Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6313, del 19-07-2010 (2010/8136)

RESOLUCIÓ de 2 de juliol de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Algimia de Almonacid, Almassora, Castelló de la Plana, Zorita del Maestrazgo, Quart de Poblet, Rojales, Los Montesinos i Torrevieja.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6313

Data del DOGV
:   19-07-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/8136

CVE


Data del document
:   02-07-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Algimia de Almonacid](javascript:void(0))
    * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Zorita del Maestrazgo](javascript:void(0))
    * [Rojales](javascript:void(0))
    * [Montesinos, los](javascript:void(0))
    * [Quart de Poblet](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 de juliol de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Algimia de Almonacid, Almassora, Castelló de la Plana, Zorita del Maestrazgo, Quart de Poblet, Rojales, Los Montesinos i Torrevieja. [2010/8136]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 288/04-AIA Algimia de Almonacid, 332/06-AIA Almassora, Castelló de la Plana, 090/05-AIA Zorita del Maestrazgo, 095/06-AIA Quart de Poblet, i 161/07-AIA Rojales, Los Montesinos, Torrevieja.  
València, 2 de juliol de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 288/2004-AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana  
Promotor: Ajuntament d'Algimia de Almonacid (Castelló)  
Autoritat substantiva:Ajuntament i CTU  
Localització: al vessant occidental de la Serra d'Espadà, i ocupa part de la Vall de Almonacid.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objectiu del Pla general d'ordenació urbana presentat és l'actualització del planejament vigent i la definició d'un nou model d'ordenació de l'evolució urbanística del municipi.  
El model territorial vol respondre a un municipi amb decreixement poblacional en el qual, no obstant això, hi ha demanda de sòl nou, bàsicament amb destinació a habitatge de segona residència i, en molta menor proporció, per a activitats econòmiques. Les possibilitats de creixement del municipi estan fortament condicionades per la topografia del terreny, infraestructures, accidents del terreny i per la necessitat de protecció dels espais naturals circumdants ja establida pels instruments supramunicipals.  
Es pretén evitar expressament un possible desenvolupament desequilibrat amb la prolongació de la travessia de la carretera de Matet, per tant, la previsió és completar la trama: per un costat amb sòl residencial cap al sud-est consolidant el front cap a la futura variant de la carretera CV-215 com a vora, tancant les illes que hi ha i eliminar l'efecte "posteriors" i amb dos sectors de sòl urbanitzable amb ordenació detallada, a l'un i l'altre costat de l'accés previst a la població des de la variant.  
D'altra banda, cap al nord-oest, a l'altra banda de l'actual carretera, es classifiquen com a sòl urbà franges de terreny classificades ja actualment com a tals, i com a urbanitzable sense ordenació detallada terrenys actualment urbans però sense edificar ni urbanitzar, i es completa el sector amb altres terrenys abancalats.  
El sòl no urbanitzable està molt determinat ja que la totalitat del terme municipal està inclòs en l'àmbit del PORN de la Serra d'Espadà, i es classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció l'inclòs en totes les categories del PORN.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. Algimia de Almonacid, amb una superfície de 2.045 ha, és un municipi que es localitza a la província de Castelló, a la comarca de l'Alt Palància. Està situat al vessant occidental de la Serra d'Espadà i ocupa part de la Vall de Almonacid, encara que el relleu d'aquest és muntanyós i abrupte.  
II. L'instrument de planejament vigent a Algimia de Almonacid el constitueixen unes normes subsidiàries aprovades definitivament el 22 de desembre de 1988, en les quals s'incloïen les superfícies següents:  
Sòl urbà: 81.822 m²   
Sòl no urbanitzable: 20.368.178 m²  
D'especial protecció 15.646.925 m²  
D'interés 2.120.000 m²  
Genèric 2.151.253 m²  
De protecció a les vies de comunicació 450.000 m²  
III. El planejament presentat proposa la següent distribució de sòls:  
Sòl urbà 84.800 m²  
Sòl urbanitzable 53.800 m²   
Sòl no urbanitzable d'especial protecció 20.311.400 m²  
IV. El planejament presentat proposa un increment d'ocupació del sòl del 69,4%, resultat de passar dels 81.822 m² del planejament vigent a un total de 138.600 m².  
V. El planejament presentat no classifica el sòl municipal en totes les classes i categories de sòl que prescriu la legislació urbanística, i omet la classificació de sòl no urbanitzable comú com aquell que ha de quedar exclòs del procés urbanitzador i no ha de ser objecte de protecció, i hi permet els usos regulats en la LSNU.  
VI. El planejament classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el sòl inclòs en les diferents categories del PORN de la Serra d'Espadà, i està en la normativa del mateix PORN per als diversos usos i condicions.  
VII. S'estima, segons el quadre de població i habitatge, un potencial de 637 habitatges, la qual cosa a raó de 2,1 habitants per habitatge, ofereix un nou horitzó poblacional de 1.337 habitants potencials, residents o estacionaris, per a un municipi amb 282 habitants segons l'últim cens de 2005. En resum, el PG genera un nou marc socioeconòmic que multiplica per més de quatre la població total possible d'Algimia de Almonacid.  
VIII. Durant el procediment d'avaluació s'ha presentat el plànol OE-1 de juny de 2007, sense aprovació del Ple de l'Ajuntament, en el qual es proposa una modificació de l'ordenació estructural per a classificar una part de sòl al voltant del nucli de la població com a SNU comú, i queda la resta del terme municipal com a SNU de protecció en les seues distintes categories, canviar el traçat del camí ramader assegador del barranc del Baladrar, situar el sòl destinat a ecoparc i el punt d'abocament de les aigües pluvials al barranc del Baladrar i recollir el traçat del futur col·lector a l'EDAR al terme municipal de la Vall de Almonacid.  
IX. No s'hi aporta cap quadre en què es recullen les diverses categories del sòl no urbanitzable amb les corresponents superfícies.  
X. El catàleg de béns i espais protegits del Pla general incorpora, com a elements catalogats, el nucli històric tradicional, els jaciments arqueològics de la Alfándiga, Los Cinglos, el Monte de la Ermita, l'església parroquial de San Juan Bautista, l'ermita de la Cueva Santa, el Puente de la Alfándiga, els Arcos del Molino; la Nevera, la Cueva del Estuco, la inscripció rupestre romana i el Molino de la Alfándiga o de Los Buscaretas.  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives no s'ha presentat un estudi d'alternatives enteses com a tals, encara que sí s'ha recollit una proposta de modificació relativa a la classificació i qualificació del sòl i les normes urbanístiques que regulen els usos possibles i compatibles dels diversos sòls ordenats pel Pla general.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 16 de novembre de 2004, l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid remet una còpia íntegra del PGOU, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu en què s'inclouen informes, resultat de la informació pública i aprovació provisional, i s'incoa el corresponent expedient administratiu.  
2. Informació pública   
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, amb data 31 de desembre de 2003, i en el DOGV núm. 4645, de 25 de desembre de 2003, per un període d'un mes.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari interventor de l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid, acompanyat pel certificat d'aprovació provisional per Acord del Ple de data 11 d'octubre de 2004.   
3. Petició d'informació o documentació complementària   
Amb data 7 de novembre de 2005 es requereix a l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid que complete la documentació presentada segons els punts que, de manera resumida, s'hi exposen a continuació:  
- Informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe evacuat per l'organisme de conca corresponent (Confederació Hidrogràfica) o l'entitat col·laboradora autoritzada a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als tots els usos previstos.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts (RSU i RSI) per part de l'organisme encarregat d'això.  
- Índex de població fixa i estacional del municipi, tant actual com prevista.  
- Vist que el municipi no disposa de sistema de depuració ni el preveu, s'ha de plantejar, necessàriament, la construcció d'una depuradora d'aigües residuals.  
- Informe previ de camins ramaders.  
- Establir, sempre d'acord amb els criteris establits en el PORN, un sector de sòl no urbanitzable comú.  
- Incloure la microreserva Ombria de Villar en el catàleg de béns i espais protegits.  
Amb data 18 de maig de 2006 l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid remet documentació complementària que inclou:   
- Còpia de l'informe emés per la Conselleria de Cultura, educació i Esport relatiu al Catàleg de béns i espais protegits d'Algimia de Almonacid.  
- Còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relativa a la gestió del DPH.  
- Certificat d'inclusió en el Segon conveni de col·laboració entre la Conselleria d'Infraestructures i Transports de la Generalitat Valenciana i Diputació Provincial de Castelló per a l'execució d'infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals.  
- Certificat emés per l'empresa UTE Consorcio 2, en el qual s'acredita capacitat de gestió per als RSI que genere el municipi d'Algimia de Almonacid.  
Amb data 29 de maig de 2006 es requereix a l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid que complete la documentació presentada segons els punts següents:  
- Es reitera la sol·licitud de documentació ja que, en data de hui, queden sense esmenar alguns dels punts del requeriment emés en data 7 novembre de 2005.  
Amb data 26 de setembre de 2006 l'Ajuntament d'Algimia d'Almonacid remet documentació complementària que inclou:  
- Expedient complet remés a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
- Sol·licitud d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Certificat de gestió del RSU.  
- Informe de capacitat del sistema de sanejament i depuració del futur sistema de depuració.  
- Informe de la unitat de camins ramaders.  
Amb data 10 d'octubre de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet la mateixa documentació que l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid va remetre a aquest Servei amb data 26 de setembre de 2006.  
Amb data 24 de gener de 2007 es requereix a l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid que complete la documentació presentada segons els punts que s'hi exposen a continuació:  
- Informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe avaluat per l'organisme de conca corresponent (Confederació Hidrogràfica) o entitat col·laboradora autoritzada a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als tots els usos previstos.   
- Document que reculla: procedència de l'aigua potable, com també la qualitat d'aquesta, cabal disponible i volum que es consumeix en l'actualitat i cabals previstos per a satisfer la demanda que generarà el desenvolupament previst pel PGOU.  
- Quadre comparatiu amb l'índex de població fixa i estacional del municipi.  
- Sol·licitud a l'organisme de conca competent de l'autorització prèvia d'abocament de pluvials al barranc del Baladrar.  
- Incloure dins del catàleg de béns i espais protegits la microreserva Ombria de Villar.  
- Refós de cartografia que reculla:  
- Un o més sectors de sòl no urbanitzable comú.  
- Traçat del futur col·lector que ha de portar les aigües residuals a l'EDAR.  
- Punts d'abocament de les aigües pluvials.  
- Ampliació de la protecció a la rambla del Baladrar (s'hi adjunta plànol) tal com es recull en informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible.  
Amb data 22 de juny de 2007 s'adverteix a l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid la caducitat de l'expedient d'estudi d'impacte ambiental si en el termini de tres mesos no realitza els actes requerits per a impulsar-ne la consecució.   
Amb data 3 de juliol de 2007 l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid remet la documentació complementària que inclou informe del tècnic redactor el qual respon cadascun dels punts de l'últim requeriment de documentació.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant el procediment d'avaluació ambiental s'hi han sol·licitat els informes següents:  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
- Servei de Parcs Naturals  
- EPSAR. Entitat de Sanejament d'Aigües  
- Servei Territorial d'Ordenació del Territori   
Dels quals s'han rebut els següents:  
- Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi relatiu a l'afecció del PGOU del municipi d'Algimia de Almonacid al Parc Natural de la Serra d'Espadà, de 28 de febrer de 2006: positiu al projecte de PGOU sempre que s'atenguen els punts següents:  
El PGOU, en allò relacionat amb el sòl no urbanitzable ha d'adaptar-se al PRUG, i aquest serà d'ordre superior i més restrictiu, com en el cas de la rambla del Baladrar.  
El sector situat al sud del nucli urbà només es pot situar fora de les categories PE i RE de la zonificació del PRUG i sempre que siga limítrof a sòl urbà ja aprovat.  
Recollir en el PGOU les zones d'ús recreatiu (EP) especificades en el PRUG.   
- Informe del Servei de Parcs Naturals relatiu a l'afecció del PGOU del municipi d'Algimia de Almonacid al Parc Natural de la Serra d'Espadà, de 6 de juliol de 2006, del qual s'extrau:  
A la zona d'ampliació del sòl urbà al nord-oest del nucli, dins del parc natural, en l'àrea d'ús agrícola-zona d'agricultura tradicional (AG2), estan prohibits una sèrie d'usos d'acord a l'article 90 del PRUG, que han de respectar-se a l'hora de desenvolupar l'esmentat sòl urbà.  
El PGOU ha de preveure un sistema de depuració dels residus líquids del municipi, de conformitat amb l'article 63 del PRUG.  
Conclusió: s'emet un informe favorable a la proposta de PGOU sempre que es preveja un sistema de depuració adequat per als residus líquids del municipi a més de tenir en compte les consideracions expressades en aquest informe i la resta d'articles del PORN i del PRUG no esmentats en aquest.  
- Informe de l'empresa de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració del futur sistema de depuració d'Algimia de Almonacid per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel PGOU del municipi d'Algimia de Almonacid (Castelló), de 26 de maig de 2006, en el qual informa:  
Actualment, el municipi d'Algimia de Almonacid no disposa de cap EDAR que hi done servei.  
Dins del segon conveni de col·laboració, subscrit per la Conselleria d'Infraestructures i Transports de la Generalitat Valenciana i Diputació Provincial de Castelló, està prevista la construcció d'una EDAR a la Vall de Almonacid i un col·lector des d'Algimia de Almonacid fins a l'EDAR. La nova EDAR donarà servei als dos municipis esmentats.  
Segons les dades aportades pel sol·licitant, la modificació descrita generarà un cabal estimat en 57 m³/dia.  
Conclusió: s'informa de la viabilitat del tractament en la futura EDAR Vall-Algímia de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PGOU d'Algimia de Almonacid sempre que es complisca, entre altres, la coordinació necessària entre la construcció dels desenvolupaments urbanístics segons hi tinguen lloc, ja que perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenvolupaments han d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població d'Algimia de Almonacid.  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori relatiu a l'afecció de camins ramaders, d'11 d'octubre de 2007, mitjançant el qual es traslladen els informes emesos pel Servei de Camins Ramaders, del qual s'extrauen les conclusions de l'últim informe de data 4 d'octubre de 2007:  
S'informen desfavorablement els nous plànols de data juny de 2007 amb relació als camins ramaders classificats per OM-7/5/1975, ja que no s'ha justificat el nou traçat grafiat de l'assegador del barranc del Baladrar que no es correspon amb el classificat i no hi ha cap sol·licitud motivada de modificació de traçat.  
L'informe emés en data de 7 agost de 2006 ha de considerar-se com a favorable amb les puntualitzacions que s'hi indiquen respecte als plànols de data juny de 2003, i queda clar que llevat de xicotets ajustos gràfics en el traçat longitudinal per a adequar-se a la classificació de 1975, falta indicar per quins carrers travessa el sòl urbà el camí ramader núm. 3, assegador del Baladrar.  
En l'expedient s'inclouen, a més, els informes següents rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Informe de l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu al PGOU del municipi d'Algimia de Almonacid al PN de la Serra d'Espadà, de 10 de maig de 2004, en el qual s'estableix la necessària classificació com a sòl no urbanitzable dels terrenys que tinguen la condició de domini públic hidràulic, i l'exclusió d'aquests de qualsevol procés urbanitzador o edificatori.  
- Tramet, adjunt, del consorci Pla zonal de residus de les zones III i VIII (àrea de gestió 2) l'informe de l'empresa UTE Consorcio 2 relatiu a la capacitat de gestió per als residus inerts que es generen al municipi d'Algimia de Almonacid, de 21 d'abril de 2005, en el qual se certifica el següent:  
La UTE Consorcio 2 certifica la seua capacitat de gestió dels residus inerts que es generen al municipi d'Algimia de Almonacid, a través de les instal·lacions que l'empresa gestiona i explota al terme municipal de Segorbe.  
- Tramet, adjunt, del consorci Pla zonal residus zones III i VIII (àrea de gestió 2) l'informe de l'empresa Reciclados Palancia Belcaire, SL adjudicatària de la gestió de residus sòlids urbans municipals del Pla zonal III i VII, àrea de gestió 2, de 18 d'abril de 2006, en el qual se certifica el següent:  
Que l'empresa Reciclados Palancia Belcaire, a través del projecte de gestió de residus urbans que té adjudicat, es compromet al fet que els residus generats al municipi d'Algimia de Almonacid reben un correcte tractament, com també que les instal·lacions plantejades podran tractar els residus sòlids urbans procedents de l'esmentat municipi.  
Que en l'actualitat, els residus d'aquest municipi, fins que entren en funcionament les noves instal·lacions adjudicades, es transfereixen des de la planta de transferència de Segorbe a l'abocador controlat de Tales, ambdues instal·lacions de propietat de la Diputació de Castelló, amb codis de gestor 124/RTA/RNP/CV per a la planta de transferència de Segorbe i 013/E/RNP/CV per a l'abocador de Tales.  
Amb data 18 de maig de 2006, l'Ajuntament d'Algima de Almonacid remet una còpia dels informes següents:  
- Informe favorable de la DG de Patrimoni Cultural Valencià al Catàleg de béns i espais protegits del PGOU.  
- Informe favorable de la DG de Règim Econòmic en matèria educativa.  
Afeccions legals   
1. Espais naturals protegits  
El municipi d'Algimia de Almonacid es troba immers, totalment, en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals (d'ara endavant PORN) del PN de la Serra d'Espadà, i la major part de la superfície d'aquest es troba dins del parc natural. La resta del municipi, la part nord-oest, es troba a la zona d'esmorteïment d'impactes. El parc natural es regeix també pel Pla rector d'ús i gestió (d'ara endavant PRUG), aprovat pel Decret 59/2002, d'11 de març, del Consell de la Generalitat.  
La part del terme municipal d'Algimia de Almonacid que es troba dins del parc natural afecta, al seu torn, el lloc d'interés comunitari o LIC denominat la Serra d'Espadà, Directiva 92/43/CEE, zona de muntanya de gran valor ambiental que destaca per la singularitat geològica d'aquesta, ja que constitueix un enclavament silici en el conjunt majoritàriament calcari de les serres valencianes. Per aquesta raó, alberga la surera més extensa de la Comunitat Valenciana, com també tot el seguit de formacions associades a aquesta, en les quals es presenten diverses espècies endèmiques de gran interés. Inclou, a més, dos refugis importants per a rates penades, la cova de l'Ondera i la cova de l'Ereta. Així mateix, s'ha detectat en la serra la major densitat d'àguila de panxa blanca de tot el territori valencià.  
L'esmentat LIC coincideix, en la delimitació d'aquest, amb la ZEPA denominada Serra d'Espadà (Directiva 79/409/CEE).  
La classificació de sòl que es proposa està determinada per aquestes circumstàncies i es classifica tot el terme municipal, a excepció del nucli urbà, com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i els usos permesos i prohibits són aquells que estableix la normativa del mateix PORN en funció de les diverses zones.  
Els sòls urbanitzables es disposen a la vora del nucli urbà en aquelles zones establides pel PORN i el PRUG.  
Els informes tècnics avaluats pel Servei de Parcs Naturals i pel Servei d'Ordenació Sostenible han informat favorablement la proposta del PGOU i han declarat la no-afecció a la xarxa Natura 2000.  
D'altra banda, al terme municipal hi ha una microreserva vegetal creada pel Decret 218/199, la denominada Ombria de Villar, les amenaces principals de la qual són els incendis forestals i les visites incontrolades, com assenyala l'estudi d'impacte ambiental. El PGOU classifica l'àrea afectada per la microreserva com a sòl no urbanitzable de protecció a la microreserva del Villar.  
2. Rambles i barrancs. El terme d'Algimia de Almonacid no disposa de llits d'importància, no obstant això, discorren pel terme municipal un gran nombre de barrancs pertanyents a la conca del Palància que baixen de la Serra d'Espadà, on destaca el barranc del Cañar i la rambla del Baladrar, dels quals la resta en són tributaris.  
Tots els barrancs han sigut recollits en el PGOU com a sòl no urbanitzable de protecció a rius, barrancs i rambles en una franja de 20 metres a cada costat del llit.  
L'informe del Servei de Biodiversitat indica que s'ha d'ampliar la protecció a la rambla del Baladrar a la vora de la zona del camp de futbol, i recull així l'àrea de reserva REBEX (formacions boscoses d'especial singularitat) que s'estableix en el PRUG de la Serra d'Espadà.  
L'estudi d'impacte ambiental presenta una llista de les fonts següents: Alcodori, Morte, Amenaria, de la Parra, Donace i de la Calzada. No obstant això, aquestes no han sigut cartografiades ni s'ha recollit cap tipus de normativa orientada a garantir-ne la protecció.  
Els sectors de sòl urbà, situats al nord-oest del nucli, l'ús dels quals és el de parc i el de recreativoesportiu afecten la rambla del Cañar, no obstant això, l'estudi d'impacte ambiental no ha valorat els possibles impactes que el desenvolupament d'aquests sectors puga produir sobre aquest enclavament natural, ni l'afecció al DPH d'aquesta.  
3. Camins ramaders. Pel terme municipal d'Algimia de Almonacid discorren tres camins ramaders amb categoria d'assegador, que han sigut grafiats en el plànol OE-1 de maig de 2004. L'amplària legal de tots aquests és de 20,89 m, com assenyala l'informe del tècnic de la unitat de camins ramaders, no de 20 metres com s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental.  
Al juliol de 2007 es presenta el plànol OE-1 de data juny de 2007, no aprovat pel Ple de l'Ajuntament, en el qual es proposa un nou traçat per a l'assegador del barranc del Baladrar. L'esmentat canvi no és vàlid ja que el procediment per a l'esmentada modificació no s'ajusta al que estableix la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
Els camins ramaders han sigut recollits, en la totalitat, pel PGOU com a sòl no urbanitzable de protecció als camins ramaders.  
El planejament presentat afecta, únicament, l'assegador del barranc del Baladrar, ja que la travessia urbana d'aquest camí ramader no està definit i que l'ordenació detallada del sector SR2 implicaria una modificació del traçat d'aquest.  
4. Jaciments arqueològics. Són tres els jaciments arqueològics inventariats a Algima de Almonacid per la Conselleria de Cultura i Esport: la Torre de la Alfándiga, el poblat iberomedieval de Los Cinglos i el poblat iber del Monte de la Ermita. Aquests jaciments que es recullen i descriuen en la documentació avaluada han sigut inclosos en el Catàleg de béns i espais protegits del Pla general i grafiada la ubicació en els plànols d'ordenació. I els terrenys al voltant d'aquests, en un diàmetre de 100 m es classifiquen com a SNU de protecció a jaciments arqueològics.  
5. Elements etnològics. La Conselleria de Cultura i Esports recull en l'inventari d'elements etnològics més elements catalogats que els continguts en el Catàleg de béns i espais protegits del PGOU.  
L'estudi d'impacte ambiental recull una breu descripció, únicament, dels edificis i elements recollits en el catàleg, per la qual cosa molts dels elements catalogats per la Conselleria de Cultura i Educació no han sigut estudiats ni valorat el possible impacte que el desenvolupament del planejament poguera ocasionar sobre aquests.  
El PGOU ha recollit com a SNU de protecció l'entorn dels edificis protegits i ha marcat una superfície de diàmetre de 100 m.   
No s'ha presentat l'informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, que garantisca la no-afecció al patrimoni cultural.  
6. Carreteres. El límit sud-est dels sectors SR1 i SR2 és la ronda d'Algimia, CV-215, per la qual cosa s'han de respectar les zones d'afecció establides per la legislació vigent corresponent. Així mateix, s'ha de sol·licitar, respecte d'això, informe la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Per les condicions del lloc, es preveu que el trànsit no comporte un focus emissor de soroll important, no obstant això, caldria avaluar la possible afecció d'aquesta carretera sobre els nous sectors urbanitzables, i proposar, si és propcedent, adequades mesures correctores orientades a la disminució de l'impacte visual i acústic, com ara la creació de barreres vegetals  
Consideracions ambientals  
1. La major part del terme municipal té una topografia muntanyosa amb grans desnivells de pendents superiors al 30%. Els pendents entre 2 i el 30% es localitzen en el quart sud-oest del municipi.  
El nucli urbà se situa als peus d'un vessant de pendents superiors al 30%, justament on la topografia passa a ser ondulada. Aquest vessant està format per gres, margues i algeps, la qual cosa li confereix una elevada inestabilitat i presenta, per tant, un risc de lliscament mitjà; destaca una zona amb índex de perillositat elevat catalogada com a zona de danys que afecten béns i persones.  
L'estudi d'impacte ambiental únicament diu respecte d'això que el sector SR-3 està molt condicionat per la topografia la qual cosa implica que no es pot garantir un subministrament adequat d'aigua potable, a causa de l'excessiu pendent. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental no ha avaluat ambientalment el risc que comportaria permetre el desenvolupament dels diversos sectors de sòl urbà i urbanitzable situats en aquest vessant, al nord de la CV-215, al pas d'aquesta pel nucli urbà.  
Per tant, d'acord amb els pendents i el risc de lliscament que hi ha al terme municipal, s'observa que el nous creixements urbans haurien d'orientar-se cap al nord-est del nucli urbà, coincidint amb la zona de relleu més suau, la qual no presenta risc de lliscament, tal com s'ha proposat per als sectors SR-1 i SR-2.  
2. El risc d'erosió actual, en la major part del terme municipal, és alt. L'única zona amb risc d'erosió baix i molt baix es localitza al sud del terme municipal. El nucli històric se situa sobre la zona de menor risc d'erosió, igual que els sectors de sòl urbanitzable SR-1 i SR-2, no obstant això, els sectors de sòl urbà com també el sector de sòl urbanitzable SR-3 situats al nord de la CV-215, se situen sobre un sòl amb risc d'erosió actual alt i potencial molt elevat.  
Els sòls amb risc elevat d'erosió són els que, des d'un punt de vista ambiental, han de protegir-se i proposar mesures tendents al control d'aquest, i evitar en tot moment la pèrdua del sòl com també la antropització d'aquest.   
Per tant, des del punt de vista ambiental s'observa que els sectors que es disposen al nord de la CV-215 no són adequats, ja que el desenvolupament de la urbanització comportarà la pèrdua dels valors naturals, la possibilitat de regeneració d'aquests, com també un augment del risc d'erosió.  
3. L'estudi d'impacte ambiental recull de manera molt concisa la flora i fauna del terme municipal, i indica que a la zona predomina la vegetació continental. No es recull l'existència d'hàbitats o d'espècies de flora i fauna amb algun tipus de protecció, únicament es recull la microreserva de l'Ombria. Així mateix, no té cartografia en què s'identifiquen les diverses unitats de vegetació que hi ha al terme municipal.  
L'única dada que cal destacar, que aporta l'estudi d'impacte ambiental, és que a la zona es troben representades unes 20 espècies de rates penades, algunes en perill d'extinció.  
El tècnic redactor del planejament ha optat per catalogar tot el sòl com a SNU de protecció i s'acull al que estableix el PORN de la Serra d'Espadà, sense presentar una valoració ambiental detallada del municipi. Aquesta situació ha fet que la categoria de SNU comú no estiga present en el planejament, i s'obvien les diverses categories de sòl que hi ha en la legislació urbanística.  
Posteriorment es presenta una proposta en què es modifica l'ordenació estructural en introduir la categoria de SNU comú sense haver-hi realitzat una valoració ambiental detallada de la zona que justifique, des del punt de vista ambiental, la idoneïtat de l'esmentada proposta. Resultat d'aquesta falta d'estudi, s'observa que majoritàriament el sòl classificat com a SNU comú coincideix amb el sòl de cultiu de regadiu tradicional que presenta una major vocació agrícola, menyspreant la importància ambiental, ecològica i paisatgística d'aquest, com també amb part de sòl forestal que, a més, presenta risc de lliscament mitjà.  
4. Respecte al proveïment d'aigua potable, l'estudi d'impacte ambiental recull que el nucli urbà disposa d'un proveïment d'aigües en bones condicions. No aporta dades relatives a la procedència de l'aigua potable i la qualitat d'aquesta, ni al cabal disponible i el volum que es consumeix actualment i els cabals previstos per a satisfer les noves demandes que comportarà el desenvolupament del PGOU, per la qual cosa no es considera garantida l'existència de recursos hídrics suficients.  
Durant el procediment, el tècnic redactor del projecte aporta document, sense aprovació municipal, en el qual estableix que:  
- Hi ha una captació d'aigües subterrànies denominada Fuente Alcodari, situada al barranc del Cañar, que juntament amb l'aigua que subministra la Fuente Donace, en el lloc del mateix nom, garanteixen un proveïment de 48.000 m³/any, sense que hi haja problemes de proveïment en èpoques estivals.  
- Hi ha un projecte aprovat, promogut per la Diputació Provincial de Castelló, de captació d'aigua a la partida del Cañar.  
- D'altra banda, estableix que el consum actual s'estima en 33.376 m³/any corresponent a una població equivalent de 457 habitants, resultat d'una població fixa de 300 habitants i una estacional de 786 habitants.  
- L'informe estableix, així mateix, les següents demandes futures d'aigua potable en funció del tipus de sòl:  
Població   
Zona Equivalent m³/any  
SU 629 45.917  
SUble 63 4.599  
Total 692 50.516  
Per tant, segons l'informe del tècnic redactor del projecte l'existència de recursos hídrics suficients només queda garantida per al SU.  
5. Respecte al sanejament, l'article 63 del PRUG estableix que "es garantirà amb caràcter prioritari la depuració de les aigües residuals dels nuclis de població, incloent les urbanitzacions de segona residència", no obstant això, Algimia de Almonacid no té depuradora d'aigües residuals, es realitza l'abocament directe al barranc d'Algimia, i s'incompleix la normativa bàsica del PRUG tendent a garantir la protecció dels valors ambientals del parc natural.  
No obstant això, dins del segon conveni de col·laboració subscrit per la Conselleria d'Infraestructures i Transports de la Generalitat Valenciana i la Diputació Provincial de Castelló està prevista la construcció d'una EDAR a la Vall de Almonacid i un col·lector des d'Algimia de Almonacid fins a l'EDAR. La nova EDAR donarà servei als dos municipis esmentats.  
Per als nous sectors s'utilitzarà el sistema separatiu i en la substitució del que hi ha es tendirà al sistema separatiu. Les aigües pluvials abocaran directament al barranc en un només punt identificat en el plànol OE-2 (modificat el juny de 2007).  
Per tant, vista la situació actual com també el PRUG del parc natural, s'entén que el desenvolupament de qualsevol dels sectors urbanitzables sense haver-se implantat un sistema adequat de depuració comportaria una degradació dels valors ambientals que en el moment actual presenta el barranc d'Algimia, com també l'incompliment de la normativa del mateix parc natural.  
6. La gestió de residus sòlids urbans i inerts queda garantida i és d'acord amb el que preveu el Pla de residus sòlids de la Comunitat Valenciana, segons es justifica en els certificats remesos pel consorci Pla zonal residus zones III i VIII (Àrea de gestió 2).  
Amb data 3 de juliol de 2007, l'Ajuntament presenta plànol sense aprovació municipal OE-2 de juny de 2007, en el qual es concreta la ubicació per a l'ecoparc previst. Realitzada visita de camp, es considera que l'esmentat enclavament és apropiat des d'un punt de vista ambiental.  
7. Al nord-oest del nucli urbà es delimita una zona com a indústria aïllada per a possibilitar l'existència d'una indústria de primera transformació agrícola, l'almàssera de la cooperativa agrícola. L'esmentada activitat està classificada en el Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment del que estableix l'article primer de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.  
L'estudi d'impacte ambiental estudia, únicament, els possibles impactes que la presència de l'esmentada zona industrial puga causar per abocaments o residus, i aporta mesures correctores respecte d'això i un PVA que estableix mesures de control d'abocaments o residus, a més d'indicar que les futures indústries han de complir la legislació vigent.   
No obstant això, no s'han avaluat els impactes que l'esmentada activitat pot produir sobre l'ésser humà, resultat de la localització d'aquesta a la vora de sectors de sòl residencial, per tant, no queda justificada la presència de l'esmentada indústria o de futures en aquest emplaçament.  
8. El planejament vigent, normes subsidiàries aprovades el 22 de desembre de 1988, no va ser sotmés a procediment d'avaluació ambiental, per tant, hi ha terrenys classificats com a SU, concretament, la franja situada a la part més alta del nucli urbà, els quals no són adequats des del punt de vista ambiental a causa, principalment, de la topografia de pendents pronunciats; existència de risc de lliscaments; elevat risc d'erosió actual i potencial, i per la vocació forestal d'aquests terrenys.   
A hores d'ara, la major part d'aquests terrenys no han sigut transformats i romanen en l'estat natural, cosa que en permet realitzar una adequada valoració ambiental, i que justifica l'eliminació del procés urbanitzador.  
9. L'estudi d'impacte ambiental presenta una breu descripció del paisatge d'Algimia de Almonacid en el qual destaca el caràcter rural d'una zona de muntanya amb gran valor ambiental, amb escassos elements puntuals distorsionants, en el qual, el fenomen de segona residència no ha comportat impacte negatiu, ja que es troba dins del nucli urbà.  
No obstant això, aquesta descripció no està acompanyada d'un plànol en què es recullen les diverses unitats paisatgístiques que hi ha, com també una anàlisi paisatgística més detallada de l'entorn del nucli urbà, d'acord al qual s'hagen determinat els nous sectors urbanitzables en funció del menor impacte visual d'aquests.  
El desenvolupament dels sectors de sòl, tant d'urbà com urbanitzable, situats al nord-oest del nucli urbà per damunt de l'antic traçat de la CV-215, caracteritzat per ser una vora molt definida a causa del fort desnivell, com apunta l'estudi d'impacte ambiental, comportaria un destacable impacte visual, ja que l'esmentat sector dominaria sobre l'actual perfil del nucli històric i en desvirtuaria la imatge actual. No obstant això, els sectors SR1 i SR2, en situar-se en una cota inferior al nucli històric, respectaran l'esmentat perfil.  
El desenvolupament d'aquests últims sectors ha de realitzar-se de tal manera que integren tant en l'edificació existent en grandària i forma de les illes com en la topografia del terreny i els usos agrícoles que hi ha.  
El planejament preveu eliminar l'efecte «posteriors» tancant part de les illes que hi ha, la qual cosa ajudarà a millorar la imatge del nucli urbà, no obstant això és una solució que no s'ha proposat per a totes les illes, per tant l'efecte «posteriors» seguirà produint-se, ja que l'efecte contrast es veurà incrementat a les illes que no es tanquen.  
10. El model territorial vol respondre a un municipi amb decreixement poblacional, que ha passat dels 1.910 habitants, de principis de segle, a 269 habitants en 2004. Així mateix, s'observa que es tracta d'una població envellida.  
Per tant, Algimia de Almonacid no presenta una demanda tal que justifique la necessitat d'establir un potencial de 637 habitatges que comportaria un total de 1.337 habitants, que implicaria multiplicar quasi per cinc la població existent.  
11. En visita de camp es constata que els terrenys situats al nord-oest de la carretera CV-215 al pas pel nucli urbà no són aptes per a la classificació com a sòl urbà o urbanitzable a causa dels excessius pendents, al caràcter forestal d'aquests, i a l'impacte visual que el desenvolupament d'aquests comportaria.  
D'altra banda, s'ha observat que a la vora del sector proposat per a ecoparc hi ha un terreny en què es concentren abocaments de residus inerts, respecte al qual no es recull cap tipus de dada en la documentació presentada i que en l'actualitat està envaint zona classificada pel PGOU com de SNU de protecció de rius, barrancs i rambles, com també comporta la implantació d'un ús no permés pel PURN de la Serra d'Espadà.  
12. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes que es deriven del planejament proposat, mitjançant una matriu general d'impactes, i es pot considerar globalment l'impacte de caràcter neutre, excepte per als sectors urbanitzables que apareixen com a impacte lleu que necessita mesures correctores. Les principals mesures correctores i el PVA es basen en criteris de prevenció i disminució d'impactes, i les més específiques són les relatives al control sobre les emissions, abocaments i residus, com també a la introducció d'activitats industrials i extractives, i s'apliquen totes i cadascuna de les mesures proposades que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
4. En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
De conformitat amb el que estableix la disposició transitòria primera, apartat 2n, de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es troba inclòs en el supòsit regulat en aquesta, ja que el primer acte preparatori formal va ser anterior al 21 de juliol de 2004 i, l'aprovació definitiva d'aquest encara no s'ha produït.  
El procediment d'avaluació ambiental relatiu al Pla general d'ordenació urbana d'Algimia de Almonacid s'inicia amb data 16 de novembre de 2004, de conformitat amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'esmentat procediment, en data d'entrada en vigor de la LEAE, 30 d'abril de 2006, es troba en una fase avançada i s'ha realitzat:  
- El tràmit d'informació pública. En aquest cas no és d'aplicació la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient. Durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions.  
- Consulta a les administracions afectades. El resultat d'aquestes és favorable, i s'hi ha tingut en compte el tràmit d'avaluació ambiental.  
- Sol·licitud a l'òrgan promotor de l'ampliació o aclariment de la documentació remesa, la qual ha sigut contestada amb l'amplitud i amb un nivell de detall necessaris per a un pronunciament ambiental.  
D'altra banda, vist que el model territorial presentat proposa una proporcionada ocupació del sòl per als creixements urbans, una utilització racional dels recursos naturals i proporciona una adequada protecció als espais naturals que hi ha, s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
Per tot l'anteriorment exposat, i d'acord amb el principi d'eficàcia procedimental i el criteri d'eficiència establits en l'article 3 de la Llei 30/92, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Pla general d'ordenació urbana del terme municipal d'Algimia de Almonacid (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe siga desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. S'ha d'establir un o més sectors de SNU comú, per tal que el planejament presente totes les classes i categories de sòl que prescriu la legislació urbanística, a partir d'una adequada valoració ambiental, sabent que el sector de SNU comú proposat en el plànol OE-2 de juliol de 2007 (que no té aprovació provisional), en part, no resulta admissible ja que se situa sobre terrenys amb uns valors ambientals i uns riscos potencials que no permeten la introducció d'alguns dels usos permesos per al SNU comú en la Llei del SNU.   
3. S'han de desclassificar els sectors de sòl, tant urbans com urbanitzables, situats al nord-oest de la carretera CV-215, a la part més alta del nucli urbà, i es permetrà, únicament, mantenir-ne la classificació a aquells sectors que s'hagen desenvolupat a través d'algun dels instruments d'ordenació i gestió urbanística previstos en la Llei 6/1994, de 15 de novembre, reguladora de l'activitat urbanística de la Comunitat Valenciana, en el moment de l'aprovació provisional del PGOU.  
4. El desenvolupament dels nous sectors urbanitzables queda supeditat a:  
4.1. La disponibilitat de recursos hídrics en les corresponents fitxes de planejament, i s'ha d'obtenir l'informe corresponent de l'organisme de conca per a cada desenvolupament.   
4.2. Que el sistema de depuració previst, segons informe de l'Entitat de Sanejament, es trobe executat i en funcionament per a tractar la totalitat de les aigües residuals.  
4.3. Autorització prèvia per a l'abocament a llit públic.  
5. Respecte als camins ramaders:  
5.1. El traçat de l'assegador del barranc del Baladrar ha de ser el recollit en el plànol OE-2 de data juny de 2003, el qual ha sigut informat favorablement en data 7 d'agost de 2006 per la unitat de camins ramaders de la Secció Forestal del Servei Territorial de Castelló i s'indica quin n'és el traçat al seu pas pel nucli urbà.  
5.2. En la fitxa de planejament del sector de sòl urbanitzable SR-2 s'ha de posar com a condició sol·licitar informe a la unitat de camins ramaders prèviament al desenvolupament d'aquest.  
5.3. L'amplària legal de tots aquests ha de ser de 20,89 m.  
6. L'Ajuntament ha d'establir si l'ús industrial actual de l'almàssera és compatible amb l'ús residencial, atés el que estableix la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental i el Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desenvolupa la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental. En el cas que no ho siga s'han de prendre les mesures correctores adequades que en garantisquen la compatibilitat.  
7. A fi de compatibilitzar la indústria amb el residencial adjacent, només es permetran les indústries qualificades com de baix índex, sempre que es prenguen les mesures correctores adequades, d'acord amb els criteris establits en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
8. L'Ajuntament ha de vetlar perquè les indústries que generen aigües residuals de procés industrial disposen d'un pretractament abans de l'abocament a la xarxa general que condueix les aigües residuals a l'EDAR. En tot cas, s'ha de fer aquest pretractament si les concentracions de l'abocament superen els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments o el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram elaborat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
9. Pel fet d'haver-se redactat el PGOU abans de l'aprovació del PRUG, i atés que el PRUG és més restrictiu que el PORN, a fi d'adaptar-se a aquest s'han de preveure les següents condicions establides en l'informe emés pel Servei de Parcs Naturals:  
9.1. El PGOU, en tot allò que faça referència al sòl no urbanitzable ha d'adaptar-se al PRUG, sent aquest d'ordre superior i més restrictiu, com en el cas de la rambla del Baladrar.  
9.2. El sector situat al sud del nucli urbà, només es podrà situar fora de les categories PE i RE de la zonificació del PRUG i sempre que siga limítrof a sòl urbà ja aprovat.  
9.3. En la zona d'ampliació del sòl urbà al nord-oest del nucli, dins del parc natural, en àrea d'ús agrícola-zona d'agricultura tradicional (AG2), estan prohibits una sèrie d'usos d'acord amb l'article 90 del PRUG, els quals han de respectar-se a l'hora de desenvolupar l'esmentat sòl urbà.  
9.4. Recollir en el PGOU les zones d'ús recreatiu (EP) especificades en el PRUG.   
10. En la fitxa 6 de planejament relativa al sector destinat a equipament s'ha d'establir que per al desenvolupament del sector destinat a ús recreativoesportiu, situat a la vora del barranc del Baladrar, és un requisit previ i indispensable a l'inici de les obres l'obtenció de l'autorització de la corresponent confederació hidrogràfica.  
11. Per a les zones verdes adjacents a la rambla del Baladrar s'ha d'establir una llista amb les diferents espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament, tant naturals com urbanes, i s'ha d'optar sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.  
12. L'abocador incontrolat inert detectat a les parcel·les 480, 533, 534 i 549 del polígon 9 ha de ser clausurat, segellat i restaurat, i se li ha de donar l'ús que corresponga d'acord amb l'article 89 de la normativa del PRUG relativa als usos permesos al sòl agrícola (AG1).  
13. S'han d'establir una sèrie de mesures correctores destinades a garantir:  
13.1. La no-afecció sobre els sectors residencials dels usos industrials permesos al nucli urbà.  
13.2. Els possibles impactes acústics i visuals que la nova circumval·lació poden produir sobre els sectors urbanitzables SR-1 i SR-2.  
14. Pel que fa a les normes urbanístiques:  
14.1. És obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats en SNU, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibeix l'ús de fosses sèptiques i pous cecs.  
14.2. És obligatori sol·licitar informe al Servei de Parcs Naturals d'aquesta Conselleria prèviament al desenvolupament de les zones PJL situades a la vora del barranc del Baladrar.  
14.3. Els paràmetres d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal (DQO i crom VI) s'han d'ajustar al que estableix el model d'ordenances elaborat a aquest efecte per l'Entitat de Sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Aquests paràmetres s'han d'ajustar a aquells condicionants més restrictius que s'hi establisquen per al bon funcionament de la depuradora que s'hi instal·le.  
14.4. S'han d'establir les condicions que impedisquen la formació de nucli de població en SNU.  
14.5. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses, prèviament a la concessió de llicència d'obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
14.6. S'ha d'establir un perímetre de protecció de 300 m per a les captacions d'aigua potable enfront d'aquelles activitats o instal·lacions que puguen afectar la qualitat o quantitat de les aigües.  
15. S'han d'establir unes adequades ordenances municipals de protecció contra la contaminació acústica, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, i s'establiran els usos dominants, com també les mesures correctores necessàries que en garantisquen el compliment.  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del medi natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 332/06-AIA  
Promotor: Direcció General de l'Aigua  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
Objecte del projecte: canalització del barranc de Fraga (Castelló)   
Localització: termes municipals d'Almassora i Castelló de la Plana   
Descripció del projecte  
D'acord amb la descripció de la memòria, la solució adoptada per al projecte és la corresponent a l'alternativa 2 (de les 4 proposades) consistent en la canalització del barranc de Fraga amb desviació de cabals de capçalera a la rambla de la Viuda (56 m³/s) i desembocadura entre la central tèrmica i la refineria, dividint el projecte en dues actuacions independents i complementàries:  
Actuació I: obres de canalització des de l'encreuament amb la carretera nacional CN-340 fins a la desembocadura al mar, per a evitar el risc d'inundacions de la població de Castelló. Es desenvolupa al terme municipal de Castelló.   
Actuació II: obres de canalització des de l'encreuament amb l'autopista A-7 fins a l'encreuament amb la carretera nacional CN-340 (inici de l'actuació I) i canal de desviació de cabals a la rambla de la Viuda de manera que queden resolts els problemes d'inundacions aigües amunt de la carretera nacional.  
Aquesta actuació afecta els termes municipals de Castelló i Almassora.   
A continuació es descriuen detalladament els trams i seccions de cada una de les actuacions:  
Actuació I. La longitud del tram de canalització és de 8.484 metres fins a l'obra de desembocadura, dels quals 865 metres corresponen al tram canalitzat al costat de la Ciutat del Transport sobre la qual no s'actua.   
Comprén els trams i característiques següents.  
- Tram F1: canal que hi ha a la vora de la CN-340 PK 0+000 a PK 0+865  
En aquest tram es manté el canal que hi ha a la vora de la CN-340 i està prevista la realització d'una embocadura per a rebre les aigües que comporten un cabal de 20 m³/s.  
- Tram F2: tram captador d'aigües. PK 0+865 a PK 0+890   
És un tram de nova construcció que s'executarà en secció rectangular coberta de sis metres d'ample i 2,6 metres d'alt, el qual recollirà les aportacions provinents del futur desenvolupament industrial previst en el PGOU de Castelló a la vora de la Ciutat del Transport.   
- Tram F3: canal excavat que hi ha a la vora de la Ciutat del Transport. PK 0+900 a PK 1+1200.  
Es realitzarà una regularització del llit que hi ha i es mantindrà el pendent del 0,84%, protegint el llit de possibles erosions i del creixement de la vegetació no desitjada mitjançant una capa de revestiment consistent en una estructura de cel·les de confinament ancorades al terreny, de polietilé, i una capa de geotèxtil. Al llit i als talussos les cel·les s'ompliran de formigó en massa fins una alçària de làmina d'1,5 metres i a la resta del talús, fins a la coronació del canal, de terra vegetal sobre la qual es farà una hidrosembra de vegetació de port baix.  
- Tram F4: reconstrucció del bastiment sota viari de la Ciutat del Transport. PK 1 + 212,00 a PK 1 + 824,66  
Se substitueix el canal soterrat que hi ha (que no té suficient capacitat) per un bastiment nou de 6 x 2,5 metres sota viari per a un cabal de disseny de 55 m³/seg.   
- Tram F5, F6 i F7. Comprén els PK 1 + 824,66 a PK 2 + 224,82 (des de l'antiga carretera CN-340 fins a la línia de ferrocarril), PK 2 + 237,00 a PK+772,41 (des de l'encreuament del ferrocarril fins a encreuament amb l'av. de València) i PK 2 + 777,42 a PK 3 + 255,00) respectivament.  
Els tres trams discorren per terrenys urbans i es construeixen en seccions rectangulars de formigó, sota rasant del viari, amb amplàries variables de 6 metres, 6,5 metres i 7 metres respectivament que permeten un règim ràpid amb calats baixos i velocitats elevades, excepte en punts localitzats on es construeixen escalons, amb un tractament específic consistent en vasos dissipadors.   
- Tram F8: des de l'av. d'Almassora fins al tram de circumval·lació Ronda Est, PK 3 + 260 a PK 3 + 553,40   
A partir d'aquest tram no hi ha referències en el terreny per a la identificació del barranc de Fraga; el traçat és de nova planta.  
El tram 8 discorre per sòl no urbanitzable a la vora d'edificacions i indústries consolidades i per la proximitat d'aquest al sòl urbà i com a continuïtat als trams precedents es projecta en secció tancada (7,25 x 2,8 m) i sota rasant d'un vial de servei del llit.  
- Tram F9: circumval·lació a la vora de la Ronda Est, PK 3 + 558,40 a PK 4 + 185,94  
Tram de secció rectangular oberta de 7,5 m que discorre per la zona d'afecció de la Ronda Est i està prevista la possibilitat de ser cobert per a integrar-se en el corredor de la Ronda Est, per la qual cosa s'ha mantingut en el seu dimensionament el resguard de 0,75 m. Es preveu, a la vora del llit, una via de servei del llit.   
- Tram F10: final del tram de circumval·lació. PK 4 + 198,00 a PK 4 + 375,00  
Es manté la mateixa secció del tram anterior però es construeix amb la secció tancada a fi de deixar passar el seu traçat a la via de servei.  
- Tram F11: tram rústic a la vora de la reposició del camí de Vinamargo. PK 4 + 397,00 a PK 6 + 020,83 (secció tipus 11 a) i del 6 + 123,10 al 6 + 467,00 (secció tipus 11 b)   
La secció projectada és excavada. Reposa amb un traçat paral·lel al llit al marge esquerre el camí de Vinamargo amb un passeig de vianants, i projecta un vial de servei al marge dret.  
El llit es protegeix amb escullera, engravada amb formigó fins a 1/3 de la seua grossària, en solera i a l'arrancada dels talussos fins una alçària de les avingudes de més freqüència (1 metre), i la resta dels talussos es protegeixen fins a la coronació amb una geomalla de cel·les de confinament ancorada al terreny i amb una capa de geotèxtil. Les geocel·les s'omplin de terra vegetal sobre la qual es farà una hidrosembra de vegetació de port baix (tipus gespa).  
Es disposen al llarg del traçat escalons (amb tractament especial per a evitar erosions) que permeten controlar la velocitat del flux i adaptar-se al pendent del terreny. El tractament consisteix en la construcció de l'escaló en formigó armat donant al llavi superior una forma hidrodinàmica adequada, prolongant el peu per a evitar descalçaments i millorar el revestiment d'escullera, en els 50 metres immediatament aigües avall de tots els escalons, mitjançant el rebliment dels buits amb formigó en tota la grossària.  
La secció tipus F11-b es diferència de la a, en la qual només es manté la reposició del camí de Vinamargo pel marge dret (l'encreuament es realitza en el tram 12) i s'elimina el pas de vianants ja que està prevista la reclassificació urbanística dels terrenys com a sòl industrial de serveis del port.   
- Tram F12. Pas de la nova carretera d'accessos al port de Castelló. PK 6 + 038,00 a PK 6 + 107,00  
Es projecta una secció amb el llit d'escullera de 16 metres d'ample, concertada i engravada amb formigó en tota la seua grossària, i parets verticals de formigó més un camí de servei (reposició del camí de Vinarmargo que s'encreua, a més, al marge dret. Les obres s'han coordinat amb les del nou accés al port.   
- Tram F13: tram de desembocadura PK 6 + 490 a PK 6 + 759,16 i del PK 6 + 870 a PK 7 + 600,00 (reduït després de la informació publica fins al PK 7 + 300)  
Es preveu una secció rectangular consistent en caixers amb murs de formigó armat i una solera d'escullera concertada i engravada fins a 1/3 de la seua grossària, i un vial de servei per al seguiment i manteniment del llit.  
Aquest tram s'ha modificat perquè s'ha estimat l'al·legació presentada per la refineria BP Oil, de manera que el tram de secció 13 es redueix i es realitza la transició a la secció 15 (que es projectava inicialment al PK 7 + 600) al PK 7 + 300.  
- Tram F14: encreuament sota la rotonda d'accés a la refineria. PK 6 + 759 i PK 6 + 870,66  
Es projecten dos bastiments d'obertura 12 x 2,50 metres cada un amb un pilar de 0,25 de grossària entre aquests, que s'han coordinat amb les obres del nou accés al port, obra promoguda pel Ministeri de Foment.   
- Tram F15: tram de desembocadura entre la central tèrmica i la refineria. PK 7 + 630 a PK 8 + 480,99.  
Atesa la limitació de l'espai entre ambdues instal·lacions es projecta un canal obert de 15 metres d'amplària i 2,65 d'alçària, amb revestiment de la solera amb escullera concertada i engravada de formigó en tota la grossària d'aquesta.   
- Tram F16: obra marítima de desembocadura. PK 8+480,00 a PK 8+583,59  
El canal de desembocadura es construeix mitjançant dragatge i protecció amb dics d'escullera que s'endinsen en el mar fins a profunditats de més de 2 metres. Aquest canal es connecta amb el canal previst en les obres en construcció de l'ampliació sud del port. En aquestes obres s'ha previst un canal on desembocarà el barranc de Fraga i que arribarà fins a una profunditat major a la profunditat de tancament assegurant que no hi haurà sedimentacions d'origen marí en el canal. D'altra banda, aquest canal major té un flux constant d'eixida d'uns 40 m³/s de la refrigeració de la central tèrmica i un manteniment del dragatge de possibles sediments.   
La secció trapezoïdal del canal de desembocadura té 29 metres d'ample de base i una alçària de secció de 3,5 metres, i es protegeix la solera, en els primers 20 metres, amb escullera per a evitar erosions de fons per l'abocament de les avingudes i assegurar l'estabilitat del pendent de disseny.   
Actuació II. Des de la A-7 fins a la CN-340 i desviació a la rambla de la Viuda.  
La longitud del llit des de l'inici de l'autopista A-7 i la continuïtat d'aquest amb el canal de desviació d'aigües, amb capacitat de desguàs de 56 m³/s, fins a la rambla de la Viuda és de 2.625 metres. Des del PK 1+000 es projecta un llit fins a la CN-340 inici de l'actuació I.   
L'actuació II comprén els trams i característiques següents:  
- Tram R1: des de l'embocadura d'inici després de l'encreuament de la A-7 fins al PK +710. PK 0+000 a PK 0+710  
Es projecta una secció excavada de 8 metres de base protegida en solera i arrancada dels talussos fins a un metre d'alçària amb escullera engravada en formigó fins a 1/3 de la seua grossària, i la resta del talús es protegeix fins al coronament amb una geomalla amb cel·les de confinament ancorada al terreny sobre una capa de geotèxtil. Les cel·les s'omplin de terra vegetal sobre la qual realitzarà una hidrosembra de vegetació de port baix (tipus gespa).  
Al llarg del traçat es disposen escalons per al control del flux i l'adaptació al pendent del terreny.   
- Tram R2: des del PK +710 fins al llavi obert per al control del cabal de desviació a la rambla de la Viuda. PK 0+720,00 al PK 0+972,48  
La geometria és idèntica a la secció anterior amb l'única diferència que es calcula per a un cabal major, d'acord amb el punt de control P2 de l'estudi hidrològic. Al final del tram es disposa un partidor de flux per a la desviació a la rambla de la Viuda del cabal de 56 m³/s, consistent en un abocador lateral amb un llavi fix a 1,4 metres des de la solera del canal.  
- Tram R3. Canal de desviació a la rambla de la Viuda sota rasant. PK 1+018,48 al PK 2+494,00  
Es dissenya un canal de desviació sota rasant del passeig urbanitzat constituït pel camí ramader núm. 5 d'Almassora: Camí Real de Borriol.  
- Tram R6: ràpida en desembocadura de la rambla de la Viuda. PK 2+494,00 al PK 2+625,00.   
El tram final d'uns 130 metres fins al punt d'abocament ha de salvar un desnivell d'uns 14 metres, per la qual cosa es projecta una ràpida de 48º d'inclinació, al peu de la qual es disposa un vas dissipador d'energia format per un ventall d'escullera que descansa sobre una terrassa de la rambla de manera que el cabal aportat no interferisca en el flux d'aquesta.   
- Tram R4: des de llavi abocador aigües avall pel barranc de Fraga fins al tram R5 de connexió amb l'actuació I. PK 0+15,64 a PK 0+86,50   
El llavi abocador permet canalitzar els excedents previstos de la conca de capçalera. Aquest tram es dissenya amb una secció rectangular tancada de formigó armat que permet creuar l'actual camí Vell de Borriol i el pas del corredor viari fins a la rotonda de l'eixida sud de l'autopista A-7 a Castelló. El tram finalitza amb una transició en planta de forma suau a la secció del tram següent R5.  
- Tram R5: connexió amb l'actuació I. Des del partidor del cabal fins a XCn. 340 PK 0+106,50 a PK 0+543,78  
El tram consta d'una solera d'escullera, engravat amb formigó fins a un terç de la seua grossària fins a l'alçària aconseguida per les aigües de les avingudes de major freqüència (1 metre). La resta es revestirà fins al coronament amb una malla de geocel·la sobre geotèxtil, ancorada al terraplé i reblida de terra vegetal sobre la qual es farà una hidrosembra de vegetació de baix port (gespa). El tram finalitza amb una transició de la secció trapezial a la secció rectangular l'entroncament amb el canal existent de l'actuació I a la vora de la CN-340.   
Documentació complementària  
S'aporta, juntament amb el projecte original (que va ser objecte de la consulta), un annex d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental on es valoren aquells aspectes indicats en l'informe emés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental en l'expedient de consulta, que es resumeixen en els punts següents:  
- Incidència ambiental en el risc d'inundació derivada de la incorporació d'un cabal de 56 m³/s, de la conca de Fraga a la rambla de la Viuda i justificació de la solució adoptada davant de les possibles alternatives  
- Justificació de les aportacions de cabals puntuals que s'incorporen al traçat de la canalització del barranc de Fraga projectat.  
- Justificació ambiental de l'obra de desembocadura.   
S'amplia, així mateix, l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a l'afecció al patrimoni amb la presentació de la memòria de prospecció arqueològica intensiva, el 18 de setembre de 2007.   
Tramitació administrativa  
El projecte de canalització del barranc de Fraga va ser tramitat com un expedient de consulta (exp. 85/04-CON), per entendre que es tractava d'una obra de competència estatal i correspon, per tant, l'avaluació ambiental al Ministeri de Medi Ambient.   
La Direcció General d'Obres Hidràuliques comunicà, el 3 d'agost de 2006, que l'obra forma part del Pla d'infraestructures estratègiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, per tant, l'obra és competència de la Generalitat ja que la conca no excedeix l'àmbit de la Comunitat Valenciana i no té la qualificació d'interés general. S'incoa, per tant, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental incorporant-hi la documentació administrativa remesa en l'expedient de consulta.  
Segons escrit del director general d'Obres Públiques, remés el 12 de gener de 2005, l'anunci d'informació pública del projecte, a l'efecte d'ocupació del domini públic hidràulic, maritimoterrestre i d'impacte ambiental, va ser publicat en el DOGV núm. 4783, de 25 de juny de 2004, i en el període establit es van rebre dues al·legacions: Iberdrola Generación SAU i BP Oil Refineria de Castelló, que no tenen caràcter ambiental, ni estaven relacionades amb el domini públic hidràulic.   
El 27 de desembre de 2006 es van efectuar consultes als serveis d'Ordenació Territorial i de Parcs Naturals, i es rebé la resposta el 14 de febrer i 1 de març de 2007 respectivament.  
El 26 d'abril de 2007 es remet una còpia de l'escrit de sol·licitud d'autorització de prospecció arqueològica, i el 18 de setembre de 2007 la Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge (que ha assumit competències de la Direcció General d'Obres Públiques) remet la memòria de la prospecció arqueològica intensiva presentada a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.   
Informes sectorials  
Servei d'Ordenació Territorial   
Revisada la documentació remesa pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'informa el següent:  
- La canalització del barranc de Fraga des de la N-340 fins al mar i la desviació a la rambla de la Viuda de l'excés de cabals generats a la conca alta figura en el programa d'actuacions del PATRICOVA, amb el codi ECC17, amb l'objectiu d'incrementar la capacitat de desguàs actual i protegir la ciutat de Castelló i la seua zona industrial de les freqüents avingudes.  
- En l'annex núm. 2 s'inclou el plànol de seccions, cabals i calats a la rambla de la Viuda per a períodes de 100 i 500 anys, en la situació actual i amb l'aportació del barranc de Fraga en el supòsit més desfavorable: cabal màxim de 56 m³/seg. També inclou la mateixa anàlisi comparativa al riu Millars en la secció definida per l'encreuament amb la N-340.  
- L'anàlisi del supòsit més desfavorable correspon a la secció definida per l'encreuament de la N-340 amb el riu Millars, per a un període de retorn de 500 anys, en el qual, l'increment de cabal per l'aportació del barranc de Fraga representa un 2% i l'increment de calat comporta el 4,6% del total.  
- El Millars, en el tram final, presenta un con d'inundació, condició que a penes es veurà afectada per l'aportació de cabals provinents del barranc de Fraga que no poden produir un increment significatiu del risc, tant per l'augment de calat assolit, inferior al 10%, com per l'augment del temps d'inundació.  
El Servei d'Espais Naturals remet l'informe del tècnic d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de Castelló en els termes següents:  
1. La documentació facilitada queda referida a l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les actuacions previstes de canalització del barranc de Fraga al terme municipal de Castelló. En aquesta documentació s'adopta, com a solució al projecte, l'alternativa consistent en la canalització de l'esmentat barranc fins al llit constituït per la rambla de la Viuda i desguàs en aquesta conca.  
2. Aquest projecte de canalització està previst en el Pla hidrològic del Xúquer, aprovat i inclòs en el pla d'actuacions contingut en el PATRICOVA. El barranc de Fraga correspon a una conca reduïda sense flux continu i que drena l'escorriment superficial que es recull en els contraforts de la serra prelitoral que circumda els depòsits quaternaris (al·luvial-col·luvial) que conformen la Plana o Plana de Castelló dominada fins a fa uns anys per cultius llenyosos de secà i regadiu. L'escassa importància d'aquest barranc fa que no presente un llit definit i ben conformat, sinó que en cas de pluges l'escorriment superficial sol drenar pels nombrosos camins agrícoles que hi ha o de forma laminar pels terrenys agrícoles disposats en una topografia pràcticament plana.   
3. En els últims anys s'ha desenvolupat un extens sòl, urbà i urbanitzable industrial que ocupa la major part de la conca d'aquest barranc. La canalització d'aquest, per tant, té actualment un caràcter urbà i amb la finalitat de donar solució als problemes de drenatge i inundacions en aquest sòl urbà destinat a ús industrial.  
4. El càlcul facilitat pel que fa a volum d'aigua canalitzada a la rambla de la Viuda, si s'executa aquest projecte, és de 56 m³/s per a un període de retorn de 500 anys, volum d'escassa envergadura comparat amb els volums de la rambla de la Viuda (2.560 m³/segon per al mateix període de retorn) o del Millars, molt superior a aquest últim. L'aportació de 56 m³/s no comporta un augment que no puguen assumir els llits de la rambla de la Viuda i riu Millars.   
5. L'alternativa proposada canalitza l'escorriment superficial cap a un espai natural protegit de la Comunitat Valenciana, el paisatge protegit de la desembocadura del riu Millars, aprovat pel Decret 79/2005, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat. Si bé l'abocament es realitza sobre un espai natural protegit, cal destacar que l'aportació que aquest barranc faça serà l'escorriment superficial derivat de les pluges la qual cosa no comporta, en principi, ni una millora ecològica, atés que no hi ha aportació d'un cabal constant, sinó que al contrari se sumarà als cabals de la rambla del Viuda i el riu Millars, ni, evidentment, comporta una alteració ecològica de les característiques biofísiques d'aquest espai atesa la puntualització i localització del cabal aportat.  
6. De tot l'anterior, el tècnic d'espais naturals estima que no hi ha incompatibilitat de l'alternativa presentada amb les finalitats de protecció establits per l'espai natural protegit sobre la base dels càlculs oferits en la memòria oferida. Finalment, si bé la memòria no ofereix informació sobre les característiques de l'obra civil que s'ha de desenvolupar, es recomana que la canalització que s'execute tinga en compte evitar la impermeabilització del nou llit (formigonat o entubat) cosa que permetrà, en la mesura que la conca del barranc de Fraga puga oferir, una recàrrega de l'aqüífer o l'intercanvi de l'escorriment laminar subterrani.  
Afeccions legals   
- Espais naturals. La desembocadura del riu Millars, aigües avall del punt d'abocament del canal de desviació dels cabals de capçalera del barranc de Fraga, està declarat paisatge protegit, aprovat pel Decret 79/2005, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat. Així mateix està inclosa en el Catàleg de zones humides i entre les àrees proposades com a ZEPA per a la conformació de la xarxa Natura 2000.  
- Camins ramaders. Els camins ramaders classificats afectats pel projecte són:  
- L'actuació I, creua l'assegador el Caminàs de 8 metres d'amplària   
- L'actuació II, als camins ramaders Camí de la Ratlla i al Camí Real de Borriol, ambdós amb 20 metres d'amplària legal.   
- Domini públic hidràulic. El projecte en si afecta domini públic hidràulic tant pel barranc mateix com per la desviació de cabal a la conca veïna.   
- Domini públic maritimoterrestre. La canalització arriba fins a la mar per la qual cosa afecta, en la desembocadura, el domini públic maritimoterrestre.  
- Classificació i qualificació urbanística. Els terrenys en què es projecta la canalització estan reservats en el Pla general de Castelló.   
- Patrimoni cultural. Hi ha alguns jaciments inventariats a les proximitats dels terrenys que estaran afectats per les obres.   
Consideracions ambientals   
En el projecte s'ha tingut en compte l'afecció als camins ramaders classificats i es preveu tant la desviació corresponent, en la fase d'obres, com la reposició d'aquests una vegada concloses aquestes.  
S'ha completat l'estudi d'impacte ambiental, pel que fa a l'afecció al patrimoni, amb la realització d'una prospecció arqueològica intensiva sobre els terrenys afectats per l'obra, en la qual es conclou que no s'han pogut identificar indicis fefaents que permeten suposar l'existència d'estructures d'hàbitat, culturals o d'un altre tipus a la zona prospectada, no obstant això, es proposen una sèrie d'actuacions prèvies o simultànies a les obres, en els diversos trams en els quals s'ha identificat àrees de dispersió de materials, d'acord amb el que estableix la legislació sectorial vigent.   
Així mateix, l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental ha evidenciat l'escassa incidència sobre el risc d'inundació dels terrenys limítrofs al llit receptor, com també sobre els ecosistemes protegits a la desembocadura del Millars. Per tant, aquesta resolució se centra en els aspectes relacionats amb el disseny del projecte i se'n condiciona l'execució a una sèrie de modificacions que contribueixen a una millor integració de l'obra en l'entorn sense incidir en la funcionalitat del llit projectat.   
En aquest sentit s'efectuen les consideracions següents:  
1) S'ha realitzat un disseny per trams d'acord amb la naturalesa i destinació dels terrenys que travessa, i s'adopta una secció tancada sota vial als trams urbans o limítrofs a aquests i una secció oberta i amb un cert grau de naturalització quan travessa sòl no urbanitzable, excepte en el tram final de secció oberta i formigonada.   
Es considera adequat el disseny general excepte el tram F9. Atés que es troba entre dos trams amb secció tancada i que es preveu el recobriment en un futur pròxim, s'estima que el disseny i l'execució d'aquest tram directament sota el camí de servei i el camí ramader que hi ha disminueix considerablement la superfície afectada i, per tant, l'impacte de l'obra.   
2) En els trams de secció oberta en els quals es protegeix amb escullera el llit i la base dels talussos fins a una alçària de les avingudes de major freqüència i la resta de talús fins al coronament amb geocel·les, es poden aconseguir millores ambientals, mantenint el disseny superficial del projecte, però modificant-hi lleugerament el disseny en profunditat de la manera següent:  
- Substitució del material d'engravat (formigó) per un material filtrant i inert (poc favorable al creixement vegetal), tal com l'arena, grava, etc., o qualsevol altra solució que no implique impermeabilització del llit i la base dels talussos d'aquests trams de barranc.   
- Les geocel·les proposades perforades i texturades es consideren adequades encara que és més convenient la utilització d'una geocel·la amb menor alçària de malla (10 cm en compte dels 15 proposats) ancorada sobre un geotèxtil no teixit i foradat de menor gramatge que el proposat (100 gr/m² aproximadament) a fi que la vegetació de tipus herbaci o arbustiu siga capaç d'arrelar en el terreny que hi ha per sota del geotèxtil i per tant quede garantida la implantació a llarg termini, contribuint, a més, a una major estabilitat de les vessants.   
Hi ha, a més, una sèrie de mesures protectores o correctores que s'han d'aplicar:  
- Els terrenys pels quals discorre el llit són terrenys al·luvials, els sòls dels quals tenen propietats molt favorables al creixement vegetal, per la qual cosa es considera convenient aprofitar la capa de sòl fèrtil en la integració del projecte en l'entorn. Amb aquesta finalitat, la capa de terreny ha de ser retirada de manera selectiva, emmagatzemada i mantinguda durant la fase d'obres.  
- Adequada gestió, si és procedent, d'excedents d'excavació i materials d'obra.   
- Els materials necessaris per a l'execució de l'obra han de provenir de pedreres autoritzades.   
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.f del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 16.2.m) del Decret 131/200, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de canalització del barranc de Fraga, promogut per la Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Territori i Habitatge, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació i sempre que s'ajuste al projecte presentat i a les especificacions que es detallen en el punt segon d'aquesta resolució.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1) Per a evitar qualsevol afecció al patrimoni s'han d'aplicar, en cada un dels trams, les mesures protectores o correctores proposades en la memòria de prospecció arqueològica intensiva o qualsevol altra mesura complementària que establisca la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura.  
2) Els 30 cm superiors del sòl de les àrees en què no hi ha llit en l'actualitat seran retirats selectivament, emmagatzemats i mantinguts durant les obres a fi que puguen ser utilitzats com a substrat per al creixement vegetal en la fase de restauració i integració del projecte en l'entorn, preferentment en el rebliment de les geocel·les.  
3) El tram F9 s'ha de redissenyar i executar en secció tancada sota el camí de servei i el camí ramader que hi ha a fi de disminuir la superfície afectada i, per tant, l'impacte de l'obra.   
4) Als trams R1, R2, F11ª i F11b, basant-se en les consideracions ambients de la part expositiva d'aquesta resolució, s'ha de modificar el disseny de la manera següent:  
- Substitució del material d'engravat (formigó) per un material filtrant i inert (poc favorable al creixement vegetal) com ara l'arena, grava, etc., o qualsevol altra solució que no comporte impermeabilització del llit i la base dels talussos d'aquests trams de barranc.   
- Les geocel·les han de tenir una alçària màxima de 10 cm i s'han d'ancorar sobre geotèxtil no teixit i foradat de 100 gr/m² de gramatge aproximadament.   
5) Els materials d'excavació excedents s'han de gestionar d'acord amb la seua naturalesa, tenint en compte el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment o amb fins de construcció i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
6) Els materials necessaris per a l'execució de l'obra, que no provinguen d'excavació pròpia, s'han d'obtenir de pedreres degudament autoritzades.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 24 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 90/05-AIA  
Títol: explotació avícola d'engreix  
Promotor: Rafael Frasno Centelles  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Zorita del Maestrazgo (Castelló)  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència ambiental per a la legalització i ampliació de l'explotació avícola d'engreix  
Localització: polígon 7, parcel·la 16 del terme municipal de Zorita del Maestrazgo (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència ambiental per a la legalització i ampliació d'una activitat avícola d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'activitat consisteix en l'engreix de pollastres fins a assolir un pes d'uns 2 kg, moment en què es destinen a escorxador.  
La capacitat final de l'explotació serà de 35.960 pollastres. Es realitza un buit sanitari després de cada cicle de criança. Es realitzen 5,5-6 cicles/any.  
L'explotació està projectada per a dues naus, una de les quals ja està construïda. La solera de les naus estarà construïda amb formigó hidròfug de manera que hi conferisca impermeabilitat. Els animals es criaran sobre llit de jaç.  
La nau que hi ha, de 1.784,09 m² d'estructura rectangular i coberta a dues aigües, disposa d'un annex de 14 m² on es localitza el quadre de comandaments de control de les instal·lacions. La nau que s'ha de construir serà de 1.820 m², de característiques constructives semblants a l'anterior i un local tècnic annex de 19,14 m².  
La ventilació serà forçada per plafons humits.  
S'hi generaran 2,7 t de gallinassa/dia, que serà utilitzada com a adob orgànic o com a substrat per a la producció de xampinyó i fongs comercials. Es retirarà directament de les naus als camions després de la finalització de cada cicle d'engreix. Es construirà una superfície de formigó hidròfug de 10 x 10 m on s'emmagatzemarà la gallinassa fins a la retirada en el cas de no sincronitzar-se la finalització del cicle d'engreix amb la retirada de la gallinassa. En cas de ser necessari s'utilitzaran lones per a cobrir el muntó de gallinassa.  
S'inclou un apartat en el projecte d'activitat relatiu a «les emissions durant i després de l'abocament al camp, en el qual s'indica, entre altres qüestions, que el fem s'escamparà sobre el sòl i se soterrarà amb una passada de conreadora i abancaladora o bé es localitzarà directament sobre un solc previ per a, immediatament, passar igualment els arreus per a cobrir-lo», per tant, no queda clara la destinació final del residu; si serà gestionat directament a la mateixa explotació o per una empresa aliena a aquesta.  
Els cadàvers generats seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
El proveïment d'aigua procedeix de la xarxa de proveïment municipal (certificat per l'Ajuntament), i s'estima el consum anual en 3.750 m³.   
Entre les mesures higienicosanitàries s'inclou disposar de tanca perimetral de l'explotació, pediluvis a l'entrada de les naus, gual sanitari a l'entrada de l'explotació i aplicar programa sanitari de desinfecció, desinsectació i desratització proposat per un veterinari.  
Es disposarà de fossa sèptica i pou de filtració.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient parteix dels antecedents següents:  
- El procediment d'avaluació d'impacte ambiental va ser iniciat en data de 3 de juny de 2005, a sol·licitud de la Direcció Territorial de Castelló.  
- Amb data 22 de juny de 2005 (notificada el 28 de juny de 2005) es va requerir a la persona interessada perquè en un termini de 20 dies realitzara una sèrie d'actuacions indispensables per a dictar una resolució. En concret, ampliar la documentació presentada.  
- Amb data 22 de juny de 2005 (notificada el 28 de juny de 2005) es va advertir a la persona interessada que el procediment instat, per causa imputables a aquest, es trobava paralitzat i incurs en caducitat si en el termini de tres mesos no duia a terme l'activitat necessària per a prosseguir-ne la tramitació.  
- En data de 9 de maig de 2006, la directora General de Gestió del Medi Natural va dictar Resolució de caducitat de l'expedient, la qual va ser notificada a la persona interessada el 25 de maig de 2006.  
- En data 9 de juny de 2006 va tenir entrada en la Conselleria de Territori i Habitatge recurs d'alçada contra la Resolució de caducitat, de 9 de maig de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural en l'expedient núm. 90/2005, presentat per Rafael Frasno Centelles. En l'esmentat escrit s'al·lega que hi ha hagut dificultats per a trobar un arqueòleg que realitzara les prospeccions arqueològiques i que l'administració s'ha dilatat a concedir l'autorització per a realitzar-les. D'altra banda, presenta documentació consistent en un escrit on s'estableix que la persona interessada ha contractat els serveis professionals d'una arqueòloga per a realitzar les prospeccions arqueològiques, un escrit dirigit a la Conselleria de Cultura en què sol·licita el permís per a realitzar les prospeccions arqueològiques, i finalment un escrit de l'Ajuntament de Zorita del Maestrazgo on se certifica que la persona interessada està donada d'alta en el padró d'aigua 2006 i amb connexió d'aigua a la xarxa pública de proveïment d'aigua potable.  
- En data 26 de febrer de 2007 va tenir entrada en la Conselleria de Territori i Habitatge un escrit de l'Ajuntament de Zorita del Maestrazgo en el qual remet la documentació requerida amb l'objecte de reprendre l'expedient. La documentació consisteix en l'informe favorable de la Direcció Territorial de Patrimoni per a la realització d'actuacions a la zona de referència i còpia de l'últim rebut de proveïment d'aigua.  
- En data 13 d'abril de 2007 la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient resol el recurs d'alçada, i acorda la reobertura de l'expedient núm. 90/2005-AIA.  
L'expedient està constituït per projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 42, de 7 d'abril de 2005, com també als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi haqen presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 22 de juny de 2005 (notificada el 28 de juny de 2005) es va requerir a l'interessat l'ampliació de la documentació, relativa als apartats següents:  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En data 9 de juny de 2006 el promotor remet certificat de l'Ajuntament en què es justifica que l'explotació avícola es proveeix d'aigua potable procedent de la xarxa pública de proveïment municipal.  
En data 26 de febrer de 2007 el promotor remet una còpia de l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport amb relació a la consulta sobre afeccions paleontològiques, en el qual s'indica que «no s'han detectat afeccions d'aquesta naturalesa i no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'aquest concret patrimoni, sense perjudici de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació».   
A més, inclou un rebut de pagament de l'aigua consumida en l'explotació ramadera per a un període determinat.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat, condicionat a la presentació del contracte per a la retirada del fem, com també amb una empresa encarregada de retirar els cadàvers.  
- Certificat de l'empresa Trans-Sales Hermanos, SL, dedicada a la retirada de fem de l'explotació.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.   
El projecte d'activitat inclou els informes següents:  
- Autorització prèvia de la COPUT per a la nau inicial concedida en data 6 d'octubre de 2000.  
- Autorització prèvia de la COPUT per a l'ampliació de l'activitat, concedida en data 24 de maig de 2001. Dels informes sol·licitats durant la tramitació de l'autorització prèvia s'extrau:  
- La Conselleria de Medi Ambient informa, el 26 de setembre de 2000, que no hi ha afecció a via pecuària classificada al terme municipal, segons la classificació aprovada per Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de data 10 de desembre de 1990 i publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 16 de gener de 1991.  
La parcel·la sobre la qual se situa el projecte de referència presenta característiques agrícoles de cultius herbacis (cereal) de secà, en l'actualitat abandonats, i en un entorn dominat per terrenys agrícoles. El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial o de Comunitat Valenciana. No afecta espais naturals que requerisquen especial protecció. El projecte no afecta el domini públic hidràulic.  
- La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació emet un informe favorable de data 7 de maig de 2001, en el qual indica que no s'aprecia una altra explotació ramadera de la mateixa activitat en un radi inferior a 500 m, la qual cosa possibilita l'exoneració de compliment el requisit d'ocupació màxim previst en la Llei 4/92. A més, les instal·lacions han d'estar dotades de:  
- Gual sanitari a l'entrada de l'explotació  
- Tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i forats.  
- Tanca perimetral de l'explotació.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
L'inventari ambiental recollit en l'estudi d'impacte ambiental realitza una descripció del medi natural, i fa referència a la climatologia, geologia, hidrografia, edafologia, valors naturals, qualitat de l'atmosfera i medi socioeconòmic.  
De la identificació i valoració d'impactes recollida en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar:  
- No es considera probable l'impacte sobre el sòl, ja que s'han adoptat mesures d'impermeabilització de totes les zones de l'explotació (naus i femer) susceptibles de produir lixiviats.  
- No es considera probable l'impacte sobre l'aigua superficial, a causa de la distància que separa l'explotació de qualsevol efluent, ni a la subterrània per abocaments, atesa l'escassa entitat que aquests poden tenir.  
- No es considera probable l'impacte sobre l'aire, per sorolls o emissió de pols. Les substàncies gasoses originades per l'activitat es consideren susceptibles d'alterar les característiques de l'aire negativament.  
No s'ha utilitzat cap metodologia per a la valoració d'impactes, fonamentant la valoració final de l'impacte en el conjunt dels paràmetres analitzats; es consideren únicament els factors impactants i els elements impactats, i es conclou que l'impacte global ocasionat per l'explotació és molt lleu.  
No es proposen mesures protectores o correctores que diferisquen de les característiques d'execució o explotació exposades en la documentació tècnica.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista ambiental, sempre que es desenvolupe conforme a l'estudi d'impacte ambiental i que s'adopten els condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com per particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació avícola d'engreix situada al polígon 7, parcel·la 16, del terme municipal de Zorita del Maestrazgo (Castelló) promoguda per Rafael Frasno Centelles, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- S'ha de disposar de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen a l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'han d'acumular en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de disposar de certificat d'impermeabilitat, estanquitat i estabilitat estructural del dipòsit d'aigües residuals, càlcul justificatiu de les dimensions d'aquest i materials amb què s'ha construït, tot això firmat i visat pel col·legi oficial corresponent. Ha de justificar la destinació de les aigües residuals, per a les quals, en cas de sotmetre's a tractament en la mateixa explotació, ha de disposar d'autorització d'abocament per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 095/2006-AIA  
Títol: autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació de pintures, resines, adhesius i productes intermedis.   
Promotor: PPG Ibérica, SA  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: c/ Riu Vinalopó, s/n, del terme municipal de Quart de Poblet (València)  
Descripció del projecte   
Objecte del projecte  
El projecte descriu una activitat industrial de fabricació de pintures, resines, adhesius i productes intermedis, lacatge i anoditzat de perfils i xapes d'alumini amb l'objecte d'obtenir l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
D'acord amb el projecte, PPG Ibérica, SA, es localitza al c/ Riu Vinalopó, s/n, del terme municipal de Quart de Poblet (València). La parcel·la, de 23.557 m², se situa en l'àrea industrial de la zona limítrofa dels municipis de Quart de Poblet i Aldaia. En concret es correspon amb les coordenades UTM X:715260, Y:4371893 (fus 30-Datum ED50). La superfície global construïda és de 6.458 m², les principals edificacions són la nau d'administració, oficines i laboratori, la nau de fabricació de resines, la nau de fabricació de pastes i la nau d'emmagatzemament de productes inflamables.  
Les necessitats de subministrament d'aigua s'estimen en uns 72.850 m³/any, i es disposa de connexió a la xarxa general de proveïment d'aigua potable. L'evacuació de les aigües residuals es projecta a través de la xarxa de clavegueram, per a la qual cosa s'ha tramitat permís de connexió al clavegueram públic i autorització d'abocament municipal.  
L'activitat consumirà, per al funcionament, energia elèctrica de la xarxa general i gas natural per al subministrament dels equips de fabricació i auxiliars, calderes, laboratori, com també per a il·luminació.   
Es descriuen vuit focus significatius d'emissió a l'atmosfera, quatre corresponents a COV (compostos orgànics volàtils), dos corresponents a partícules i pols, i dos corresponents a combustió. Els residus perillosos generats s'estimen en 1.425,37 t/any, dades corresponents a l'any 2003, que són recollits, de manera selectiva, en una àrea especifica dins de la nau destinada a emmagatzemar-los fins al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.   
Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte i les consideracions tingudes en compte en la justificació de la solució adoptada.  
Tramitació administrativa  
Tràmit administratiu  
El 27 de març de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge remet nota interna en què sol·licita declaració d'impacte ambiental per al projecte. En l'expedient 095/2006-AIA d'avaluació d'impacte ambiental consta la documentació següent remesa per l'Àrea de Qualitat Ambiental:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de gener de 2005, resum no tècnic de gener de 2005, i annex complementari d'abril de 2005.  
- Estudi d'impacte ambiental de desembre de 2004.  
- Còpia compulsada de tres estudis d'emissió de contaminants a l'atmosfera.  
- Estudi hidrològic previ de juliol de 2004, i annex de desembre de 2004.  
- Documents d'acceptació dels residus de febrer de 2005. Documents d'acceptació de residus compulsats i correcció d'errades de la taula inclosa en annex III, relativa a residus. annex III de correcció de documentació relativa a residus de novembre de 2005.  
- Còpia compulsada de l'informe de compatibilitat urbanística de 2 de juny de 2004.  
- Certificat de neteja i desinfecció de les torres de refrigeració.  
- Còpies d'informes d'abocament de 5 de febrer de 2003, 16 de juny de 2003, 16 d'octubre de 2003, 4 de febrer de 2004 i 24 de gener de 2005.  
- Còpies d'informes de contaminació atmosfèrica de 12 de març de 2004, 21 de juliol de 2004, 7 de desembre de 2004, 10 de gener de 2005 i 15 d'abril de 2005.  
- Còpia de l'estudi dels nivells d'immissió sonora en l'ambient exterior de 19 d'abril de 2004. Annex II de correcció de documentació relativa a acústica, de novembre de 2005.  
Mitjançant nota interna, de 18 de gener de 2007, dirigida al Servei de Control Integrat de la Contaminació com a òrgan substantiu en la tramitació de l'autorització ambiental integrada de la documentació presentada pel promotor sobre la situació de la parcel·la als termes municipals de Quart de Poblet i Aldaia es requereix atés que ocupa un terreny localitzat:  
- Resultat d'informació pública i d'al·legacions al projecte corresponents a l'Ajuntament d'Aldaia.  
- Informe municipal de compatibilitat urbanística i adequació del projecte a les ordenances municipals vigents a l'Ajuntament d'Aldaia.   
- La documentació actualitzada sobre les alternatives proposades pel promotor per a l'abocament d'aigües residuals.  
El 23 de març de 2007 es rep resposta de l'Àrea de Qualitat Ambiental, mitjançant nota de règim intern, per la qual s'informa que després de consulta a l'Ajuntament d'Aldaia, les instal·lacions de PPG Ibérica, SA no es troben emplaçades en aquest terme municipal i remeten la següent documentació complementària  
- Informe de l'Ajuntament de Quart de Poblet sobre l'abocament d'aigües.  
- Documentació del titular a requeriment de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 28 de novembre de 2006.  
Analitzada la documentació presentada es considera insuficient i es realitza un nou requeriment el 4 d'abril de 2007 a través de l'òrgan substantiu, en què es reitera ampliació d'informació respecte de les modificacions previstes en el projecte per a complir els requeriments exigits sobre l'abocament d'aigües per l'Ajuntament de Quart de Poblet i la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El 14 de setembre de 2007, mitjançant nota de règim intern, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet nova documentació del promotor:  
- Projecte de col·lector per a la connexió de les aigües residuals amb la xarxa municipal que hi ha per a PPG Ibérica, SA a Quart de Poblet, d'abril de 2007.  
- Còpia de l'autorització d'abocament i el permís de connexió al clavegueram emesos per l'Ajuntament de Quart de Poblet, de 21 de març de 2007, mitjançant el Decret núm. 739/2007.  
- Còpia de la llicència d'obres per al col·lector de connexió de les aigües residuals amb la xarxa municipal, de 24 d'abril de 2007.  
Informació pública i resum d'al·legacions  
En la nota de règim intern, 27 de març de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge sol·licita declaració d'impacte ambiental per al projecte i indica que no s'hi han rebut al·legacions durant la fase d'informació pública, anunciada en el DOCV núm. 5186, de 27 de gener de 2006.  
Així mateix, juntament amb la nota interna remet la documentació següent:  
- Còpia de la publicació de l'anunci d'informació pública en el DOCV.  
- Còpia de l'edicte de l'Ajuntament de Quart de Poblet, sobre l'exposició al públic de l'expedient i resultat d'informació pública.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
L'informe emés per l'Ajuntament de Quart de Poblet, de 2 de juny de 2004, determina que la parcel·la situada en sòl urbà industrial segons el planejament vigent no té la condició de solar d'acord amb l'article 6 de la LRAU-94 per no tenir dotació de serveis d'urbanització amb caràcter definitiu. Pel que fa a l'ús de l'activitat és compatible amb el pla general transitori, com a activitat existent.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Identificació, descripció i valoració dels impactes  
Els impactes ambientals més significatius derivats de l'actuació projectada descrits en l'estudi d'impacte ambiental, són els següents:  
- Emissions a l'atmosfera, es consideren de baixa importància les derivades de gasos de combustió i partícules. Són significatives les emissions de COV, que l'empresa ha canalitzat en un sol focus (xemeneia) amb instal·lació de filtres de carbó actiu. Es valora com un impacte moderat.  
- Impacte moderat sobre la qualitat de les aigües subterrànies i abocaments. Inicialment es va projectar l'abocament mitjançant infiltració en el terreny. Després de diversos informes de l'Ajuntament i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es modifica aquesta proposta mitjançant connexió al clavegueram públic de les aigües residuals. Es qualifica inicialment com a moderat.   
- L'ús d'energia elèctrica i de gas com a fonts d'energia per al funcionament de l'activitat es valora també com a impacte moderat.  
- L'afecció de l'activitat industrial sobre la qualitat de vida de la població per les emissions de COV es considera moderat, i es requereixen mesures correctores.  
Consideracions sobre les mesures protectores i correctores, i del programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que es recullen en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar les següents:  
- Disposició d'un sistema captador de pols de Dispermix mitjançant filtre de mànegues.  
- Conducció de totes les emissions de COV significatives de la planta a un sistema general de recollida i tractament en contracorrent mitjançant llavada dels gasos que s'han d'emetre per sistema d'absorció gas-líquid. Els COV, una vegada recollits i liquats, són retirats per un gestor autoritzat com a residu.  
- Magatzem de residus perillosos fins al lliurament a un gestor autoritzat, dotat de coberta, amb ventilació, sòl impermeable i proveït d'instal·lació per a la contenció de vessaments.  
- L'emmagatzemament de productes químics ha de complir amb el que estableix el Reial decret 379/2001, de 6 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament d'emmagatzemament de productes químics i les instruccions tècniques complementàries.  
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte al programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte, s'inclouen els seguiments de:  
- Control periòdic dels equips utilitzats en el procés de producció.  
- Realització dels mesuraments periòdics d'emissions i abocaments.  
- Realització de tractaments i manteniments de les instal·lacions de les torres de refrigeració en prevenció de la legionel·losi.  
- Auditories acústiques de prevenció del soroll exterior de les instal·lacions.  
- Control i seguiment de l'emmagatzemament de residus.  
- Registre de les incidències ambientals que pogueren produir-se.  
- Establir un programa de control de recursos naturals: aigua, electricitat, combustibles.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat que s'inclou en l'epígraf 3.e) Instal·lacions químiques integrades, de l'annex I, del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme, tant pels poders públics com per particulars, al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació de pintures, resines, adhesius i productes intermedis, promogut PPG Ibérica, SA, al c/ Riu Vinalopó, s/n, del terme municipal de Quart de Poblet (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Ha de realitzar-se la connexió efectiva de la indústria al clavegueram municipal de Quart de Poblet per a l'abocament de les seues aigües residuals, d'acord amb el que exposa el projecte presentat.  
2. S'ha de portar un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta verificar-ne el compliment.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 161/2007-AIA  
Promotor: Gas Natural Distribución SDG, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant (Conselleria d'Infraestructures i Transport)  
Objecte del projecte: addenda i gasoducte AS-15 antena a Torrevieja  
Localització: als termes municipals de Rojales, Los Montesinos i Torrevieja (Alacant).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la modificació del projecte de gasoducte AS-15 antena a Torrevieja en determinats punts com a conseqüència d'al·legacions en la fase d'informació pública d'aquest últim, com també de les noves demandes de gas natural a les zones on alimentarà el projecte.  
Modificacions:  
1. S'anul·la l'inici del traçat del gasoducte AS-15 antena a Torrevieja que discorria pel nucli urbà de Los Montesinos des del vèrtex V-0 al vèrtex V-12 del projecte original (1.590 m) i s'adopta el traçat alternatiu proposat per l'Ajuntament de Los Montesinos (3.590 m).  
2. Es modifica al seu torn el final del traçat del gasoducte AS-15 antena a Torrevieja entre els vèrtexs V-69 i V-73 de manera que la conducció es trobe fora de la zona de reserva de la CV-95.  
3. S'anul·la la instal·lació del projecte original del gasoducte AS-15 antena a Torrevieja, estació de regulació i mesura (ERM) al tram final del gasoducte, vèrtex V-73 al terme municipal de Torrevieja com a conseqüència de l'augment de la demanda de gas.  
Característiques de la conducció del nou traçat:  
- Longitud de 3.590 m a Rojales i Los Montesinos.  
- Canonada d'acer al carboni amb pressió de 16 bar i diàmetre de 6".  
- Pista de treball de 10 m d'amplària normal.  
- Rasa de 0,60 m i a una profunditat mínima d'1 m.  
- Obres:  
- Replantejament i abalisament del traçat.  
- Obertura de pista de treball: desbrossament i aclarida de terreny amb màquines talladores i retroexcavadores. Retirada de terra vegetal per a la posterior reposició. La pista serveix per a acumular materials extrets de la rasa i per a la circulació de maquinària i obres.  
- Obertura de rasa mitjançant retroexcavadora. El material extret s'empra en part per al posterior rebliment de la rasa. El volum extret serà de 250 m³.   
- Càrrega, transport, descàrrega, emmagatzematge i distribució de materials d'obra. Zones d'abassegament de materials situades a tocar o molt pròximes a la pista de treball. La pista de treball s'obri i s'anivella i les canonades es transporten per la mateixa pista.  
- Corbament, soldadura, protecció de la canonada i posada en la rasa. Les canonades es descendeixen a la rasa amb tractors ploma. Una vegada col·locada la canonada s'emplenarà amb materials d'excavació i, si és necessari, de préstecs.  
- Sistema de comunicació i control: en paral·lel a la conducció de gas i en la mateixa rasa s'instal·larà en tubs de polietilé cable de telecomunicacions de fibres òptiques  
- Restitució del terreny amb la col·locació de la terra vegetal. Es restitueixen murs, tanques i qualsevol altre obstacle retirat. Descompactació de sòls.  
- Senyalització amb fites en vèrtexs.  
- Servituds permanents:  
Servitud de pas: corredor de 2 m a cada costat de l'eix de la canonada en què no es poden efectuar treballs de cavada, aladre, etc. superiors a 50 cm de profunditat. No es permeten plantacions arbòries ni arbustives de tija alta. Es permeten cultius i arbustos sempre que no superen la profunditat esmentada. Queda prohibit l'alçament d'edificacions o construccions de qualsevol tipus a l'esmentada àrea sense permís de l'òrgan competent.  
- Duració de les obres: 5-6 mesos.  
- Serveis d'explotació i manteniment.  
Tramitació administrativa i informes  
El Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre una còpia del projecte, estudi d'impacte ambiental i al·legacions rebudes durant el període d'informació pública (BOP de 04.05.2007 i DOCV de 22.05.2007), com també informes. L'esmentat Servei va informar que considerava acceptables la resposta a les al·legacions per part del promotor i que informava favorablement el projecte.  
Es va sol·licitar al promotor a través del Servei Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports que aportara l'estudi bàsic d'impacte sobre el patrimoni cultural com també l'informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
El promotor va remetre amb data 18 de setembre de 2007 un informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus en relació a la prospecció arqueològica i etnològica, com també projecte d'intervenció de prospecció arqueològica i etnològica.  
En l'esmentat informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià s'indica: que no s'han documentat jaciments arqueològics, que la incidència en el patrimoni paleontològic serà nul·la. Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament la Conselleria de Cultura a aquest efecte per tal que es determinen les mesures oportunes de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Pel que fa al patrimoni etnològic s'han constatat elements d'aquesta naturalesa sense afecció directa. Se cita la casa El Cuartel, casa Miguel Carmen, camí ramader CV-945, vàlvules de reg i altres, caseta de regants i antic ferrocarril. Per a tots aquests es proposa l'abalisament, limitació del pas i garanties de trànsit segur; es destaca el cas de la casa El Cuartel en què han d'evitar-se afeccions a l'aljub, per la qual cosa ha de limitar-se el pas de la maquinària pesant per la zona, i s'ha de fer constar tot això en l'estudi d'impacte ambiental.  
Una vegada que s'aporte l'estudi d'impacte ambiental que incorpore les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància ambiental o mesures correctores, la Conselleria de Cultura emetrà l'informe definitiu.  
El promotor remet, amb data entrada de 18 d'octubre de 2007, documentació complementària relativa a la còpia de resolució del Servei Territorial de Carreteres que autoritza l'encreuament de la CV-945 PK 3,580 i el paral·lelisme amb la CV-95 PK 23,350 d'acord amb els plànols modificats fora de la zona de protecció, i igualment es presenta còpia de la memòria de prospecció arqueològica i etnològica que es va presentar davant de la Conselleria de Cultura.   
En la memòria de prospecció arqueològica es proposen una sèrie de mesures respecte al patrimoni cultural que es resumeixen a continuació:  
Patrimoni etnològic:  
Casa El Cuartel: abalisar l'aljub i limitar el pas.  
Casa Miguel Carmen: abalisament de seguretat.  
Camí ramader CV-945: garantir el trànsit segur.  
Vàlvules i altres: abalisament de seguretat  
Caseta de regants: abalisament de seguretat.  
Antic ferrocarril: garantir el futur ús recreatiu de la trinxera.  
Per al patrimoni arqueològic no sembla necessari adoptar cauteles.  
Si durant els treballs de desmunt i moviment de terra es produeix el descobriment d'alguna troballa d'interés, aquesta ha de ser comunicada immediatament a la Conselleria de Cultura. De manera cautelar se suspendran temporalment els treballs en un perímetre de seguretat que s'estime convenient, fins que els tècnics d'inspecció dels Serveis Territorials assenyalen les mesures de protecció necessàries. És a dir, cal procedir segons el que estableix la Llei de patrimoni cultural valencià (Llei 4/98).  
Informació pública  
Es va sotmetre el projecte i estudi d'impacte ambiental al període d'informació pública (BOP de 04.05.2007 i DOCV de 22.05.2007) tal com va indicar el Servei Territorial d'Energia d'Alacant. Es van produir al·legacions, i se'n fa una síntesi a continuació:  
- José Miguel Casas Sánchez, Operativa 2000, SL: rebutja el traçat presentat ja que afectarà les seues propietats de fruiters; el recorregut és major i amb major cost; discorreria sota un nou viari cosa que n'implica la substitució, i, a més, la situació del nou traçat entre la carretera CV-943 i el canal de Riegos de Levante pot crear una barrera per al futur desenvolupament urbanístic del municipi.  
Proposa un traçat alternatiu al qual l'Ajuntament de Los Montesinos va donar suport amb data de 9 de febrer de 2006.  
José Manuel García del Baño: afecció a fruiters, i sol·licita que es tinga en compte el perjudici causat.  
Informes remesos per l'òrgan substantiu  
- Servei Territorial de Carreteres d'Alacant: no és autoritzable l'encreuament de la C-945 PK 3,580, ja que se situa dins de la zona de protecció de la futura rotonda. El paral·lelisme en la CV-95 PK 23,350 no és autoritzable ja que se situa dins de la zona de protecció; el traçat s'ha de projectar fora de l'àrea inclosa en l'autopista i la CV-95 (per l'oest de la CV-95) i fora de la zona de reserva disposada.  
- ADIF: no cal establir cap condicionant tècnic.  
- Ajuntament de Los Montesinos amb data 10 de maig de 2007: aprova l'informe dels serveis tècnics municipals i acorda la remissió d'aquest a l'òrgan substantiu. En resum indica que el projecte per a la realització de les obres i prèviament a l'obtenció de la corresponent llicència d'obres ha de resoldre els encreuaments amb les instal·lacions, com també preveure la reposició dels serveis urbanístics municipals afectats.  
- Comunitat de Regants, Riego de Levante Margen Derecha del Rio Segura: estableix una sèrie de condicions per a l'execució relatives al fet que aquesta Comunitat fixe les dates d'execució de manera que s'altere en la menor mesura possible el ritme de regs, temps màxim d'execució i entrada en servei del canal seran 4 dies, etc.  
A continuació es fa un resum de la resposta d'al·legacions més significatives efectuada pel promotor i remesa pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant:  
1. A l'al·legació de José Miguel Casas Sánchez, Operativa 2000, SL: no pot acceptar la variant proposada pel fet que el traçat ara presentat ha sigut consensuat amb l'Ajuntament de Los Montesinos en reunió mantinguda al mes de juliol de 2006. En l'esmentada reunió es va acordar que la conducció no afectara la part central del nucli urbà, de manera que la canalització s'adaptara al planejament municipal i discorrera en gran part per futurs vials. L'alternativa ara proposada ha tingut en compte el planejament municipal.  
L'alternativa proposada per l'al·legant situaria la canalització per la zona d'àrea de predomini agrícola del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella, zona per la qual només poden discórrer infraestructures en casos molt justificats i depenent de l'eventual acceptació dels distints organismes del Parc. La modificació del traçat proposada comportaria l'afecció de nous particulars o l'alteració en l'afecció de parcel·les ja incurses en aquest expedient els propietaris de les quals podrien manifestar-se en el mateix sentit que l'al·legant.  
En relació amb els informes que consten en expedient, el promotor indica el següent:  
1. Respecte a la comunitat de regants s'indica que s'accepten els condicionants imposats.  
2. Respecte al que ha informat l'Ajuntament de Los Montesinos s'indica que coneix l'existència de serveis municipals afectats i es compromet a la completa reposició d'aquests en finalitzar les obres.  
Consideracions ambientals  
1. El projecte que s'avalua consisteix en una modificació fonamentalment del tram inicial del Projecte gasoducte AS-15 antena a Torrevieja amb declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions de data 7 de juny de 2007 (N/ref.: exp. 174/2006-AIA).  
El promotor justifica la modificació del tram inicial, del V-0 al V-12 per a evitar que afecte el nucli urbà de Los Montesinos d'acord amb la reunió mantinguda amb l'Ajuntament. El traçat seria més llarg i afectaria quasi exclusivament zones de cultiu i molt puntualment terrenys seminaturals o cultius abandonats. L'impacte ambiental d'aquest nou traçat és baix o moderat i afecta quasi exclusivament terrenys agrícoles, i acceptable des d'un punt de vista ambiental.  
Als terrenys afectats per la pista de treball existiria una vegada efectuada l'obra una servitud de 2 m a cada costat de l'eix de la canonada en què no seria possible la plantació d'arbratge, però sí d'espècies herbàcies i arbustives i en qualsevol cas la plantació d'arbratge seria possible a la resta de la pista de treball.  
Al tram V-69 a V-73 la modificació de traçat és molt xicoteta, consisteix en un desplaçament d'escassos metres en paral·lel aproximadament al traçat inicial, les característiques del terreny afectat són iguals com també l'efecte d'aquestes.  
2. Segons l'estudi d'impacte ambiental el traçat afecta, interceptant-lo, el camí ramader assegador de Los Montesinos, per la qual cosa ha de sol·licitar-se l'ocupació d'aquest i complir-se el que estableix la Llei de camins ramaders.  
3. Respecte a l'afecció al patrimoni cultural en la memòria de prospecció arqueològica s'indiquen una sèrie de mesures correctores i preventives que s'han d'adoptar respecte a la possible afecció, com també la necessitat del compliment de la Llei de patrimoni cultural valencià. L'informe de la Conselleria de Cultura indica la necessitat d'incloure els resultats de les prospeccions, mesures, etc. en l'estudi d'impacte ambiental per a obtenir-ne l'informe favorable.   
4. Respecte a l'encreuament i el paral·lelisme amb carreteres i l'autorització del Servei Territorial de Carreteres, des d'un punt de vista ambiental el traçat és acceptable, i d'acord amb l'última informació remesa pel promotor l'encreuament i el paral·lelisme en determinades zones és autoritzable amb les modificacions del traçat presentades.   
Les modificacions presentades d'aquest projecte i remeses pel promotor amb data entrada de 18 d'octubre de 2007, conseqüència del que ha sol·licitat el Servei Territorial de Carreteres, són d'escassa entitat i no comporten variació en l'avaluació d'impacte ambiental efectuada.   
Respecte a la modificació del traçat en el tram V-68 a V-73 i l'afecció al patrimoni cultural, serà la Conselleria de Cultura la que determine si és necessari modificar o ampliar l'estudi d'impacte ambiental i emetre nou informe tenint en compte l'escassa entitat d'aquest, atés que el traçat original va ser informat favorablement per la Conselleria de Cultura i que va obtenir Declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions amb data 7 de juny de 2007 (exp. 174/2006-AIA). En qualsevol cas s'ha de complir per a aquest tram el condicionant núm. 14 de l'esmentada declaració.  
5. El tram V-68 a V-73 es troba dins de la zona de predomini agrícola de la zona perifèrica de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella. Va obtenir informe favorable respecte de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, i ara es planteja una modificació en paral·lel a escassos metres (aproximadament 20-30 m) que afecta terrenys agrícoles majoritàriament; igualment, no comporta una modificació de l'avaluació ja efectuada.  
6. L'estudi planteja una sèrie de mesures correctores d'entre les quals es destaquen les següents:  
- Descompactació de terreny mitjançant treball.  
- Retirada de capa de terra vegetal de pista de treball i reposició en restauració.  
- Revegetació d'aquelles àrees amb vegetació natural afectades pel traçat.  
- Els materials procedents del desbrossament han de ser distribuïdes sobre la pista una vegada concloses les obres.  
- S'han de realitzar recorreguts sistemàtics prèviament a l'entrada de maquinària per a detectar possibles llocs d'interés per a la fauna.  
- Revisió periòdica sobre la zona d'obres per a l'actuació sobre espècies de fauna que pogueren quedar atrapades.  
- Si el contractista no pot trobar cap propietari disposat a quedar-se amb la terra s'han d'obtenir els oportuns permisos i autoritzacions.  
- Senyalització de la zona d'ocupació temporal i limitació del trànsit de vehicles als estrictament necessaris.  
- Reparació i restitució a l'estat original de tancaments, murs, etc.  
- Prèviament a l'entrada de maquinària es realitzarà una comprovació de l'inventari vegetal.  
- Jalonament de vegetació adjacent durant el replantejament, i en funció d'espècies s'estimarà un perímetre de protecció, i es desviarà la pista o rasa en un ample suficient.  
En relació a aquestes, es consideren en general adequades i no obstant això n'és necessària la modificació en determinats aspectes com també la introducció d'altres mesures preventives i correctores que permeten una correcta integració de l'obra en el medi i evitar en la mesura que es puga o reduir l'impacte sobre l'entorn.  
Tenint en compte que el projecte presentat és la modificació d'un anterior existent en alguns trams, s'estima que les mesures correctores han de ser en general les aplicades per al projecte que ja es va avaluar.  
7. En relació al programa de vigilància ambiental:  
Respecte al programa establit en l'estudi es destaca la possibilitat que el promotor nomene un assistent tècnic ambiental durant el temps d'execució d'obres i de restauració, responsable de l'execució del programa de vigilància ambiental.  
Amb relació al programa referit es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants que s'establisquen en aquesta declaració. Tenint en compte que aquest projecte és modificació d'un altre amb declaració d'impacte ambiental la contractació de l'assistència tècnica ambiental que es requereix a l'anterior s'estendrà a aquest, ja que en formar part.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tramites previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme, i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com per particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'addenda i gasoducte AS-15 antena a Torrevieja als termes municipals de Rojales, Los Montesinos i Torrevieja (Alacant), el promotor del qual és Gas Natural Distribución SDG, SA, i s'inclouen les modificacions de traçat puntuals conseqüència del que ha sol·licitat el Servei Territorial de Carreteres i han presentat davant d'aquesta Conselleria, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen necessàries com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a la realització i funcionament del projecte:  
1. Prèviament a l'execució de l'obra s'ha de supervisar, amb suficient antelació, amb els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, el traçat de l'obra en el perímetre de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant (Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella) per a determinar i establir, si fóra necessari, mesures preventives addicionals respecte a la vegetació, flora i fauna (períodes de limitació d'execució d'obres, exemplars vegetals que no s'han d'afectar, ús de pista restringida, etc.). Igualment s'ha de fer fora d'aquest perímetre i al llarg de tot el traçat.  
Igualment amb la supervisió dels serveis tècnics abans indicats s'han de delimitar, en el cas de ser necessari, aquelles zones amb exemplars vegetals o vegetació fora del traçat (al llarg de tot el traçat del projecte) que no han d'afectar-se per les obres.  
2. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra s'han de portar a un abocador legalitzat i en el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al rebliment d'aquesta s'han d'obtenir de pedreres legalitzades.  
3. En el cas que per a zones d'abassegament, dipòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'han de situar en parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. Una vegada finalitzades les obres els terrenys han de ser restaurats.  
4. S'ha d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca corresponent en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic.  
5. Manteniment i posada al punt adequada de la maquinària.  
6. S'ha de regar la pista de treball amb una freqüència suficient en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a població. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols han d'anar coberts amb lona.  
7. En el desenvolupament de les obres s'han de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
8. S'ha de complir el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres en la proximitat de zones naturals. S'han d'efectuar, cas de ser necessari, les correccions o mesures que estimen necessaris els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
9. S'ha de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'han d'implantar mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en l'esmentada prova, s'ha de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament a llit públic. Els productes químics sobrants s'han de derivar a un gestor autoritzat. En qualsevol cas, prèviament i amb suficient antelació, han de ser informats els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria perquè donen el vistiplau per a evitar que tant la captació de l'aigua com l'abocament d'aquesta ocasione efectes negatius a l'àrea de protecció dels sistemes de zones humides del sud d'Alacant i al mateix Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella.  
10. S'han de complir els compromisos del promotor respecte als propietaris afectats i terrenys a les zones del perímetre de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant (Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella) que es van contraure per al Projecte de gasoducte AS-15 antena a Torrevieja (Alacant) amb declaració d'impacte ambiental favorable de data 7 de juny de 2007 (condicionant núm. 13 de l'esmentada declaració d'impacte ambiental).  
11. Respecte al patrimoni cultural, s'han de complir les mesures indicades en la memòria de prospecció arqueològica i etnològica presentada pel promotor davant de la Conselleria de Cultura i que es reflecteixen en resum en aquesta declaració.  
S'ha de complir el que indica l'informe de la Conselleria de Cultura de data 25 de juny de 2007 i incorporar el que s'hi indica a l'estudi d'impacte ambiental, i s'ha d'obtenir de la Conselleria de Cultura l'informe favorable definitiu d'acord amb l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural amb l'execució de les mesures o modificacions, si és procedent, que requerisca aquesta.  
Respecte al tram comprés entre el vèrtex V-68 a V-73 s'ha de complir el que estableix el condicionant núm. 14 de la Declaració d'impacte ambiental de data 7 de juny de 2007 sobre el Projecte de gasoducte AS-15 antena a Torrevieja. No obstant això, prèviament i amb suficient antelació, la Conselleria de Cultura, després de la consulta prèvia del promotor, ha de determinar si és necessari modificar o ampliar l'estudi d'impacte ambiental respecte al patrimoni cultural i obtenir respecte d'això un informe favorable d'aquesta Conselleria quant a la modificació de traçat entre els vèrtexs V-68 i V-73 conseqüència del que requereix el Servei Territorial de Carreteres.   
12. Respecte a l'afecció a camins ramaders, s'ha de complir el que estableix la legislació de camins ramaders, s'ha d'obtenir l'autorització d'ocupació davant de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, i s'han de complir les condicions que aquesta establisca.  
13. Per a l'obertura de la rasa no s'han d'emprar voladures.  
14. Les possibles modificacions de traçat s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental en el cas que la legislació en la matèria així ho requerisca.  
15. Quant al programa de vigilància ambiental, es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants establits en aquesta declaració. Es considera igualment que el promotor ha de contractar, tal com proposa, un assistent tècnic ambiental per al control del programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6313, del 19-07-2010 (2010/8136)

RESOLUCIÓN de 2 de julio de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Algimia de Almonacid, Almazora, Castellón de la Plana, Zorita del Maestrazgo, Quart de Poblet, Rojales, Los Montesinos y Torrevieja.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6313

Fecha DOGV
:   19-07-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/8136

CVE


Fecha del documento
:   02-07-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Algimia de Almonacid](javascript:void(0))
    * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Zorita del Maestrazgo](javascript:void(0))
    * [Rojales](javascript:void(0))
    * [Montesinos, los](javascript:void(0))
    * [Quart de Poblet](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de julio de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Algimia de Almonacid, Almazora, Castellón de la Plana, Zorita del Maestrazgo, Quart de Poblet, Rojales, Los Montesinos y Torrevieja. [2010/8136]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 288/04-AIA Algimia de Almonacid, 332/06-AIA Almazora, Castellón de la Plana, 090/05-AIA Zorita del Maestrazgo, 095/06-AIA Quart de Poblet, y 161/07-AIA Rojales, Los Montesinos, Torrevieja.   
Valencia, 2 de julio de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 288/2004-AIA  
Título: Plan general de ordenación urbana  
Promotor: Ayuntamiento de Algimia de Almonacid (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU  
Localización: En la vertiente occidental de la Sierra de Espadán, ocupando parte del Valle de Almonacid.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objetivo del Plan general de ordenación urbana presentado es la actualización del planeamiento vigente definiendo un nuevo modelo de ordenación de la evolución urbanística del municipio.  
El modelo territorial quiere responder a un municipio con decrecimiento poblacional, en el que sin embargo, existe demanda de nuevo suelo, básicamente, con destino a vivienda de segunda residencia, y en mucha menor proporción, para actividades económicas, cuyas posibilidades de crecimiento están fuertemente condicionadas por la topografía del terreno, infraestructuras, accidentes del terreno y por la necesidad de protección de los espacios naturales circundantes ya establecida por los instrumentos supramunicipales.  
Se pretende evitar expresamente un posible desarrollo desequilibrado prolongando la travesía de la carretera de Matet, por lo que la previsión es completar la trama, por un lado con suelo residencial hacia el sudeste consolidando el frente hacia la futura variante de la carretera CV-215 como borde, cerrando las manzanas existentes eliminando el efecto «traseras» y con dos sectores de suelo urbanizable con ordenación pormenorizada, a uno y otro lado del acceso previsto a la población desde la variante,  
Por otra parte, hacia el noroeste, al otro lado de la actual carretera, se clasifican como suelo urbano franjas de terreno clasificadas ya actualmente como tales, y como urbanizable sin ordenación pormenorizada terrenos actualmente urbanos pero sin edificar ni urbanizar, completando el sector con otros abancalados.  
El suelo no urbanizable viene muy determinado por la circunstancia de que la totalidad del término municipal está incluido en el ámbito del PORN de la Sierra de Espadán, clasificándose como suelo no urbanizable de especial protección el incluido en todas las categorías del PORN.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
I. Algimia de Almonacid, con una superficie de 2.045 Ha, es un municipio que se localiza en la provincia de Castellón, en la comarca del Alto Palancia. Está situado en la vertiente occidental de la Sierra de Espadán y ocupa parte del Valle de Almonacid, aunque su relieve es montañoso y abrupto.  
II. El instrumento de planeamiento vigente en Algimia de Almonacid lo constituyen unas normas subsidiarias aprobadas definitivamente el 22 de diciembre de 1988, en el que se incluían las siguientes superficies:  
Suelo urbano: 81.822 m²  
Suelo no urbanizable: 20.368.178 m²  
De especial protección 15.646.925 m²  
De interés 2.120.000 m²  
Genérico 2.151.253 m²  
De protección a las vías de comunicación 450.000 m²  
III. El planeamiento presentado propone la siguiente distribución de suelos:  
Suelo urbano 84.800 m²  
Suelo urbanizable 53.800 m²   
Suelo no urbanizable de especial protección 20.311.400 m²  
IV. El planeamiento presentado propone un incremento de ocupación del suelo del 69,4%, resultado de pasar de los 81.822 m² del planeamiento vigente a un total de 138.600 m².  
V. El planeamiento presentado no clasifica el suelo municipal en todas las clases y categorías de suelo que prescribe la legislación urbanística, omitiendo la clasificación de suelo no urbanizable común como aquel que debe quedar excluido del proceso urbanizador y no deba ser objeto de protección, permitiendo en el mismo los usos regulados en la LSNU.  
VI. El planeamiento clasifica como suelo no urbanizable de especial protección el suelo incluido en las diferentes categorías del PORN de la Sierra de Espadán, estando en la normativa del propio PORN para los diferentes usos y condiciones.  
VII. Se estima, según cuadro de población y vivienda, un potencial de 637 viviendas, lo que a razón de 2,1 habitantes por vivienda, ofrece un nuevo horizonte poblacional de 1.337 habitantes potenciales, residentes o estacionarios, para un municipio con 282 habitantes según el último censo de 2005. En resumen, el PG genera un nuevo marco socioeconómico que multiplica por más de 4 la población total posible de Algimia de Almonacid.  
VIII. Durante el procedimiento de evaluación se ha presentado el plano OE-1 de junio de 2007, sin aprobación del pleno del Ayuntamiento, en el que se propone un modificado de la ordenación estructural para clasificar una parte de suelo alrededor del núcleo de la población como SNU común, quedando el resto del término municipal como SNU de protección en sus distintas categorías, cambiar el trazado de la vía pecuaria vereda del barranco del Baladrar, situar el suelo destinado a ecoparque y el punto de vertido de las aguas pluviales al barranco del baladra, y recoger el trazado del futuro colector a la EDAR en el término municipal de La Vall de Almonacid.  
IX. No se aporta cuadro alguno en la que se recojan las diferentes categorías del suelo no urbanizable con sus correspondientes superficies.   
X. El catálogo de bienes y espacios protegidos del Plan general incorpora como elementos catalogados el núcleo histórico tradicional; los yacimientos arqueológicos de La Alfándiga, Los Cinglos, el Monte de la Ermita; la iglestudio de impacto ambiental parroquial de San Juan Bautista, la Ermita de La Cueva Santa; el Puente de la Alfándiga, los Arcos del Molino; La Nevera; La Cueva del Estuco; la inscripción rupestre romana; y el Molino de la Alfándiga o de los Buscaretas.  
3. Alternativas  
En lo que respecta al estudio de alternativas no se ha presentado un estudio de alternativas entendidas como tales, aunque sí se ha recogido una propuesta de modificación relativa a la clasificación y calificación del suelo y las normas urbanísticas que regulan los usos posibles y compatibles de los distintos suelos ordenados por el Plan general.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 16 de noviembre de 2004, el Ayuntamiento de Algimia de Almonacid remite copia íntegra del PGOU, estudio de impacto ambiental y expediente Administrativo en el que se incluían informes, resultado de información pública y aprobación provisional, incoándose el correspondiente expediente administrativo.  
2. Información pública   
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Mediterráneo, con fecha 31 de diciembre de 2003, y en el DOGV nº4.645, de 25 de diciembre de 2003, por un periodo de un mes.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por la secretario-interventor del Ayuntamiento de Algimia de Almonacid, acompañado por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 11 de octubre de 2004.   
3. Petición de información o documentación complementaria   
Con fecha 7 de noviembre de 2005, se requiere al Ayuntamiento de Algimia de Almonacid que complete la documentación presentada según los puntos que de manera resumida se exponen a continuación:  
- Informe de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
- Informe evacuado por el organismo de cuenca correspondiente (Confederación Hidrográfica) o entidad colaboradora autorizada con el fin de acreditar la disposición de recursos hídricos necesarios para los todos los usos previstos.  
- Certificados que justifiquen la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes (RSU y RSI) por parte del organismo encargado de ello.  
- Indice de población fija y estacional del municipio, actual como prevista.  
- Visto que el municipio no dispone de sistema de depuración ni lo prevé se deberá plantear, necesariamente, la construcción de una depuradora de agua residuales.  
- Informe previo de vías pecuarias.  
- Establecer, siempre de acuerdo con los criterios establecidos en el PORN, un sector de suelo no urbanizable común.  
- Incluir la microrreserva Umbría del Villar en el catálogo de bienes y espacios protegidos.  
Con fecha 18 de mayo de 2006 el Ayuntamiento de Algimia de Almonacid remite documentación complementaria que incluye:   
- Copia del informe emitido por la Conselleria de Cultura, educación y Deporte relativo al Catálogo de bienes y espacios protegidos de Algimia de Almonacid.  
- Copia del informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar relativa a la gestión del DPH.  
- Certificado de inclusión en el Segundo convenio de colaboración entre la Conselleria de Infraestructuras y Transportes de la Generalitat Valenciana y Diputación Provincial de Castellón para la ejecución de infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales.  
- Certificado emitido por la empresa UTE Consorcio 2, en el que se acredita capacidad de gestión para los RSI que genere el municipio de Algimia de Almonacid.  
Con fecha 29 de mayo de 2006, se requiere al Ayuntamiento de Algimia de Almonacid que complete la documentación presentada según los siguientes puntos:  
- Se reitera la solicitud de documentación puesto que, a fecha de hoy, quedan sin subsanar alguno de los puntos del requerimiento emitido en fecha 7 noviembre de 2005.  
Con fecha 26 de septiembre de 2006 el Ayuntamiento de Algimia de Almonacid remite documentación complementaria que incluye:  
- Expediente completo remitido a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.  
- Solicitud de Informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Certificado de gestión del RSU.  
- Informe de capacidad del sistema de saneamiento y depuración del futuro sistema de depuración  
- Informe de la unidad de vías pecuarias.  
Con fecha 10 de octubre de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial remite la misma documentación que el Ayuntamiento de Algimia de Almonacid remitió a este Servicio con fecha 26 de septiembre de 2006.  
Con fecha 24 de enero de 2007, se requiere al Ayuntamiento de Algimia de Almonacid que complete la documentación presentada según los puntos que se exponen a continuación:  
- Informe de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
- Informe evacuado por el organismo de cuenca correspondiente (Confederación Hidrográfica) o entidad colaboradora autorizada con el fin de acreditar la disposición de recursos hídricos necesarios para los todos los usos previstos.   
- Documento que recoja: procedencia del agua potable, así como la calidad de la misma, caudal disponible y volumen que se consume en la actualidad y caudales previstos para satisfacer la demanda que generará el desarrollo previsto por el PGOU.  
- Cuadro comparativo con el índice de población fija y estacional del municipio.  
- Solicitar al organismo de cuenca competente la autorización previa de vertido de pluviales al barranco del Baladrar.  
- Incluir dentro del catálogo de bienes y espacios protegidos la microrreserva Umbría del Villar.  
- Refundido de cartografía que recoja:  
- Uno o varios sectores de suelo no urbanizable común.  
- Trazado del futuro colector que llevará las aguas residuales a la EDAR.  
- Puntos de vertido de las aguas pluviales.  
- Ampliación de la protección en la rambla del Baladrar (se adjunta plano) tal y como se recoge en informe emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible.  
Con fecha 22 de junio de 2007, se advierte al Ayuntamiento de Algimia de Almonacid la caducidad del expediente de estudio de impacto ambiental si en el plazo de tres meses no realiza los actos requeridos para impulsar la consecución del mismo.   
Con fecha 3 de julio de 2007 el Ayuntamiento de Algimia de Almonacid remite documentación complementaria que incluye informe del técnico redactor respondiendo a cada uno de los puntos del último requerimiento de documentación.  
Solicitud de informes sectoriales  
Durante el procedimiento de evaluación ambiental se ha solicitado los siguientes informes:  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
- Servicio de Parques Naturales  
- EPSAR. Entitat de Sanejament d'Aigües  
- Servicio Territorial de Ordenación del Territorio   
De los cuales se han recibido los siguientes:  
- Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio relativo a la afección del PGOU del Municipio de Algimia de Almonacid al Parque Natural de la Sierra de Espadán, de 28 de febrero de 2006, positivo al proyecto de PGOU atendiendo a los siguientes puntos:  
El PGOU en lo relacionado al suelo no urbanizable deberá adaptarse al PRUG, siendo éste de orden superior y más restrictivo, como en el caso de la rambla del Baladrar.  
El sector situado al sur del casco urbano, sólo se podrá ubicar fuera de las categorías PE y RE de la zonificación del PRUG y siempre que sea limítrofe a suelo urbano ya aprobado.  
Recoger en el PGOU las zonas de uso recreativo (EP) especificadas en el PRUG.   
- Informe del Servicio de Parques Naturales relativo a la afección del PGOU del municipio de Algimia de Almonacid al Parque Natural de la Sierra de Espadán, de 6 de julio de 2006, del que se extrae:  
En la zona de ampliación del suelo urbano al noroeste del casco, dentro del parque natural, en área de uso agrícola -zona de agricultura tradicional (AG2), están prohibidos una serie de usos de acuerdo al artículo 90 del PRUG, que deberán respetarse a la hora de desarrollar dicho suelo urbano.  
El PGOU debe prever un sistema de depuración de los residuos líquidos del municipio, de conformidad con el artículo 63 del PRUG.  
Conclusión: Se informa favorablemente a la propuesta de PGOU siempre que se prevea un sistema de depuración adecuado para los residuos líquidos del municipio además de tener en cuenta las consideraciones expresadas en el presente informe y el resto de artículos del PORN y del PRUG no citadas en el mismo.  
- Informe de la empresa de la Entidad de Sanejament d'Aigües (EPSAR) sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración del futuro sistema de depuración de Algimia de Almonacid para admitir los caudales de aguas residuales generados por el PGOU del municipio de Algimia de Almonacid (Castellón), de 26 de mayo de 2006, en el que informa:  
Actualmente el municipio de Algimia de Almonacid no cuenta con ninguna EDAR que le dé servicio.  
Dentro del segundo convenio de colaboración, suscrito por la Conselleria de Infraestructuras y Transportes de la Generalitat Valenciana y Diputación Provincial de Castellón, está prevista la construcción de una EDAR en Vall de Almonacid y un colector desde Algimia de Almonacid hasta la EDAR. La nueva EDAR dará servicio a los dos municipios citados.  
Según los datos aportados por el solicitante, la modificación descrita generará un caudal estimado en 57m³/día.  
Conclusión: se informa de la viabilidad del tratamiento en la futura EDAR Vall-Algimia de las aguas residuales generadas por el desarrollo del PGOU de Algimia de Almonacid siempre y cuando se cumpla, entre otros, la coordinación necesaria entre la construcción de y los desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar estos, ya que para que se pueda realizar la conexión efectiva de los desarrollos, deberán estar ejecutadas las obras de construcción de una planta depuradora con capacidad suficiente para admitir los caudales de aguas residuales generados por la población de Algimia de Almonacid.  
- Informe del Servicio de Ordenación del Territorio relativo a la afección de vías pecuarias, de 11 de octubre de 2007, mediante el que se da traslado de los informes emitidos por el Servicio de Vías Pecuarias, del que se extraen las conclusiones del último informe de fecha 4 de octubre de 2007:  
Se informan desfavorablemente los nuevos planos de fecha junio de 2007 con relación a las vías pecuarias clasificadas por OM-7/5/1975, puesto que no se ha justificado el nuevo trazado grafiado de la vereda del barranco del Baladrar que no se corresponde con el clasificado y No hay ninguna solicitud motivada de modificación de trazado.  
El informe emitido en fecha de 7 agosto de 2006, debe considerarse como favorable con las puntualizaciones que él se indican respecto a los planos de fecha junio 2003, quedando claro que salvo pequeños ajustes gráficos en el trazado longitudinal para adecuarse a la Clasificación de 1975, falta indicar por que calles atraviesa el suelo urbano la VP nº3 vereda del Baladrar.  
En el expediente se incluyen, además los siguientes informes recibidos durante el proceso de evaluación de impacto ambiental:  
- Informe del Área de Gestión del Dominio Público Hidráulico de la Confederación Hidrográfica del Júcar relativo al PGOU del municipio de Algimia de Almonacid al PN de la Sierra de Espadán, de 10 de mayo de 2004, en el que se establece la necesaria clasificación como suelo no urbanizable de los terrenos que tengan la condición de dominio público hidráulico, y su exclusión de cualquier proceso urbanizador o edificatorio.  
- Adjunto Remito del Consorcio Plan zonal residuos zonas III y VIII (área de gestión 2) en el que se adjunta informe de la empresa UTE Consorcio 2 relativo a la capacidad de gestión para los residuos Inertes que se generen en el municipio de Algimia de Almonacid, de 21 de abril de 2005, en el que se certifica lo siguiente:  
La UTE Consorcio 2 certifica su capacidad de gestión de los residuos inertes que se generen en el municipio de Algimia de Almonacid, a través de las instalaciones que la empresa gestiona y explota en el término municipal de Segorbe.  
- Adjunto remito del consorcio Plan zonal residuos zonas III y VIII (área de gestión 2) en el que se adjunta informe de la empresa reciclados Palancia Belcaire, SL, adjudicataria de la gestión de residuos sólidos urbanos municipales del Plan zonal III y VII, área de gestión 2, de 18 de abril de 2006, en el que se certifica lo siguiente:  
Que la empresa Reciclados Palancia Belcaire, a través del proyecto de gestión de residuos urbanos que tiene adjudicado, se compromete a que los residuos generados en el municipio de Algimia de Almonacid reciban un correcto tratamiento, así como que las instalaciones planteadas podrán tratar los residuos sólidos urbanos procedentes del citado municipio.  
Que en la actualidad, los residuos de este municipio, hasta que entren en funcionamiento las nuevas instalaciones adjudicadas, se transfieren desde la planta de transferencia de Segorbe al vertedero controlado de Tales, siendo ambas instalaciones propiedad de la Excma. Diputación de Castellón, con códigos de gestor 124/RTA/RNP/CV para la planta de transferencia de Segorbe y 013/E/RNP/CV para el vertedero de Tales.  
Con fecha 18 de mayo de 2006, el Ayuntamiento de Algima de Almonacid remite copia de los siguientes informes:  
- Informe favorable de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano al Catálogo de bienes y espacios protegidos del PGOU.  
- Informe favorable de la DG de Régimen Económico en materia educativa.  
Afecciones legales   
1. Espacios naturales protegidos.   
El municipio de Algimia de Almonacid se encuentra inmerso en su totalidad en el ámbito del Plan de ordenación de los recursos naturales (en adelante PORN) del PN de la Sierra de Espadán, encontrándose la mayor parte de su superficie dentro del parque natural. El resto del municipio, la parte noroeste, se encuentra en la zona de amortiguación de impactos. El parque natural se rige también por el Plan rector de uso y gestión (en adelante PRUG), aprobado por el Decreto 59/2002, de 11 de marzo del Consell de la Generalitat.  
La parte del término municipal de Algimia de Almonacid que se encuentra dentro del parque natural afecta, a su vez, al lugar de interés comunitario o LIC denominado la Sierra de Espadán, Directiva 92/43/CEE, zona de montaña de gran valor ambiental que destaca por su singularidad geológica, al constituir un enclave silíceo en el conjunto mayoritariamente calizo de las sierras valencianas. Por esta razón, alberga el alcornocal más extenso de la Comunitat Valenciana, así como todo el cortejo de formaciones asociadas al mismo, en las cuales se presentan diversas especies endémicas de gran interés. Incluye además dos refugios importantes para murciélagos, la Cova de l'Ondera y la Cova de l'Ereta. Así mismo, se ha detectado en la sierra la mayor densidad de águila perdicera de todo el territorio valenciano.  
Dicho LIC coincide, en su delimitación, con la ZEPA denominada Sierra de Espadán (Directiva 79/409/CEE).  
La clasificación de suelo que se propone viene determinada por estas circunstancia clasificándose todo el término municipal, a excepción del núcleo urbano, como suelo no urbanizable de especial protección, siendo los usos permitidos y prohibidos aquellos que establece la normativa del propio PORN en función de las diferentes zonas.  
Los suelos urbanizables se disponen junto al núcleo urbano en aquellas zonas establecidas por el PORN y el PRUG.  
Los informes técnicos evacuados por el Servicio de Parques Naturales y por el Servicio de Ordenación Sostenible han informado favorablemente a la propuesta del PGOU y han declarado la no afección a la red Natura 2000.  
Por otra parte, en el término municipal existe una microrreserva vegetal creada por el Decreto 218/199, la denominada Umbría de Villar, cuyas amenazas principales son los incendios forestales y las visitas incontrolados, como señala el estudio de impacto ambiental. El PGOU clasifica el área afectada por la microrreserva como suelo no urbanizable de protección a la microrreserva del Villar.  
2. Ramblas y barrancos. El término de Algimia de Almonacid no cuenta con cauces de importancia, sin embargo, discurren por el término municipal un gran número de barrancos pertenecientes a la cuenca del Palancia que bajan de la Sierra de Espadán, destacando el barranco del Cañar y la rambla del Baladrar, de los cuales el resto son tributarios.  
Todos los barrancos han sido recogidos en el PGOU como suelo no urbanizable de protección a ríos, barrancos y ramblas en una franja de 20 metros a cada lado del cauce.  
El informe del Servicio de Biodiversidad indica que se debe ampliar la protección en la Rambla del Baladrar junto a la zona del campo de fútbol, recogiendo así el área de reserva RE-BEX (formaciones boscosas de especial singularidad) que se establece en el PRUG de la Sierra de Espadán.  
El estudio de impacto ambiental presenta un listado de las siguientes fuentes: Alcodori, Morte, Amenaria, de la Parra, Donace y de la Calzada. Sin embargo, éstas no han sido cartografiadas ni se ha recogido ningún tipo de normativa orientada a garantizar la protección de las mismas.  
Los sectores de suelo urbano, situados al noroeste del núcleo, cuyo uso es el de parque y el recreativo-deportivo afectan a la rambla del Cañar, sin embargo, el estudio de impacto ambiental no ha valorado los posible impactos que el desarrollo de estos sectores pueda producir sobre este enclave natural, ni la afección al DPH de la misma.  
3. Vías pecuarias. Por el término municipal de Algimia de Almonacid discurren 3 vías pecuarias con categoría de Vereda, que han sido grafiadas en el plano OE-1 de mayo de 2004. La anchura legal de todas ellas es de 20,89 m, como señala el informe del técnico de la unidad de vías pecuarias, no de 20 metros como se establece en el estudio de impacto ambiental.  
En julio de 2007 se presenta plano OE-1 de fecha junio 2007, no aprobado por el Pleno del Ayuntamiento, en el que se propone un nuevo trazado para la vereda del barranco del Baladrar. Dicho cambio no es válido puesto que el procedimiento para dicha modificación no es conforme a lo establecido en la Ley 3/95, de 23 de marzo de vías pecuarias.  
Las VVPP han sido recogidas en su totalidad por el PGOU como suelo no urbanizable de protección a las vías pecuarias.  
El planeamiento presentado afecta, únicamente, a la vereda del barranco del Baladrar, en cuanto que la travesía urbana de esta vía pecuaria no está definida y que la ordenación pormenorizada del sector SR2 implicaría una modificación de su trazado.  
4. Yacimientos arqueológicos. Son tres los yacimientos arqueológicos inventariados en Algima de Almonacid por la Conselleria de Cultura y Deporte: la Torre de la Alfándiga, el poblado íbero-medieval de Los Cinglos y el poblado íbero del Monte de la Ermita. Estos yacimientos que se recogen y describen en la documentación evaluada, han sido incluidos en el Catálogo de bienes y espacios protegidos del Plan general y grafiada su ubicación en los planos de ordenación. Y los terrenos entorno a los mismos, en un diámetro de 100 m. se clasifican como SNU de protección a yacimientos arqueológicos.  
5. Elementos etnológicos. La Conselleria de Cultura y Deportes recoge en el inventario de elementos etnológicos más elementos catalogados que los contenidos en el Catálogo de bienes y espacios protegidos del PGOU.  
El estudio de impacto ambiental recoge una breve descripción, únicamente, de los edificios y elementos recogidos en el catálogo, por lo que muchos de los elementos catalogados por la Conselleria de Cultura y Educación no han sido estudiados ni valorado el posible impacto que el desarrollo del planeamiento pudiera ocasionar sobre los mismos.  
El PGOU ha recogido como SNU de protección el entorno de los edificios protegidos marcando una superficie de diámetro 100 m.   
No se ha presentado el informe de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano, que garantice la no afección al patrimonio cultural.  
6. Carreteras. El límite sureste de los sectores SR1 y SR2 es la ronda de Algimia, CV-215, por lo que se deberán respetar las zonas de afección establecidas por la legislación vigente correspondiente. Asimismo, se deberán solicitar, al respecto, informe a la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Por las condiciones del lugar, se prevé que el tráfico de la misma no suponga un foco emisor de ruido importante, no obstante, se debería haber evaluado la posible afección de esta carretera sobre los nuevos sectores urbanizable, proponiéndose, en su caso, adecuadas medidas correctoras orientadas a la disminución del impacto visual y acústico, como la creación de barreras vegetales  
Consideraciones ambientales  
1. La mayor parte del término municipal tiene una topografía montañosa con grandes desniveles de pendientes superiores al 30%. Las pendientes entre 2 y el 30% se localizan en el cuarto sudoeste del municipio.  
El casco urbano se sitúa a los pies de una ladera de pendientes superiores al 30%, justo, donde la topografía pasa a ser ondulada. Esta ladera está formada por areniscas, margas y yesos, lo que le confiere una elevada inestabilidad presentando, por tanto, un riesgo de deslizamiento medio, destacando una zona con índice de peligrosidad elevado catalogada como zona de daños que afectan a bienes y personas.  
El Estudio de impacto ambiental únicamente dice al respecto que el sector SR-3 está muy condicionado por su topografía lo cual implicará que no se podrá garantizar un suministro adecuado de agua potable, a causa de la excesiva pendiente. Sin embargo, el estudio de impacto ambiental no ha evaluado ambientalmente el riesgo que conllevaría permitir el desarrollo de los distintos sectores de suelo urbano y urbanizable situados en esta ladera, al norte de la CV-215, a su paso por el núcleo urbano.  
Por tanto, de acuerdo a las pendientes y el riesgo de deslizamiento existente en el término municipal, se observa que lo nuevos crecimientos urbanos deberían orientarse hacía el noreste del núcleo urbano, coincidiendo con la zona de relieve más suave, la cual no presenta riesgo de deslizamiento, tal y como se ha propuesto para los sectores SR-1 y SR-2.  
2. El riesgo de erosión actual, en la mayor parte del término municipal, es alto. La única zona con riesgo de erosión bajo y muy bajo se localiza en el sur del término municipal. El núcleo histórico se sitúa sobre la zona de menor riesgo de erosión, al igual que los sectores de suelo urbanizable SR-1 y SR-2, sin embargo, los sectores de suelo urbano así como el sector de suelo urbanizable SR-3 situados al norte de la CV-215, se sitúan sobre un suelo con riesgo de erosión actual alto y potencial muy elevado.  
Los suelos con riesgo elevado de erosión son los que, desde un punto de vista ambiental, deben protegerse proponiéndose medidas tendentes al control de la misma, evitándose en todo momento la pérdida de este suelo así como su antropización.   
Por tanto, desde el punto de vista ambiental, se observa que los sectores que se disponen al norte de la CV-215 no son adecuados, puesto que el desarrollo de la urbanización supondrá la pérdida de los valores naturales, la posibilidad de regeneración de los mismos, así como un aumento del riesgo de erosión de los mismos.  
3. El estudio de impacto ambiental recoge de manera muy escueta la flora y fauna del término municipal, indicando que en la zona predomina la vegetación continental. No se recoge la existencia de hábitats o de especies de flora y fauna con algún tipo de protección, únicamente, se recoge la Microrreserva de la Umbría. Asimismo, carece de cartografía en la que se identifiquen las diferentes unidades de vegetación existentes en el término municipal.  
El único dato a destacar, que aporta el estudio de impacto ambiental, es que en la zona se encuentran representadas unas 20 especies de murciélagos, algunas de ellas en peligro de extinción.  
El técnico redactor del planeamiento ha optado por catalogar todo el suelo como SNU de protección acogiéndose a lo establecido en el PORN de la Sierra de Espadán, sin presentar una valoración ambiental detallada del municipio. Esta situación a hecho que la categoría de SNU-común no esté presente en el planeamiento, obviando las diferentes categorías de suelo presentes en la legislación urbanística.  
Posteriormente, se presenta una propuesta en la que se modifica la ordenación estructural introduciendo la categoría de SNU-común sin haber realizado una valoración ambiental detallada de la zona que justifique, desde el punto de vista ambiental, la idoneidad de dicha propuesta. Resultado de esta falta de estudio, se observa que en su mayoría el suelo clasificado como SNU-común coincide con el suelo de cultivo de regadío tradicional que presenta una mayor vocación agrícola, minusvalorando su importancia ambiental, ecológica y paisajística, así como con parte de suelo forestal que, además, presenta riesgo de deslizamiento medio.  
4. Respecto al abastecimiento de agua potable, el estudio de impacto ambiental recoge que el núcleo urbano cuenta con un abastecimiento de aguas en buenas condiciones. No aporta datos relativos a la procedencia del agua potable y su calidad, ni al caudal disponible y volumen que se consume actualmente y caudales previstos para satisfacer las nuevas demandas que supondrá el desarrollo del PGOU, por lo que no se considera garantizada la existencia de recursos hídricos suficientes.  
Durante el procedimiento el técnico redactor del proyecto aporta documento, sin aprobación municipal, en el que establece que:  
- Existe una captación de aguas subterráneas denominada Fuente Alcodari, situada en el barranco del Cañar, que junto al agua que suministra la Fuente Donace, en el lugar del mismo nombre, garantizan un abastecimiento de 48.000 m³/año, sin que haya problemas de abastecimiento en épocas estivales.  
- Existe un proyecto aprobado, promovido por la Diputación Provincial de Castellón, de captación de agua en la partida del Cañar.  
- Por otra parte, establece que el consumo actual se estima en 33.376 m³/año correspondiente a una población equivalente de 457 habitantes, resultado de una población fija de 300 habitantes y una estacional de 786 habitantes.  
- El informe establece, asimismo, las siguientes demandas futuras de agua potable en función del tipo de suelo:  
Población   
Zona Equivalente m³/año  
SU 629 45.917  
Suble 63 4.599  
Total 692 50.516  
Por tanto, según informe del técnico redactor del proyecto la existencia de recursos hídricos suficientes sólo queda garantizada para el SU.  
5. Respecto al saneamiento, el artículo 63 del PRUG establece que "se garantizará con carácter prioritario la depuración de las aguas residuales de los núcleos de población, incluyendo las urbanizaciones de segunda residencia", sin embargo, Algimia de Almonacid carece de depuradora de aguas residuales, realizándose el vertido directo en el barranco de Algimia, incumpliéndose lA normativa básica del PRUG tendente a garantizar la protección de los valores ambientales del parque natural.  
No obstante, dentro del segundo convenio de colaboración, suscrito por la Conselleria de Infraestructuras y Transportes de la Generalitat Valenciana y Diputación Provincial de Castellón, está prevista la construcción de una EDAR en Vall de Almonacid y un colector desde Algimia de Almonacid hasta la EDAR. La nueva EDAR dará servicio a los dos municipios citados.  
Para los nuevos sectores de utilizará el sistema separativo y en la sustitución del existente se tenderá al sistema separativo. Las aguas pluviales verterán directamente a barranco en un sólo punto identificado en el plano OE-2 (modificado junio 2007).  
Por tanto, vista la situación actual así como el PRUG del parque natural, se entiende que el desarrollo de cualquiera de los sectores urbanizables sin haberse implantado un sistema adecuado de depuración, supondría una degradación de los valores ambientales que en el momento actual presenta el Barranco de Algimia, así como el incumplimiento de la normativa del propio parque natural.  
6. La gestión de residuos sólidos urbanos e inertes queda garantizada y es conforme a lo previsto en el Plan de residuos sólidos de la Comunitat Valenciana, según se justifica en los certificados remitidos por el consorcio Plan zonal residuos zonas III y VIII (área de gestión 2).  
Con fecha 3 de julio 2007, el ayuntamiento presenta plano sin aprobación municipal OE-2 de junio de 2007, en el que se concreta la ubicación para el ecoparque previsto. Realizada visita de campo, se considera que dicho enclave es apropiado desde un punto de vista ambiental.  
7. Al noroeste del casco urbano se delimita una zona como industria aislada para posibilitar la existencia de una industria de primera transformación agrícola, la almazara de la cooperativa agrícola. Dicha actividad está clasificada en el Decreto 54/1990, de 26 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, en cumplimiento de lo establecido en el artículo primero de la Ley 3/1989, de 2 de mayo, sobre actividades calificadas.  
El estudio de impacto ambiental estudia, únicamente, los posibles impactos que la presencia de dicha zona industrial pueda causar por vertidos y/o residuos, aportando medidas correctoras al respecto y un PVA que establece medidas de control de vertidos y/o residuos, además de indicar que las futuras industrias deberán cumplir con la legislación vigente.   
Sin embargo, no se ha evaluado los impactos que dicha actividad puede producir sobre el ser humano, resultado de su localización junto a sectores de suelo residencial, por tanto, no queda justificado la presencia de dicha industria o de futuras en este emplazamiento.  
8. El planeamiento vigente, NNSS aprobadas el 22 de diciembre de 1988, no fue sometido a procedimiento de evaluación ambiental por tanto, existen terrenos clasificados como SU, concretamente, la franja situada en la parte más alta del núcleo urbano, los cuales no son adecuados desde el punto de vista ambiental debido, principalmente, a su topografía de pendientes pronunciadas, a la existencia de riesgo de deslizamientos, a su elevado riesgo de erosión actual y potencial y por la vocación forestal de los mismos.   
En la actualidad, la mayor parte de esos terrenos no han sido transformados y permanecen en su estado natural, permitiendo realizar una adecuada valoración ambiental de los mismos, que justifica su eliminación del proceso urbanizador.  
9. El estudio de impacto ambiental presenta una breve descripción del paisaje de Algimia de Almonacid en el que destaca el carácter rural de una zona de montaña con gran valor ambiental, con escasos elementos puntuales distorsionantes, en el que el fenómeno de segunda residencia no ha supuesto impacto negativo, ya que se encuentra dentro de núcleo urbano.  
Sin embargo, esta descripción no viene acompañada de un plano en el que se recojan las distintas unidades paisajísticas existentes, así como un análisis paisajístico más detallado del entorno del núcleo urbano, de acuerdo al cual se hayan determinado los nuevos sectores urbanizables en función de su menor impacto visual.  
El desarrollo de los sectores de suelo, tanto urbano como urbanizable, situados al noroeste del casco urbano por encima del antiguo trazado de la CV-215, caracterizado por ser un borde muy definido a causa del fuerte desnivel, como apunta el Estudio de impacto ambiental, supondría un destacable impacto visual, puesto que dicho sector dominaría sobre el actual perfil del núcleo histórico desvirtuando su actual imagen. Sin embargo, los sectores SR1 y SR2 al situarse en una cota inferior al núcleo histórico respetarán dicho perfil.  
El desarrollo de estos últimos sectores debería realizarse de tal manera que se integraran, tanto con la edificación existente en tamaño y forma de las manzanas como con la propia topografía del terreno y los usos agrícolas existentes.  
El planeamiento prevé eliminar el efecto «traseras» cerrando parte de las manzanas existentes, lo cual ayudará a mejor la imagen del núcleo urbano, sin embargo es una solución que no se ha propuesto para todas las manzanas existentes, por tanto el efecto «traseras» seguirá produciéndose, además de por efecto contraste verse incrementado en las manzanas que no se cierren.  
10. El modelo territorial quiere responder a un municipio con decrecimiento poblacional, que ha pasado de los 1.910 habitantes, de principios de siglo, a 269 habitantes en 2004. Asimismo, se observa que se trata de una población envejecida.  
Por tanto, Algimia de Almonacid no presenta una demanda tal que justifique la necesidad de establecer un potencial de 637 viviendas que supondría un total de 1.337 habitante, que implicaría multiplicar casi por 5 la población existente  
11. En visita de campo se constata que los terrenos situados al noroeste de la carretera CV-215 a su paso por el núcleo urbano no son aptos para su clasificación como suelo urbano o urbanizable debido a las excesivas pendientes, al carácter forestal de los mismos, y al impacto visual que el desarrollo de los mismos supondría.  
Por otra parte, se ha observado que junto al sector propuesto para ecoparque hay un terreno en el que se concentran vertidos de residuos inertes, respecto al cual no se recoge ningún tipo de dato en la documentación presentada y que en la actualidad está invadiendo zona clasificada por el PGOU como de SNU de protección de ríos, barrancos y ramblas, así como supone la implantación de un uso no permitido por el PURN de la Sierra de Espadán.  
12. El estudio de impacto ambiental identifica y valora los posibles impactos que se derivan del planeamiento propuesto, mediante una matriz general de impactos, pudiéndose considerar globalmente el impacto de carácter neutro, salvo para los sectores urbanizables que aparecen como impacto leve que necesita de medidas correctoras. Las principales medidas correctoras y el PVA se basan en criterios de prevención y disminución de impactos, y las más específicas son las relativas al control sobre las emisiones, vertidos y residuos, así como a la introducción de actividades industriales y extractivas, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas que no entren en contradicción con la declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
4. En fecha 30 de abril de 2.006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (LEAE).  
De conformidad con lo establecido en la disposición transitoria primera, apdo 2º de la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos determinados planes y programas en el medio ambiente, el plan se encuentra incluido en el supuesto regulado en la misma, puesto que su primer acto preparatorio formal fue anterior al 21 de Julio de 2004 y, su aprobación definitiva todavía no se ha producido.  
El procedimiento de evaluación ambiental relativo al Plan general de ordenación urbana de Algimia de Almonacid se inicia con fecha 16 de noviembre de 2004, de conformidad con la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana de impacto ambiental.  
Dicho procedimiento, a fecha de entrada en vigor de la LEAE, 30 de abril de 2.006, se encuentra en una fase avanzada habiéndose realizado:  
- El trámite de información pública, no siendo, en este caso, de aplicación la Ley 27/2006, de 18 de julio, por la que se regulan los derechos a la información, de participación pública y de acceso a la justicia en materia de medio ambiente. Durante el período de información pública no se presentaron alegaciones.  
- Consulta a las administraciones afectadas, siendo el resultado de las mismas favorable, y habiéndose tenido en cuenta en el propio trámite de evaluación ambiental.  
- Solicitud al órgano promotor de ampliación y /o aclaración de la documentación remitida, habiendo sido contestado con la amplitud y el nivel de detalle necesarios para un pronunciamiento ambiental.  
Por otra parte, visto que el modelo territorial presentado propone una proporciona ocupación del suelo para los crecimientos urbanos, una utilización racional de los recursos naturales y proporciona una adecuada protección a los espacios naturales existentes, se entiende que el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental pueden conseguirse a través del procedimiento de evaluación ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Por todo lo anteriormente expuesto, y, actuando conforme al principio de eficacia procedimental y al criterio de eficiencia, establecidos en el artículo 3 de la Ley 30/92, se resuelve concluir el procedimiento ambiental iniciado conforme a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Plan general de ordenación urbana del término municipal de Algimia de Almonacid (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los siguientes condicionantes:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Se deberá establecer uno o varios sectores de SNU común, con el fin que el planeamiento presente todas las clases y categorías de suelo que prescribe la legislación urbanística, a partir de una adecuada valoración ambiental, sabiendo que puesto que el sector de SNU común propuesto en el plano OE-2 de julio de 2007 (que carece de aprobación provisional), en parte, no resulta admisible al situarse sobre terrenos con unos valores ambientales y unos riesgos potenciales que no permiten la introducción de algunos de los uso permitidos para el SNU común en la Ley del SNU.   
3. Se deberán desclasificar los sectores de suelo, tanto urbanos como urbanizables, situados, al noroeste de la carretera CV-215, en la parte más alta del núcleo urbano, permitiéndose, únicamente, mantener su clasificación a aquellos sectores que se hayan desarrollado a través de alguno de los instrumentos de ordenación y gestión urbanística previsto en la Ley 6/1994, de15 de noviembre, reguladora de la actividad urbanística de la Comunitat Valenciana en el momento de la aprobación provisional del PGOU.  
4. El desarrollo de los nuevos sectores urbanizables debe quedar supeditado a:  
4.1 La disponibilidad de recursos hídricos en sus correspondientes fichas de planeamiento, obteniéndose el informe correspondiente del organismo de cuenca para cada desarrollo.   
4.2 Que el sistema de depuración previsto, según informe de la Entidad de Saneamiento, se encuentre ejecutado y en funcionamiento para tratar la totalidad de las aguas residuales.  
4.3 Autorización previa para el vertido a cauce público.  
5. Respecto a las vías pecuarias:  
5.1 El trazado de la vereda del barranco del Baladrar será el recogido en el plano OE-2 de fecha junio 2003,el cual ha sido informado favorablemente en fecha 7 de agosto de 2006 por la unidad de vías pecuarias de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Castellón, indicándose cual es el trazado de la misma a su paso por el casco urbano.  
5.2 En la ficha de planeamiento del sector de suelo urbanizable SR-2 se pondrá como condición solicitar informe a la unidad de vías pecuarias previo al desarrollo del mismo.  
5.3 La anchura legal de todas ellas será de 20,89 m.  
6. El Ayuntamiento deberá establecer si el uso industrial actual de la almazara es compatible con el uso residencial, atendiendo a lo establecido en la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental y el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, del Consell por el que se desarrolla la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de la Generalitat, de prevención de la contaminación y calidad ambiental. En el caso que no lo fuere, tomará las medidas correctoras adecuadas que garanticen su compatibilidad.  
7. Con el fin de compatibilizar la industria con el residencial adyacente, sólo se permitirán las industrias calificadas como de bajo índice, siempre y cuando se tomen las medidas correctoras adecuadas, de acuerdo a los criterios establecidos en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas.  
8. El Ayuntamiento velará por que las industrias que generen aguas residuales de proceso industrial cuenten con un pretratamiento antes de su vertido a la red general que conduce las aguas residuales a la EDAR. En cualquier caso, será necesario este pretratamiento si las concentraciones del vertido superasen los límites establecidos en la ordenanza municipal de vertidos o el modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal alcantarillado elaborado conjuntamente por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
9. Por haberse redacto el PGOU antes de la aprobación del PRUG, y siendo el PRUG más restrictivo que el PORN, con el fin de adaptarse al mismo se deberán contemplar las siguientes condiciones establecidas en el informe emitido por el Servicio de Parques Naturales:  
9.1 El PGOU en lo relacionado al suelo no urbanizable deberá adaptarse al PRUG, siendo éste de orden superior y más restrictivo, como en el caso de la rambla del Baladrar.  
9.2 El sector situado al sur del casco urbano, sólo se podrá ubicar fuera de las categorías PE y RE de la zonificación del PRUG y siempre que sea limítrofe a suelo urbano ya aprobado.  
9.3 En la zona de ampliación del suelo urbano al noroeste del casco, dentro del parque natural, en área de uso agrícola -zona de agricultura tradicional (AG2), están prohibidos una serie de usos de acuerdo al artículo 90 del PRUG, que deberán respetarse a la hora de desarrollar dicho suelo urbano.  
9.4 Recoger en el PGOU las zonas de uso recreativo (EP) especificadas en el PRUG.   
10. En la ficha 6 de planeamiento relativa al sector destinado a equipamiento se establecerá que para el desarrollo del sector destinado a uso recreativo-deportivo, situado junto al barranco del Baladrar, será requisito previo e indispensable al inicio de las obras, la obtención de la autorización de la correspondiente confederación hidrográfica.  
11. Para las zonas verdes adyacentes a la rambla del Baladrar se establecerá un listado con las diferentes especies vegetales a utilizar en el ajardinamiento de las mismas, tanto naturales como urbanas, optando siempre por especies autóctonas y con sistemas radiculares no agresivos.  
12. El vertedero incontrolado de inertes detectado en la parcelas 480, 533, 534 y 549 del polígono 9 deberá ser clausurado, sellado y restaurado, dándole el uso que le corresponda de acuerdo con el artículo 89 de la normativa del PRUG relativa a los usos permitidos en el suelo agrícola (AG1).  
13. Se establecerá una serie de medidas correctoras destinadas a garantizar:  
13.1 La no afección sobre los sectores residenciales de los usos industriales permitidos en el núcleo urbano.  
13.2 Los posibles impactos acústicos y visuales que la nueva circunvalación pudiesen producir sobre los sectores urbanizables SR-1 y SR-2.  
14. En cuanto a las normas urbanísticas:  
14.1 Será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas en SNU, no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos.  
14.2 Será obligatorio solicitar informe al Servicio de Parques Naturales de esta Conselleria previo al desarrollo de las zonas PJL situadas junto al barranco del Baladrar.  
14.3 Los parámetros de vertido a la red de alcantarillado municipal (DQO y Cromo VI) se ajustarán a lo establecido en el modelo de ordenanzas elaborado a tal efecto por la Entitat de Sanejament y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Estos parámetros se ajustarán a aquellos condicionantes más restrictivos que se establezcan para el buen funcionamiento de la depuradora que se instale.  
14.4 Se establecerán las condiciones que impidan la formación de núcleo de población en SNU.  
14.5 Ayuntamiento exigirá a las empresas, previo a la concesión de licencia de obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
14.6 Se establecerá un perímetro de protección de 300m para las captaciones de agua potable frente a aquellas actividades o instalaciones que puedan afectar la calidad o cantidad de las aguas.  
15. Se establecerán unas adecuadas ordenanzas municipales de protección contra la contaminación acústica, de acuerdo a la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, estableciéndose los usos dominantes, así como las medidas correctoras necesarias que garanticen el cumplimiento de las mismas.  
Segundo  
Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 29 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 332/06-AIA  
Promotor: Dirección General del Agua.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: encauzamiento del barranco de Fraga (Castellón)   
Localización: término municipales de Almassora y Castellón de la Plana.   
Descripción del proyecto  
De acuerdo a la descripción de la memoria, la solución adoptada para el proyecto es la correspondiente a la alternativa 2 (de las 4 propuestas) consistente en el encauzamiento del barranco de Fraga con desvío de caudales de cabecera a la rambla de la Viuda (56m³/seg) y desembocadura entre la central térmica y la refinería), dividiendo el proyecto en dos actuaciones independientes y complementarias:  
Actuación I: obras de encauzamiento desde el cruce con la carretera nacional CN-340 hasta la desembocadura en el mar, para evitar el riesgo de inundaciones de la población de Castellón. Se desarrolla en el término municipal de Castellón.   
Actuación II: obras de encauzamiento desde el cruce con la autopista A-7 hasta el cruce con la carretera nacional CN-340 (inicio de la actuación I) y canal desvío de caudales a la rambla de la viuda de forma que queden resueltos los problemas de inundaciones aguas arriba de la carretera nacional.  
Esta actuación afecta a los términos municipales de Castellón y Almassora.   
A continuación se describen detalladamente los tramos y secciones de cada una de las actuaciones:  
Actuación I La longitud del tramo de encauzamiento es de 8.484 metros hasta la obra de desembocadura, de los que 865 metros corresponden al tramo encauzado junto a la Ciudad del Transporte sobre la que no se actúa.   
Comprende los siguientes tramos y características.  
- Tramo F1: canal existente junto a la CN-340 PK 0+000 a PK 0+865  
En este tramo se mantiene el canal existente junto a la CN-340 estando previsto la realización de una embocadura para recibir las aguas que suponen un caudal de 20m³/seg.  
- Tramo F2: tramo captador de aguas. PK 0+865 a PK 0+890   
Es un tramo de nueva construcción que se ejecutará en sección rectangular cubierta de seis metros de ancho y 2,6 metros de alto, que recogerá las aportaciones provenientes del futuro desarrollo industrial previsto en el PGOU de Castellón junto a la Ciudad del Transporte.   
- Tramo F3: canal excavado existente junto a la Ciudad del Transporte .PK 0+900 a PK 1+1200.  
Se realizará una regularización del cauce existente manteniendo la pendiente del 0,84%, protegiendo el lecho de posibles erosiones y del crecimiento de la vegetación no deseada mediante una capa de revestimiento consistente en una estructura de celdas de confinamiento ancladas al terreno, de polietileno y una capa de geotextil. En el lecho y en los taludes las celdas se rellenarán de hormigón en masa hasta una altura de lámina de 1,5 metros y en el resto del talud, hasta la coronación del canal, de tierra vegetal sobre la que se hará una hidrosiembra de vegetación de porte bajo.  
- Tramo F4: reconstrucción marco bajo viario de la Ciudad del Transporte. PK 1+212,00 a PK 1+824,66  
Se sustituye el canal enterrado existente (que no tienen suficiente capacidad) por un nuevo marco de 6 x 2,5 metros bajo viario para un caudal de diseño de 55 m³/seg.   
- Tramo F5, F6 y F7 comprenden los PK 1+824,66 a PK 2+224,82 (desde antigua carretera CN- 340 hasta la línea de ferrocarril), PK 2+237,00 a PK+772,41(desde cruce ferrocarril hasta cruce con avda. de Valencia) Y PK 2+777,42 a PK. 3+255,00) respectivamente  
Los tres tramos discurren por terrenos urbanos y se construyen en secciones rectangulares de hormigón, bajo rasante del viario, con anchos variables de 6 metros, 6,5 metros y 7 metros respectivamente que permiten un régimen rápido con bajos calados y elevadas velocidades, salvo en puntos localizados donde se construyen escalones, con un tratamiento especifico consistente en cuencos disipadores.   
- Tramo F8: desde avda. de Almassora al tramo de circunvalación Ronda Este. PK 3+260 a PK 3+553,40   
A partir de este tramo no existen referencias en el terreno para la identificación del barranco de Fraga, el trazado es de nueva planta.  
El tramo 8 discurre por suelo no urbanizable junto a edificaciones e industrias consolidadas y por su proximidad al suelo urbano y como continuidad a los tamos precedentes se proyecta en sección cerrada (7,25x 2,8m) y bajo rasante de un vial de servicio del cauce.  
- Tramo F9: circunvalación junto a Ronda Este. PK 3+558,40 a PK 4+185,94  
Tramo de sección rectangular abierta de 7,5 m que discurre por la zona de afección de la Ronda Este estando prevista la posibilidad de ser cubierto parta integrarse en el corredor de la ronda este para lo que se ha manteniendo en su dimensionamiento el resguardo de 0,75 m. Se prevé junto al cauce una vía de servicio del cauce.   
- Tramo F10: final tramo circunvalación. PK 4+198,00 a PK 4+375,00  
Se mantiene la misma sección del tramo anterior pero se construye con la sección cerrada con el fin de dejar pasar su traza a la vía de servicio   
- Tramo F11: tramo rústico junto a la reposición del camino de Villamargo. PK 4+397,00 a PK. 6+020,83 (sección tipo 11 a) y del 6+123,10 al 6+467,00 (sección tipo 11 b)   
La sección proyectada es excavada, reponiendo con trazado paralelo al cauce en la margen izquierda el camino de Villamargo con un paseo peatonal, y proyectando un vial de servicio en la margen derecha.  
El cauce se protege con escollera, recebada con hormigón hasta 1/3 de su espesor, en solera y en el arranque de los taludes hasta una altura de las avenidas de mayor frecuencia (1 metro), protegiéndose el resto de los taludes hasta la coronación con una geomalla de celdas de confinamiento anclada al terreno y con una capa de geotextil. Las geoceldas se rellenan de tierra vegetal sobre la que se hará una hidrosiembra de vegetación de porte bajo (tipo césped) .  
Se disponen a lo largo de la traza escalones (con tratamiento especial para evitar erosiones) que permiten controlar la velocidad del flujo y adaptarse a la pendiente del terreno. El tratamiento consiste en la construcción del escalón en hormigón armado dando al labio superior una forma hidrodinámica adecuada, prolongando el pie para evitar descalces y mejorando el revestimiento de escollera, en los 50 metros inmediatamente aguas debajo de todos los escalones, mediante el relleno de los huecos con hormigón en todo el espesor.   
La sección tipo F11-b se diferencia de la a en la que solo se mantiene la reposición del camino de Villamargo por la margen derecha (el cruce se realiza en el tramo 12) y se elimina el paso peatonal ya que está previsto la reclasificación urbanística de los terrenos como suelo industrial de servicios del puerto.   
- Tramo F12. Paso de la nueva carretera de accesos al puerto de Castellón. PK 6+038,00 a PK 6++107,00  
Se proyecta una sección con el lecho de escollara de 16 metros de ancho, concertada y recebada con hormigón en todo su espesor, y paredes verticales de hormigón más un camino de servicio (reposición del camino de Villarmargp que se cruza además a la margen derecha,. Las obras se han coordinado con las del nuevo acceso al puerto.   
- Tramo F13: tramo de desembocadura PK 6+490 a PK6+759,16 y del PK 6+870 a PK 7+600,00 (reducido tras la información publica hasta PK 7+300)  
Se prevé una sección rectangular consistente en cajeros con muros de hormigón armado y una solera de escollera concertada y recebada hasta 1/3 de su espesor, y un vial de servicio para el seguimiento y mantenimiento del cauce.  
Este tramo se ha visto modificado con motivo de la estimación de la alegación presentada por la refinaría BP Oil, de forma que el tramo de sección 13 se reduce realizando la transición a la sección 15 (que se proyectaba inicialmente en el PK 7+600) en el PK 7+300.  
- Tramo F14: cruce bajo rotonda de acceso a la refinería. PK 6+759 y PK 6+870,66  
Se proyectan dos marcos de vanos 12x2,50 metros cada uno con un pilar de 0,25 de espesor entre ellos, que se han coordinado con las obras del nuevo acceso al Puerto, obra promovida por el Ministerio de Fomento.   
- Tramo F15: tramo desembocadura entre la central térmica y la refineria. PK 7+630 a PK 8+480,99  
Dado la limitación del espacio entre ambas instalaciones se proyecta un canal abierto de 15 metros de anchura y 2,65 de altura, revistiendo la solera con escollera concertada y recebada de hormigón en todo su espesor.   
- Tramo F16: obra marítima de desembocadura. PK 8+480,00 a PK 8+583,59  
El canal de desembocadura se construye mediante dragado y protección con diques de escollera que se adentran en el mar hasta profundidades mayores de 2 metros. Este canal se conecta con el canal previsto en las obras en construcción de la ampliación sur del puerto,. En estas obras se ha previsto un canal donde desembocará el barranco de Fraga y que llegará hasta una profundidad mayor a la profundidad de cierre asegurando que no habrá sedimentaciones de origen marino en el canal. Por otro lado este canal mayor tiene un flujo constante de salida de unos 40 m³/seg de la refrigeración de la central térmica y un mantenimiento del dragado de posibles sedimentos.   
La sección trapezoidal del canal de desembocadura tiene 29 metros de ancho de base y una altura de sección de 3,5 metros, protegiéndose la solera en los primeros 20 metros con escollera para evitar erosiones de fondo por el vertido de las avenidas y asegurar la estabilidad de la pendiente de diseño.   
Actuación II. Desde la A-7 a CN-340 y desvío a rambla de la Viuda.   
La longitud del cauce desde el inicio de la autopista A-7 y su continuidad con el canal de desvío de aguas, con capacidad de desagüe de 56 m³/seg, hasta la rambla de la Viuda es de 2.625 metros. Desde el PK.1+000 se proyecta un cauce hasta la CN- 340 inicio de la actuación I.   
La actuación II comprende los siguientes tramos y características:  
- Tramo R1: desde la boquilla de inicio tras el cruce de la A-7 hasta el PK +710.PK 0+000 a PK 0+710  
Se proyecta una sección excavada de 8 metros de base protegido en solera y arranque de los taludes hasta 1 metro de altura con escollera recebada en hormigón hasta 1/3 de su espesor y el resto del talud se protege hasta su coronación con una geomalla con celdas de confinamiento anclada al terreno sobre una capa de geotextil. Las celdas se rellena de tierra vegetal sobre la que realizará una hidrosiembra de vegetación de porte bajo (tipo césped) .  
A lo largo del trazado se disponen escalones para el control del flujo y la adaptación a la pendiente del terreno.   
- Tramo R2: desde PK +710 hasta el labio abierto para el control del caudal de desvío a la rambla de la Viuda. PK 0+720,00 a PK 0+972,48  
La geometría es idéntica a la sección anterior con la única diferencia que se calcula para un caudal mayor, acorde con el punto de control P2 del estudio hidrológico. Al final del tramo se dispone un partidor de flujo para el desvío a la rambla de la Viuda del caudal de 56 m³ /segundo, consistente en un vertedero lateral con un labio fijo a 1,4 metros desde la solera del canal.  
- Tramo R3. Canal de desvío a la rambla de la Viuda bajo rasante. PK 1+018,48 a PK 2+494,00  
Se diseña un canal de desvío bajo rasante del paseo urbanizado constituido por la via pecuaria nº 5 de Almassora: Camí Real de Borriol   
- Tramo R6: rápida en desembocadura de la rambla de la Viuda . PK 2+494,00 a PK 2+625,00  
El tramo final de unos 130 metros hasta el punto de vertido debe salvar un desnivel de unos 14 metros para lo que se proyecta una rápida de 48 º de inclinación en cuyo pie se dispone un cuenco disipador de energía formado por una abanico de escollera que descansa sobre una terraza de la rambla de forma que el caudal aportado no interfiera al flujo de la misma.   
- Tramo R4: desde labio vertedero hacia aguas abajo por el barranco de Fraga hasta el tramo R5 de conexión con la actuación 1. PK 0+15,64 a PK 0+86,50   
El labio vertedero permite canalizar los excedentes previstos de la cuenca de cabecera. Este tramo se diseña con una sección rectangular cerrada de hormigón armado que permite cruzar el actual camino viejo de Borriol y el paso del corredor viario hasta la rotonda de la salida sur de la autopista A-7 en Castellón . El tramo finaliza con una transición en planta de forma suave a la sección del tramo siguiente R5.  
Tramo R5: conexión con actuación I. Desde partidor caudal hasta XCn. 340 PK 0+106,50 a PK 0+543,78  
El tramo consta de una solera de escollera, recebado con hormigón hasta un tercio de su espesor hasta la altura alcanzada por las aguas de las avenidas de mayor frecuencia (1 metro). El resto se revestirá hasta coronación con una malla de geocelda sobre geotextil, anclada al terraplén y rellena de tierra vegetal sobre la que se hará una hidrosiembra de vegetación de bajo porte (cesped). El tramo finaliza con una transición de la sección trapecial a la sección rectangular el entronque con el canal existente de la actuación I junto a la CN-340.   
Documentación complementaria  
Se aporta junto al proyecto original (que fue objeto de la consulta) un anexo de ampliación del estudio de impacto ambiental que valoran aquellos aspectos indicados en el informe emitido por el Area de Evaluación Ambiental en el expediente de consulta, que se resumen en los siguientes puntos:  
- Incidencia ambiental en el riesgo de inundación derivada de la incorporación de un caudal de 56 m³/seg, de la cuenca de Fraga a la rambla de la Viuda y justificación de la solución adoptada ente las posibles alternativas  
- Justificación de las aportaciones de caudales puntuales que se incorporan en la traza del encauzamiento del barranco de Fraga proyectado.   
- Justificación medioambiental de la obra de desembocadura.   
Se amplía asimismo el estudio de impacto ambiental, en lo relativo a la afección al patrimonio con la presentación de la memoria de prospección arqueológica intensiva, el 18 de septiembre de 2007.   
Tramitación administrativa  
El proyecto de encauzamiento del barranco de Fraga fue tramitado como un expediente de consulta (expte 85/04-CON), por entender que se trataba de una obra de competencia estatal correspondiendo por tanto la evaluación ambiental al Ministerio de Medio Ambiente.   
La Dirección General de Obras Hidráulicas comunico, el 3 de agosto de 2006, que la obra forma parte del Plan de Infraestructuras estratégicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, siendo la obra competencia de la Generalitat puesto que la cuenca no excede el ámbito de la Comunitat Valenciana y no tiene la calificación de interés general. Se incoa por tanto procedimiento de evaluación de impacto ambiental incorporando al mismo la documentación administrativa remitida en el expediente de consulta   
Según escrito del director general de Obras Públicas, remitido el 12 de enero de 2005, el anuncio de información pública del proyecto, a los efectos de ocupación del dominio público hidráulico, marítimo terrestre y de impacto ambiental, fue publicado en el DOGV nº 4783 de 25 de junio de 2004, recibiéndose en el periodo establecido dos alegaciones: Iberdrola Generación SAU y BP Oil Refineria de Castellón, que no tienen carácter ambiental, ni estaban relacionadas con el dominio público hidráulico.   
El 27 de diciembre de 2006 se efectuaron consultas a los servicios de Ordenación Territorial y de Parques Naturales, recibiéndose la respuesta el 14 de febrero y 1 de marzo de 2007 respectivamente  
El 26 de abril de 2007 se remite copia del escrito de solicitud de autorización de prospección arqueológica y el 18 de septiembre de 2007, la Dirección General del Agua de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, urbanismo y Vivienda (que ha asumido competencias de la Dirección General de Obras Publicas) remite la memoria de la prospección arqueológica intensiva presentada a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.   
Informes sectoriales  
Servicio de Ordenación Territorial   
Revisada la documentación remitida por el Servicio de evaluación de impacto ambiental se informa lo siguiente:  
- El encauzamiento del barranco de Fraga desde el la N-340 hasta el mar y el desvío a la rambla de La Viuda del exceso de caudales generados en la cuenca alta, figura en el programa de actuaciones del PATRICOVA, con el código ECC17, con el objetivo de incrementar la capacidad de desagüe actual y proteger a la ciudad de Castellón y a su zona industrial de las frecuentes avenidas.  
- En el anejo nº 2 se incluye el plano de secciones, caudales y calados en la rambla de la Viuda para períodos de 100 y 500 años, en la situación actual y con el aporte del barranco de Fraga en el supuesto más desfavorable: caudal máximo de 56 m³/seg. También incluye el mismo análisis comparativo en el río Mijares en la sección definida por el cruce con la N-340.  
- El análisis del supuesto más desfavorable corresponde a la sección definida por el cruce de la N-340 con el río Mijares, para un período de retorno de 500 años, en el que el incremento de caudal por el aporte del barranco de Fraga representa un 2% y el incremento de calado supone el 4,6% del total.  
- El Mijares en su tramo final presenta un cono de inundación, condición que apenas se verá afectada por el aporte de caudales provenientes del barranco de Fraga que no pueden producir un incremento significativo del riesgo,. Tanto por el aumento de calado alcanzado, inferior al 10% como por el aumento del tiempo de inundación.   
Servicio de Espacios Naturales remite informe del técnico de Espacios Naturales de la Dirección Territorial de Castellón en los siguientes términos:  
1. La documentación facilitada queda referida a la ampliación del estudio de impacto ambiental relativo a las actuaciones previstas de encauzamiento del barranco de Fraga en el término municipal de Castellón. En esta documentación se adopta como solución al proyecto la alternativa consistente en la canalización del mencionado barranco hasta el cauce constituido por la rambla de la Viuda y desagüe en ésta cuenca.  
2. Este proyecto de encauzamiento está contemplado en el Plan hidrológico del Júcar, aprobada e incluida en el plan de actuaciones contenido en el PATRICOVA. El barranco de Fraga corresponde a una cuenca reducida sin flujo continuo y que drena la escorrentía superficial que se recoge en las estribaciones de la sierra prelitoral que circunda los depósitos cuaternarios (aluvial-coluvial) que conforman la llanura o Plana de Castellón dominada hasta hace unos años por cultivos leñosos de secano y regadío. La escasa importancia de este barranco hace que no presente un cauce definido y bien conformado sino que en caso de lluvias la escorrentía superficial suele drenar por los numerosos caminos agrícolas existentes o de forma laminar por los terrenos agrícolas dispuestos en un topografía prácticamente llana.   
3. En los últimos años se ha desarrollado un extenso suelo, urbano y urbanizable industrial que ocupa la mayor parte de la cuenca de este barranco. Su canalización por tanto tiene actualmente un carácter urbano y con la finalidad de dar solución a los problemas de drenaje e inundaciones en este sueño urbano destinado a uso industrial.  
4. El cálculo facilitado en cuanto a volumen de agua canalizada a la rambla de la Viuda, de ejecutarse este proyecto, es de 56 m³/seg para un periodo de retorno de 500 años, volumen de escasa envergadura comparado con los volúmenes de la rambla de la Viuda (2.560 m³/segundo para el mismo periodo de retorno) o del Mijares, muy superior a éste último. El aporte de 56 m³/seg no supone un aumento que no puedan asumir los cauces de la Rambla de la Viuda y Río Mijares.   
5. La alternativa propuesta canaliza la escorrentía superficial hacia un espacio natural protegido de la Comunitat Valenciana el paisaje protegido de la desembocadura del rio Mijares, aprobado por el Decreto 79/2005, de 15 de abril, del Consell de la Generalitat. Si bien el vertido se realiza sobre un espacio natural protegido, cabe destacar que el aporte que se realice por este barranco estará con la escorrentía superficial derivada de las lluvias lo que no supone, en principio ni una mejora ecológica, dado que no hay aporte de un caudal constante sino que por el contrario se sumará a los caudales de la rambla de al Viuda y el río Mijares. Ni, evidentemente, supone una alteración ecológica de las características biofísicas de este espacio dado lo puntual y localizado del caudal aportado.  
6. De todo lo anterior el técnico de espacios naturales, estima que no existe incompatibilidad de la alternativa presentada con los fines de protección establecidos por el espacio natural protegido sobre la base de los cálculos ofrecidos en la memoria ofrecida. Por último si bien la memoria no ofrece información sobre las características de la obra civil a desarrollar, se recomienda que el encauzamiento que se ejecute tenga en cuenta evitar la impermeabilización del nuevo cauce (hormigonado o entubado) lo que permitirá en la medida en que la cuenca del barranco de Fraga pueda ofrecer una recarga del acuífero y/o el intercambio de la escorrentía laminar subterránea.   
Afecciones legales   
- Espacios naturales protegidos. La desembocadura del río Mijares, aguas abajo del punto de vertido del canal de desvío de los caudales de cabecera del barranco de Fraga, está declarado paisaje protegido, aprobado por el Decreto 79/2005, de 15 de abril, del Consell de la Generalitat. Asimismo está incluida en el Catálogo de zonas húmedas y entre las áreas propuestas como ZEPA para la conformación de la red Natura 2000.  
Vías pecuarias. Las vías pecuarias clasificadas afectadas por el proyecto son:  
- La actuación I cruza la vereda del Camino de Caminás de 8 metros de anchura   
- La actuación II a las vías pecuarias Camino de la Ratlla y al Camino real de Borriol, ambas con 20 metros de anchura legal.   
- Dominio público hidráulico. El proyecto en sí afecta a dominio público hidráulico tanto por el propio barranco como por el desvío de caudal a la cuenca vecina.   
- Dominio público marítimo terrestre. El encauzamiento llega hasta el mar por lo que afecta en la desembocadura al dominio público marítimo terrestre.  
- Clasificación y calificación urbanística los terrenos en los que se proyecta el encauzamiento están reservados en el Plan general de Castellón.   
- Patrimonio cultural. Existen algunos yacimientos inventariados en las proximidades de los terrenos que se verán afectados por las obras.   
Consideraciones ambientales   
En el proyecto se ha tenido en cuenta la afección a las vías pecuarias clasificadas previéndose tanto el correspondiente desvío, en la fase de obras, como su reposición una vez concluidas las mismas.  
Se ha completado el estudio de impacto ambiental, en lo relativo a la afección al patrimonio, con la realización de una prospección arqueológica intensiva sobre los terrenos afectados por la obra, en la que se concluye que no se han podido identificar indicios fehacientes que permitan suponer la existencia de estructuras de hábitat, culturales o de otro tipo en la zona prospectadas, proponiendo no obstante una serie de actuaciones previas o simultaneas a las obras, en los diferentes tramos en los se ha identificado áreas de dispersión de materiales, de acuerdo con lo establecido en la legislación sectorial vigente.   
Asimismo la ampliación del estudio de impacto ambiental ha evidenciado la escasa incidencia sobre el riesgo de inundación de los terrenos colindantes al cauce receptor, así como sobre los ecosistemas protegidos en la desembocadura del Mijares. Por tanto la presente resolución se centra en los aspectos relacionados con el diseño del proyecto condicionando su ejecución a una serie de modificaciones que contribuyen a una mejor integración de la obra en el entorno sin incidir en la funcionalidad del cauce proyectado.   
En este sentido se efectúan las siguientes consideraciones:  
1) Se ha realizado un diseño por tramos en consonancia con la naturaleza y destino de los terrenos que atraviesa, adoptando un sección cerrada bajo vial en los tramos urbanos o colindantes a los mismos y una sección abierta y con un cierto grado de naturalización cuando atraviesa suelo no urbanizable, excepto en el tramo final de sección abierta y hormigonada.   
Se considera adecuado el diseño general salvo el tramo F9. Dado que se encuentra entre dos tramos con sección cerrada y que se prevé el recubrimiento en un futuro cercano, se estima que el diseño y ejecución de este tramo directamente bajo el camino de servicio y la vía pecuaria existente disminuye considerablemente la superficie afectada y por tanto el impacto de la obra.   
2) En los tramos de sección abierta en los que se protege con escollera el lecho y la base de los taludes hasta a una altura de las avenidas de mayor frecuencia y el resto de talud hasta coronación con geoceldas, se pueden conseguir mejoras ambientales, manteniendo el diseño superficial del proyecto, pero modificando ligeramente el diseño en profundidad del siguiente modo:  
- Sustituyendo el material de recebado (hormigón) por un material filtrante e inerte (poco favorable al crecimiento vegetal), tal como la arena, grava, etc, o cualquier otra solución que no implique impermeabilización del lecho y base de los taludes de estos tramos de barranco.   
- Las geoceldas propuestas perforadas y texturizadas se consideran adecuadas aunque es más conveniente la utilización de una geocelda con menor altura de malla (10 cm en lugar de los 15 propuestos) anclada sobre un geotextil no tejido y agujeteado de menor gramaje que el propuesto (100 gr/m² aproximadamente) con el fin de que la vegetación de tipo herbáceo y/o arbustivo sea capaz de enraizar en el terreno existente por debajo del geotextil y por tanto quede garantizada la implantación de la misma a largo plazo, contribuyendo además a una mayor estabilidad de las laderas .   
Existen además una serie de medidas protectoras y/o correctoras que se deberán aplicar:  
- Los terrenos por los que discurre el cauce son terrenos aluviales, cuyos suelos tienen propiedades muy favorables al crecimiento vegetal por lo que se considera conveniente aprovechar la capa de suelo fértil en la integración del proyecto en el entorno. Para ello deberá ser retirada de forma selectiva, almacenada y mantenida durante la fase de obras  
- Adecuada gestión, en su caso de excedentes de excavación y materiales de obra.  
- Los materiales necesarios para la ejecución de la obra provendrán de canteras autorizadas.   
Consideraciones jurídicas   
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I del apartado 8f del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.   
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.   
- El artículo 16.2 m) del Decreto 131/200, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del medio Natural la competencia sobre la evaluación ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualesquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Declaración de impacto ambiental   
Primero  
Estimar aceptable desde el punto de vista ambiental, el proyecto de encauzamiento del barranco de Fraga, promovida por la Dirección General del Agua de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Territorio y Vivienda, sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación y siempre que se ajuste al proyecto presentado y a las especificaciones que se detallan en el puntos segundo de la presente resolución.   
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1) Para evitar cualquier afección al patrimonio, se aplicaran, en cada uno de los tramos, las medidas protectoras y/o correctoras propuestas en la memoria de prospección arqueológica intensiva y/o cualquier otra medida complementaria que establezca la Dirección General de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura.  
2) Los 30 cm superiores del suelo, de las áreas en las que no existe cauce en la actualidad, serán retirados selectivamente, almacenados y mantenidos durante la duración de las obras, con el fin de que puedan ser utilizadas como sustrato para el crecimiento vegetal en la fase de restauración e integración del proyecto en el entorno, preferentemente en el relleno de las geoceldas.  
3) El tramo F9, se rediseñara y ejecutara en sección cerrada bajo el camino de bajo el camino de servicio y la vía pecuaria existente con el fin de disminuir la superficie afectada y por tanto el impacto de la obra.   
4) En los tramos R1, R2, F11ª y F11b, en base a las consideraciones ambientes de la parte expositiva de esta resolución, se modificara el diseño del siguiente modo:  
- Sustitución del material de recebado (hormigón) por un material filtrante e inerte (poco favorable al crecimiento vegetal) tal como la arena, grava, etc, o cualquier otra solución que no conlleve impermeabilización del lecho y base de los taludes de estos tramos de barranco.   
- Las geoceldas tendrán una altura máxima de 10 cm y se anclarán sobre geotextil no tejido y agujeteado de 100 gr/m² de gramaje aproximadamente.   
5) Los materiales de excavación excedentes se gestionaran de acuerdo a su naturaleza, teniendo en cuenta el Decreto 200/2004 de 1 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno o con fines de construcción y la Ley 10/2000, de 12 de diciembre de residuos de la Comunitat Valenciana.  
6) Los materiales necesarios para la ejecución de la obra, que no provengan de propia excavación, se obtendrán de canteras debidamente autorizadas.   
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 24 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 90/05-AIA  
Título: explotación avícola de engorde  
Promotor: Rafael Frasno Centelles  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Zorita del Maestrazgo (Castellón)  
Objeto del proyecto: obtención de la licencia ambiental para la legalización y ampliación de la explotación avícola de engorde  
Localización: polígono 7, parcela 16 del término municipal de Zorita del Maestrazgo (Castellón)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para la legalización y ampliación de una actividad avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La actividad consiste en el engorde de pollos hasta alcanzar un peso de unos 2 kg, momento en que se destinan a matadero.  
La capacidad final de la explotación será de 35.960 pollos. Se realiza un vacío sanitario tras cada ciclo de crianza. Se realiza 5,5-6 ciclos/año.  
La explotación, está proyectada para dos naves, una de las cuales ya está construida. La solera de las naves estará construida con hormigón hidrófugo de manera que le confiera impermeabilidad. Los animales se criarán sobre cama de yacija.  
La nave existente de 1.784,09 m² de estructura rectangular y cubierta a dos aguas, dispone de un anexo de 14 m² donde se localiza el cuadro de mandos de control de las instalaciones. La nave a construir será de 1.820 m², de características constructivas similares a la anterior y local técnico anexo de 19,14 m².  
La ventilación será forzada por paneles húmedos.  
Se generará 2,7 Tm de gallinaza/día, que será utilizada como abono orgánico o como substrato para la producción de champiñón y hongos comerciales. Se retirará directamente de las naves a los camiones tras la finalización de cada ciclo de engorde. Se construirá una superficie a base de hormigón hidrófugo de 10 x 10 m., donde se almacenará la gallinaza hasta su retirada en caso de no sincronizarse la finalización del ciclo de engorde con la retirada de la gallinaza. En caso de ser necesario se utilizará lonas para cubrir el montón de gallinaza.  
Se incluye un apartado en el proyecto de actividad, relativo a «las emisiones durante y después del vertido en campo, en el que se indica, entre otras cuestiones, que el estiércol se esparcirá sobre el suelo y se enterrará con un pase de cultivador y entabladora o bien se localizará directamente sobre un surco previo, para inmediatamente pasar igualmente con un apero que lo deje cubierto», por lo que no queda claro el destino final del residuo, si será gestionado directamente en la propia explotación o por empresa ajena a la misma.  
Los cadáveres generados serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
El abastecimiento de agua procede de la red de abastecimiento municipal (certificado por el Ayuntamiento), estimándose el consumo anual en 3.750 m³.   
Entre las medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de vallado perimetral de la explotación, pediluvios a la entrada de las naves, vado sanitario a la entrada de la explotación y aplicar programa sanitario de desinfección, desinsectación y desratización propuesto por veterinario.  
Se dispondrá de fosa séptica y pozo de filtración.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente parte de los siguientes antecedentes:  
- El procedimiento de evaluación de impacto ambiental fue iniciado en fecha de 3 de junio de 2005, a solicitud de la Dirección Territorial de Castellón.  
- Con fecha 22 de junio de 2005 (notificada el 28 de junio de 2005), se requirió al interesado para que en plazo de 20 días realizara una serie de actuaciones indispensables para dictar resolución. En concreto ampliar la documentación presentada.  
- Con fecha 22 de junio de 2005 (notificada el 28 de junio de 2005), se le advirtió al interesado que el procedimiento instado, por causa imputables al mismo, se encontraba paralizado e incurso en caducidad si en el plazo de tres meses no llevaba a cabo la actividad necesaria para proseguir la tramitación.  
- En fecha de 9 de mayo de 2006, la directora general de Gestión del Medio Natural dictó Resolución de caducidad del expediente, la cual fue notificada al interesado el 25 de mayo de 2006.  
- En fecha 9 de junio de 2006, tuvo entrada en la Conselleria de Territorio y vivienda recurso de Alzada contra la Resolución de caducidad de 9 de mayo de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural en el expediente nº 90/2005, presentado por Rafael Frasno Centelles. En dicho escrito se alega que ha habido dificultades para encontrar un arqueólogo que realizara las prospecciones arqueológicas y que la administración se ha dilatado en conceder la autorización para realizarlas. Por otro lado presenta documentación consistente en un escrito donde se establece que el interesado a contratado los servicios profesionales de una arqueóloga para realizar las prospecciones arqueológicas, un escrito dirigido a la Conselleria de Cultura solicitando el permiso para realizar las prospecciones arqueológicas, y por último escrito del Ayuntamiento de Zorita del Maestrazgo donde se certifica que el interesado está dado de alta en el padrón de agua 2006 y con enganche de agua a la red pública de abastecimiento de agua potable.  
- En fecha 26 de febrero de 2007, tuvo entrada en la Conselleria de Territorio y vivienda escrito del Ayuntamiento de Zorita del Maestrazgo en el que remite la documentación requerida con el objeto de reanudar el expediente. La documentación consiste en el informe favorable de la dirección Territorial de Patrimonio, para la realización de actuaciones en la zona de referencia y copia del último recibo de abastecimiento de agua.  
- En fecha 13 de abril de 2007 la secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente resuelve recurso de alzada, acordando la reapertura del expediente nº 90/2005-AIA.  
El expediente está constituido por proyecto de actividad, Estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 42, de 7 de abril de 2005, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
Con fecha 22 de junio de 2005 (notificada el 28 de junio de 2005), se requirió al interesado la ampliación de la documentación, relativa a los siguientes apartados:  
- Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.  
- Informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación del territorio y protección del paisaje.  
En fecha 9 de junio de 2006 el promotor remite certificado del Ayuntamiento en el que se justifica que la explotación avícola se abastece de agua potable procedente de la red pública de abastecimiento municipal.  
En fecha 26 de febrero de 2007 el promotor remite copia del informe de la Conselleria de cultura, Educación y Deporte en relación a la consulta sobre afecciones paleontológicas, en el que se indica que «no se han detectado afecciones de esta naturaleza y no es necesario abordar ningún tipo de actuación previa para la salvaguarda de este concreto patrimonio, sin perjuicio de justificar el cumplimiento de las exigencias que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación».  
Además, incluye un recibo de pago del agua consumida en la explotación ganadera para un período determinado.  
Informes sectoriales  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe favorable del arquitecto técnico municipal.  
- Informe favorable del inspector sanitario de la Conselleria de Sanidad, condicionado a la presentación del contrato para la retirada del estiércol, así como con empresa encargada de retirar los cadáveres.  
- Certificado de la empresa Trans-Sales Hermanos, SL, dedicada a la retirada de estiércol de la explotación.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
- Informe favorable de la Alcaldía.   
El Proyecto de actividad incluye los siguientes informes:  
- Autorización previa de la COPUT para la nave inicial concedida en fecha 6 de octubre de 2000.  
- Autorización previa de la COPUT para la ampliación de la actividad, concedida en fecha 24 de mayo de 2001. De los informes solicitados durante la tramitación de la autorización previa se extrae:  
- La Conselleria de Media Ambiente, informa el 26 de septiembre de 2000, que no existe afección a vía pecuaria clasificada en el término municipal, según clasificación aprobada por Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca de fecha 10 de diciembre de 1990 y publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenicana de fecha 16 de enero de 1991.  
La parcela sobre la que se ubica el proyecto de referencia presenta características agrícolas de cultivos herbáceos (cereal) de secano, en la actualidad abandonados, y en un entorno dominado por terrenos agrícolas. El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual en el contexto provincial o de Comunitat Valenciana. No afecta a espacios naturales que requieran especial protección. El proyecto no afecta al dominio público hidráulico.  
- La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, emite informe favorable de fecha 7 de mayo de 2001, en el que indica que no se aprecia otra explotación ganadera de la misma actividad en un radio inferior a 500 m, lo cual posibilita la exoneración de cumplimiento el requisito de ocupación máximo previsto en la Ley 4/92. Además, las instalaciones deberán estar dotadas de:  
- Vado sanitario a la entrada de la explotación  
- Tela pajarera o malla metálica en ventanas y huecos.  
- Vallado perimetral de la explotación.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como suelo no urbanizable común, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
El inventario ambiental recogido en el estudio de impacto ambiental, realiza una descripción del medio natural, haciendo referencia a la climatología, geología, hidrografía, edafología, valores naturales, calidad de la atmósfera, medio socio-económico.  
De la identificación y valoración de impactos recogida en el estudio de impacto ambiental, cabe destacar:  
- No se considera probable el impacto sobre el suelo, ya que se han adoptado medidas de impermeabilización de todas las zonas de la explotación (naves y estercolero) susceptibles de producir lixiviados.  
- No se considera probable el impacto sobre el agua superficial, debido a la distancia que separa la explotación de cualquier efluente, ni a la subterránea por vertidos, dada la escasa entidad que estos pudieran tener.  
- No se considera probable el impacto sobre el aire, por ruidos o emisión de polvo. Las sustancias gaseosas originadas por la actividad, se consideran susceptibles de alterar las características del aire negativamente.  
No se ha utilizado ninguna metodología para la valoración de impactos, fundamentando la valoración final del impacto en el conjunto de los parámetros analizados, considerando únicamente los factores impactantes y los elementos impactados, concluyendo que el impacto global ocasionado por la explotación es muy leve.  
No se propone medidas protectoras o correctoras que difieran de las características de ejecución o explotación expuestas en la documentación técnica.  
La actividad se considera viable, desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme al estudio de impacto ambiental, y se adopte los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación avícola de engorde, situada en el polígono 7, parcela 16, del término municipal de Zorita del Maestrazgo (Castellón) promovida por Rafael Frasno Centelles, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Se dispondrá de vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que se produzcan en la explotación, deben ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá disponer de certificado de impermeabilidad, estanqueidad y estabilidad estructural del depósito de aguas residuales, cálculo justificativo de sus dimensiones y materiales con los que se ha construido la misma, todo ello firmado y visado por el colegio oficial correspondiente. Deberá justificar el destino de las aguas residuales, para las cuales, en caso de someterse a tratamiento en la misma explotación, deberá disponer de autorización de vertido por la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 10 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 095/2006-AIA  
Titulo: autorización ambiental integrada de una industria de fabricación de pinturas, resinas, adhesivos y productos intermedios.   
Promotor: PPG Ibérica, SA.  
Autoridad Sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación de la Dirección General de Calidad Ambiental  
Localización: c/ Riu Vinalopó, s/n, del término municipal de Quart de Poblet (Valencia)  
Descripción del proyecto   
Objeto del proyecto  
El proyecto describe una actividad industrial de fabricación de pinturas, resinas, adhesivos y productos intermedios lacado y anonizado de perfiles y chapas de aluminio con el objeto de obtener la autorización ambiental integrada conforme a la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto   
De acuerdo al proyecto, PPG Ibérica, SA, se localiza en c/ Riu Vinalopó, s/n, del término municipal de Quart de Poblet (Valencia). La parcela de 23.557 m² se sitúa en el área industrial de la zona limítrofe de los municipios de Quart de Poblet y Aldaia. En concreto se corresponde con las coordenadas UTM X:715260, Y:4371893 (Huso 30-Datum ED50). La superficie global construida es de 6.458 m², siendo las principales edificaciones la nave de administración, oficinas y laboratorio, la nave de fabricación de resinas, la nave de fabricación de pastas y la nave de almacenamiento de productos inflamables.  
Las necesidades de suministro de agua se estiman en unos 72.850 m³/año, disponiendo de conexión a la red general de abastecimiento de agua potable. La evacuación de las aguas residuales se proyecta a través de la red de alcantarillado, para lo que se ha tramitado permiso de conexión al alcantarillado público y autorización de vertido municipal.  
La actividad consumirá para su funcionamiento energía eléctrica de la red general y gas natural para el suministro de los equipos de fabricación y auxiliares, calderas, laboratorio, así como, para iluminación.   
Se describen ocho focos significativos de emisión a la atmósfera, cuatro correspondientes a COV's (compuestos orgánicos volátiles), dos correspondientes a de partículas y polvo, y dos correspondientes a combustión. Los residuos peligrosos generados se estiman en 1.425,37 Tn/año, datos correspondientes al año 2003, que son recogidos, de manera selectiva, en un área especifica dentro de la nave destinada a su almacenamiento hasta su entrega a gestor autorizado.   
Alternativas  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto y las consideraciones tenidas en cuenta en la justificación de la solución adoptada.  
Tramitación administrativa  
Trámite administrativo  
El 27 de marzo de 2006, el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda remite nota interna solicitando declaración de impacto ambiental para el proyecto. En el expediente 095/2006-AIA de evaluación de impacto ambiental consta la siguiente documentación remitida por el Área de Calidad Ambiental:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrado de enero de 2005, resumen no técnico de enero de 2005, y anexo complementario de abril de 2005.  
- Estudio de impacto ambiental de diciembre de 2004.  
- Copia compulsada de tres estudios de emisión de contaminantes a la atmósfera,   
- Estudio hidrológico previo de julio de 2004, y anejo de diciembre de 2004.  
- Documentos de aceptación de los residuos de febrero de 2005. Documentos de aceptación de residuos compulsados y corrección de errores de tabla incluida en anexo III, relativa a residuos. anexo III de corrección de documentación relativa a residuos de noviembre de 2005.  
- Copia compulsada del informe de compatibilidad urbanística de 2 de junio de 2004.  
- Certificado de limpieza y desinfección de las torres de refrigeración.  
- Copias de informes de vertido de 5 de febrero de 2003, 16 de junio de 2003, 16 de octubre de 2003, 4 de febrero de 2004, 24 de enero de 2005.  
- Copias de informes de contaminación atmosférica de 12 de marzo de 2004, 21 de julio de 2004, 7 de diciembre de 2004, 10 de enero de 2005, 15 de abril de 2005.  
- Copia del estudio de los niveles de inmisión sonora en el ambiente exterior de 19 de abril de 2004. Anexo II de corrección de documentación relativa a acústica, de noviembre de 2005.  
Mediante nota interna, de 18 de enero de 2007, dirigida al Servicio de Control Integrado de la Contaminación como órgano sustantivo en la tramitación de la Autorización ambiental integrada de la documentación presentada por el promotor sobre la situación de la parcela los términos municipales de Quart de Poblet y Aldaia se requiere al respecto que ocupa un terreno localizado:  
- Resultado de información pública y de alegaciones al proyecto correspondientes al Ayuntamiento de Aldaia.  
- Informe municipal de compatibilidad urbanística y adecuación del proyecto a las ordenanzas municipales vigentes en el Ayuntamiento de Aldaia.   
- La documentación actualizada acerca de las alternativas propuestas por el promotor para el vertido de aguas residuales.  
El 23 de marzo de 2007, se recibe respuesta del Área de Calidad Ambiental, mediante nota de régimen interno, por la cual informa que tras consulta al Ayuntamiento de Aldaia, las instalaciones de PPG Iberica, SA. no se encuentran emplazadas en su término municipal y remiten la siguiente documentación complementaria  
- Informe del Ayuntamiento de Quart de Poblet sobre el vertido de aguas.  
- Documentación del titular a requerimiento de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 28 de noviembre de 2006.  
Analizada la documentación presentada se considerándose insuficiente, realizándose nuevo requerimiento el 4 de abril de 2007, a través del órgano sustantivo, reiterando ampliación de información al respecto de las modificaciones previstas en el proyecto para dar cumplimiento a los requerimientos exigidos sobre el vertido de aguas por el Ayuntamiento de Quart de Poblet y la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
El 14 de septiembre de 2007, mediante nota de régimen interno, el Área de Calidad Ambiental, remite nueva documentación del promotor:  
- Proyecto de colector para la conexión de las aguas residuales con la red municipal existente para PPG Iberica, SA, en Quart de Poblet, de abril de 2007.  
- Copia de la autorización de vertido y el permiso de conexión al alcantarillado emitidos por el Ayuntamiento de Quart de Poblet, de 21 de marzo de 2007, mediante Decreto nº 739/2007.  
- Copia de la licencia de obras para el colector de conexión de las aguas residuales con la red municipal, de 24 de abril de 2007.  
Información pública y resumen de alegaciones  
En la nota de régimen interno, 27 de marzo de 2006, el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, solicita declaración de impacto ambiental para el proyecto indicando que no se han recibido alegaciones durante la fase de información pública del mismo, anunciada en el DOCV num. 5186, de 27 de enero de 2006.   
Asimismo, junto a la nota interna remite la siguiente documentación:  
- Copia de la publicación del anuncio de información pública en el DOCV.  
- Copia del edicto del Ayuntamiento de Quart de Poblet, sobre la exposición al público del expediente y resultado de información pública.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.  
El informe emitido por el Ayuntamiento de Quart de Poblet, de 2 de junio de 2004, determina que la parcela situada en suelo urbano industrial según el planeamiento vigente, no tiene la condición de solar de acuerdo al art. 6 de la LRAU-94 por carecer de dotación de servicios de urbanización con carácter definitivo. En cuanto al uso de la actividad es compatible con el Plan General transitorio, como actividad existente.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
Los de impactos ambientales más significativos derivados de la actuación proyectada descritos en el estudio de impacto ambiental, son los siguientes:  
- Emisiones a la atmósfera, considerándose de baja importancia las derivadas de gases de combustión y partículas. Son significativas las emisiones de COV's, que la empresa a canalizado en un solo foco (chimenea) con instalación de filtros de carbón activo. Se valora como un impacto moderado.  
- Impacto moderado sobre la calidad de las aguas subterráneas y vertidos. Inicialmente se proyectó el vertido mediante infiltración en el terreno. Tras diversos informes del Ayuntamiento y de la Confederación Hidrográfica del Júcar, se modifica esta propuesta mediante conexión al alcantarillado público de las aguas residuales. Se califica inicialmente como moderado.   
- El empleo de energía eléctrica y de gas como fuentes de energía para el funcionamiento de la actividad se valora también como impacto moderado.  
- La afección de la actividad industrial sobre la calidad de vida de la población por la emisiones de COV's se considera moderado, requiriendo medidas correctoras.  
Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras, y del programa de vigilancia ambiental  
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se recogen en el estudio de impacto ambiental, cabe destacar las siguientes:  
- Disposición de un sistema capta-polvos de Dispermix mediante filtro de mangas.  
- Conducción de todas las emisiones de COV's significativas de la planta a un sistema general de recogida y tratamiento en contracorriente mediante lavado de los gases a emitir por sistema de absorción gas-líquido. Los COV's una vez recogidos y licuados son retirados por un gestor autorizado como residuo.  
- Almacén de residuos peligrosos hasta entrega a gestor autorizado, dotado de cubierta, con ventilación, suelo impermeable y provisto de instalación para la contención de derrames.  
- El almacenamiento de productos químicos deberá cumplir con lo establecido en el Real decreto 379/2001, de 6 de abril, por el que se aprueba el Reglamento de almacenamiento de productos químicos y sus instrucciones técnicas complementarias.  
Consideraciones sobre el programa de vigilancia ambiental  
Respecto al programa de vigilancia ambiental recogido en el estudio de impacto, se incluyen los seguimientos de:  
- Control periódico de los equipos utilizados en el proceso de producción.  
- Realización de las mediciones periódicas de emisiones y vertidos.  
- Realización de tratamientos y mantenimientos de las instalaciones de las torres de refrigeración en prevención de la legionelosis.  
- Auditorias acústicas de prevención del ruido exterior de las instalaciones.  
- Control y seguimiento del almacenamiento de residuos.  
- Registro de las incidencias medioambientales que pudieran producirse.  
- Establecer u programa de control de recursos naturales: agua, electricidad, combustibles.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado se incluye en el epígrafe 3.e) instalaciones químicas integradas del anexo I, del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como, de cualquiera otras acciones llevadas a cabo, tanto por los poderes públicos como por particulares, en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de autorización ambiental integrada de una industria de fabricación de pinturas, resinas, adhesivos y productos intermedios, promovido PPG Ibérica, SA., en la c/ Riu Vinalopó, s/n, del término municipal de Quart de Poblet (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Deberá realizarse la conexión efectiva de la industria al alcantarillado municipal de Quart de Poblet para el vertido de sus aguas residuales, de acuerdo a lo expuesto en el proyecto presentado.  
2. Se llevará un registro documental del programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental que permita verificar su cumplimiento.  
3. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado a la Dirección General de Gestión del Medio Natural que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 4 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 161/2007-AIA.  
Promotor: Gas Natural distribución SDG, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Alicante (Conselleria de Infraestructuras y Transporte).  
Objeto proyecto: addenda i gasoducto AS-15 antena a Torrevieja.  
Localización: en los términos municipales de Rojales, Los Montesinos y Torrevieja (Alicante).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la modificación del proyecto de gasoducto AS-15 antena a Torrevieja en determinados puntos como consecuencia de alegaciones en la fase de información pública de este último así como de las nuevas demandas de gas natural en las zonas donde alimentará el proyecto.  
Modificaciones:  
1. Se anula el inicio del trazado del gasoducto AS-15 antena a Torrevieja que discurría por el casco urbano de Los Montesinos desde el vértice V-0 al vértice V-12 del proyecto original (1.590 m.) y se adopta el trazado alternativo propuesto por el Ayuntamiento de Los Montesinos (3.590 m.).  
2. Se modifica a su vez el final del trazado del gasoducto AS-15 antena a Torrevieja entre los vértices V-69 y V-73 de manera que la conducción se encuentre fuera de la zona de reserva de la CV-95.  
3. Se anula la instalación del proyecto original del gasoducto AS-15 antena a Torrevieja, estación de regulación y medida (ERM) en el tramo final del gasoducto, vértice V-73 en el término municipal de Torrevieja como consecuencia del aumento de la demanda de gas.  
Características de conducción del nuevo trazado:  
- Longitud de 3.590 m. en Rojales y Los Montesinos.  
- Tubería de acero al carbono con presión de 16 bar y diámetro de 6 ".  
- Pista de trabajo de 10 m. de anchura normal.  
- Zanja de 0,60 m. y a una profundidad mínima de 1 m.  
- Obras:  
- Replanteo y balizado de trazado.  
- Apertura de pista de trabajo: desbroce y despeje de terreno con máquinas taladoras y retroexcavadoras. Retirada de tierra vegetal para su posterior reposición. La pista sirve para acumular materiales extraídos de la zanja y para la circulación de maquinaria y obras.  
- Apertura de zanja mediante retroexcavadora. El material extraído se emplea en parte para el posterior relleno de zanja. El volumen extraído será de 250 m³.   
- Carga, transporte, descarga, almacenamiento y distribución de materiales de obra. Playas de acopio de materiales situadas pegadas o muy próximas a la pista de trabajo. La pista de trabajo se abre y se nivela y las tuberías se transportan por la misma pista.  
- Curvado, soldadura, protección de la tubería y puesta en zanja. Las tuberías se descienden a la zanja con tractores pluma. Una vez colocada la tubería se rellenará con materiales de excavación y si fuera necesario de préstamos.  
- Sistema de comunicación y control: en paralelo a la conducción de gas y en su misma zanja se instalará en tubos de polietileno cable de telecomunicaciones de fibras ópticas  
- Restitución del terreno, colocando la tierra vegetal. Se restituyen muros, cerca, setos, vallas y cualquier otro obstáculo retirado. Descompactación de suelos.  
- Señalización con hitos en vértices.  
- Servidumbres permanentes:  
Servidumbre de paso: corredor de 2 m. a cada lado del eje de la tubería en el que no se pueden efectuar trabajos de cava, arado, etc., superiores a 50 cm. de profundidad. No se permiten plantaciones arbóreas ni arbustivas de tallo alto. Los cultivos y arbustos permitidos siempre que no superen la profundidad mencionada. Queda prohibido el levantamiento de edificaciones o construcciones de cualquier tipo en dicha área sin permiso del órgano competente.  
- Duración de obras: 5-6 meses.  
- Servicios de explotación y mantenimiento.  
Tramitación administrativa e informes  
Por el Servicio Territorial de Energía de Alicante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte se remitió copia del proyecto, estudio de impacto ambiental y alegaciones recibidas durante el período de información pública (BOP del 04.05.2007 y DOCV del 22.05.2007), así como informes. El referido Servicio informó que consideraba aceptables la respuesta a las alegaciones por parte del promotor y que informaba favorablemente el proyecto.  
Se solicitó al promotor a través del Servicio Territorial de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes que aportara el estudio básico de impacto sobre el patrimonio cultural así como el informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
Por el promotor se remitió con fecha 18 de septiembre de 2007 informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos en relación a la prospección arqueológica y etnológica, así como proyecto de intervención de prospección arqueológica y etnológica.  
En el referido informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano se indica: que no se han documentado yacimientos arqueológicos, que la incidencia en el patrimonio paleontológica será nula. Sin perjuicio de lo anterior en el estudio de impacto ambiental deberá preverse que la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinaría la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura al efecto de que se determinen las medidas oportunas de conformidad con lo previsto en la Ley del patrimonio cultural valenciano.  
En cuanto al patrimonio etnológico se han constatado elementos de esta naturaleza, sin afección directa. Citándose la casa El Cuartel, Casa Miguel Carmen, Vía pecuaria CV-945, válvulas de riego y otros, caseta regantes y antiguo FFCC. Para todos ellos se propone el balizado, limitación del paso y garantías de tránsito seguro, destacándose el caso de la casa Cuartel en la que deberán evitarse afecciones al aljibe por lo que deberá limitarse el paso de la maquinaria pesada por la zona, debiéndose hacer constar todo ello en el estudio de impacto ambiental.  
Una vez se aporte el estudio de impacto ambiental que incorpore las actuaciones realizadas, resultados y programa de vigilancia ambiental y/o medidas correctoras se emitirá el informe definitivo por la Conselleria de Cultura.  
Por el promotor se remite con fecha de entrada de 18 de octubre de 2007 documentación complementaria relativa a copia de resolución del Servicio Territorial de Carreteras autorizando el cruce de la CV-945 PK 3,580 y el paralelismo con la CV-95 PK 23,350 de acuerdo con planos modificados fuera de la zona de protección, e igualmente se presenta copia de la memoria de prospección arqueológica y etnológica que se presentó ante la Conselleria de Cultura.   
En la memoria de prospección arqueológica se proponen una serie de medidas respecto al patrimonio cultural que se resumen a continuación:  
Patrimonio etnológico:  
Casa el Cuartel: balizar aljibe y limitar paso.  
Casa Miguel Carmen: balizado de seguridad.  
Vía pecuaria CV-945: garantizar tránsito seguro.  
Válvulas y otros: balizado de seguridad  
Caseta regantes: balizado de seguridad.  
Antiguo ferrocarril: garantizar futuro uso recreativo de la trinchera.  
Para el patrimonio arqueológico no parecen precisas adoptar cautelas.  
Durante los trabajos de desmonte y movimiento de tierra se produjese el descubrimiento de algún hallazgo de interés, éste deberá ser comunicado de inmediato a la Conselleria de Cultura. De manera cautelar, se suspenderán temporalmente los trabajos en un perímetro de seguridad que se estime conveniente, hasta que los técnicos de Inspección de los servicios territoriales señalen las medidas de protección necesarias. Es decir se procederá según lo establecido en la Ley de patrimonio cultural valenciano (Ley 4/98).  
Información pública  
Se sometió el proyecto y estudio de impacto ambiental al período de información pública (BOP del 04.05.2007 y DOCV del 22.05.2007) tal y como indicó el Servicio Territorial de Energía de Alicante. Se produjeron alegaciones, haciéndose una síntesis de las mismas a continuación:  
- José Miguel Casas Sánchez, Operativa 2000, SL: rechaza el trazado presentado que afectará a sus propiedades de frutales, siendo el recorrido mayor y con mayor costo, discurriría bajo nuevo viario lo que implicará su sustitución y además la situación del nuevo trazado entre la carretera CV-943 y el canal de Riegos de Levante puede crear una barrera para el futuro desarrollo urbanístico del municipio.  
Propone un trazado alternativo que fue apoyado por el Ayuntamiento de Los Montesinos con fecha 9 de febrero de 2006.  
- D. José Manuel García del Baño: afección a frutales, solicitando se tenga en cuenta el perjuicio causado.  
Informes remitidos por el órgano sustantivo:  
- Servicio Territorial de Carreteras de Alicante: no es autorizable el cruce de la C-945 PK 3,580 al situarse dentro de la zona de protección de la futura rotonda. El paralelismo en la CV-95 PK 23,350 no es autorizable al situarse dentro de la zona de protección, debiendo proyectar el trazado fuera del área incluida en la autopista y la CV-95 (por el oeste de la CV-95) y fuera de la zona de reserva dispuesta.  
- ADIF: no cabe establecer ningún condicionante técnico.  
- Ayuntamiento de Los Montesinos con fecha 10 de mayo de 2007: aprueba el informe de los servicios técnicos municipales y acuerda su remisión al órgano sustantivo. En resumen indica que el proyecto para la realización de las obras y previa la obtención de la correspondiente licencia de obras deberá resolver los cruces con las instalaciones, así como prever la reposición de los servicios urbanísticos municipales afectados.  
- Comunidad de Regantes, Riego de Levante Margen Derecha del río Segura: establece una serie de condiciones para su ejecución relativas a fijar esa Comunitat las fechas de ejecución de modo que se altere en la menor medida posible el ritmo de riegos, tiempo máximo de ejecución y entrada en servicio del canal serán 4 días, etc.  
A continuación se hace resumen de la respuesta de alegaciones más significativas efectuada por el promotor y remitida por el Servicio Territorial de Energía de Alicante:   
1. A la alegación de José Miguel Casas Sánchez, Operativa 2000, SL: no puede aceptar la variante propuesta debido a que el trazado presentado ahora ha sido consensuado con el Ayuntamiento de Los Montesinos en reunión mantenida en el mes de julio de 2006. En dicha reunión se acordó que la conducción no afectase a la parte central del casco urbano de modo que la canalización se adaptase al planeamiento municipal discurriendo en gran parte por futuros viales. La alternativa ahora propuesta ha tenido en cuenta el planeamiento municipal.  
La alternativa propuesta por el alegante situaría la canalización por la zona de área de predominio agrícola del Parque de las lagunas de la Mata y Torrevieja, zona por la cual sólo pueden discurrir infraestructuras en casos muy justificados y dependiendo de la eventual aceptación de los distintos organismos del Parque. La modificación del trazado propuesta supondría la afección de nuevos particulares o la alteración en la afección de parcelas ya incursas en el presente expediente cuyos propietarios podrían manifestarse en el mismo sentido que el alegante.  
En relación con los informes que constan en expediente el promotor indica lo siguiente:  
1. Respecto a la comunidad de regantes se indica que se aceptan los condicionantes impuestos.  
2. Respecto a lo informado por el Ayuntamiento de Los Montesinos se indica que conoce la existencia de servicios municipales afectados y se compromete a su completa reposición al finalizar las obras.  
Consideraciones ambientales  
1. El proyecto que se evalúa consiste en una modificación fundamentalmente del tramo inicial del proyecto gasoducto AS-15 antena a Torrevieja con declaración de impacto ambiental aceptable con condiciones de fecha 7 de junio de 2007 (N/Ref.: exp. 174/2006-AIA).  
La modificación del tramo inicial, del V-0 al V-12 se justifica por el promotor para evitar afectar al casco urbano de Los Montesinos de acuerdo con reunión mantenida con el Ayuntamiento. El trazado sería más largo afectando casi exclusivamente a zonas de cultivo y muy puntualmente a terrenos seminaturales o cultivos abandonados. El impacto ambiental de este nuevo trazado es bajo o moderado afectando casi exclusivamente a terrenos agrícolas, y aceptable desde un punto de vista ambiental.  
En los terrenos afectados por la pista de trabajo existiría una vez efectuada la obra una servidumbre de 2 m. a cada lado del eje de la tubería en la que no sería posible la plantación de arbolado, pero sí de especies herbáceas y arbustivas y en cualquier caso la plantación de arbolado sería posible en el resto de la pista de trabajo.  
En el tramo V-69 a V-73 la modificación de trazado es muy pequeña consistiendo en un desplazamiento de escasos metros en paralelo aproximadamente a la traza inicial, siendo las características del terreno afectado iguales así como sus efectos.  
2. Según el estudio de impacto ambiental el trazado afecta, interceptándola, la vía pecuaria colada de los Montesinos, por lo que deberá solicitarse la ocupación de la misma y cumplirse lo establecido en la Ley de vías pecuarias.  
3. Respecto a la afección al patrimonio cultural en la memoria de prospección arqueológica se indican una serie de medidas correctoras y preventivas a adoptar respecto a su posible afección, así como la necesidad del cumplimiento de la Ley de patrimonio cultural valenciano. El informe de la Conselleria de Cultura indica la necesidad de incluir los resultados de las prospecciones, medidas, etc. en el estudio de impacto ambiental para obtener su informe favorable.  
4. Respecto al cruce y paralelismo con carreteras y la autorización del Servicio Territorial de Carreteras, desde un punto de vista ambiental el trazado es aceptable, y de acuerdo con la última información remitida por el promotor el cruce y paralelismo en determinadas zonas es autorizable con las modificaciones de trazado presentadas.   
Las modificaciones presentadas del presente proyecto y remitidas por el promotor con fecha de entrada de 18 de octubre de 2007 consecuencia de lo solicitado por el Servicio Territorial de Carreteras son de escasa entidad y no suponen variación en la evaluación de impacto ambiental efectuada.   
Respecto a la modificación del trazado en el tramo V-68 a V-73 y la afección al patrimonio cultural, será la Conselleria de Cultura la que determine si es necesario modificar o ampliar el estudio de impacto ambiental y emitir nuevo informe teniendo en cuenta la escasa entidad del mismo, que el trazado original fue informado favorablemente por la Conselleria de Cultura y que obtuvo Declaración de impacto ambiental favorable con condiciones con fecha 7 de junio de 2007 (exp. 174/2006-AIA). En cualquier caso se cumplirá para este tramo el condicionante nº 14 de la referida declaración.  
5. El tramo V-68 a V-73 se encuentra dentro de la zona de predominio agrícola de la zona periférica de protección del Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja. Obtuvo informe favorable al respecto del Área de Conservación de Espacios Naturales, planteándose ahora una modificación en paralelo a escasos metros (aproximadamente 20-30 m.) afectando a terrenos agrícolas mayoritariamente igualmente, no suponiendo una modificación de la evaluación ya efectuada.  
6. El estudio plantea una serie de medidas correctoras de entre las que se destacan las siguientes:  
- Descompactación de terreno mediante laboreo.  
- Retirada capa de tierra vegetal de pista de trabajo y reposición en restauración.  
- Revegetación de aquellas áreas con vegetación natural afectadas por el trazado.  
- Los materiales procedentes del desbroce se distribuirán sobre la pista una vez concluidas las obras.  
- Se realizarán recorridos sistemáticos previamente a la entrada de maquinaria para detectar posibles lugares de interés para la fauna.  
- Revisión periódica sobre zona de obras para la actuación sobre especies de fauna que pudieran quedar atrapadas.  
- Si el contratista no pudiera encontrar a ningún propietario dispuesto a quedarse con la tierra se obtendrán los oportunos permisos y autorizaciones.  
- Señalización de la zona de ocupación temporal limitando el tránsito de vehículos a los estrictamente necesarios.  
- Reparación y restitución a su estado original de cerramientos, muros, etc.  
- Previamente a la entrada de maquinaria se realizará una comprobación del inventario vegetal.  
- Jalonamiento de vegetación adyacente durante el replanteo, y en función de especies se estimará un perímetro de protección, desviando la pista o zanja en un ancho suficiente.  
En relación a las mismas se consideran en general adecuadas siendo necesario no obstante la modificación de las mismas en determinados aspectos así como la introducción de otras medidas preventivas y correctoras que permitan una correcta integración de la obra en el medio y evitar en lo posible o reducir el impacto sobre el entorno.  
Teniendo en cuenta que el proyecto presentado es la modificación de uno anterior existente en algunos tramos, se estima que las medidas correctoras deben ser en general las aplicadas para el proyecto que ya se evaluó.  
7. En relación al programa de vigilancia ambiental:  
Respecto al programa establecido en el estudio se destaca la posibilidad de nombrar por el promotor un asistente técnico ambiental durante el tiempo de ejecución de obras y de restauración, responsable de la ejecución del programa de vigilancia ambiental.  
En relación con el programa referido se considera necesario extenderlo al control de todas las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental, así como a los condicionantes que se establezcan en la presente declaración. Teniendo en cuenta que este proyecto es modificación de otro con declaración de impacto ambiental la contratación de la asistencia técnica ambiental que se requería al anterior se extenderá a este al formar parte del mismo.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo, y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de addenda i gasoducto AS-15 antena a Torrevieja en los términos municipales de Rojales, Los Montesinos y Torrevieja (Alicante), cuyo promotor es Gas Natural distribución sdg, SA, incluyendo las modificaciones de trazado puntuales consecuencia de lo solicitado por los servicios territoriales de Carreteras y presentadas ante esta Conselleria, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Condicionantes para la realización y funcionamiento del proyecto:  
1. Previamente a la ejecución de la obra se supervisará, con suficiente antelación, con los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, la traza de la obra en el perímetro de protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante (Parque Natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja) para determinar y establecer si fuera necesario medidas preventivas adicionales respecto a la vegetación, flora y fauna (períodos de limitación de ejecución de obras, ejemplares vegetales que no deben afectarse, uso de pista restringida, etc.). Igualmente se hará fuera de este perímetro y a lo largo de toda la traza.  
Igualmente con la supervisión de los servicios técnicos antes indicados se delimitarán, caso de ser necesario, aquellas zonas con ejemplares vegetales o vegetación fuera de la traza (a lo largo de todo el trazado del proyecto) que no deben afectarse por las obras.  
2. Los materiales procedentes de la excavación que no se reutilicen en la obra se llevarán a vertedero legalizado y en el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de calidad adecuada, los materiales para el relleno de la misma se obtendrán de canteras legalizadas.  
3. En el caso de que para playas de acopio, depósito de materiales y parque de maquinaria se precisen terrenos fuera de la pista de trabajo, se ubicarán en parcelas en las que la afección a la vegetación sea mínima con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria. Una vez finalizadas las obras los terrenos deberán restaurarse.  
4. Se obtendrá la autorización del organismo de cuenca correspondiente en aquellas actuaciones que afecten al dominio público hidráulico.  
5. Mantenimiento y puesta a punto adecuada de la maquinaria.  
6. Se procederá al riego de pista de trabajo con frecuencia suficiente en aquellas zonas en las que por climatología u otras circunstancias se prevea generar un exceso de polvo, en especial en aquellas zonas próximas a población. Los camiones que discurran con material que pueda generar polvo deberán ir cubiertos con lona.  
7. En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica y las ordenanzas municipales dictadas al respecto.  
8. Se cumplirá lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, en relación a las obras en la cercanía de zonas naturales. Se efectuarán, caso de ser necesario, las correcciones o medidas, que por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria se estimen necesarios.  
9. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la citada prueba, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes se derivarán a gestor autorizado. En cualquier caso previamente y con suficiente antelación se informará a los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria para que den su visto bueno para evitar que tanto la captación del agua como su vertido ocasione efectos negativos en el área de protección de los sistemas de zonas húmedas del sur de Alicante y en el propio Parque Natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja.  
10. Se cumplirán los compromisos del promotor respecto a los propietarios afectados y terrenos en las zonas del perímetro de protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante (Parque Natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja) que se contrajeron para el proyecto de gasoducto AS-15 antena a Torrevieja (Alicante) con declaración de impacto ambiental favorable de fecha 7 de junio de 2007 (condicionante nº 13 de la referida declaración de impacto ambiental).  
11. Respecto al patrimonio cultural se cumplirán las medidas indicadas en la memoria de prospección arqueológica y etnológica presentada por el promotor ante la Conselleria de Cultura y que se reflejan en resumen en la presente declaración.  
Se cumplirá lo indicado en el informe de la Conselleria de Cultura de fecha 25 de junio de 2007 incorporando lo que en él se indica al estudio de impacto ambiental y se obtendrá de la Conselleria de Cultura el informe favorable definitivo de acuerdo con el artículo 11 de la Ley de patrimonio cultural llevando a cabo las medidas o modificaciones si es el caso que requiera la misma.  
Respecto al tramo entre el vértice V-68 a V-73 se cumplirá lo establecido en el condicionante nº 14 de la Declaración de impacto ambiental de fecha 7 de junio de 2007 sobre el proyecto de gasoducto AS-15 antena a Torrevieja. No obstante, previamente con suficiente antelación, la Conselleria de Cultura, previa consulta por el promotor, determinará si es necesario modificar o ampliar el estudio de impacto ambiental respecto al patrimonio cultural y obtener al respecto informe favorable de esa Conselleria respecto a la modificación de trazado entre los vértices V-68 y V-73 consecuencia de lo requerido por los servicios territoriales de Carreteras.   
12. Respecto a la afección a vías pecuarias, se cumplirá lo establecido en la legislación de vías pecuarias y se obtendrá la autorización de ocupación ante la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, cumpliéndose las condiciones que la misma establezca.  
13. Para la apertura de la zanja no se emplearán voladuras.  
14. Las posibles modificaciones de trazado se someterán a evaluación de impacto ambiental en el caso de que la legislación en la materia así lo requiera.  
15. En relación con el programa de vigilancia ambiental se considera necesario extenderlo al control de todas las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental, así como a los condicionantes establecidos en la presente declaración. Se considera igualmente que por el promotor se contratará, tal y como propone, asistente técnico ambiental para el control del programa de vigilancia ambiental.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 31de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML