitzada per a realitzar les labors de proveïment de carburant i reparació i manteniment de la maquinària d'obra.  
  
Tots els residus inerts i perillosos generats durant la fase d'execució del projecte hauran de ser convenientment emmagatzemats i derivats a gestor autoritzat.  
A la finalització de les obres es descompactarà el sòl de les zones utilitzades com a àrees d'apilament, parcs de maquinària i altres instal·lacions.  
Es produirà afecció en l'encreuament de llits hídrics que haurà de comptar amb autorització de l'òrgan de conca. En qualsevol cas, l'encreuament amb el riu Vinalopó es produeix per zona antropitzada i, en el cas del barranc del Barranc dels Arcs, l'encreuament es produeix per camí.  
En aquestes zones es localitzen zones amb perillositat per inundació de diversos nivells. Els elements de telemesura i telecontrol que s'han projectat dins d'aquestes zones es plantegen amb les característiques necessàries perquè en el cas d'inundació puguen continuar funcionant. Les conduccions de reg i altres infraestructures que se situen en zones inundables hauran de adaptar en els aspectes que procedisca amb la finalitat de complir amb la normativa del Pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana.  
Si bé l'estudi d'impacte ambiental no ho contempla, existeix un risc sísmic elevat en la zona, per la qual cosa les infraestructures que ho requerisquen hauran de complir amb la normativa sismoresistent.  
Respecte al risc d'incendis forestals, hauran de complir les determinacions del Decret  
7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
No es produirà afecció a la flora pel fet que el traçat de les canonades s'ha disposat per camins si bé resultarà necessari abalisar la zona d'obres amb la finalitat que la maquinària no afecte la vegetació confrontant. S'abalisaran així mateix els exemplars d'interés. Sobre aquest tema, a causa de la presència d'arbres catalogats en l'àmbit de la modernització, l'abalisat comprendrà almenys el perímetre de protecció establit en el Decret 154/2018 pel qual es desenvolupa la Llei 4/2006, del patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions administratives que procedisquen.  
Si bé segons informe de l'òrgan competent no s'han localitzat en les quadrícules 1 x 1 del BDB espècies prioritàries, s'hauran d'adoptar les mesures de caràcter general propostes pel promotor com ara el tancament de canonades al final de la jornada de treball i haurà de tenir en la instal·lació de canonades que comporten rases d'entitat, la necessitat d'habilitar rampes o similar que permeta la fuita de la fauna atrapada.  
  
En la instal·lació de les conduccions de reg seran afectades vies pecuàries com l'Assagador de Santa Pola per encreuament o ocupació directa, fase de les obres en les quals s'haurà de garantir l'ús ramader i altres usos complementaris establits en la legislació vigent. A causa de la proximitat dels nous capçals de reg a l'Assegador de Santa Pola, les seues ubicacions finals hauran de respectar l'amplària de la via d'acord amb el que a aquest efecte determine l'òrgan competent en la seua protecció. Aquest mateix criteri s'emprarà en la ubicació de qualsevol infraestructura que puga afectar les vies pecuàries que discorren en l'àmbit. Tot això de manera independent a les autoritzacions o permisos que puguen procedir.  
En relació amb el patrimoni cultural, i analitzada la memòria d'impacte patrimonial, l'òrgan competent en patrimoni cultural considera que, després de la prospecció de cobertura total de la superfície afectada pel projecte, no existeixen afectacions al patrimoni de caràcter arqueològic o arquitectònic proposar el seguiment arqueològic de la fase d'obres.  
  
Respecte al patrimoni etnològic, es destaca l'afecció a vies pecuàries i camins ancestrals com el Camí Vell de Crevillent per la qual cosa, si en el desenvolupament de les obres s'observa l'existència d'alguna calçada, es paralitzaran les obres fins al seu estudi.  
Quant als sistemes de reg, el desenvolupament del projecte suposa un abandó definitiu en quan al seu ús. Les séquies, files, aqüeductes, etc. encara que en algun cas vagen a deixar d'estar en servei, no hauran de rebre afecció per part de les obres proposades i, de ser-ho, hauran de reposar adequadament (Séquia de Cuñera i motor i bassa, Séquia de Saoni, Canal de Regs de Llevant i partidors, Séquia Palonga, Canal de Reg i Aqüeducte del Canal del Progrés, dels Monges, aqüeducte del Barranc de Barba-sena, l'Aqüeducte dels Arquets, Canal d'Albatera i Aqüeducte a Casa Zofrana). Tampoc hauran de ser afectats els assuts «del Moro» i «del Francés». Per a poder identificar-los adequadament, l'òrgan competent en cultura proposa seguiment als desbrossaments de l'entorn de Assut del Moro i el seu posterior abalisat. En un altre ordre de coses, les peces de suport de cadiretes i partidors de files que s'han observat en alguns punts no hauran de ser afectats evitant el seu trasllat a abocador en el cas de la cadireta d'arenisca, per la qual cosa serà abalisada adequadament.  
Els dos murs de maçoneria en sec existents en l'àmbit de projecte hauran de ser conservats in situ en la mesura que siga possible. Si per alguna circumstància resulta necessari desmantellar-ne cap, seria recomanable reservar les seues pedres per a eventuals reposicions. Els extrems de les estructures que resulten afectades hauran de reparar adequadament en tècnica i materials apropiats, per a evitar la deterioració posterior.  
Els habitatges tradicionals i altres construccions rebran afecció visual però no directa, per la qual cosa es considera suficient el seu abalisament i evitar la instal·lació de zones d'apilament temporal en els seus voltants (Antigues escoles, Fabriqueta d'Aiguardent, Casa dels Quatre Sols, etc).  
El ruló d'era tangent al pas de l'obra haurà de ser abalisat per a evitar la seua pèrdua entre els materials desallotjats per l'excavació de la rasa de projecte.  
Respecte al paisatge, en general no s'esperen efectes rellevants. No obstant això, es plantaran arbres o arbustos en els voltants dels capçals de reg i, en el seu cas, fornícules de reg.  
- Fase de funcionament:  
Es pot produir contaminació de l'atmosfera a causa de l'aplicació de fitosanitaris pel que hauran de seguir mesures preventives generals en la seua aplicació. El promotor indica que se seguirà el Codi de bones pràctiques agrícoles de la Comunitat Valenciana i és el seu compliment una obligació en estar inclosa la zona que es pretén modernitzar en zona vulnerable a la contaminació per nitrats.  
Com a efectes positius de la modernització se citen els següents: disminució de 71,29 t/any de CO2 emés a l'atmosfera a causa de la desaparició del consum d'energia consumida en els bombaments i una desaparició del soroll produït considerar un impacte positiu i permanent, cessament d'extracció de les aigües actualment captades en l'Assut de Sant Antoni (riu Segura) i en els 7 assarbs (veure concessió) ja que les aigües se subministraran des de l'aqüeducte Tajo-Segura, estalvi en el consum d'aigua de fins a un 29 % generar un impacte positiu mitjà - alt i permanent. De la mateixa forma que la modernització genera un impacte positiu per alliberar cabal i augmentar el disponible en el riu i assarb, directament també el genera al Parc Natural del Fondo en poder aprofitar d'aquesta major disponibilitat. Altres impactes positius que s'esperen són la possibilitat d'integrar els cabals de la EDAR de Rincón de Lleó en el sistema, la utilització d'aigües de major qualitat permet evitar realitzar els regs de rentada disminuint el consum d'aigua, la disminució de nutrients i sals en el punt d'abocament.  
  
En la zona modernitzada pot produir un increment de la ETP (evapotranspiració potencial). No obstant això, l'estalvi generat seria superior a l'increment de les necessitats d'aigua.  
Segons s'ha indicat en la zona de modernització no es produeixen retorns de reg a l'aqüífer 070.036, aspecte constatat pels piezòmetres instal·lats a aquest efecte com a mesura preventiva en fases anteriors de la modernització dels regadius de la CGR. D'altra banda, el Pla hidrològic del Segura 2021-2027, assigna al Parc Natural del Fondo 4,03 hm³/any, del riu Segura i dels assarbs pel que no s'esperen efectes ambientals en la zona humida.  
A fi de procurar un estalvi efectiu de l'aigua, i que l'objectiu del projecte responga a l'esperat, el promotor realitzarà un bon manteniment de la xarxa i en cas necessari es procedirà a la seua modificació, s'implantarà un conjunt de sistemes i programes dirigits a digitalitzar el reg el que permetrà assignar a cada regant el contingent d'aigua que li correspon per superfície útil i cultiu, controlar que a l'aigua subministrada no excedeix el contingent, llançar avisos als regants que excedisquen o estiguen pròxims a excedir el contingent a l'objecte del tancament de preses.  
En aquest sentit ha de indicar que a fi de no generar efectes ambientals significatius a causa de l'efecte rebote, la CR haurà de tindre, en la vigilància de l'aigua subministrada, en compte les dotacions mitjanes disponibles. Haurà de vigilar el possible canvi a cultius que puguen suposar majors requeriments d'aigua. Es tindrà en compte que els efectes del canvi climàtic en la conca del Tajo poden limitar els recursos reals disponibles per a reg per la qual cosa és necessari que es complisquen aquestes vigilàncies i limitacions. El canvi del sistema de reg no haurà de suposar efectes sobre el sòl pel que hauran de establir mesures preventives a l'efecte d'evitar efectes ambientals significatius com ara el manteniment de vegetació adventícia, la incorporació de les restes de poda al terreny, etc  
Quant als reguerons que deixaran de tindre funcionalitat, el promotor indica que es mantindran fins que es finalitze la modernització i s'integren en la superfície de cultiu si bé haurà de tenir l'indicat en l'informe en matèria de patrimoni, mesures que a més de la preservació del patrimoni cultural, contribuiran a la connectivitat ecològica del territori.  
  
Efectes acumulatius i sinèrgics: Esmentades les resolucions de 15 de febrer de 2008 i 3 de desembre de 2007 en la qual es té en compte els possibles efectes sinèrgics del conjunt de la modernització dels Regadius del marge esquerre del Vinalopó, tenint en compte que en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou la valoració del seguiment de les aigües subterrànies i està previst en fases posteriors del projecte, la instal·lació de diversos sensors que permetran valorar el consum d'aigua i la possible contaminació difusa per nitrats, es considera que el seguiment de l'estat de la massa d'aigua subterrània associada a la modernització pot realitzar segons l'exposat en la Resolució de 3 de desembre de 2007 i la resta de mesures futures d'aplicació.  
D'altra banda, el promotor considera inexistent en les fases ja modernitzades els efectes de la pèrdua de funcionalitat i desaparició dels reguerons si bé el promotor no especifica si es refereix només a aquestes en el sentit estricte de la paraula o si es refereix a altres estructures de major entitat. En aquest últim cas, es recorda que haurà de complir el que a aquest efecte indica l'òrgan competent en Patrimoni Cultural, mesura que contribueix a la connectivitat ecològica dels diversos espais evitant la generació d'efectes acumulatius i, si s'escau, sinèrgics.  
  
Conclusió  
El projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte d'Obres de consolidació i modernització del regadiu del tercer canal de Llevant. Sectors 1 al 10. constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf 1c) 1r del grup 1 del seu annex II.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tots aquests antecedents, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, en ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que el Projecte d'obres de consolidació i modernització del regadiu del tercer canal de Llevant. Sectors 1 al 10, promogut per la Comunitat General de Regants del marge esquerre del Segura, en els termes municipals d'Elx i Crevillent sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes del present informe, en particular:  
1. Mesures preventives de caràcter general:  
a) Patrimoni cultural: S'observaran les mesures incloses en la memòria d'impacte patrimonial i el que es disposa en l'informe de l'òrgan competent en cultura i el contingut íntegre de la qual es pot consultar en la pàgina d'internet d'aquesta Conselleria accedint al corresponent expedient, dels quals es resumeix el següent: realització d'un seguiment arqueològic en la fase d'obres, abalisat dels elements etnològics inclosos en la zona de la modernització que puguen ser afectats per les obres evitant la disposició de zones d'amàs de materials o similar en la rodalia d'aquests elements, evitar l'afectació per les obres a les estructures tradicionals de reg així com els assuts del Moro i del Francés havent de fer el seguiment dels desbrossaments i posterior abalisat. En la mesura que siga possible es conservaran els murs de pedra en sec i es conservaran les peces de suport de partidors, cadirats i es conservarà el ruló d'era.  
b) Arbratge monumental: S'abalisarà el perímetre de protecció dels arbres inclosos en el catàleg d'arbres monumentals i singulars de la Comunitat Valenciana segons s'estableix en el Decret 154/2018 pel qual es desenvolupa la Llei 4/2006, del patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions administratives, en el cas que procedisquen.  
c) Riscos: El projecte haurà d'incorporar el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants establit en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat i es compliran de manera estricta les seues determinacions.  
  
S'aplicaran les mesures que procedisquen quant a adequació d'infraestructures en zones inundables, establides en el Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana.  
  
S'aplicarà la normativa sismoresistent en les construccions que, per les seues característiques, ho requerisquen.  
d) Vies pecuàries: Els capçals de reg i altres infraestructures de reg elevades no podran ocupar l'ample de les vies pecuàries existents en l'àmbit de la modernització pel que se situaran segons el que a aquest efecte considere l'òrgan competent. Respecte a les infraestructures enterrades, serà l'òrgan competent qui determine la viabilitat o condicions en la fase d'execució i funcionament de les obres.  
e) En matèria d'aigües: Es reflectirà en els corresponents títols concessionals la disminució de la utilització de l'aigua per a reg. Qualsevol actuació que poguera suposar un canvi en les característiques essencials o condicions de la concessió haurà de disposar d'autorització prèvia de l'òrgan de conca.  
En l'àmbit de la modernització s'haurà de garantir l'existència d'un sistema de mesurament de cabals derivats a l'entrada de la séquia adaptat a les especificacions que li siguen aplicable a l'aprofitament segons l'Ordre ARM 1312/2009 de 20 de maig, pel qual es regulen els sistemes per al control efectiu de volums utilitzats pels aprofitaments d'aigua del domini públic hidràulic, dels retorns al mencionat domini públic hidràulic i dels abocaments a aquest.  
  
2. Mesures preventives en fase d'obres:  
a) Gestió de residus: S'habilitaran contenidors per a l'emmagatzematge de residus segons la seua naturalesa que es destinaran a gestor autoritzat.  
En el cas que siga necessària la utilització de formigó, la neteja de les canaletes de les formigoneres podrà realitzar en zona d'obra mitjançant l'aplicació de mesures preventives. No s'admetrà la neteja de cisternes de formigoneres en la zona d'obres, neteja que haurà de ser realitzada en la planta corresponent de formigó.  
b) Vies pecuàries: Amb independència de les autoritzacions sectorials d'aplicació, en la fase d'obres es garantirà el trànsit ramader, així com els usos complementaris previstos en la legislació sectorial.  
c) Fauna: Haurà de tenir en la instal·lació de canonades que comporten rases d'entitat, habilitar rampes o similar que permeta la fuita de la fauna atrapada.  
3. Mesures preventives en la fase de funcionament:  
a) La Comunitat de Regants promourà a través dels mitjans de què dispose (pàgina web, mitjançant activitats de formació, etc.), la realització de bones pràctiques ambientals dirigides a evitar la degradació del sòl, així com una racional aplicació de fitosanitaris.  
b) Atés que tot l'àmbit de reg està en zona vulnerable a la contaminació per nitrats d'aigües superficials i subterrànies serà d'obligat compliment pels agricultors el Codi de &ones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana aprovat per Ordre 10/2018 de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. En el cas que s'establisca una fertirrigació mancomunada, serà la CR la responsable del seu compliment en el que li corresponga.  
  
c) La Comunitat de Regants haurà de vigilar que els cabals emprats no superen els cabals previstos en el projecte. Per a evitar que la modernització produïsca un efecte rebote amb la intensificació de cultius o la plantació de cultius amb majors requeriments d'aigua, haurà d'informar els usuaris, almenys anualment, sobre límits de consum i sobre els cultius que s'adapten als consums previstos.  
  
  
Segon  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, en el seu cas, d'autorització del projecte.  
  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 29 de maig de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9649, del 27-07-2023 (2023/7918)

RESOLUCIÓN de 29 de mayo de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de obras de consolidación y modernización del regadío del tercer canal de Levante. Sectores 1 al 10, de los términos municipales de Elche y Crevillente. Expediente: (2111505) 173/2021/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9649

Fecha DOGV
:   27-07-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/7918

CVE


Fecha del documento
:   29-05-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 29 de mayo de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de obras de consolidación y modernización del regadío del tercer canal de Levante. Sectores 1 al 10, de los términos municipales de Elche y Crevillente. Expediente: (2111505) 173/2021/AIA. [2023/7918]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (2111505) 173/2021/AIA.  
Título: Obras de consolidación y modernización del regadío del tercer canal de Levante. Sectores 1 al 10.  
Titular: Comunidad General de Regantes de la margen izquierda del Segura.  
Órgano sustantivo: (2021/57874H) Ayuntamiento de Elche.  
Localización: Elx, Crevillent.  
  
Antecedentes y tramitación administrativa  
Como antecedentes ambientales relacionados con el proyecto objeto de valoración ambiental, se cita (entre otros) los siguientes:  
Con fecha de 3 de diciembre de 2007, la Secretaría General para la Prevención de la Contaminación y el Cambio climático formuló declaración de impacto ambiental al proyecto de mejora y modernización de regadíos de la Comunidad General de Regantes, Riegos de Levante, margen izquierda del Segura, sector I en los términos municipales de Elche y Crevillente, en superficie lindante con el Parque Natural del Hondo.  
Con fecha de 15 de febrero de 2008, la Secretaría General para la Prevención de la Contaminación y el Cambio Climático formuló declaración de impacto ambiental al proyecto de mejora y modernización de regadíos de la Comunidad General de Regantes, Riegos de Levante (izquierda del Segura). Primero de Levante. Sectores margen izquierda del Vinalopó (sectores 13 a 31) en los términos municipales de Santa Pola y Elche.  
El proyecto propuesto en los términos municipales de Elx y Crevillent supone una nueva fase del proyecto global de modernización de los regadíos gestionados por la Comunidad General de Riegos de Levante.  
La tramitación administrativa del procedimiento actual se inició el 23 de noviembre de 2021, fecha en la que el Ayuntamiento de Elche remite a este órgano ambiental proyecto, estudio de impacto ambiental y solicitud del promotor de evaluación de impacto ambiental por el trámite simplificado a los efectos del inicio del procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha de 16 de febrero de 2022 se indica al órgano sustantivo la necesidad de que el promotor amplíe la información contenida en la documentación ambiental, aportando la siguiente documentación: Características principales de la red de transporte al objeto de valorar todas las actuaciones que suponen el proyecto de modernización, la totalidad del proyecto de modernización, indicación de las dotaciones hídricas medias en la zona a modernizar, análisis de las repercusiones del proyecto sobre las masas de agua subterráneas, entre otros. El requerimiento que fue atendido el 27 de julio de 2022.  
El 25 de noviembre de 2022 se inicia el trámite de consultas establecido en el artículo 46 de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental. Se realizaron las siguientes consultas:  
- Ayuntamiento de Crevillent.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Confederación Hidrográfica del Segura.  
- Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos.  
- Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000.  
El resultado de la fase de consultas ha sido el siguiente:  
El 19 de diciembre de 2022 la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Segura emite informe en el que se indica que parte de las actuaciones están localizadas en el ámbito de la Demarcación Hidrográfica del Segura donde se encuentran los siguientes aprovechamientos:  
- Aprovechamiento núm. 7.309 con un volumen anual autorizado de 77.682.031 m³ de aguas procedentes del río Segura, con toma en la margen izquierda a través del Azud de San Antonio y de azarbes (6), para riego de una superficie bruta de 25.092,86 ha.  
- Zona regable con aguas del trasvase Tajo-Segura que se considera reconocida, estando la distribución del volumen en el art.14.8d) del Real decreto 1/2016, de 8 de enero, por el que se aprueba el Plan hidrológico de la demarcación del Segura y en concreto, una asignación máxima de 77.512.272 m³/año para riego de una superficie bruta de 25.092,86 ha.  
El informe indica que siendo el ahorro del agua de riego del 29,9 %, este debería quedar reflejado en los títulos concesionales, en caso de quedar acreditado dicho ahorro.  
Por último informa que cualquier actuación que pudiera suponer un cambio en las características esenciales o condiciones de la concesión deberá disponer de autorización previa de este organismo conforme al art. 144 del RDPH y que deberá garantizar que existe un sistema de medición de caudales derivados a la entrada de la acequia adaptado, en caso de no estarlo ya, a las especificaciones que le sean de aplicación al aprovechamiento según la Orden ARM 1312/2009 de 20 de mayo, por el que se regulan los sistemas para el control efectivo de volúmenes utilizados por los aprovechamientos de agua del dominio público hidráulico, de los retornos al citado dominio público hidráulico y de los vertidos al mismo.  
El 19 de abril de 2023 la dirección de los parques naturales del sur de Alicante informa: Se emite el presente informe referido a la afección al ámbito territorial del Plan de ordenación de los recursos naturales del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante, regulado por el Decreto 31/2010, de 12 de febrero, del Consell, en adelante PORN y al Plan rector de uso y gestión del Decreto 232/1994, de 8 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba definitivamente el Plan rector de uso y gestión del paraje natural de la Comunitat Valenciana del Fondo en adelante PRUG del Fondo. Visto el expediente de referencia, Se informa: no se afecta a ningún espacio natural protegido ni es de aplicación la normativa de PRUG y PORN del parque natural de El Fondo.  
El expediente incluye informe del 25 de octubre de 2022 de la Dirección General de Cultura y Patrimonio a los efectos patrimoniales del artículo 11 de la Ley 4/1998, con carácter favorable siempre que se lleven a cabo las medidas preventivas incluidas en el informe.  
El 10 de mayo de 2023 el Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000 remite informe en el que indica que la ubicación del proyecto no coincide con ningún espacio de la Red Natura 2000. Realizada la consulta a la base de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana, no se han detectado especies prioritarias en el ámbito del proyecto. Por lo tanto, se considera que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la citada red.  
Los informes emitidos proporcionan suficientes elementos de juicio para resolver por lo que se prosigue con el procedimiento.  
  
Criterios ambientales  
Para la emisión del presente informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, se han tenido en cuenta los criterios del anexo III de la misma.  
Características del proyecto  
La Comunidad de Regantes (CR) propone la modernización de 1.175,36 ha de regadío en el término municipal de Elche y Crevillent. La CGR, además de las concesiones indicadas por la Confederación Hidrográfica del Segura (CHS), dispone de una autorización temporal de captación de aguas superficiales del efluente de la EDAR Rincón de León, con una dotación de 2,75 hm³ al año para su aplicación en el ámbito de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ). La entidad de riego dispone de unas dotaciones por ha y año de 3.251,62 m³.  
La problemática principal que actualmente padece la CR es la obsolescencia de las instalaciones con continuas roturas de tuberías y déficit de recursos hídricos. Por ello se promueve un proyecto de modernización del regadío que permitirá un ahorro de agua estimado de más del 29 % y el control de su consumo a través del cambio de sistema de riego a manta por riego de alta frecuencia (goteo) con la instalación de las conducciones, cabezales y otros elementos. El proyecto comprende lo siguiente:  
- Red en alta: Consiste en la instalación de una conducción enterrada por caminos excepto en el cruce de barrancos de unos 11,29 km de tuberías de diámetros comprendidos entre 200 y 900 mm que se inicia en el término municipal de Crevillent, en las inmediaciones del Canal del Tercero de Levante.  
- Cabeceras: Cámaras que albergan las instalaciones hidráulicas de control de inicio de cada sector de riego. Se trata de edificaciones con cubierta a un agua de unos 12,71 m². El suministro de energía a los sensores y receptores se realizará mediante placas fotovoltaicas y acumulador.  
- Redes de distribución: Se han diseñado 10 redes enterradas para el suministro de 420 hidrantes y 1.484 tomas. Estas redes estarán formadas por tuberías de PVC-O PN-12,5 (caminos no asfaltados) y de PE100PN10 (caminos asfaltados) con diámetros comprendidos entre 90 y 500 mm y longitud total aproximada de 64,2 km.  
- Instalación de válvulas de seguridad y aireación.  
- Hidrantes: Construidos con elementos prefabricados de hormigón. En su interior se ubicarán hasta 4 tomas junto con las válvulas correspondientes y elementos de telemedida y telecontrol.  
- Tomas a los recintos: Tuberías de pequeño diámetro enterradas con origen en los hidrantes y destino en los recintos (red en baja) con longitud total aproximada de 66,78 km.  
- Reposición de los elementos afectados.  
- Instalación de elementos de telemedida y telecontrol en cada una de las cabeceras y tomas ubicadas en los hidrantes.  
Ubicación del proyecto  
En el término municipal de Elche las parcelas objeto de modernización se ubican en suelo no urbanizable con uso permitido, el agrícola. En el término municipal de Crevillent la modernización se efectúa en suelo no urbanizable común de usos mixtos no resultando incompatibles las actuaciones con los usos del suelo previstos.  
La zona de actuación queda emplazada principalmente en la unidad hidrogeológica 070.036 Vegas Media y Baja del Segura y en menor medida en la unidad 080/190. La primera ubicada en la demarcación del Segura y la segunda en la del Júcar.  
A nivel hidrogeológico y por su proximidad al Parque Natural del Hondo es la masa 070.036 la más sensible. La modernización se sitúa en la Vega Baja del Segura, zona con escasa relevancia en cuanto a la influencia de los retornos de riego en el Hondo, ya que el intercambio con el acuífero exterior se produce a través de la zona media.  
En cuanto a la flora y fauna, en el estudio de impacto ambiental, y consultado el Banco de datos de biodiversidad (BDB) a escala 10 x 10 se han encontrado citas de especies prioritarias de flora y fauna tales como: Limonium bellidifolium, Argyrolobium iniflorum, Launaea lanífera, Acrocephalus melanopogon, Aquila fasciata, Burhinus oedicnemus, Charadrius alexandrinus, Circus pygargus, Egretta alba, etc.  
Los espacios naturales protegidos parque natural/zona húmeda protegida/Red Natura 2000 del Fondo d'Elx-Crevillent y Lagunas de Santa Pola se encuentran a más de 2,5 km de la zona objeto de modernización.  
En el perímetro de la zona de obras se localizan las siguientes vías pecuarias: Cordel de Boch, Colada de Santa Pola, Canyada d'Oriola a Alacant, Assagadores de Crevillent a Santa Pola, de Santa teresa, dels Marxants, de S. Vicent, d'Elx a la Baia. Las redes de riego cruzarán u ocuparán las vías pecuarias en subterráneo. Los cabezales de riego se situarán junto a la Colada de Santa Pola y el Assagador de Crevillent a Santa Pola.  
Según el Atlas de los paisajes españoles, la zona de riego se enmarca en el tipo de paisaje con código 64.16 Llanos y glacis litorales y prelitorales, en la Unidad de Paisaje Campo de Elche; Subtipo de paisaje Mediterráneo; Asociación Llanos litorales peninsulares. No se localiza en el ámbito ningún paisaje de relevancia regional identificado en la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana.  
En el ámbito del proyecto se localizan terrenos forestales comunes según PATFOR (Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana) cuya vegetación es propia de ambientes áridos y salinos.  
Se localizan en el ámbito diversos árboles monumentales que gozan de protección según la Ley 4/2006, de 19 de mayo, de la Generalitat, de patrimonio arbóreo monumental de la Comunitat Valenciana. El más cercano a la zona de actuación es el Eucalyptus globulus en la partida de los Albazares (Elche).  
Geomorfológicamente, el territorio analizado se caracteriza por la tipología plana, con presencia de elevaciones montañosas al noroeste de la zona de actuación alejada de la misma. Esta superficie llana, únicamente se ve alterada por el encajamiento de barrancos y acequias que definen un espacio agrícola monocromático, como es en este caso el de cítricos, por lo que este paisaje se caracteriza por su fuerte componente antrópico.  
El término de Elche, es una zona muy rica en yacimientos arqueológicos encontrándose en el ámbito de las obras el BIC del yacimiento de L'Alcudia. Numerosos vestigios de adscripción iberorromana se han localizado asociadas a este yacimiento. Destaca también numerosos elementos del patrimonio cultural etnológico (casas, acequias, etc) y caminos ancestrales como las vías pecuarias descritas y el paso de la vía augusta al oeste del yacimiento de L'Alcudia.  
Referente a los riesgos, no se localiza en el área riesgo de deslizamiento o desprendimiento. Existe peligrosidad de nivel 1 por inundación en el cauce del río Vinalopó. En el resto de zonas donde existe este tipo de riesgo con diferentes niveles de peligrosidad, el riesgo viene asociado a la existencia de barrancos y zonas de flujo de escorrentías.  
Toda la zona de riego está incluida como zona vulnerable a la contaminación de las aguas por nitratos.  
Características del potencial impacto  
- Fase de obras  
Las acciones del proyecto que pueden generar efectos ambientales son el despeje y desbroce del terreno, movimientos de tierra y la ejecución de demoliciones que pueden producir efectos ambientales sobre la calidad del aire debido a la generación de ruido, la emisión de polvo a la atmósfera y emisión de gases contaminantes debido al tránsito y trabajos ejecutados por la maquinaria de obras. Con el fin de evitar la aparición de efectos ambientales significativos, antes del inicio de las obras se comprobará que la maquinaria de obras y vehículos hayan pasado sus correspondientes inspecciones técnicas, se procederá a la estabilización de pistas y zonas de acceso y al regado de la zona de obras. Dado que el efecto será temporal y recuperable, el impacto se valora como compatible.  
Al objeto de evitar impactos sobre el suelo y agua, las infraestructuras auxiliares de obra se ubicarán alejadas de lugares protegidos, o corrientes de agua, la maquinaria contará con sus correspondientes revisiones, se dispondrá de una zona que será utilizada para realizar las labores de repostaje y reparación y mantenimiento de la maquinaria de obra.  
Todos los residuos inertes y peligrosos generados durante la fase de ejecución del proyecto deberán ser convenientemente almacenados y derivados a gestor autorizado.  
A la finalización de las obras se descompactará el suelo de las zonas utilizadas como áreas de acopio, parques de maquinaria y otras instalaciones.  
Se producirá afección en el cruce de cauces hídricos que deberá contar con autorización del órgano de cuenca. En cualquier caso, el cruce con el río Vinalopó se produce por zona antropizada y, en el caso del barranco del Barranc dels Arcs, el cruce se produce por camino.  
  
En estas zonas se localizan zonas con peligrosidad por inundación de diversos niveles. Los elementos de telemedida y telecontrol que se han proyectado dentro de estas zonas se plantean con las características necesarias para que en el caso de inundación puedan seguir funcionando. Las conducciones de riego y otras infraestructuras que se ubiquen en zonas inundables deberán adaptarse en los aspectos que proceda con el fin de cumplir con la normativa del Plan de acción territorial para la prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.  
Si bien el estudio de impacto ambiental no lo contempla, existe elevado riesgo sísmico en la zona, por lo que las infraestructuras que lo requieran deberán cumplir con la normativa sismorresistente.  
Respecto al riesgo de incendios forestales, deberán cumplirse las determinaciones del  
Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
No se producirá afección a la flora debido a que el trazado de las tuberías se ha dispuesto por caminos si bien resultará necesario balizar la zona de obras con el fin de que la maquinaria no afecte a la vegetación colindante. Se balizarán asimismo los ejemplares de interés. Al respecto, debido a la presencia de árboles catalogados en el ámbito de la modernización, el balizado comprenderá al menos el perímetro de protección establecido en el Decreto 154/2018 por el que se desarrolla la Ley 4/2006, del patrimonio arbóreo monumental de la Comunitat Valenciana, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones administrativas que procedan.  
Si bien según informe del órgano competente no se han localizado en las cuadrículas 1 x 1 del BDB especies prioritarias, se deberán adoptar las medidas de carácter general propuestas por el promotor tales como el cierre de tuberías al final de la jornada de trabajo y deberá tenerse en cuenta en la instalación de tuberías que comporten zanjas de entidad, la necesidad de habilitar rampas o similar que permita el escape de la fauna atrapada.  
En la instalación de las conducciones de riego serán afectadas vías pecuarias como la Colada de Santa Pola por cruce u ocupación directa, fase de las obras en las que se deberá garantizar el uso ganadero y otros usos complementarios establecidos en la legislación vigente. Debido a la cercanía de los nuevos cabezales de riego a la Colada de Santa Pola, sus ubicaciones finales deberán respetar la anchura de la vía de acuerdo con lo que al efecto determine el órgano competente en su protección. Este mismo criterio se empleará en la ubicación de cualquier infraestructura que pueda afectar a las vías pecuarias que discurren en el ámbito. Todo ello de manera independiente a las autorizaciones o permisos que puedan proceder.  
En relación con el patrimonio cultural, y analizada la memoria de impacto patrimonial, el órgano competente en Patrimonio cultural considera que, tras la prospección de cobertura total de la superficie afectada por el proyecto, no existe afecciones al patrimonio de carácter arqueológico o arquitectónico proponiéndose el seguimiento arqueológico de la fase de obras.  
Respecto al patrimonio etnológico, se destaca la afección a vías pecuarias y caminos ancestrales como el Camí Vell de Crevillent por lo que, si en el desarrollo de las obras se observa la existencia de alguna calzada, se paralizarán las obras hasta su estudio.  
En cuanto a los sistemas de riego, el desarrollo del proyecto supone un abandono definitivo en cuando a su uso. Las acequias, cadiretas, acueductos, etc. aunque en algún caso vayan a dejar de estar en servicio, no deberán recibir afección por parte de las obras propuestas y, de serlo, deberán reponerse adecuadamente (Sèquia de Cunyera y motor y balsa, Sèquia de Saóni, Canal de Riegos de Levante y partidores, Sèquia Palonga, Canal de Riego y Acueducto del Canal del Progreso, de Les Monges, acueducto del Barranc de Barbasena, Aqüeducte dels Arquets, Canal de Albatera y Aqüeducte a casa Zofrana). Tampoco deberán ser afectados los azudes «del moro» y «del Francés». Para poder identificarlos adecuadamente, el órgano competente en cultura propone seguimiento a los desbroces del entorno de Assut del Moro y su posterior balizado. En otro orden de cosas, las piezas de soporte de cadiretas y partidores de sillería que se han observado en algunos puntos no deberán ser afectados evitando su traslado a vertedero en el caso de la cadireta de arenisca, por lo que será balizada adecuadamente.  
Los dos muros de mampostería en seco existentes en el ámbito de proyecto deberán ser conservados in situ en la medida de lo posible. Si por alguna circunstancia resulta necesario desmantelar alguno, sería recomendable reservar sus piedras para eventuales reposiciones. Los extremos de las estructuras que resulten afectadas deberán repararse adecuadamente en técnica y materiales apropiados, para evitar el deterioro posterior.  
Las viviendas tradicionales y otras construcciones recibirán afección visual pero no directa por lo que se considera suficiente su balizado y evitar la instalación de zonas de acopio temporal en sus inmediaciones (Antiguas escuelas, Fabriqueta de Aguardiente, Casa de los cuatro Soles, etc).  
El rulo de era tangente al paso de la obra deberá ser balizado para evitar su pérdida entre los materiales desalojados por la excavación de la zanja de proyecto.  
Respecto al paisaje, en general no se esperan efectos relevantes. No obstante, se plantarán árboles o arbustos en las inmediaciones de los cabezales de riego y, en su caso, hornacinas de riego.  
- Fase de funcionamiento:  
Se puede producir contaminación de la atmósfera a causa de la aplicación de fitosanitarios por lo que deberán seguirse medidas preventivas generales en su aplicación. El promotor indica que se seguirá el Código de buenas prácticas agrícolas de la Comunitat Valenciana siendo su cumplimiento una obligación al estar incluida la zona que se pretende modernizar en zona vulnerable a la contaminación por nitratos.  
Como efectos positivos de la modernización se citan los siguientes: disminución de 71,29 t/año de CO2 emitido a la atmósfera debido a la desaparición del consumo de energía consumida en los bombeos y una desaparición del ruido producido considerándose un impacto positivo y permanente, cese de extracción de las aguas actualmente captadas en el Azud de San Antonio (rio Segura) y en los 7 azarbes (ver concesión) ya que las aguas se suministrarán desde el acueducto Tajo-Segura, ahorro en el consumo de agua de hasta un 29 % generándose un impacto positivo medio - alto y permanente. De la misma forma que la modernización genera un impacto positivo por liberar caudal y aumentar el disponible en el río y azarbes, directamente también lo genera en el Parque Natural del Hondo al poderse aprovechar de esta mayor disponibilidad. Otros impactos positivos que se esperan son la posibilidad de integrar los caudales de la EDAR de Rincón de León en el sistema, la utilización de aguas de mayor calidad permite evitar realizar los riegos de lavado disminuyendo el consumo de agua, la disminución de nutrientes y sales en el punto de vertido.  
En la zona modernizada puede producirse un incremento de la ETP (evapotranspiración potencial). No obstante, el ahorro generado sería superior al incremento de las necesidades de agua.  
Según se ha indicado en la zona de modernización no se producen retornos de riego al acuífero 070.036, aspecto constatado por los piezómetros instalados al efecto como medida preventiva en fases anteriores de la modernización de los regadíos de la CGR. Por otro lado, el Plan hidrológico del Segura 2021-2027, asigna al Parque Natural del Hondo 4,03 hm³/año, del río Segura y de los azarbes por lo que no se esperan efectos ambientales en la zona húmeda.  
Al objeto de procurar un ahorro efectivo del agua, y que el objetivo del proyecto responda a lo esperado, el promotor realizará un buen mantenimiento de la red y en caso necesario se procederá a su modificación, se implantará un conjunto de sistemas y programas dirigidos a digitalizar el riego lo que permitirá asignar a cada regante el cupo de agua que le corresponde por superficie útil y cultivo, controlar que al agua suministrada no excede del cupo, lanzar avisos a los regantes que excedan o estén cercanos a exceder el cupo al objeto del cierre de tomas.  
En este sentido debe indicarse que al objeto de no generar efectos ambientales significativos a causa del efecto rebote, la CR deberá, en la vigilancia del agua suministrada, tener en cuenta las dotaciones medias disponibles. Deberá vigilarse el posible cambio a cultivos que puedan suponer mayores requerimientos de agua. Se tendrá en cuenta que los efectos del cambio climático en la cuenca del Tajo pueden limitar los recursos reales disponibles para riego por lo que es necesario que se cumplan estas vigilancias y limitaciones. El cambio del sistema de riego no deberá suponer efectos sobre el suelo por lo que deberán establecerse medidas preventivas a los efectos de evitar efectos ambientales significativos tales como el mantenimiento de vegetación adventicia, la incorporación de los restos de poda al terreno, etc.  
  
En cuanto a las regueras que dejarán de tener funcionalidad, el promotor indica que se mantendrán hasta que se finalice la modernización y se integren en la superficie de cultivo si bien deberá tenerse en cuenta lo indicado en el informe en materia de patrimonio, medidas que además de la preservación del patrimonio cultural, contribuirán a la conectividad ecológica del territorio.  
Efectos acumulativos y sinérgicos: Citadas las Resoluciones de 15 de febrero de 2008 y 3 de diciembre de 2007 en la que se tiene en cuenta los posibles efectos sinérgicos del conjunto de la modernización de los regadíos de la margen izquierda del Vinalopó, teniendo en cuenta que en el estudio de impacto ambiental se incluye la valoración del seguimiento de las aguas subterráneas y está previsto en fases posteriores del proyecto, la instalación de diversos sensores que permitirán valorar el consumo de agua y la posible contaminación difusa por nitratos, se considera que el seguimiento del estado de la masa de agua subterránea asociada a la modernización puede realizarse según lo expuesto en la Resolución de 3 de diciembre de 2007 y el resto de medidas futuras de aplicación.  
Por otro lado, el promotor considera inexistente en las fases ya modernizadas los efectos de la pérdida de funcionalidad y desaparición de las regueras si bien el promotor no especifica si se refiere solo a estas en el sentido estricto de la palabra o si se refiere a otras estructuras de mayor entidad. En este último caso, se recuerda que deberá cumplirse lo que al efecto indica el órgano competente en patrimonio cultural, medida que contribuye a la conectividad ecológica de los diversos espacios evitando la generación de efectos acumulativos y, en su caso, sinérgicos.  
  
Conclusión  
El proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El Proyecto de obras de consolidación y modernización del regadío del tercer canal de Levante. sectores 1 al 10. constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre, en concordancia con el epígrafe 1c) 1º del grupo 1 de su anexo II.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar que el Proyecto de obras de consolidación y modernización del regadío del tercer canal de Levante. Sectores 1 al 10, promovido por la Comunidad General de Regantes de la margen izquierda del Segura, en los términos municipales de Elx y Crevillent sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1. Medidas preventivas de carácter general:  
a) Patrimonio cultural: Se observarán las medidas incluidas en la memoria de impacto patrimonial y lo dispuesto en el informe del órgano competente en cultura y cuyo contenido íntegro se puede consultar en la página de internet de esta Conselleria accediendo al correspondiente expediente, de las que se resume lo siguiente: realización de un seguimiento arqueológico en la fase de obras, balizado de los elementos etnológicos incluidos en la zona de la modernización que puedan ser afectados por las obras evitando la disposición de zonas de copio de materiales o similar en las cercanías de estos elementos, evitar la afección por las obras a las estructuras tradicionales de riego así como los azudes del Moro y del Francés debiendo hacerse el seguimiento de los desbroces y posterior balizado. En la medida de lo posible se conservarán los muros de piedra en seco y se conservarán las piezas de soporte de partidores, sillerías y se conservará el rulo de era.  
b) Arbolado monumental: Se balizará el perímetro de protección de los árboles incluidos en el catálogo de árboles monumentales y singulares de la Comunitat Valenciana según se establece en el Decreto 154/2018 por el que se desarrolla la Ley 4/2006, del patrimonio arbóreo monumental de la Comunitat Valenciana, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones administrativas, en el caso que procedan.  
c) Riesgos: El proyecto deberá incorporar el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat y se cumplirán de manera estricta sus determinaciones.  
Se aplicarán las medidas que procedan en cuanto a adecuación de infraestructuras en zonas inundables, establecidas en el Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.  
Se aplicará la normativa sismorresistente en las construcciones que, por sus características, lo requieran.  
d) Vías pecuarias: Los cabezales de riego y otras infraestructuras de riego elevadas no podrán ocupar el ancho de las vías pecuarias existentes en el ámbito de la modernización por lo que se ubicarán según lo que al efecto considere el órgano competente. Respecto a las infraestructuras enterradas, será el órgano competente quién determine la viabilidad o condiciones en la fase de ejecución y funcionamiento de las obras.  
e) En materia de aguas: Se reflejará en los correspondientes títulos concesionales la disminución de la utilización del agua para riego; Cualquier actuación que pudiera suponer un cambio en las características esenciales o condiciones de la concesión deberá disponer de autorización previa del órgano de cuenca.  
En el ámbito de la modernización se deberá garantizar la existencia de un sistema de medición de caudales derivados a la entrada de la acequia adaptado a las especificaciones que le sean de aplicación al aprovechamiento según la Orden ARM 1312/2009 de 20 de mayo, por el que se regulan los sistemas para el control efectivo de volúmenes utilizados por los aprovechamientos de agua del dominio público hidráulico, de los retornos al citado dominio público hidráulico y de los vertidos al mismo.  
2. Medidas preventivas en fase de obras:  
a) Gestión de residuos: Se habilitarán contenedores para el almacenamiento de residuos según su naturaleza que se destinarán a gestor autorizado.  
En el caso que sea necesaria la utilización de hormigón, la limpieza de las canaletas de las hormigoneras podrá realizarse en zona de obra mediante la aplicación de medidas preventivas. No se admitirá la limpieza de cubas de hormigoneras en la zona de obras, limpieza que deberá ser realizada en la planta correspondiente de hormigón.  
b) Vías pecuarias: Con independencia de las autorizaciones sectoriales de aplicación, en la fase de obras se garantizará el tránsito ganadero, así como los usos complementarios previstos en la legislación sectorial.  
c) Fauna: Deberá tenerse en cuenta en la instalación de tuberías que comporten zanjas de entidad, habilitar rampas o similar que permita el escape de la fauna atrapada.  
3. Medidas preventivas en la fase de funcionamiento:  
a) La Comunidad de Regantes promoverá a través de los medios de que disponga (página web, mediante actividades de formación, etc) la realización de buenas prácticas ambientales dirigidas a evitar la degradación del suelo, así como una racional aplicación de fitosanitarios.  
b) Dado que todo el ámbito de riego está en zona vulnerable a la contaminación por nitratos de aguas superficiales y subterráneas será de obligado cumplimiento por los agricultores, el Código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana aprobado por Orden 10/2018 de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. En el caso que se establezca una fertirrigación mancomunada, será la CR la responsable de su cumplimiento en lo que le corresponda.  
c) La Comunidad de Regantes deberá vigilar que los caudales empleados no superan los caudales previstos en el proyecto. Para evitar que la modernización produzca un efecto rebote con la intensificación de cultivos o la plantación de cultivos con mayores requerimientos de agua, deberá informar a los usuarios, al menos anualmente, sobre límites de consumo y sobre los cultivos que se adaptan a los consumos previstos.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 29 de mayo de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML