Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5127, del 03-11-2005 (2005/11529)

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5127

Data del DOGV
:   03-11-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11529

CVE


Data del document
:   10-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Olocau del Rey](javascript:void(0))
    * [Todolella](javascript:void(0))
    * [Forcall](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [Biar](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Cinctorres](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/11529]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 280/02.1-AIA Lliria, 180/04-AIA Fuenterrobles, 181/04-AIA Fuenterrobles, 183/04-AIA Fuenterrobles, 024/02-AIA Olocau del Rei, Todolella, Forcal; Cinctorres, Morella (Els Ports), i 206/04-AIA Biar i 207/04-AIA Biar, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 10 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 280/2002-1-AIA
  
Títol: Ampliació del Pla general d'ordenació urbana de Llíria. Sector SR28 Vedat del Català
  
Promotor: Ajuntament de Llíria
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Comissió Territorial d'Urbanisme de València
  
Localització: Terme municipal de Llíria
  
1.Antecedents
  
En data 18 de setembre de 2003, el director general de Gestió del Medi Natural va dictar declaració d'impacte ambiental corresponent a la revisió Pla general d'ordenació urbana de Llíria.
  
L'aprovació provisional per l'Ajuntament de Llíria del projecte de revisió del Pla general d'ordenació urbana es produeix mitjançant un acord de 17 de maig de 2002.
  
Posteriorment un nou acord de l'Ajuntament de data de 27 de juny de 2002, aprova una correcció d'errors així com informe municipal sobre les al·legacions presentades al conveni urbanístic per al desenvolupament d'un nou sector de sòl urbanitzable residencial i terciari (camp de golf), i existeix un estudi d'impacte ambiental tramitat i aprovat simultàniament.
  
D'aquesta manera l'Ajuntament comunica a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medio de la Conselleria de Medi Ambient mitjançant escrit de 16 de juliol de 2002, la inclusió del nou sector de sòl urbanitzable en la revisió del Pla general, sol·licitant la declaració d'impacte ambiental favorable, per a la qual cosa adjuntava un exemplar adequadament diligenciat de tots els documents que integren la revisió del Pla general, documentació tècnica i administrativa, inclosos informes, acords del ple, anuncis d'informació pública, sol·licitud d'informes ajuntaments confrontants i de les diverses administracions junt amb els informes rebuts, exemplar cotejat de les al·legacions i informes emesos respecte de cada una d'elles, expedient administratiu sobre el conveni urbanístic per al desenvolupament d'un nou sector urbanitzable residencial i terciari amb camp de golf, i les respectives al·legacions a aquest, informes i acords municipals adoptats respecte d'això. Finalment es requereix que l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta actuació concreta forme part de l'annex del document d'estudi d'impacte ambiental que acompanya a la revisió del Pla general.
  
En línies generals la revisió del Pla general d'ordenació urbana de Llíria aprovada en 2002, aborda la important dificultat que suposa l'ordenació de les nombroses urbanitzacions existents en el terme municipal amb creixement no planificat, estimades en 65 nuclis de població en sòl no urbanitzable les quals, que en la seua major part no tenen infraestructures bàsiques com aigua potable, xarxa de sanejament i energia elèctrica, així com de 7.000 habitatges de segona residència disseminats pel terme municipal faltat de xarxa de sanejament, per la qual cosa funcionen per mitjà de pous negres i fosses sèptiques.
  
Un dels aspectes més destacats de la revisió del Pla general d'ordenació urbana és l'esforç que l'Ajuntament de Llíria realitza per a incrementar el sòl no urbanitzable protegit, que evoluciona des del Pla general de 1985 que existien 5.232 hectàrees, (22% de la superfície del terme municipal), fins a les 16.312 hectàrees (69% de la superfície del terme municipal) que es classifiquen en la revisió actual de 2002.
  
Dins del procés de planificació realitzat per a configurar el planejament urbanístic del terme municipal de Llíria, ha destacat per la seua complexitat la introducció del sector SRA-28, Vedat del Català, el qual es projecta sobre una àrea qualificada per l'anterior instrument de planejament com a sòl no urbanitzable de protecció.
  
De fet, l'existència d'una sèrie d'al·legacions i informes que qüestionen la viabilitat ambiental d'aquest sector en la seua configuració original, motiven que la Conselleria de Territori i Habitatge remeta sengles escrits a l'Ajuntament de Llíria en 15 de gener i en 30 de juny de 2003, el primer dels quals és de caràcter general sobre el Pla general i el segon d'ells específic del sector SRA-28. A través d'aquest, s'informa l'Ajuntament de Llíria, que s'estima necessari adequar la localització del sector respecte a la seua inserció territorial, tractant al seu torn una sèrie d'aspectes tècnics que no han sigut adequadament justificats, adjuntant a aquest requeriment un informe elaborat pel Servei Territorial de Medi Ambient a València i al·legació presentada per la pirotècnia Caballer, sítia a Olocau, per entendre que pogueren afectar la documentació que conforma l'ordenació del sector.
  
En contestació a aquest, l'Ajuntament de Llíria remet escrit de 10 de juliol de 2003, adjuntant certificat de l'acord plenari de 8 de juliol, pel qual s'aprova sol·licitar de la Conselleria de Medi Ambient, emeta la declaració d'impacte ambiental favorable a la revisió del Pla general d'ordenació urbana de Llíria, deixant en suspens el sector de sòl urbanitzable residencial i terciari SUD/SRA-28, Vedat del Catalá, més una franja de 200 metres d'amplària en el límit nord-est del sector, a fi d'estudiar i concretar l'àmbit final d'aquest sector i, si és el cas, el seu possible desplaçament cap aqueixa orientació, tal com suggereixen els informes tècnics de la Conselleria, per ser aquest l'únic punt de l'estudi d'impacte ambiental del nou Pla general sobre el qual es formulen inconvenients en aquests informes.
  
Amb aquest escrit s'adjunten còpies de diversos plans, aprovats en l'acord municipal de 8 de juliol, amb la rectificació del traçat dels camins ramaders, còpia d'informe elaborat sobre distància mínima de la pirotècnica Ricardo Caballer, SA i es requereix finalment que siga emesa la declaració d'impacte ambiental amb la major urgència al PGOU, deixant en suspens l'àmbit referit a fi de poder obtenir-se l'aprovació parcial del Pla general de la Comissió Territorial d'Urbanisme en aquest mes, ja que durant el mes de juny havia finalitzat el termini legal de suspensió de l'atorgament de llicències, per la qual cosa l'Ajuntament necessitava amb urgència l'aprovació de la revisió del seu Pla general.
  
Davant d'aquesta situació, com s'ha comentat, la Direcció General de Gestió del Medi Natural emet en data 18 de setembre la declaració d'impacte ambiental favorable al Pla general d'ordenació urbana de Llíria, introduint els condicionants I i II que es transcriuen a continuació, els quals determinen els criteris de viabilitat ambiental que ha d'assumir l'ordenació del sector SRA-28 Vedat del Català, en qüestió.
  
Condició I : Atés que l'Ajuntament de Llíria ha sol·licitat oficialment l'aprovació del Pla general d'ordenació urbana a excepció de l'àrea afectada pel sector SRA-28 Vedat del Català, així com una franja de 200 metres al nord-est d'aquest, per les raons exposades en aquest document, s'accepta la proposta de suspensió parcial entenent que, com a modificació de planejament, que en qualsevol cas requerirà avaluació d'impacte ambiental, sobre l'àrea afectada per la suspensió regirà el planejament general de 1985. En el cas que efectivament, es presente una modificació puntual l'objecte de la qual siga proposar el desenvolupament de l'àmbit que ocupa la proposta del sector SRA-28, es recorda que els sòls naturals han de mantenir excepte xicotetes excepcions de vora, la seua qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció, situant-se les àrees d'un suposat camp de golf de manera confrontant amb els sòls protegits a manera de matalaf d'amortiment d'aquests últims, és a dir, es respecten els criteris de conservació reflectits en aquesta declaració d'impacte ambiental, a més de resoldre els aspectes tècnics que queden pendents en relació amb aquest últim ús.
  
Condició II : No obstant això, com a conseqüència i matís de l'anterior, el nucli de població denominat Tos Pelat haurà de considerar-se bé com a sòl urbanitzable, bé com a sòl urbà en sòl no urbanitzable, resultant d'aplicació sobre ell les condicions que en cada cas estableix el Pla general d'ordenació urbana ara en tramitació, especialment en el que al tractament i depuració de les aigües residuals es refereix. Per a la delimitació d'aquest sector podrà utilitzar-se el grafisme que apareix en els plans d'ordenació detallada del sector SRA-28, però ajustant al màxim el perímetre a les edificacions existents tal com s'ha realitzat en altres parts del terme municipal.
  
Per tant, si bé la declaració d'impacte ambiental, admet la suspensió del sector SRA-28, estableix els criteris d'ordenació en què ha de basar-se aquest, bàsicament a través de dues condicions: la redelimitació del sector per a mantenir la classificació de sòl protegit en els sòls naturals i l'amortització dels impactes sobre aquests sòls que s'han de protegir mitjançant la interposició del camp de golf entre les àrees urbanitzades i les àrees protegides. D'aquesta manera l'ordenació del sector SRA-28, en el sentit exposat, faria compatible aquesta amb la declaració d'impacte ambiental de 18 de setembre de 2003.
  
2. Tramitació administrativa del sector sra-28 Vedat del Català i la seua integració en el Pla general d'ordenació urbana de Llíria.
  
Com a conseqüència del tràmit d'exposició pública del Pla general, es va presentar una al·legació constructiva proposant la classificació urbanística del sector Vedat del Catalá, a fi de construir una urbanització residencial de baixa densitat i un camp de golf associat al desenvolupament d'aquesta.
  
L'al·legació estava acompanyada d'una proposta d'ordenació detallada dels terrenys, comprenent una superfície total de l'ordre de, 2.200.000 metres quadrats, amb una edificabilitat de l'ordre també de 328.000 m² d'ús residencial, i una xicoteta proporció usos terciaris compatibles, (bàsicament hoteler i comercial).
  
Els terrenys constituents del futur sector apareixien en l'exposició pública del Pla general classificats com a sòl no urbanitzable i sotmesos a dos graus diferents de protecció: protecció per vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies (SNUP VC), i protecció forestal (SNUP APF?, estenent-se aquesta última qualificació a una superfície aproximada de 670.000 m². No obstant això, una part d'aquesta última zona classificada de protecció forestal la cabuda de la qual s'ha determinat en 103.370 metres quadrats, està ocupada per usos agrícoles consolidats per la qual cosa no presenta les condicions objectives que justificarien la classificació d'aquesta com a sòl de protecció forestal.
  
La presentació de l'al·legació va donar lloc a l'inici d'un procés de negociació entre Ajuntament i promotor que va fructificar en la firma del conveni urbanístic al maig de 2002. Fruit d'aquest conveni l'Ajuntament de Llíria es compromet a incorporar al Pla general en tramitació l'ordenació detallada proposada pel promotor, amb alguna correcció menor, i en definitiva, a classificar com a sòl urbanitzable el sector Vedat del Català d'acord amb els paràmetres expressats.
  
El conveni determina també la partició del sector en dues unitats d'execució. La primera, major, que és la que comprendrà el camp de golf, i la segona que correspon a una zona d'edificació unifamiliar consolidada sense planejament i sense infraestructures de sanejament i depuració d'aigües. L'ordenació detallada del sector Vedat del Català va ser incorporada doncs annexa al conveni formant part inseparable d'aquest.
  
Com a conseqüència del conveni el promotor es compromet, sempre que resultara finalment adjudicatari de la programació urbanística de la unitat d'execució núm. 1, a urbanitzar els terrenys constituents d'aquesta fins i tot un camp de golf de 18 forats, i connectar-los adequadament amb la resta del territori, executar diverses obres públiques d'interés municipal no relacionades amb la programació del sector, (enllaços viaris, estació depuradora d'aigües residuals, urbanització de determinat parc públic, etc.), iniciar el procés de programació de la unitat d'execució núm. 2, (la menor) una vegada aprovada la reparcel·lació en la unitat núm.1 I satisfer a l'Ajuntament una contraprestació econòmica destinada a inversions d'interés general i social.
  
Firmat el conveni i complit el tràmit d'exposició pública d'aquest conforme al que disposa la Llei 4/92, del sòl no urbanitzable, sent publicats els anuncis corresponents a la informació pública, en el DOGV núm. 4.258 de data 28 de maig de 2002 i diari Levante de 22 de maig de 2002, l'Ajuntament va incorporar l'ordenació detallada del sector Vedat del Català al Pla general, (sector SRA-28 en la terminologia d'aquest), formant part d'aquest a tots els efectes.
  
Com s'ha indicat anteriorment, l'Ajuntament incorpora en la revisió del seu Pla general, el sector SRA.28 en l'acord municipal de 27 de juny de 2002, junt amb l'informe d'al·legacions.
  
No obstant la complexitat en l'avaluació ambiental del sector SRA-28, que interfereix com s'ha descrit anteriorment amb l'avaluació de la resta del Pla general i les raons d'urgència exposades fan que aquesta integració d'ambdós elements Pla general i sector SRA-28, no siga efectiva en la tramitació per a la seua aprovació definitiva a partir de l'acord municipal de 8 de juliol de 2003, moment a partir del qual s'obté la viabilitat ambiental del Pla general exclòs aquest sector mitjançant la declaració d'impacte ambiental de 18 de setembre la qual, a més, a través del seu condicionat i incorpora un condicionat ambiental al qual ha d'ajustar-se l'ordenació del sector SRA-28.
  
Paral·lelament l'Ajuntament de Llíria des de l'acord de suspensió de l'esmentat sector SRA-28 formulat al juny, treballa en la definició última de l'ordenació urbanística d'aquest, a partir dels criteris que en els successius informes i reunions de treball s'han anat concretant, aprovant definitivament en un nou acord municipal de data 17 de setembre de 2003, l'ordenació detallada modificada del sector SRA-28, l'estudi d'impacte ambiental modificat, els nous plans d'ordenació estructural del sector, la fitxa de planejament i gestió i memòria justificativa.
  
Una vegada aprovat aquest acord l'Ajuntament sol·licita a la Conselleria de Territori i Habitatge, l'emissió de declaració d'impacte ambiental favorable per al sector SRA 28 € Vedat del Català, les zones forestals confrontants classificades com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i la franja de 200 metres de sòl no urbanitzable de 200 metres d'amplària confrontant amb el sector pel nord i l'oest, i això amb caràcter complementari a la declaració d'impacte ambiental emesa per a la resta de la revisió del Pla general.
  
3. Informació pública
  
Segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Llíria, en el període d'informació pública corresponent a l'ordenació detallada del sector Vedat del Català al Pla general, (sector SRA-28), es van presentar 7 al·legacions a aquest conveni, que van ser desestimades en la seua totalitat per l'Ajuntament. D'aquestes al·legacions, únicament incorporen contingut ambiental, l'al·legació cinquena, que aproxima la problemàtica existent amb la sobreexplotació d'aqüífers i sol·licita al seu torn que no s'afecte la fauna, la flora i al medi ambient. Per la seua banda les al·legacions sisena i setena, que presenten el mateix contingut es basen en la inexistència d'un informe favorable a l'estudi d'impacte ambiental.
  
No obstant això, amb posterioritat són remesos diversos escrits per part de diverses persones i entitats en els quals s'informa de l'Ajuntament de Llíria i la Conselleria de Territori i Habitage l'existència de problemes ambientals en el desenvolupament de l'esmentat sector SR 28.
  
En primer lloc, en escrit registrat amb data 28 de juliol, D. Víctor Navarro, en representació de l'Associació Valenciana per a la Conservació de la Natura Acció Ecologista Agró, al·lega la seua oposició al desenvolupament del sector Llíria golf Vedat del Català, argumentant que el projecte suposa reclassificació d'un sòl no urbanitzable de protecció paisatgística en sòl urbanitzable amb destinació per al seu ús residencial i d'oci, que no està justificada la necessitat de requalificar quan hi ha sòl urbà i urbanitzable sense desenvolupar, que no s'han plantejat alternatives, que no està garantit el proveïment d'aigües, que l'estudi d'impacte ambiental presenta importants deficiències especialment en matèria de patrimoni històric i arqueològic, fauna i flora.
  
Per part de D. José Vicente Edo, actuant en nom propi i representació de l'Agrupació d'interés urbanístic paratge Tos Pelat, en successius escrits que es registren entre el 14 d'octubre de 2002 i 3 de març de 2004, manifesta la seua oposició a la reclassificació projectada en el paratge Vedat del Català, i argumenta bàsicament raons de protecció dels seus valors naturals, proximitat a indústria pirotècnica a Olocau on no es respecten les distàncies mínimes de seguretat de les edificacions, deficiències en l'estudi d'impacte ambiental, existència de diversos informes ambientals, de flora i fauna, que requereixen la protecció per al paratge Vedat del Català, inexistència de recursos hídrics autoritzats per al reg de camp de golf, existència de ruscs d'abelles en el Vedat del Català, il·legalitat de la reclassificació d'especial protecció a sòl urbanitzable del Vedat del Català i altres aspectes.
  
A continuació es resumixen els diversos escrits d'al·legacions que ha presentat el Sr. Edó:
  
- Escrit de 14 d'octubre de 2.002 : En aquest escrit el Sr. Edo, manifesta la seua oposició formal al projecte d'urbanització amb camp de golf argumentant distintes consideracions, entre elles que el nucli de població del Tos Pelat disposa de serveis urbanístics, nul·litat del conveni urbanístic, greuge comparatiu amb altres nuclis del terme municipal, insuficiències de l'estudi d'impacte ambiental, existència de camí ramader en l'àmbit del projecte, insuficient explicació de la depuradora, impossibilitat del proveïment d'aigua amb els pous de reg descrits en l'estudi d'impacte ambiental, discrepàncies entre l'estudi d'impacte ambiental i la realitat existent, insuficiència de l'estudi de flora i fauna, existència d'una reserva de caça i suport social a la protecció del Vedat del Català. Conclou sol·licitant la desestimació de l'estudi d'impacte ambiental i sol·licita còpia de l'estudi d'impacte i de l'avaluació final d'aquest.
  
- Escrit d'11 de desembre de 2002 : el Sr. Edo manifesta la seua oposició formal a la urbanització camp de golf Vedat del Català, a causa de l'alt valor ecològic i paisatgístic del paratge, que ha de conservar-se; existència d'alternatives al camp de golf Vedat del Català no estudiades en l'estudi d'impacte ambiental, concretament en terrenys situats al nord-oest i existència de ruscs d'abelles en el Vedat del Català la finalitat del qual és produir mel de romer molt apreciada que patirien un gran impacte en cas de realitzar aquest projecte. Finalment sol·licita que s'admeta a tràmit l'escrit d'al·legacions i es procedisca a desestimar la sol·licitud d'aprovació de l'estudi d'impacte ambiental, es tinga en compte l'alternativa presentada, se li facilite còpia de l'estudi d'impacte ambiental així com del resultat de l'avaluació final i es trasllade de tots els actes administratius que es produïsquen.
  
- Escrit de 16 de gener de 2003: El Sr. Edo, formula diverses al·legacions relatives al contingut de l'estudi d'impacte ambiental, el qual a judici de l'al·legant presenta diverses irregularitats com la inexistència d'estudi d'alternatives, ignorància d'espècies animals incloses en el catàleg aprovat per Decret 265/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià pel qual s'estableixen categories i normes de protecció d'espècies de fauna, existència de contradiccions entre l'arquitecte i el biòleg respecte a la presència de vertebrats com a renoc llevador, salamandra, colobra viperina, escurçó ibèric, ignorància d'altres espècies com a palput, esquirol, pit-roig, blauet, salamandra, corb, teuladí, llebre, alacrans i caragols, no-apreciació de coves i refugis de rates penades existents en el sector, ignorància de l'existència d'una reserva de caça, ignorància de la presència d'orquídies silvestres, garroferes i pins centenaris, no es fa menció de l'existència de centenars de ruscs d'abelles, no s'ha considerat el Pla forestal espanyol, inexactitud del percentatge de matolls i pinedes afectats pel projecte, no-acreditació dels cabals d'aigua procedents dels sondejos a què es refereix l'estudi. Així mateix refereix l'al·legant respecte d'això de les potestats urbanístiques que l'acceptació de l'Ajuntament de l'al·legació 190 no respon a l'interés públic, sinó a interés particular no responent en haver de conservar els valors ambientals rellevants d'àmbit local. Es qüestiona mitjançant un extracte de legislació urbanística l'assignació correcta d'usos per l'Ajuntament al sòl no urbanitzable. Igualment discrepa sobre la pretensió de regar el camp de golf amb aigües residuals, la carència de recursos hídrics, l'adaptació a l'ambient de les edificacions previstes i la correcta delimitació del sector. Finalment considera que crear àmbits de gestió de 2.000.000 metres quadrats suposa excessiu risc, que la creació d'un nucli urbà a menys de 2.000 metres d'una activitat qualificada és contrària a dret i que no han sigut tingudes en compte les limitacions legals en matèria de vies pecuàries. Per tot això sol·licita desestimar la revisió del Pla general d'ordenació urbana de Llíria.
  
- Escrit de 27 de febrer de 2003: En aquest nou escrit el Sr. Edo, requereix còpia a color dels plans del sector Vedat del Català, per a la qual cosa aporta còpia de les escriptures de constitució de l'Agrupació d'interés urbanístic Tos Pelat.
  
- Escrit de 31 de març de 2003: En aquest escrit el Sr. Edo amplia les consideracions emeses anteriorment respecte a l'estudi d'impacte ambiental, en indicar que l'estudi d'impacte ambiental, segons la legislació d'aplicació ha d'avaluar la compatibilitat de l'activitat pretesa amb les lleis protectores amb la natura, considerant que l'activitat és incompatible amb els valors protegits pel que el projecte ha de ser desestimat sense més. afig noves consideracions legals relatives a la utilització per a reg de les aigües depurades, concloent per allò que s'ha exposat, que s'acorde desestimar la classificació com a sòl urbanitzable de la partida Vedat del Català i les zones forestals de la partida Tos Pelat.
  
- Escrit de 2 d'abril de 2003: l'al·legant Sr. Edo al·lega incompatibilitat de la urbanització amb l'existència de la pirotècnica Caballer, realitzant una sèrie adjuntant una sèrie de consideracions legals i càlculs segons els quals la distància mínima de seguretat de la pirotècnica a les edificacions que es projecten és de 1261 metres. Així mateix informa dels accidents que ha patit l'esmentada pirotècnica. En segon lloc aquest al·legant indica l'existència de contradiccions entre el traçat del camí ramader Cabanera de Bétera, segons els plans de l'Ajuntament de Llíria i els plans de classificació de camins ramaders, informant que el traçat es veuria interromput per les edificacions que es pretén construir a més de no tenir continuïtat. També considera que la Llei de camins ramaders impossibilita la seua destinació urbana encara que siga com a zona verda, fins i tot en el cas que ho autoritze l'administració, afegint que els camins ramaders són béns de domini públic de les comunitats autònomes i en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables i que l'article 319 del Codi penal tipifica com a delicte d'ordenació del territori la urbanització d'un camí ramader. Sobre l'estudi d'impacte ambiental, el Sr. Edo considera que la classificació del sòl del Vedat del Català com a urbanitzable residencial aïllat és incomprensible tant mediambientalment atés el seu valor forestal, paisatgístic i de la seua biodiversitat per la presència d'endemismes exclusius com el Teucrium edetanum o Sideritis juryi, existència d'alternatives al nord-oest, presència de més de quaranta espècies vegetals distintes segons informe del Sr. Vera Chafer, escassetat de dades en l'estudi d'impacte ambiental sobre disponibilitat de recursos hídrics, inexistència de certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, existència de coves on nien rates penades, existència de construccions rurals i nius de metralladores de les últimes guerres, indeterminació de la superfície classificada com a arborada, contradicció en les dades aportades sobre la densitat de la massa boscosa i característiques de l'arbratge aportant un mostratge de 36 arbres resultat del qual l'al·legant entén que hi ha arbres de gran port o monumentals fora de les zones que es protegeixen, que fins i tot aconsegueixen 80 centímetres de diàmetre i 20 metres d'alçària i existeixen, a més, 3 garroferes amb 240, 172 i 168 centímetres. Així mateix en relació amb l'estudi nega l'existència de xiprers i opuntias que aquest refereix així com la presència de l'endemisme Antirrhinum valentinum mentre que no recull l'existència d'altres endemismes exclusius com Sideritis yuryi, Teucrium edetanum, Helianthenum origanifolium, Biscutella stenophylla, Biscutella calduchii, Dizcutella carolipauana, Sideritis tragoriganum i Thymus vulgaris. Finalment destaca la presència d'orquídies silvestres en el Vedat del Català com Ophrys fusca i Ophrys tenthredinifera ambdós protegides pel Conveni Cites, indicant que ha d'evitar-se'n seua recol·lecció i l'alteració dels hàbitats on viuen. També es refereix que aquestes plantes estan adscrites al programa LIFE de la Unió Europea, al programa MAB.UNESCO i al projecte Planta Europa. Una última al·legació fa referència a la classificació d'aqueixos terrenys dins del Pla general d'ordenació forestal que són identificades com a forestals, incorporant a més fotografies aèries de diverses èpoques que demostren que no és una zona degradada, sol·licitant finalment que es desestime la reclassificació com a sòl urbanitzable la superfície protegida des de 1985, (Vedat del Català), junt amb les zones confrontants que figuren en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, per l'alt valor forestal, paisatgístic i ecològic d'aquest i a més abundància quan hi ha una gran extensió de terreny dedicat a cultius al nord-oest (Maimona), que podria albergar el sector golf. Novament requereix que se li traslladen tots els informes que emeten les diverses conselleries i Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com els que emeta el Servei d'Impacte Ambiental. L'al·legant adjunta en 18 annexos, una prolixa documentació legal, relativa a explosius, pla d'instal·lacions de la pirotècnica Ricardo Caballer, SA, fotografies aèries de la pirotècnica, article de premsa sobre els accident patit per aquesta, diversos plans on es comparen el traçat proposat i correcte del camí ramader Cabanera de Bétera, pla cadastral, de delimitació i actes de delimitació, fotos de reforestació a Enguera, pòster de flora amenaçada amb orquídies silvestres, còpies de fotos del Pla general d'ordenació forestal i pla de delimitació de la zona forestal protegida.
  
- Escrit adjuntant informe en 22 d'abril de 2003: El Sr. Edo incorpora noves al·legacions on indica que la zona no està degradada, per la qual cosa aporta un informe del biòleg D. Enrique Murgui, que coincideix amb diversos informes de tècnics de la Conselleria de Medi Ambient, que destaquen els valors naturals de la zona.
  
L'informe que es fa referència es denomina Estudi de les característiques biològiques i ambientals del Vedat del Català (Llíria), i conté una exhaustiva informació relativa a la flora, fauna, paisatge i unitats ambientals de l'àrea concloent que l'ecosistema forestal del Vedat del Català, posseeix un elevat valor per la seua biodiversitat, per la qual cosa no admet cap ús actual o futur del sòl que passe per la urbanització o transformació en cultius. Recomana aquest estudi que es potencie mitjançant la gestió adequada, les funcions mediambientals que, com a formació forestal ja compleix, sense perjudici d'aprofitaments de tipus didàctic cultural o d'investigació que no entren en col·lisió amb els valors ambientals.
  
- Escrit de 22 de setembre de 2003: El Sr. Edo repeteix les 3 primeres al·legacions del seu escrit de 31 de març, afegint a més que la reclassificació projectada és il·legal recolzant-se per a demostrar aquesta qüestió en un detallat extracte legal de la regulació urbanística. També afig una col·lecció d'informes de divers origen i contingut (informe del subsecretari d'Urbanisme i Ordenació Territorial, informe del director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial, informe del cap de Secció forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, informe del tècnic d'espais naturals protegides de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, informe del tècnic de microreserves de flora de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, informe del cap de la Unitat de mines del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València. Finalment sol·licita que es desestime la sol·licitud d'aprovació del sector golf Vedat del Català, que es comunique per escrit l'admissió o no a tràmit de l'al·legació, la consideració de les alternatives proposades argumentant que el desenvolupament de la zona protegida des de 1985 és contrari a la legislació vigent, que es qualifique com a sòl urbà el nucli de població anomenat Tos Pelat, que correspon ala habitatges consolidats, que se li traslladen tots els actes administratius que es produïsquen durant el procés d'aquest expedient, que s'incorpore aquest document en totes les comissions que realitze la Conselleria respecte al Pla general i sobretot el sector golf, que se li remeta una còpia de cada informe que es produïsca en cada comissió, que se li facilite la identificació i els càrrecs de les persones que intervinguen en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, que se li remeta una còpia de l'informe del Ministeri d'Indústria i Energia respecte a la pirotècnica Ricardo Caballer, que se li remeten còpies dels informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb les autoritzacions i concessions d'utilització d'aigua, que es contesten totes les al·legacions presentades abans d'emetre la declaració d'impacte ambiental, que se li facilite la necessitat imperativa de transformar zones especialment protegides en camps de golf o habitatges de luxe, que siga tingut en compte l'informe del tècnic de microreserves de flora que no ha sigut remés pel Servei Territorial a la Direcció General de Planificació i Gestió del Madi. S'adjunten a l'escrit set annexos, concretament pla delimitatiu de la zona protegida, massa forestal i zona consolidada, informe de 21 d'abril de 1999 del subsecretari d'Urbanisme i Ordenació Territorial, informe de 22 de maig de 2000 del director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial, informe de la Secció forestal del Servei, espais naturals i microreserves de flora del Servei Territorial de Medi Ambient i informe del cap de mines del Servei Territorial d'Indústria, Comerç i Energia.
  
- Escrits de 3 de març de 2004: L'al·legant registra en la dita data tres escrits en els quals refereix amb relació a l'acord plenari de l'Ajuntament de Llíria de 17 de setembre de 2003 que aprova la modificació de l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana de Llíria, sol·licita se li facilite còpia de tots i cada un dels informes favorables a la requalificació de sòl en el paratge Vedat del Català i Tos Pelat, argumentant que per part de l'Ajuntament l'únic informe emés per un tècnic, pronunciant-se respecte d'això és desfavorable. En un segon escrit sol·licita que immediatament s'òbriga l'expedient corresponent al sector Vedat del Català, se li comunique el número d'expedient i se li trasllade còpia dels documents, informes, escrits etc., que continga l'expedient. Un tercer escrit requereix novament còpia de l'estudi d'impacte ambiental, estudis de fauna existents i cada un dels informes que emeten cada tècnic que intervinga en l'esmentada avaluació.
  
Per Senyora M. Desamparados Elisa Calber Ródenas, en escrit de 5 de març de 2003, s'exposa que havent tingut notícia de l'existència del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana de Llíria, ostenta la condició d'interessat en aplicació de l'article 35 de la Llei 30/92, sol·licita que siga presentat aquest escrit i se li facilite accés a la informació continguda en aquest i molt especialment en l'avaluació d'impacte ambiental així com la notificació de qualsevol nou tràmit o modificació que es produïsca.
  
D. Ricardo Caballer, en escrit de catorze de juny de 2003, en qualitat de representant de l'empresa pirotècnica Ricardo Caballer, SA, fa constar l'existència d'un taller de pirotècnia a què representa en el terme municipal d'Olocau, en les proximitats del camp de golf del projecte. Posa de manifest que l'aprovació provisional en acord de 17 de maig de 2002, d'un sòl urbanitzable residencial i terciari amb camp de golf en la partida Vedat del Català, no pot emportar-se a terme tenint en compte que no s'ha comptat amb l'existència de les instal·lacions del taller de pirotècnia Ricardo Caballer, SA, autoritzat en data 16 de març de 1974, data des de la qual funciona ininterrompudament a ple rendiment la qual cosa no s'ha previst en l'estudi d'impacte ambiental. Entén l'al·legant que s'incompleix el que disposa el Reial decret 230/1998, de 16 de febrer, i la instrucció complementària número 11 de Reglament d'explosius, que estableix les distàncies de seguretat. Aquest al·legant assumeix les al·legacions formulades pel representant de l'agrupació d'interés urbanístic paratge Tos Pelat, en tot allò que es refereix al lloc, existència i composició del taller de la pirotècnia. Finalment sol·licita que es realitzen totes les actuacions necessàries a fi de tenir-se en compte l'existència, ubicació i composició del taller de pirotècnica Ricardo Caballer SA, per a sobre la base d'això, realitzar les objeccions necessàries a la modificació del Pla general de Llíria, sobre la base de la intenció de construir un camp de golf amb conjunt residencial, prop d'una zona qualificada com perillosa per l'existència del taller de pirotècnia referit.
  
L'al·legació a la qual fa referència el Sr. Caballer, consisteix en la formulació d'un informe elaborat pel president de l'esmentada agrupació el qual considerant l'existència de 51.020 quilograms emmagatzemats en la instal·lació pirotècnica, conclou que la distància mínima de seguretat ascendeix a 1.261 metres.
  
4. Informes sectorials
  
Dins de l'avaluació del Pla general d'ordenació urbana de Llíria s'han emés diversos informes per diversos departaments administratius relacionats amb el sector SRA-28, Vedat del Català.
  
Es fa constar que aquests informes s'emeten en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental de la revisió del Pla general d'ordenació urbana. Per tant es redacten sobre la proposta d'ordenació inicial del sector SR-28 Vedat del Català, no sobre aquella que resulta modificada com a conseqüència de la incorporació del contingut d'aquests informes, de les al·legacions i de les consideracions ambientals traslladades amb anterioritat, que resulta aprovada per l'Ajuntament de Llíria en 17 de setembre.
  
Els informes més destacats són els següents:
  
Per la secció forestal de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, s'informa que es classifica com a sòl urbanitzable una superfície considerable de sòl forestal en el Vedat del Català, àrea coberta de pineda adulta actualment classificada com a sòl no urbanitzable protegit. S'afig que per a una urbanització hi ha nombroses alternatives en sòl agrícola sense disminuir la superfície forestal de la zona. Finalitza aquest informe, concloent que en raó de la requalificació de sòl forestal com a sòl urbanitzable, s'informa negativament l'estudi d'impacte del PGOU de Llíria.
  
Per l'equip tècnic d'espais naturals de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, s'emet un primer informe en 25 d'abril, informant respecte al nou sector de sòl urbanitzable que inclou el Pla general d'ordenació urbana de Llíria, que no afecta cap espai natural protegit, ni afecta cap instrument d'ordenació ambiental dels prevists en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits.
  
Respecte al medi natural d'aquest paratge i el seu valor per a la seua conservació de la biodiversitat, l'informe inclou una sèrie de consideracions, sobre la geomorfologia de la zona, el seu paisatge, la vegetació, fauna i flora del paratge. D'aquesta manera indica que es tracta d'unes llomes carbonatades d'escassa altitud que constitueix una heterogeneïtat paisatgística entre la plana litoral i els relleus de Serra Calderona, que sustenta una vegetació característica d'àrees termomediterrànies d'ombroclima semiàrid que en aquesta àrea ha patit diversos aprofitaments i processos d'ocupació del territori amb reducció i fragmentació de les zones forestals. No obstant això, malgrat el procés de degradació de l'entorn, aquesta àrea revist interés per a la conservació de la diversitat biològica en àmbit local i alberga comunitats d'espècies protegides tant a nivell florístic com faunístic. Així mateix s'indica que les mesures de protecció de la fauna requereixen evitar l'alteració dels seus hàbitats i la desconnexió entre ells, ja que repercuteixen directament en la composició i quantitat de les seues comunitats, (article 26 de la Llei 4/1989 de 27 de març, de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestre.
  
Finalment conclou que la proposta de camp de golf no es considera ambientalment acceptable ja que suposaria la transformació del medi natural d'una àrea amb valors paisatgístics, didàctics i de conservació de la biodiversitat, per la qual cosa el paratge Vedat del Català, ha de mantenir la classificació de sòl no urbanitzable protegit actualment existent, davant les normes urbanístiques determinar la conservació com a únic ús compatible per a l'esmentat àmbit. Aquest informe proposa a més l'eliminació de determinats impactes com la proliferació d'abocadors incontrolats i ordenar l'ús públic i la potencialitat natural i didàctica de l'àrea.
  
Aquest departament emet un nou informe al juny de 2003, on bàsicament es reitera el contingut de l'informe anterior. Així es fa referència concreta al punt 4.3 de l'estudi d'impacte, que menciona que la protecció forestal i paisatgística és la més important dins de la qualificació del sòl no urbanitzable del terme i inclou, entre altres àrees naturals d'interés el Vedat del Català. Això contrasta amb la proposta com a SUR d'aquesta zona i el desenvolupament d'una urbanització d'ús global residencial. Aquest informe conclou novament que aquest paratge havia de mantenir la classificació de sòl no urbanitzable protegit i les normes urbanístiques determinar la conservació com a únic ús compatible.
  
Sobre l'empresa de pirotècnia Ricardo Caballer SA, s'emeten al seu torn diversos informes :
  
1. Per l'Ajuntament de Llíria en informe emés en 3 de juliol de 2003, va emetre en relació amb l'al·legació referent a la pirotècnica, consultat l'expedient que obra en l'Ajuntament d'Olocau, s'informa que la pirotècnica Ricardo Caballer SA, totalitza en l'actualitat autorització per a emmagatzemament de 21.160 quilograms havent tramitat al desembre de 2002, una ampliació a través de la qual aconseguiria un total de 34.093 quilograms, quantitat autoritzada per l'Ajuntament d'Olocau, però pendent d'autorització per Conselleria en el moment d'emetre l'informe a què es fa referència.
  
Aplicant les instruccions tècniques complementàries del Reial decret 230/1998, pel que s'aprova el reglament d'explosius, per a una quantitat de 34.093 quilograms d'explosius la distància a nuclis de població o aglomeració de persones és de 1.102 metres, si bé hi ha la possibilitat de reduir-la a la meitat en cas de barreres naturals o artificials com és el cas, i quedaria establida en 551 metres. Amb aquest criteri es realitza una estimació d'acord amb les dades obrants en l'expedient d'activitat determinant-se en un croquis la distància de seguretat exigible, podent observar-se que aquest afecta l'àrea est del sector SR-28.
  
2. Pel director territorial d'Indústria en escrit de 15 de juliol de 2003, s'adjunta informe relatiu a la pirotècnica Ricardo Caballer SA, sítia en la partida l'Arenal del terme municipal d'Olocau. Aquest informe respon a les al·legacions formulades pel representant de l'Agrupació d'interés urbanístic paratge Tos Pelat, en escrit remés a la Direcció Territorial de data 31 de març de 2003, el qual adjunta diversa documentació complementària. En aquest informe es fa constar que l'article 44 del Reglament d'explosius aprovat pel Reial decret 230/1998, de 16 de febrer, fa preceptiu l'informe de l'autoritat competent en la matèria en els expedients administratius d'autorització d'obres i serveis en les distàncies d'emplaçament fixades en la instrucció tècnica complementària núm. 11, i ha de ser favorable quan es pretenga transformar en urbanitzable o edificable el sòl comprés en les indicades distàncies.
  
Així mateix s'informa que la citada pirotècnica va ser autoritzada en 16 de març de 1974, que el pla de l'estudi d'impacte ambiental denominat sector Vedat del Català no preveu el taller de pirotècnia Ricardo Caballer SA ni la seua incidència sobre aquest ni hi ha estudi d'afecció entre el complex residencial camp de golf i l'esmentada pirotècnia, desconeixent-se el nombre màxim de persones que ha de residir en el complex, situació, nombre de residències, tipus etc.
  
3. Un segon informe del Servei Territorial d'Indústria de València emés en 16 de setembre de 2003, completa l'anterior indicant que la ubicació d'un hipotètic nucli de població respecte a una pirotècnica ja instal·lada necessita el preceptiu informe del Ministeri d'Indústria i Energia d'acord amb l'article 44 del vigent Reglament d'explosius. D'acord al càlcul realitzat per aquest departament a través de la Instrucció Tècnica Complementària núm. 11, considerant la capacitat màxima autoritzada de 4.500 quilograms en els locals identificats amb els números 64 i 66, la distància mínima obtinguda seguint el criteri de la referida de la norma és de 562 metres.
  
4. Finalment per la Direcció General de Política Energètica i Mines del Ministeri d'Economia, s'informa que part de les obres que es van a realitzar es troben situades dins del perímetre de les distàncies mínimes Que han d'observar-se en l'emplaçament de fàbriques, tallers i depòsits respecte al seu entorn, concloent que són no viables les edificacions que es projecten construir dins de la zona d'influència del taller de pirotècnica, ja existent, establides en la distància de 562 metres.
  
Es fa constar que en el projecte modificat aprovat mitjançant l'acord de 17 de setembre de 2003, les edificacions més pròximes al perímetre en el projecte modificat es troben situades a una distància superior a la indicada, per la qual cosa no es detecten problemes en aquest sentit.
  
5. Consideracions ambientals
  
Les al·legacions emeses en el procediment d'informació pública corresponent a l'avaluació d'impacte ambiental del sector SRA.28 Vedat del Català, del terme municipal de Llíria, tenen com a denominador comú, l'oposició a disminuir la protecció d'uns terrenys de caràcter forestal que perden aquesta classificació.
  
No obstant això, respecte a aquesta situació, en l'anàlisi ambiental del sector cal considerar diversos aspectes relacionats amb el Pla general com a instrument d'ordenació del terme municipal en el seu conjunt i les mesures compensatòries aprovades per l'Ajuntament en particular per al sector.
  
1. En primer lloc l'evolució del planejament general en el conjunt del terme municipal general que permet passar d'un 22% de sòl protegit en el Pla de 1985 a un 69% de sòl protegit en el Pla de 2002. Aquesta evolució del sòl protegit és excepcional. El Pla general de Llíria té un important component conservacionista tant per la important superfície que protegeix com per l'atenció que presta al problema del sanejament i correcció dels abocaments fecals que en l'actualitat passen directament als aqüífers conseqüència de la dispersió residencial, problema greu per a la solució de la qual, el desenvolupament del sector SR-28 és important ja que aquest permetrà la construcció d'una de les dues depuradores que preveu el Pla general a càrrec del sector i en conseqüència la depuració d'abocaments fecals que en l'actualitat estan produint greus problemes de contaminació de l'aqüífer.
  
2. En segon lloc, l'anàlisi mitjançant fotointerpretació dels usos de sòl en el sector classificat de protecció forestal en el Pla de 1985, ha permés determinar que una part de la superfície classificada com a sòl de protecció forestal és cultiu agrícola. Es constata l'existència de dues àrees agrícoles dins de l'àrea forestal protegida, situades a l'est del sector amb una superfície total de 103.370 metres quadrats.
  
Per tant dels 670.000 metres quadrats que el planejament de 1985 classificava com a sòl protegit pel seu valor ecològic i forestal, únicament 566.630 metres quadrats són verdaderament forestals, sent la resta agrícoles. Com després es detalla, la major part d'aquesta superfície forestal quedarà protegida amb la nova ordenació proposada.
  
3. Respecte a la proposta suscitada en alguna de les al·legacions formulades respecte a traslladar cap al nord-oest el sector golf, com a alternativa més favorable des del punt de vista ambiental, cal tenir en compte que l'esmentada solució, tindria al seu torn dos inconvenients. Per un costat implicaria una major dispersió del procés urbanitzador en el terme municipal, que com s'ha indicat posseeix 65 nuclis de població dispersos, mentre que la solució proposada, en realitat suposa el creixement del nucli denominat Tos Pelat. D'altra banda, l'allunyament del desenvolupament projectat d'aquest nucli de població, complicaria a l'Ajuntament de Llíria la solució del greu problema del sanejament i la contaminació per fecals dels aqüífers que està generant la urbanització Tos Pelat i altres nuclis pròxims situats a l'oest de l'anterior, la depuració de la qual dependrà de l'estació depuradora que es construirà a càrrec del nou sector SRA-28.
  
4. L'ecosistema forestal que conforma el Vedat del Català, posseeix una sèrie de valors ambientals que emanen de les seues característiques eminentment forestals. No obstant això, l'anàlisi ambiental d'aquest ecosistema, no difereix essencialment de l'anàlisi d'altres ecosistemes forestals del Camp del Túria, especialment representats en el terme municipal de Llíria, entre els que destaca la forest la Concòrdia, de propietat municipal i catalogada d'Utilitat Pública. No es detecten singularitats que pogueren establir una protecció superior a què s'estableix en el projecte d'ordenació del sector. De fet no s'ha establit cap figura de protecció concreta de què estableix la legislació sectorial en matèria d'espais naturals protegits, ni s'han Identificat microreserves de flora, ni hàbitats la protecció de la qual haguera requerit la seua declaració com a lloc d'importància comunitària.
  
5. Hi ha una al·legació que informa sobre l'existència de coves en les quals hi ha poblacions de rates penades. Aquests ecosistemes han de ser protegits, tot i que no han sigut identificats en el procés d'avaluació. En tot cas, si aparegueren colònies de rates penades, coves o avencs en el procés d'urbanització del sector, haurà d'informar de la Conselleria de Territori i Habitatge perquè s'establisquen les mesures de protecció que procedisquen per a aquestes formacions, poblacions i hàbitats.
  
6. En la informació existent corresponent al Pla general d'ordenació urbana, sobre el patrimoni històric, arqueològic i etnològic, no s'ha fet referència a béns que s'han de protegir en l'àmbit afectat pel sector. En tot cas, en aquesta declaració s'estableix la necessària reserva sobre el pronunciament que a aquests efectes puga realitzar l'organisme competent en matèria de patrimoni, representat en la comissió Territorial d'Urbanisme, òrgan que ha d'aprovar finalment el projecte.
  
Anàlisi comparativa de l'ordenació inicial del sector SRA-28 sotmés a informació publica i l'ordenació final resultant del procés d'avaluació ambiental.
  
Els paràmetres més significatius de l'ordenació detallada inicial sotmesa a informació pública i aprovada provisionalment per l'Ajuntament a través de l'Acord municipal de 27 de juny de 2002, En la qual cosa al sector SRA-28 es refereix són els següents:
  
Terrenys de titularitat pública:
  
- Zona equipament públic (Q) 67.851,48 m²
  
- Zona jardí públic de la xarxa local (JL) 51.939,97 m²
  
- Zona espai lliure públic de la xarxa estructural (QL) 43.667,20 m²
  
- Zona xarxa viària pública i aparcaments públics (JL) 251.346,94 m²
  
Terrenys de titularitat privada:
  
- Zona A residencial unifamiliar aïllada. (A) 306.259,47 m²
  
- Zona B residencial unifamiliar agrupada (B) 192.303,35 m²
  
- Zona C residencial unifamiliar consolidada (C) 241.243,12 m²
  
- Zona D residencial unifamiliar compacta. (D) 88.411,87 m²
  
- Zona Hotel. 22.628,74 m²
  
- Zona club (Club social + casa Club) 16.522,33 m²
  
- Zona comercial 6.224,29 m²
  
- Zona camp de golf 593.509,53 m²
  
- Zona espai lliure privat 325.295,76 m²
  
El total de terrenys del sector, per tant ascendeix a 2.207.204 m², sent el nombre d'habitatges que s'ha de construir de 2.207.
  
L'ordenació inicial del sector es realitza a través de dues àrees unitats d'execució, les quals posseeixen diferent grau d'afecció sobre el sòl inicialment classificat de protecció forestal:
  
Formalment l'ordenació situa la Unitat d'execució núm. 1, que comprén el camp de golf, en les dues terceres parts, al nord del sector, mentre que la tercera part restant (sud) està ocupada majoritàriament per la Unitat d'execució núm. 2.
  
En el projecte d'ordenació inicialment proposat la part nord, corresponent a la unitat d'actuació núm. 1, fonamentalment ocupada per terrenys forestals arbratges i de matoll que inicialment van ser classificats en el Pla general com a sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNUP APF), resulta afectada de manera considerable tant per la disposició de parcel·les edificables sobre aquesta, com, en menor grau, pel camp de golf. Aquesta zona d'ordenança que en la relació anterior s'identifica com a zona espai lliure privat i la cabuda de la qual ascendia a 325.295,76 m² de superfície, constituïa l'única àrea inicialment protegida, dels 670.000 m² de cabuda que inicialment apareixien en el Pla general classificats de protecció forestal, els quals s'obtenien a partir de la translació gràfica a una escala poc detallada de l'antic Pla general de Llíria i per tant poc rigorosa en la determinació dels límits del sòl amb naturalesa verdaderament forestal.
  
D'altra banda, en l'ordenació Inicialment proposada per al sector SRA-28, el disseny detallat de les illes edificables interposades formen un continu impenetrable, entre les àrees arborades qualificades com a espais lliures privats i el camp de golf.
  
Això suposa dos problemes ambientals de difícil correcció.
  
En primer lloc s'impedeix, o dificulta, el trànsit d'espècies animals entre aquesta única zona que resta en estat natural i la resta del territori. En segon lloc es desaprofita l'oportunitat d'utilitzar el camp de golf com a element d'articulació paisatgística entre zones naturals i zones urbanitzades
  
Per la seua banda la unitat d'execució número 2 només afecta de forma marginal al sòl inicialment classificat de protecció forestal.
  
Resultat dels treballs d'anàlisi ambiental de la proposta inicialment presentada i amb l'objecte d'integrar en la mesura que siga possible el contingut de les al·legacions de caràcter ambiental realitzades tant en el període d'informació pública com a posteriors a aquest, s'ha sol·licitat de l'Ajuntament de Llíria la incorporació de determinades modificacions en el projecte inicial conduents a preservar la massa forestal existent en el sector.
  
D'aquesta manera l'Ajuntament de Llíria ha introduït determinades modificacions en el projecte que són aprovades en l'acord municipal de setembre. Aquestes modificacions són les següents:
  
1. En primer lloc s'han exclòs del sector els terrenys que constitueixen l'espai d'interés natural objectivament protegible, del paratge del Vedat de Català, o com menys, la major part d'aquests.
  
D'aquesta manera el sector del sòl urbanitzable SRA-28 redueix la seua superfície total des dels 2.207.204,05 m² a 1.668.746 m². La diferència entre aquesta quantitat i la cabuda inicial del sector, xifrada en 511.726 m² després d'alguna correcció de vores, correspon a espais forestals de la partida del Vedat de Català, protegits pel Pla general de 1985. Aquests terrenys es classifiquen ara expressament i clarament com a sòl no urbanitzable protegit. Protecció forestal (SNUP PF).
  
2. En segon lloc es determina que aquests mateixos terrenys protegits, deixen de ser privats, com en l'actualitat, i s'incorporen al domini públic municipal mitjançant cessió gratuïta per part del promotor. Amb l'esmentada finalitat es crea una àrea de repartiment que els inclou amb la denominació a aquests efectes de, EDP Vedat del Català, junt amb els constituents del nou sector SRA-28 i altres exteriors a aquest destinats a viari públic i necessaris per a l'articulació del sector amb la resta del territori.
  
El detall de les zones que constitueixen l'Àrea de repartiment en qüestió és el següent:
  
- Total del sector Vedat del Català del sòl urbanitzable: 1.668.746 m².
  
- Sòl destinats a viari estructural 41.731 m²
  
- Sòl no urbanitzable de protecció forestal: 511.726 m²
  
- Total superfície Àrea de repartiment: 2.222.203 m²
  
3. En tercer lloc es preveu un disseny alternatiu de les zones edificables, de manera que no s'impedisca el trànsit d'espaies animals entre el terreny forestal protegit, el camp de golf i la resta del territori.
  
D'aquesta manera s'utilitza el camp de golf com a element físic, d'una banda, de separació de les zones protegides respecte a les zones que s'ha d'urbanitzar, i d'altra banda, d'articulació i connexió de les àrees forestals en què es localitza la vegetació de pins i matoll que justifica la protecció paisatgística d'aquestes.
  
4. Amb la nova ordenació proposada es considera que es millora objectivament i notablement des del punt de vista ambiental la proposta urbanitzadora, especialment en aconseguir-se la protecció definitiva i incorporació al patrimoni públic d'una important massa forestal que ha arribat al moment actual en un estat acceptable de conservació encara trobant-se en un entorn fortament antropitzat, tot això al mateix temps que es mantenen els importants beneficis urbanístics que l'actuació suposa per a l'Ajuntament de Llíria.
  
5. La proposta formulada per l'Ajuntament de Llíria millora quantitativament i qualitativament la protecció de l'àrea forestal del Vedat del Català. Concretament la proposta sotmesa a avaluació ambiental incrementa en 186.431 metres quadrats la zona que s'ha de protegir, passant des dels 325.295 metres quadrats anteriorment protegits com a zona espai lliure privat fins als 511.726 metres quadrats que es classifiquen ara com a sòl no urbanitzable protegit que a més s'incorporen al patrimoni públic municipal. Comparant amb el nivell de protecció existent en el planejament que es revisa, que classificava protegits 670.000 metres quadrats i considerant que no tota la superfície anteriorment protegida era forestal, sinó només 567.000 metres quadrats (existeixen 103.370 metres d'ús agrícola classificats de protecció forestal), resulta que pràcticament el 90% de la massa forestal abans protegida, manté el seu nivell de protecció, però a més és cedida i incorporada al patrimoni municipal, per tant destinada a l'ús i servei públic.
  
6. Per a augmentar el grau de protecció jurídica i evitar possibles alienacions futures, atés que aquesta massa forestal compleix objectivament els criteris que la Llei 3/93, forestal de la Comunitat Valenciana, determina per a la seua inclusió en el catàleg de Forests d'utilitat pública, aquesta declaració d'impacte ambiental introdueix la incorporació de la forest del Vedat del Català al catàleg de Forests de domini i utilitat pública.
  
7. L'ordenació proposada per al desenvolupament del sector Vedat del Català, per part de l'Ajuntament de Llíria mitjançant l'acord de 17 de setembre de 2003, compleix els condicionants ambientals exposats en la declaració d'impacte ambiental de la revisió general del Pla general d'ordenació urbana de Llíria aprovada en 18 de setembre de 2003, referits a l'ordenació detallada del sector SRA-28.
  
8. Si bé les millores ambientals que introdueix el projecte modificat són molt importants, subsisteix un problema relacionat amb l'accessibilitat a la massa forestal, que a més en aquest moment s'incorpora a l'ús I gaudi públic. D'aquesta manera l'Ajuntament de Llíria, determinarà els accessos públics a la massa forestal que es protegeix i és objecte de cessió a l'Ajuntament, de manera que aquesta no quede aïllada, pels terrenys privats que conformen el camp de golf i la urbanització annexa. En qualsevol cas es mantindran les servituds de pas existents en l'actualitat.
  
9. El desenvolupament del sector inclou la construcció d'una estació depuradora de nova construcció, en l'interior del sector, la qual donarà servei a aquest i a diverses urbanitzacions pròximes, la major part de les quals en l'actualitat aboquen a fosses sèptiques i pous cecs. La xarxa de sanejament projectada per al sector és de caràcter separatiu. Aquesta depuradora forma part del sistema de gestió d'aigües residuals dissenyat en el marc de la revisió del Pla general de Llíria. Aquest sistema compta en l'actualitat amb una conducció directa a la depuradora del Camp de Túria situada en el terme municipal de la Pobla de Vallbona, una sèrie de connexions a aquest col·lector principal procedents de les urbanitzacions del centre i nord de l'entorn de San Vicente i urbanitzacions de la zona est, una depuradora en el polígon del Pla de Carrases i en la urbanització Vall de Llíria. En projecte es troben altres dues depuradores, una en la rambla primera i una altra en el Vedat del Català que es construirà a càrrec del desenvolupament d'aquest sector.
  
Per tant aquesta estació depuradora forma part del sistema general projectat de gestió d'aigües residuals, que no donarà només servei al sector Vedat del Català, sinó també a la urbanització Tos Pelat, que no té clavegueram i d'altres urbanitzacions pròximes, alliberant de cabal a l'EDAR del Camp de Túria i evitant el greu problema de contaminació de l'aqüífer, al mateix temps que aprofiten les aigües depurades per al reg de les instal·lacions esportives i zones verdes del sector..
  
El dimensionament de la depuradora assumeix les necessitats de depuració de 1.650 metres cúbics corresponents al propi sector, més altres 1.500 metres cúbics diaris corresponents als 2.000 habitatges exteriors del sector, que a partir de l'esmentada construcció podran utilitzar aquesta infraestructura per a la depuració de les seues aigües residuals.
  
La depuradora projectada incorporarà sistemes de tractament terciari, mitjançant tractament ultravioleta, per la qual cosa no necessitarà la utilització de reactives per a obtenir aigües desinfectades utilitzables per al reg del camp de golf. Així mateix incorporara cobertes de fibres de vidre i equips de desodorització amb filtres de carboni actiu, amortint les olors que es pogueren generar.
  
Les aigües una vegada depurades junt amb aquelles que procedisquen dels col·lectors de pluvials seran reexpedides als sistemes de llacunatge existents en el camp de golf, si bé en cas d'excedents es projecta la seua incorporació a les séquies existents o l'abocament d'aquestes al barranc del Carraixet, la qual cosa no generarà problemes ambientals en tractar-se d'aigües sotmeses a una depuració terciària.
  
En qualsevol cas haurà d'obtenir-se de l'organisme de conca l'autorització d'abocament corresponent
  
10. El sector està travessat per la Cabanera de Bétera, la qual està classificada amb 20 metres d'ample legal. El projecte respecta el traçat, d'acord amb la cartografia existent i la classifica com a sòl no urbanitzable. A pesar d'això, aquest camí ramader ha de ser objecte de replantejament amb caràcter previ a la reparcel·lació, de manera que el projecte de reparcel·lació delimite correctament el seu traçat amb l'ample legal que determina el projecte de classificació.
  
L'estudi d'impacte ambiental conclou garantint la suficiència dels recursos hídrics per al proveïment d'aigua potable, capacitat de gestió de residus sòlids urbans i la no-afecció a elements del patrimoni cultural.
  
Com a conseqüència, de tot allò que s'ha exposat, es considera que el projecte modificat aprovat en l'acord de 17 de setembre de 2003, sotmés a avaluació ambiental junt amb el condicionat que en la resolució s'incorpore garanteix la protecció i conservació dels elements naturals més destacats de l'àrea afectada i a més posseeix una gran importància per que permet la creació d'una infraestructura de depuració d'aigües que contribuïsca a millorar un dels majors problemes ambientals, que actualment té el terme municipal de Llíria, com és l'abocament a l'aqüífer de fecals no depurades a través de pous cecs i fosses sèptiques.
  
6. Consideracions jurídiques
  
El projecte avaluat constitueix segons el que preveu l'annex 1 de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
L'article13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de Juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable als efectes ambientals el desenvolupament complementari de la revisió del Pla general d'ordenació urbana de Llíria, corresponent al sector SRA-28, segons l'ordenació detallada aprovada per l'Ajuntament de Llíria en l'Acord de 17 de setembre de 2003, conseqüència de les consideracions ambientals establides per la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Segon
  
S'estableixen les següents condicions per a l'aprovació definitiva del Pla general:
  
1. L'aprovació definitiva del projecte comportarà la incorporació al patrimoni públic municipal de 51,17 hectàrees de la forest del Vedat del Català, en terrenys forestals arbratges, anteriorment classificats de protecció forestal d'acord al Pla general de 1985. Aquest sòl quedarà classificat com a sòl no urbanitzable protegit, tot això d'acord amb la cartografia i condicions aprovades en l'Acord municipal de 17 de setembre de 2003.
  
2. L'ajuntament de Llíria ha de garantir accessos suficients a l'àrea pública del Vedat del Català així com la connexió entre les diverses zones de la forest. Aquests accessos podran transcórrer per terrenys privats, si això fóra necessari per a evitar l'existència de zones públiques aïllades o incomunicades. En qualsevol cas es mantindran les servituds de pas actuals.
  
3. Atesa l'entitat de la massa forestal que s'incorpora al patrimoni públic establit en 511.726 metres quadrats i a efectes de garantir la seua titularitat pública municipal definitiva sense que puga ser en el futur objecte d'alienació patrimonial, l'Ajuntament de Llíria proposarà en un termini no superior a un any la incorporació del paratge Vedat del Català, al catàleg de Forests d'utilitat pública de la província de València.
  
4. L'Ajuntament de Llíria en col·laboració amb els Serveis Forestals de la Conselleria de Territori i Habitatge, elaborarà en el termini màxim d'un any, un Pla de gestió i millora forestal per al Vedat del Català, en els termes que estableix la Llei 3/93, forestal de la Comunitat Valenciana i el desplegament reglamentari d'aquesta, el qual atendrà especialment les mesures de protecció i gestió de la massa forestal que constitueix el Vedat del Català, atenent exclusivament a criteris de conservació i protecció enfront dels possibles riscs que pogueren existir, (incendis, ordenació d'accessos i ús públic, plagues forestals, dificultats en la regeneració natural de l'arbratge, acumulació de biomassa llenyosa procedent de matolls, brancatge I arbres secs, envelliment dels individus arboris, etc).
  
5. Així mateix l'Ajuntament de Llíria facilitarà i si és el cas recolzarà la potencialitat didàctica, cultural i d'investigació de l'espai protegit en l'ecosistema forestal de la forest del Vedat del Catalá, ara de caràcter públic i de propietat municipal, en línia amb allò que s'ha exposat en l'informe del biòleg D. Enrique Murgui, aportat entre les al·legacions formulades per l'Agrupació d'interés urbanístic Tos Pelat.
  
6. No podrà autoritzar-se l'inici de les obres corresponents al camp de golf sense l'existència de concessió o autorització de l'organisme de conca, dels recursos hídrics necessaris per al reg d'aquest. A aquest efecte, una vegada s'obtinga l'esmentat dret, s'informarà de la Direcció General de Gestió del Medi natural, la qual comprovada l'existència d'un cabal suficient autoritzat, emetrà una resolució vinculant i complementària a la declaració d'impacte ambiental, que permeta l'autorització de les obres.
  
7. En el cas que els Serveis Tècnics de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, detectaren la presència d'amfibis o espècies aquàtiques de flora o fauna protegida en els llacs habilitats en el camp de golf, podran establir-se prescripcions d'ús dels propis llacs relacionades amb el règim de cabals d'entrada-eixida en aquests, manteniment de nivells estables, renovació de les aigües per a mantenir-ne la qualitat, accions per a la naturalització d'ells, etc. En qualsevol cas les canonades d'eixida d'aigües estaran dotades de reixetes i tancaments de malla, de manera que s'evite l'absorció a través d'elles de la fauna aquàtica que es desenvolupe en aquests llacs. Aquests llacs a més es dissenyaran amb marges de pendent reduïda i inclouran elements flotadors dissenyats per a facilitar l'eixida d'aus o altres animals que puguen caure a l'aigua en intentar beure en ells.
  
8. En cas que es necessite l'existència de línies elèctriques, conduccions d'aigua i sanejament a través de l'espai forestal protegit, aquests hauran de ser soterrats I necessitaran al seu torn ser sotmesos al procediment d'estimació d'impacte ambiental, en els termes que estableix la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per al seu desenvolupament..
  
9. El camí ramader denominat Cabanera de Bétera, haurà de ser identificat com a domini públic de titularitat de la Generalitat. El traçat d'aquest haurà de ser replantejat en el terreny d'acord al projecte de classificació i les indicacions que a aquests efectes realitze de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, amb anterioritat a l'aprovació del projecte de reparcel·lació.
  
10. Prèviament a les obres de construcció del camp de golf, l'Ajuntament de Llíria, realitzarà un estudi particularitzat dels individus d'espècies de flora dotades d'algun estatut de protecció legal, afectats per les obres, a fi de determinar si procedeix el seu manteniment o si és el cas el transinsubordinació, tot això d'acord al criteri que a aquests efectes establisca el Servei de Biodiversitat de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
11. El projecte de construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals, no ha sigut avaluat per qual cosa haurà de ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental en els termes que determina la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per al seu desenvolupament.
  
Tercer
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 8 de novembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 180/04-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació avícola de posta
  
Promotor: Hermanos Gil Iglesias, CB
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola de posta
  
Localització: Paratge Hoya Quemada, polígon 4, parcel·les 29, 30, 31, 32, 39, 40, 41, 42 i 43, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per tres naus de planta rectangular i una única altura, destinades a albergar les gallines ponedores amb un total de 1154,20 m², com també una edificació auxiliar destinada a centre de classificació i envasament d'ous en què se situen a més les instal·lacions sanitàries, i ocupen una superfície de 125,80 m² de superfície. La capacitat total de l'explotació és de 24.000 gallines ponedores en règim intensiu. Les gallines entren en la granja amb 20 setmanes de vida, que és quan comença el cicle productiu, fins a la setmana 70, que és quan les gallines són retirades de l'explotació.
  
Es calcula que la gallinassa que es genera anualment ascendeix a 700 t, (encara que en el nou estudi d'impacte ambiental presentat s'indica que la gallinassa generada ascendeix a 840 m³), i es disposa per a l'emmagatzemament d'aquesta de tres zones impermeabilitzades, amb capacitat cadascuna d'aquestes d'aproximadament 150 m³, suficient segons l'estudi d'impacte ambiental per a acumular la producció de quatre mesos.
  
La gallinassa s'extrau cada dia a través de cintes sense fi situades sota de les gàbies, que disposen d'accionament mecànic. Després de cada cicle productiu, es procedeix a la desinfecció i desinsectació integral de les naus.
  
La gallinassa serà depositada en un femer impermeable disponible per a aquest fi, del qual periòdicament s'extrau pels concessionaris amb què es té firmat contracte en vigor.
  
En les àrees de la parcel·la no ocupades per les edificacions es conserva la vegetació preexistent que contribueix a aconseguir una major integració en el medi paisatgístic.
  
La gallinassa serà retirada per Antonio Gil Pérez (NIF 19736879-G), el qual retirarà 400 tones/any, i també per Jacinto Murciano Berlanga (NIF 73.733.224-P), el qual retirarà 300 t/any. Els contractes subscrits tenen vigència indefinida.
  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral; entre les mesures a adoptar, s'inclou la instal·lació de tela antiocells en les finestres de la nau, com també un gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que accedeixen a aquesta.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (el contracte subscrit és per a un total de 24.000 animals).
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal.
  
L'explotació es localitza a 0,70 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1.Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 206, de 30 d'agost de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2.Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix amb els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental.
  
El nou estudi d'impacte ambiental es rep el 15 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola (zona VIII), segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, de la Comunitat Valenciana.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, on s'insereix a més explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per vessament superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificat en l'estudi d'impacte ambiental és sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats a la descomposició de la gallinassa. Ja que no hi ha emmagatzemament exterior de la gallinassa, l'impacte es considera poc rellevant.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, proposant una sèrie de mesures correctores sobre els impactes produïts sobre l'aire, sòl i aigua.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat, com a mesures correctores, les següents:
  
- Es millorarà la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn, mitjançant la creació de barreres vegetals en forma de plantació d'arbres ornamentals.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
- L'emmagatzemament de gallinassa s'efectuarà sobre un femer de superfície impermeable amb pendent cap a fossa de recollida de lixiviats, també impermeable. El femer tindrà una superfície de 200 m² i la bassa de lixiviats una capacitat de 4 m³ i en cas d'omplir-se es bombarà l'efluent amb bomba de fangs novament sobre la gallinassa.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adob orgànic o mineral.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada en el terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Hermanos Gil Iglesias, CB, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- L'emmagatzemament de gallinassa s'efectuarà sobre un femer de superfície impermeable amb pendent cap a una fossa de recollida de lixiviats, també impermeable. El femer tindrà una superfície de 200 m² i la bassa de lixiviats una capacitat de 4 m³ i en cas d'omplir-se es bombarà l'efluent amb bomba de fangs novament sobre la gallinassa.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 d'agost de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 181/04-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació avícola de broilers
  
Promotor: Manuel Viana Martínez
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola de broilers
  
Localització: Paratge Vallejo Monteros, polígon 8, parcel·les 61 i 62, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una única nau de 1.042 m² de superfície, d'una sola planta i un magatzem de 200 m², amb una capacitat total per a 24.000 broilers. S'hi realitzen 6 cicles/any.
  
Després de cada cicle d'engreixament, es retira la gallinassa de les naus per una empresa aliena a l'explotació (RECIMAN Sociedad Cooperativa, NIF: 16198087-F). S'aporta contracte de retirada de gallinassa subscrit en data 18 de desembre de 2000 amb vigència per a dos anys. Una vegada retirada la gallinassa, es procedirà al buit sanitari. No es disposa de femer en l'explotació.
  
Es generen un total de 380 t. de gallinassa l'any.
  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral; entre les mesures a adoptar, s'inclou la instal·lació de tela de galliner en les finestres de la nau, com també gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que accedeixen a aquesta.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (el contracte subscrit és per a un total de 24.000 animals).
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal.
  
L'explotació es localitza a 1,200 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 206, de 30 d'agost de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix amb els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990,de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
El nou estudi d'impacte ambiental es rep el 15 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola (zona VIII), segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereals, oliveres i ametlers i explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificat en l'estudi d'impacte ambiental és sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats a la descomposició de la gallinassa. Ja que no s'hi ha emmagatzemament exterior de la gallinassa, l'impacte es considera poc rellevant.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, proposant una sèrie de mesures correctores sobre els impactes produïts sobre l'aire, sòl i aigua.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat, com a mesures correctores, les següents:
  
- Es millorarà la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn, mitjançant la creació de barreres vegetals en forma de plantació d'arbres ornamentals.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
- Haurà de dotar-se l'explotació de femer i fossa de lixiviats, amb capacitat per a emmagatzemar la producció d'excretes d'un cicle productiu complet (58 t.), en previsió de possibles demores de l'empresa encarregada de retirar la gallinassa.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2002. Haurà de disposar-se de contracte actualitzat de manera que s'assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada al terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Manuel Viana Martínez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle d'engreixament. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- S'haurà de disposar de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2002. Haurà de disposar-se de contracte actualitzat de manera que s'assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 d'agost de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 183/04-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació avícola de broilers
  
Promotor: Maria Nieves Martínez García
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola de broilers
  
Localització: Paratge El Calvario, polígon 2, parcel·la 40, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una única nau de 1.033 m² de superfície, d'una sola planta rectangular i alçària a dues aigües, amb una capacitat total per a 20.000 broilers. Es realitzen 6 cicles/any.
  
Després de cada cicle d'engreixament, es procedeix a retirar la gallinassa de les naus per una empresa aliena a l'explotació (RECIMAN Societat Cooperativa, NIF: 16198087-F). S'aporta contracte de retirada de gallinassa subscrit en data 26 de gener de 2001 amb vigència per a dos anys. Una vegada retirada la gallinassa, es procedirà al buit sanitari. No es disposa de femer en l'explotació.
  
Es genera un total de 468 t de gallinassa a l'any.
  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral; entre les mesures a adoptar, s'inclou la instal·lació de tela de galliner en les finestres de la nau, com també gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que hi accedeixen.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (el contracte subscrit és per a un total de 20.000 animals).
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal.
  
L'explotació es localitza a 0,450 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 206, de 30 d'agost de 2002, com també els veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix amb els requisits mínims establits en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
El nou estudi d'impacte ambiental es rep el 15 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola (zona VIII), segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereals, oliveres i ametlers i explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificat en l'estudi d'impacte ambiental és sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats a la descomposició de la gallinassa. Ja que no hi ha emmagatzemament exterior de la gallinassa, l'impacte es considera poc rellevant.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, i es proposen una sèrie de mesures correctores sobre els impactes produïts sobre l'aire, sòl i aigua.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat, com a mesures correctores, les següents:
  
- Es millorarà la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn, mitjançant la creació de barreres vegetals en forma de plantació d'arbres ornamentals.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
- Haurà de dotar-se a l'explotació de femer i fossa de lixiviats, amb capacitat per a emmagatzemar la producció d'excretes d'un cicle productiu complet (58 t), en previsió de possibles demores de l'empresa encarregada de retirar-ne la gallinassa.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2002. Haurà de disposar-se de contracte actualitzat de manera que s'assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada al terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per María Nieves Martínez García, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle d'engreixament. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats.
  
- Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purins, hauran d'efectuar la comunicació de les activitats d'aquests a la Conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la Llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa RECIMAN Societat Cooperativa.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a final de 2002. Haurà de disposar-se de contracte actualitzat de manera que s'assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobament orgànic o mineral.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 d'agost del 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 24/02-AIA
  
Promotor: RENOMAR
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques, zona 2
  
Localització: Termes municipals d'Olocau del Rey, Todolella, Forcall, Cinctorres i Morella (els Ports)
  
Descripció del projecte
  
D'acord amb la documentació exposada a informació pública, les instal·lacions projectades per a la zona eòlica 2 tenen les característiques següents:
  
- Es projecta la instal·lació de 3 parcs eòlics que produiran una potència total de 124,5 Mw.: Manzanera, mola de Todolella i Refoyas. L'energia produïda s'evacua en 20 KV subterràniament a dues subestacions: una que recull l'energia produïda en el parc de Manzanera (50 Mw) i la segona que concentra l'energia produïda pels parcs de mola de Todolella i Refoyas (100 MW).
  
Els 83 aerogeneradors que s'han d'instal·lar tenen una potència unitària d'1,5 Mw del tipus EW 77 1,5-sal i es distribueixen de la manera següent:
  
- Parc eòlic Manzanera amb un total de 17 aerogeneradors dividits en una única alineació
  
- Parc eòlic mola de Todolella amb un total de 33 aerogeneradors distribuïts en tres alineacions:
  
- A1, 20 aerogeneradors
  
- A2, 6 aerogeneradors
  
- A3, 7 aerogeneradors
  
- Parc eòlic Refoyas amb un total de 33 aerogeneradors dividits en 3 alienacions:
  
- A1, 9 aerogeneradors
  
- A2, 12 aerogeneradors
  
- A3, 12 aerogeneradors
  
L'evacuació de l'energia produïda és conduïda a la subestació transformadora (ST) de 400/132 kV situada en el paratge Mas del Flare al terme municipal de Morella.
  
Amb aquest fi s'ha plantejat la construcció d'un línia elèctrica comuna per a la zona 2, que s'iniciarà en la ST del parc del mola de Todolella i acabarà en la ST de Morella.
  
Des de la subestació de Manzanera parteix una línia elèctrica de 132 KV (ST Manzanera-ST Todolella) de simple circuit i 7,560 km de longitud fins a la subestació del mola de Todolella de la qual parteix una línia elèctrica de 132 KV en simple circuit de 9,8 km (ST Todolella-Ap. 32 ST Embalagué-ST Morella) que connecta al nord-oest de Cinctorres en el suport 32 de la línia ST Embalagué-ST Morella del sistema d'evacuació de la zona 3. Des d'aquest punt l'evacuació s'unifica amb la línia elèctrica de la zona 3 (triple circuit) fins a la subestació de Morella 400/132KV.
  
Les característiques de la línia elèctrica són bàsicament les següents:
  
Tram ST Manzanera-st Todolella): simple circuit amb un conductor per fase LA-280 (Hawk), cable de terra OPGW. Es projecten 31 suports del tipus 11T120 11T150 d'alçària variable entre 18 i 24 metres.
  
Tram ST. Todolella Ap.32 ST Embalagué - ST Morella: simple circuit amb un conductor per fase tipus LA-280 (Hawk), cable de terra OPGW. S'instal·laran 32 suports de la sèrie 11T i 2 suports (el 17 i 18) de la sèrie 12E d'alçària variable entre 26 i 28 metres.
  
La subestació de Manzanera estarà formada per un parc d'intempèrie de 132KV, amb una posició de línia, un transformador de potència 132/20 i un edifici annex destinat als equips de control, proteccions, cel·les de mitjana tensió, etc.
  
L'àrea que s'ha d'ocupar és de 660 m². L'edifici té unes dimensions de 204 m² en planta i 5,40 metres d'alçària.
  
L'alçària de les instal·lacions elèctriques del recinte intempèrie són per al pòrtic 11 metres i aparellatges de 6,20 m.
  
L'edifici de control i cel·les serà d'una sola planta, construïda amb plafons prefabricats de formigó, que tindrà dues sales principals (control i sala de cel·les) a més d'un vestidor i lavabo, sala de descans, un despatx, i una cambra magatzem a què es podrà accedir des de l'exterior amb un vehicle.
  
El tancament exterior estarà constituït per pals metàl·lics galvanitzats.
  
La subestació de Todolella estarà formada per un parc d'intempèrie de 132 kV amb tres transformadors de potència 20/132 kV, dues posicions de línia i un edifici annex destinat als equips de control, proteccions, cel·les de mitjana tensió, etc.
  
La superfície a ocupar és de 2.199,5 m². Les dimensions de l'edifici seran de 352,75 m² i una alçària de 5,40 metres.
  
L'alçària de les instal·lacions elèctriques del recinte intempèrie serà de 6,20 m per a aparellatges i 11 m per al pòrtic.
  
L'edifici, a dues aigües, constarà d'una sola planta i es distribuirà en diverses sales principals.
  
Es projecta també el tancament del parc d'intempèrie.
  
Alternatives
  
En relació amb les alineacions per a la ubicació dels aerogeneradors, es presenten 14 emplaçaments, part d'aquests no viables d'entrada per pertànyer a zones no aptes, segons el que estableix el Pla eòlic valencià o bé que no tenen recurs eòlic suficient. Es defineixen finalment 3 parcs eòlics amb un total de 83 aerogeneradors
  
S'indiquen les possibles alternatives en la selecció del tipus d'aerogenerador, com també la solució adoptada finalment (aerogenerador model EW-1,5-sl) que exigeix la ubicació del transformador en una caseta externa a l'aerogenerador, i adjuntar informe tècnic que avale els avantatges tècnics d'aquest model.
  
S'apunten els accessos triats per a l'aproximació als parcs d'entre els existents en l'actualitat
  
També s'han plantejat alternatives en la posició i el nombre de subestacions dels parcs eòlics de la zona 2 com també distints corredors per a l'evacuació de l'energia cap a la ST Morella.
  
Inicialment es va plantejar la construcció de tres subestacions de 132/20 kV, una per a cada parc eòlic. Aquesta opció implicava la necessitat construir tres línies elèctriques que presumiblement s'haurien d'unir en un tronc comú per a la connexió final a la subestació de Morella.
  
Aquesta proposta s'ha desestimat atés que des del punt de vista econòmic i de pèrdua d'energia en el transport subterrani de 20 KV, és admissible una posició més o menys central d'una subestació comuna per a cada grup de parcs, projectant finalment dues subestacions: una per al parc de Manzanera i una altra per als parcs de Refoyas i mola de Todolella
  
Respecte a l'evacuació de l'energia elèctrica es plantegen dues alternatives (A i B) entre la subestació de Manzanera i la subestació de Todolella i tres alternatives per a la línia elèctrica (alternatives 1, 2 i 3) de connexió de les subestacions de Todolella132/20 i Morella 400/132.
  
Les alternatives A i B difereixen en el primer tram segons discórreguen respectivament pel nord (en zona forestal) o pel sud (zona majoritàriament agrícola) del nucli urbà d'Olocau del Rey.
  
De les tres alternatives que parteixen de la subestació de Todolella, la 2 i la 3, es plantegen per la possibilitat d'entroncar amb el sistema d'evacuació de la zona 1, són molt semblants i es diferencien només en la baixada fins a la vall del riu Cantavieja. Es descarten, això no obstant, per la impossibilitat d'encreuament de la línia de 400KV i s'opta, encara que ambientalment és la menys adequada, per l'alternativa 1 que, ix de la subestació paral·lela al barranc del Rey, en direcció sud-est travessa el barranc de la Mola, discorre per l'ombria del Curro, després paral·lel al barranc del Pastor, travessa el riu Cantavieja i amb la mateixa direcció discorre pròxim al mas de Costa, mas de Sorribes, Cantalobos, mas Roig i ermita de la Mare de Déu de Gràcia on entronca amb la línia de la zona 3.
  
La longitud total de les línies és de 17,360 metres.
  
Respecte a l'afecció a la vegetació, en l'estudi d'impacte s'indica que l'alternativa A afecta zones de muntanya amb vegetació natural principalment de romerars en etapa de regeneració postincendi. I la B discorre principalment per camps de cultius excepte els primers metres, que travessa un romerar.
  
Pel que fa a les 1, 2 i 3, la primera discorre en un primer tram per zona de muntanya aclarida amb vegetació natural, principalment matoll esclarissat amb savines i alzines disperses i en un segon tram per camps de cultiu i terrasses abandonades encara que en la serra de Castellar serà necessari sobrevolar un carrascar i una repoblació de pinassa. Les alternatives 2 i 3 són molt semblants
  
Respecte a l'impacte visual l'alternativa A es considera més adequada que la B. Les alternatives 2 i 3 es consideren més visibles des dels nuclis de Todolella i Forcall i per tant menys adequades en aquest aspecte que l'1 que s'allunya dels nuclis urbans.
  
Respecte a la fauna, l'impacte de les alternatives A i B es considera semblant i entre les alternatives 1, 2 i 3 es consideren més aconsellables la 2 i 3 enfront de l'1 que afectaria espècies principalment forestals.
  
L'alternativa seleccionada en l'estudi d'impacte ambiental és l'alternativa B per al tram entre la ST de Manzanera ?Todolella i l'alternativa 1 per a la línia elèctrica des de la ST de Todolella al suport 32 de la línia ST Embalagué - ST Morella.
  
Documentació complementària
  
El 17 de març de 2004, sobre la documentació exposada a informació pública, es va remetre sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental referits a aspectes específics del projecte presentat.
  
En primer terme s'indicaven la necessitat estudiar alternatives per a la minimització de l'impacte derivat de la utilització de nous accessos, el millor aprofitament dels existents, de la unificació de les rases amb els camins d'accés, de la reubicació dels aerogeneradors que afectaven formacions vegetals que responien al criteri d'exclusió encara que no estigueren incloses com a zones no aptes, dels possibles impactes residuals a causa de l'estretor dels careners en alguns trams de les alineacions, adjuntant la documentació gràfica i escrita de les alternatives suggerides per a cada una de les alineacions dels diferents parcs.
  
S'apuntava així mateix les possibles afeccions a camins ramaders classificats de quasi la totalitat de les alineacions.
  
No obstant l'anterior, la revisió i ampliació de l'estudi d'impacte ambiental se centrava en el plantejament del sistema d'evacuació de la zona 2 considerat no sols individualment sinó en relació amb les zones confrontants (1 i 3). En aquest sentit es van realitzar les consideracions següents:
  
- Eliminació de l'emplaçament triat per a la subestació transformadora Mola de Todolella, en proposar una ubicació alternativa en una posició centrada respecte de l'alineació A1. La connexió de la línia de 132 KV del parc de Manzanera es podria realitzar a l'altura del suport 20-21.
  
- Construcció d'un nova subestació transformadora en les proximitats de l'alineació a3 del parc eòlic de Refoyas, evacuant l'energia produïda mitjançant una línia de 132 KV el recorregut de la qual serà en direcció sud-est fins a la vessant nord del Pilón de San Marcos on s'unirà la línia de 132 KV de la zona 1.
  
- Després de la unificació continuaria cap al sud pel vessant oest del Pilón de San Marcos fins a la carretera de Todolella on es connectaria a la línia provinent de la ST Manzanera-Todolella i per l'oest de Forcall es dirigiria a la ST de Morella.
  
També se sol·licitava com a imprescindible per a completar l'estudi d'impacte ambiental, la realització d'un estudi específic de la fauna (concretament sobre l'avifauna) de la zona, que definira la situació preoperacional i permetera adoptar com a solució definitiva l'alternativa d'emplaçament i disseny dels parcs de menor impacte sobre l'avifauna i els quiròpters.
  
Finalment es feien observacions sobre alguns articles de la normativa proposada i més concretament sobre la delimitació de l'àmbit del Pla especial i la compatibilitat d'aquest amb les determinacions del Pla eòlic i sobre les limitacions a les activitats preexistents en el perímetres de 1.000 metres.
  
El dia 7 d'abril de 2004 l'empresa promotora va presentar documentació complementària, el contingut de la qual es resumeix en els punts següents:
  
1r) Modificació del disseny o tipus d'aerogenerador, la qual cosa permet eliminar els centres de transformació externs a l'aerogenerador.
  
2n) Canvis en la disposició dels aerogeneradors.
  
S'efectuen xicotetes modificacions en els parcs de Manzanera i Refoyas i s'introdueixen canvis més significatius en el parc de Mola de Todolella.
  
Al parc de Manzanera es reubiquen lleugerament alguns aerogeneradors a fi de minimitzar l'impacte sobre els bosquets de carrascar i al punt geodèsic de 4t ordre al costat de l'aerogenerador núm. 5.
  
En el parc de Refoyas s'indiquen els canvis a efectuar: reculada en 40 metres dels aerogeneradors que se situen en el límit provincial amb Terol i per a evitar algunes afeccions paisatgístiques i patrimonials, encara que es posposa la concreció cartogràfica.
  
En el parc Mola de Todolella es reubiquen aquells aerogeneradors que se situaven sobre formacions de carrascar i es desplacen a les àrees agrícoles situades més a l'est en la mola de Todolella (aerogeneradors 1 a 6 de l'alineació A2) circumscrivint igualment el traçat de les infraestructures associades (camins, rases, plataformes, etc.) a les esmentades zones sense que es vegen afectades àrees de carrascar. Així mateix es resituen lleugerament els últims aerogeneradors de l'alineació 1 (aerogeneradors 16 a 20) a zones de vegetació natural més dispersa.
  
Es proposa la mateixa modificació per als aerogeneradors de l'alineació 3 que en Refoyas afectats pel límit provincial amb Terol.
  
3r) En relació amb els camins ramaders es proposa el replantejament sobre el terreny, de la localització proposada per a la formulació de la declaració d'impacte ambiental a fi de determinar la delimitació teòrica conjuntament amb el tècnic competent de la Conselleria de Territori i Habitatge, situant els elements propis de les instal·lacions sense afectar els camins ramaders classificats. En el cas que no hi haja alternativa es promouria una modificació de traçat, segons el que preveu la llei sectorial.
  
4t) Respecte al patrimoni s'indica la intenció de realitzar les prospeccions indicades per la Conselleria de Cultura i es detalla la forma d'actuació en obra sobre el replantejament per a evitar l'afecció a jaciments.
  
Pel que fa a la resta d'aspectes indicats en l'informe d'ampliació (variació del nombre i situació de les subestacions i sistema d'evacuació, accessos, etc) el promotor no es pronuncia i indica simplement que s'accepta l'estudi de les esmentades alternatives. Es presenta com a annex la metodologia del Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línia elèctrica en la fauna (aus i quiròpters)
  
El dia 2 de juny de 2004, ateses les reticències manifestades per l'empresa promotora, tant per escrit com verbalment, a l'alternativa de sistema d'evacuació de la zona 2 i parcialment conjunta amb la zona 1 es va remetre a l'empresa promotora informe sobre les tres possibles alternatives (A, B i C) del sistema d'evacuació, mantenint en qualsevol d'elles la unificació e l'evacuació de la zona 1 i 2. En aquest escrit es rebutja d'entrada l'alternativa C que des del punt de vista ambiental no presenta cap avantatge respecte de les alternatives A i B.
  
També es va sol·licitar l'esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental i es va remetre informe sobre el mode concret d'actuació per al soterrament del tram de línia elèctrica per la moleta dels Frares, que evitaria l'afecció al patrimoni (necròpolis associada a la ciutat iberoromana de Lesera) com també el retard en l'execució de l'obra.
  
El dia 9 de juny de 2004 es va presentar la documentació següent:
  
- Metodologia per a la realització de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional de parcs eòlics i línies elèctriques de la Comunitat Valenciana amb els apartats següents:
  
- Treballs de camp
  
- Tractament de la informació
  
- Perfil professional
  
- Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters) que introdueix xicotetes modificacions en la periodicitat de les eixides de camp respecte del presentat el dia 7 d'abril de 2004
  
El dia 24 de juny es va presentar documentació complementària el contingut de la qual es resumeix a continuació:
  
1r) Canvis en el sistema d'evacuació consistents en:
  
- El desdoblament de la subestació de Todolella en dues subestacions transformadores 20/132 KV: la primera que recollirà l'energia produïda pel PE de Mola de Todolella que se situarà desplaçada, respecte de la posició inicial, cap al sud-oest en la denominada Lloma del Pitaladero i la segona recollirà l'energia generada pel parc eòlic de Refoyas i se situarà al sud-est de l'ermita de San Joaquín.
  
- Lleuger desplaçament de la subestació del parc eòlic de Manzanera uns 70 m. a l'est a fi de minimitzar l'impacte visual, el moviment de terra, menor longitud i facilitat de traçat de la línia d'evacuació i menor afecció a la vegetació.
  
- Unificació de l'evacuació de la zona 2 amb l'evacuació de la zona 1 d'acord amb l'alternativa B indicada en l'informe d'aquesta Conselleria el dia 2 de juny de 2004, encara que en els trams que discorren per la vall del riu Cantavieja i el punt d'entroncament amb l'evacuació de la zona eòlica 1 es grafia un corredor, definint el traçat concret en el projecte constructiu, tenint en compte els condicionants existents el corredor.
  
2n) Es reitera la documentació sobre els canvis introduïts per a evitar la instal·lació de centres externs de transformació en els aerogeneradors
  
3r) Es reiteren els canvis introduïts en la ubicació dels aerogenerador de cada parc i es detallen els canvis en l'obra civil (rases, camins, etc), destaca en aquest sentit la impossibilitat de pas aeri de la línia d'evacuació per la vessant est de la moleta dels Frares i la inconveniència d'obertura d'un camí per la mola de Todolella per a connectar les alineacions A2 i A3.
  
No obstant l'anterior s'aprecia un error en la documentació gràfica corresponent a la ubicació dels aerogeneradors 4 i 5 de l'alineació a3 del parc de Refoyas ja que no es veu reflectida la modificació de reculada de 250 metres per a evitar l'afecció al Humilladero de San Joaquin.
  
4t) Respecte a l'afecció al patrimoni s'indica que es realitzaran els estudis determinats per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
5a) Es detalla les possibles afeccions als camins ramaders classificats de cada un dels elements dels parcs, tenint en compte que aquestes no es troben ni delimitades ni fitades.
  
6a) Es reiteren el compromís de realització dels estudis d'avifauna.
  
El dia 16 de juliol es va completar la documentació sol·licitada amb la presentació de la planimetria a escala 1:10.000 dels Parcs de Refoyas i mola de Todolella i la grafia correcta del límit provincial amb Terol i la cartografia a escala 1:10.000 de l'alternativa de la línia elèctrica compresa entre la nova ubicació de la subestació de Manzanera i el pal núm. 10 de la línia d'evacuació del parc eòlic de Manzanera.
  
Tramitació administrativa
  
L'expedient va ser incoat el 21 de gener de 2002 amb la remissió des de la Direcció General d'Indústria i Energia de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa preadjudicatària, sobre la qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol de 2002. L'11 de novembre de 2002 es va remetre una nova documentació indicant que aquesta contenia canvis en els parcs de la zones, com també l'esmena i millores sol·licitades.
  
El dia 2 de juliol de 2003 es va rebre la documentació exposada a informació pública corresponent a la cartografia de l'estudi d'impacte ambiental del sistema d'evacuació de la zona 2 fins al seu entroncament amb la línia de la zona 3 i el dia 19 de novembre de 2003 l'estudi d'impacte ambiental corresponent al Pla especial de la zona 2.
  
El dia 18 i 19 de febrer de 2004 es van rebre els certificats d'informació pública de la línia elèctrica d'evacuació i del Pla especial respectivament, com també el certificat d'aprovació provisional del Pla especial
  
El Pla especial es va remetre el dia 24 de febrer de 2004 i el pla energètic (avantprojectes dels 3 parcs) es va remetre el dia 2 de març de 2004.
  
El 17 de març de 2004 es va remetre informe i sol·licitud d'esmena de deficiències al promotor.
  
El dia 2 de juny de 2004 es va reiterar al promotor la presentació de documentació complementària relativa als estudis de fauna, com també informe sobre el sistema d'evacuació.
  
Com a contestació a la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental el promotor va presentar documentació complementària els dies 7 d'abril, 9 i 24 de juny i 16 de juliol de 2004.
  
Informació pública
  
El Pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 2 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana van ser sotmesos a informació pública mitjançant una Resolució de 12 de juny de 2003 del Servei Territorial d'Indústria de Castelló que va ser publicat en:
  
- El Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4535, de 2 de juliol de 2003.
  
- El Botlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 82, de 5 de juliol de 2003.
  
- El periòdic Mediterráneo, de 7 de juliol de 2003.
  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló ha procedit al tràmit d'informació pública de l'evacuació de l'energia elèctrica de la zona 2 dividida en dos trams:
  
- Línia elèctrica de 132 KV (ATLINE/2003/73) simple circuit en ST Todolella, suport 32 a ST Embalagué a ST Morella ha sigut sotmesa al tràmit d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província de Castelló amb data, 10 de juliol de 2003; en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data, 18 de juliol de 2003; en el periòdic Mediterráneo de Castelló, de 7 de juliol de 2003, i en el tauler d'edictes dels ajuntaments de Cinctorres i Todolella.
  
Segons certifica el cap del Servei Territorial d'Indústria durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
- La línia elèctrica de 132 KV (ATLINE/2003/74) de simple circuit, en ST Manzanera a ST Todolella, ha sigut sotmesa a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província de Castelló de data, 10 de juliol de 2003; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 18 de juliol de 2003; en el periòdic Mediterráneo, de 7 de juliol de 2003, i tauler d'edictes dels ajuntaments de Todolella i Olocau.
  
Segons certifica el cap del Servei Territorial d'Indústria durant el període d'informa pública s'hi han presentat 5 al·legacions.
  
L'aprovació provisional es va produir mitjançant una resolució, d'11 de febrer de 2004, del conseller d'Infraestructures i Transport incloent l'estimació o desestimació de les al·legacions, d'acord amb l'informe annex a aquesta i introduint una sèrie de rectificacions relatives a la normativa d'alguns articles del Pla especial.
  
Al·legacions
  
En el període d'informació pública s'han presentat 5 al·legacions al Pla especial que fan referència entre altres aspectes no ambientals a l'afecció dels camins ramaders i al desacord en l'atorgament de les instal·lacions eòliques de l'interés social-utilitat pública i necessitat d'ocupació urgent en tant no s'hagen esgotat les vies de negociació de l'empresa promotora amb els propietaris dels terrenys.
  
Respecte de les infraestructures d'evacuació d'energia, Només s'han registrat al·legacions a la línia de St Manzanera - St Todolella, totes elles de propietaris afectats que sol·liciten la modificació en el tram de la seua propietat, i en algun cas presentant alternatives de traçat.
  
Relació de consultes
  
- Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
- DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià
  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló
  
- Ajuntament d'Olocau del Rey
  
- Ajuntament de Cinctorres
  
- Ajuntament de Villores
  
- Ajuntament de Forcall
  
- Govern d'Aragó
  
Informes sectorials
  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló
  
S'efectua una descripció general dels terrenys travessats pel sistema d'evacuació i s'enumeren les àrees que poden veure's afectades en cada un dels possibles impactes derivats sobre els diversos factors del medi, apuntant algunes de les possibles mesures correctores o protectores que seria convenient aplicar a les línies elèctriques per a evitar l'impacte sobre la fauna. S'indica a més els diferents encreuaments de les línies amb els camins ramaders classificats i la necessitat de sol·licitar les corresponents ocupacions temporals:
  
- Ajuntament de Todolella
  
S'han rebut dos informes:
  
En primer terme es remet un informe de l'arquitecte municipal que adverteix que els terrenys per què discorre el traçat del sistema d'evacuació, estan qualificats segons el Pla general com a sòl no urbanitzable protegit d'interés mediambiental, encara que atés l'especial interés de les instal·lacions per a la generació d'energia elèctrica no contaminant caldrà ajustar-se a allò que s'ha disposat per l'Ajuntament i les conselleries competents en la matèria.
  
El segon informe es correspon amb l'Acord del ple de l'Ajuntament, de 29 de gener del 2004, sobre el Pla especial de la zona eòlica 2. Aquest acord se centra en l'anàlisi i propostes alternatives de les mesures econòmiques compensatòries proposades per l'empresa promotora per entendre que aquestes són competència o obligació d'institucions o de les empreses responsables.
  
- Es proposa la utilització del total del pressupost de la zona 2 en els apartats 1 a 6 a la recuperació d'hàbitats naturals mitjançant la creació d'una brigada de 4 persones i 1 capatàs per a un període de 4 anys, encarregats de realitzar diverses actuacions com la neteja de part de la zona cremada en l'incendi de 1994, neteja i condicionament d'assagadors, camins i zones recreatives entre altres.
  
- El pressupost dels apartats 7, 8, 12 i 14 es destinarà al subministrament de material i formació de brigades de protecció civil o proteccions locals.
  
- El pressupost consignat per als apartats 16, 18 i 20 es destinarà a la millora de camins rurals i a la recuperació de parets de pedra en sec.
  
- Consideren molt interessant les mesures encaminades a l'educació ambiental o difusió social de les energies eòliques renovables, encara que entenen que la inversió està massa concentrada i es proposa un repartiment més equitatiu mitjançant l'habilitació d'un aula d'interpretació en l'ermitori de Sant Cristòfol situat entre els termes de Todolella, Forcall, Cinctorres i la Mata per a la impartició de jornades ambientals a escolars, agricultors, ramaders i gent interessada i a més de dues taules amb relleu en què s'explicaria i detallaria la ubicació dels parcs de les zones 1, 2 i 3.
  
- Ajuntament de Cinctorres
  
Consideren que no tenen suficients dades per a emetre l'informe.
  
- Ajuntament de Forcall
  
Es trasllada l'informe de l'arquitecte municipal en què s'indica l'existència del principal jaciment de la zona situat al sud del parc de Refoyas, espai identificat com de valor paisatgístic i arqueològic en el PDS el qual haurà de ser tingut en compte en la valoració de les alternatives d'evacuació que puguen afectar-lo.
  
- Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat
  
L'informe és conjunt per a les zones 1, 2 i 3 i l'objecte principal d'aquest és la incidència sobre l'avifauna i indica que, tant pels parcs com per les línies elèctriques d'evacuació, són de les zones més problemàtics de les planejades en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana ja que hi ha colònies de voltor en l'entorn pròxim d'alguns parcs i un continu trasbals d'exemplars d'aquesta espècie per tota la zona,. Així mateix s'indica l'interés de la vegetació de l'àrea corresponent a quatre hàbitats d'interés comunitari, dos d'ells prioritaris d'acord amb la Directiva 92/43 /CEE, encara que pel fet que aquest aspecte es va tenir en compte per a establir l'aptitud de les zones l'informe únicament mencionarà si és el cas l'existència de microreserves o altres xicotetes àrees d'interés botànic que podrien veure's afectades per les infraestructures.
  
En relació amb els parcs de la zona 2 s'indica que no pareixen previsibles més problemes que els derivats de la situació inicial descrita.
  
També s'apunta la necessitat efectuar un seguiment exhaustiu durant els primers anys de funcionament dels aerogeneradors que permeta conéixer el seu impacte i prendre mesures per a reduir-lo si és el cas. Es considera necessari realitzar un estudi detallat de les aus residents i d'un mapatge de les rutes migratòries abans d'iniciar-se el funcionament del parc a fi d'estudiar, a més, detalls com ara la taxa de desaparició de restes en el camp freqüències, alçàries i tipus de vol de les diferents espècies d'aus en les proximitat de cada aerogenerador en diferents situacions climatològiques (principalment velocitat del vent) a fi d'establir-hi models predictius. Posteriorment, almenys durant cinc anys, haurien de contrastar-se aquests models amb les dades de mortalitat obtingudes en camp, i considerar aquest període suficient per a la determinació de les mesures correctores més adequades i el disseny del seguiment a llarg termini.
  
- Direcció General de Política Lingüística i patrimoni Cultural Valencià
  
Remeten tres informes vinculants, un per cada parc en els quals es ressalta l'escàs coneixement de l'àrea on s'implantaran els parcs de Todolella, Refoyas i Manzanera però sobre els quals es posseeixen extraordinaris exemples d'art rupestre, abrics amb ocupacions paleolítiques i fins i tot una ciutat romana com Lesera.
  
Les obres necessàries per a executar les instal·lacions conduiran inevitablement a la remoció del sòl per la qual cosa resulta imprescindible la prospecció arqueològica de tot l'àmbit del parc eòlic
  
Així mateix s'apunta la possible afecció a elements inventariats (ermita de San Joaquín, la ciutat romana de Lesera situada en la Moleta dels Frares, el castell d'Olocau del Rey, l'ermita de la Virgen de la Naranja, abric paleolític en la mola de Todolella) i la necessitat de tenir en compte el concepte de paisatge cultural, com també els impactes sobre el patrimoni etnològic, immaterial i industrial.
  
Afeccions legals
  
Xarxa Natura. El límit est de la zona 2 està constituït per la zona central de l'àrea denominada Riu Bergantes proposada entre els llocs d'interés comunitari per Acord del Consell de la Generalitat Valenciana, de 10 de juliol de 2001. És una àrea conformada pel llit alt del riu Bergantes i les elevacions que l'emmarquen, cobertes de boscs de ginebres, roures i pins negres. Es tracta en conjunt d'una zona de gran interés faunístic lligada bàsicament a ecosistemes fluvials i en les quals també apareixen importants endemismes vegetals
  
El límit sud de la zona 2 és l'àrea denominada l'Alt Maestrat i en ella s'endinsa part del sistema d'evacuació proposat. Aquesta àrea es troba igualment proposada entre els llocs d'interés comunitari per Acord del Consell de la Generalitat Valenciana, de 10 de juliol de 2001. Els hàbitats i espècies destacables són els alzinars i rouredes, bruguerars oromediterranis endèmics amb argilagues, matolls arborescents amb Juniperus, boscs endèmics de Juniperus, prats alpins i subalpins calcaris i els pendents rocosos calcícols. Han de mencionar-se també diversos hàbitats fluvials d'interés, i les espècies d'avifauna que abunden en la zona com Circaetus gallicus, Hieraaetus pennatus, Gyps fulvus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus, etc.
  
Existeixen coves en la zona amb presència de quiròpters com Miniopterus schreibersii, Myotis myotis, etc.
  
Domini públic hidràulic. L'àrea 2 està limitada a l'est pel riu Bergantes i al sud pel riu Cantavieja. Al seu torn cada un d'aquests cursos principals presenten una abundant xarxa de barrancs tributaris que conformen la geomorfologia de la zona.
  
Camins ramaders. L'àrea presenta una xarxa molt extensa de camins ramaders com també altres llocs associats al trànsit ramader, com ara abeuradors, descansadors, pletes, etc. Classificats en les corresponents ordres dels 5 termes municipals.
  
Patrimoni cultural. La Conselleria de Cultura té inventariats en la zona Un nombre important d'elements patrimonials, entre els que destaquen la ciutat romana de Lesera (situada a la Moleta dels Frares) les manifestacions rupestres en les proximitats de la mola de Todolella, el castell d'Olocau un elevat nombre de jaciments arqueològics relacionats amb els conjunts pintats i un entorn cultural tradicional basat en l'aprofitament agropecuari del medi en què destaquen una sèrie de construccions en pedra seca lligades a aquests aprofitaments.
  
Classificació i qualificació urbanística. Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial aprovat mitjançant un Acord, de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
Hi ha tres aspectes fonamentals en què l'estudi d'impacte ambiental i el Pla especial presenten deficiències importants i de les que poden derivar-se afeccions notables:
  
1) La no-incorporació d'un estudi de l'avifauna real que permetera definir la situació preoperacional i per tant el disseny de les instal·lacions eòliques de menor impacte ambiental. D'aquesta manera el projecte proposat avalua la incidència sobre l'avifauna sobre un teòric coneixement d'aquesta. Amb aquest fi es va sol·licitar a l'empresa promotora la realització d'estudis previs d'avifauna i quiròpters que esmenaren l'esmentada deficiència, i ha presentat una metodologia que en principi es considera correcta, encara que no s'ha comunicat, tal com es va sol·licitar, el compromís per a l'inici d'aquests estudis.
  
2) La no-valoració de la incidència que el conjunt de les instal·lacions eòliques tindrà sobre la població dels municipis afectats i més concretament sobre la població dispersa en les masies i les activitats que en aquestes es desenvolupen
  
Hi ha diversos aspectes de la normativa proposada en el Pla especial que no són acceptables des del punt de vista ambiental per la incidència negativa que sobre la població rural i les activitats que aquesta desenvolupa té sobre el desenvolupament i perspectives de la població rural. La normativa del Pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 de qualsevol aerogenerador, norma que d'altra banda sembla excessiva ja que d'acord amb la característiques del medi i amb els criteris urbanístics el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. No obstant això, (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzable) no fixa cap distància per a les construccions existents (generalment masies), ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'han tingut en compte la localització de les masies, com a aspecte confrontant, per a l'elecció d'alternatives.
  
Per tant, es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les masies existents fora d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb allò que s'ha expressat en l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística es fixarà quan existisca manifesta incompatibilitat amb la determinació dels plans. No obstant l'anterior, l'execució de les instal·lacions eòliques produiran efectes negatius sobre les activitats preexistents que serà necessari corregir a càrrec de l'empresa promotora.
  
Com a conseqüència de tot l'anterior s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existents (article 15 de la documentació amb eficàcia normativa) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi i impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques,
  
3) La solució adoptada en el sistema d'evacuació.
  
L'anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental de les possibles alternatives descarta d'entrada les 2 alternatives que permetrien una evacuació conjunta amb la zona, en argüir la impossibilitat d'encreuament amb la línia elèctrica de 400 KV que discorre pel riu Bergantes, i decantar-se per l'alternativa que es considera menys adequada des del punt de vista ambiental.
  
Per això es va sol·licitar a l'empresa promotora el replantejament del sistema d'evacuació de manera que les línies elèctriques es concentren per les zones més antropitzades apuntant (en l'informe de 2 de juny de 2004) dos possibles alternatives:
  
Alternativa A) Mantenir en la zona 2 les dos subestacions en la localització proposada inicialment: Manzanera i mola de Todolella
  
Això suposaria:
  
- La variació de l'entroncament de la línia provinent de la subestació de Manzanera d'acord a l'esquema adjunt, el soterrament de la línia d'evacuació de la subestació mola de Todolella fins al barranc de Todolella pel camí existent (encara que seria necessària una avaluació detallada de la superfície confrontant que es veuria afectada tant per aquesta línia d'evacuació com de la superfície afectada per la connexió de les diverses alineacions a la subestació mitjançant la línia subterrània interior de 20 KV)
  
- I el soterrament de les línia de 132 KV d'evacuació de la zona 1 després de travessar la línia de 400 KV pel peu de muntanya est i sud del Pilón de San Marcos fins a l'entroncament amb la línia d'evacuació de la zona 2 que des del barranc del Pastor discorreria per la vall del riu Cantavieja.
  
El tram que discorre per la vall per ser comú a ambdues alternatives l'analitzarem posteriorment i per una sola vegada.
  
Alternativa B) Que consisteix a desplegar la subestació de la mola de Todolella en 2 subestacions, d'acord amb allò que s'ha exposat en l'escrit d'ampliació del dia 17 de març amb el qual la zona 2 disposaria en total de tres subestacions.
  
En aquest cas es mantindria l'esquema proposat en aquest escrit però amb l'excepció que el tram que discorre per la vessant est de la moleta dels Frares haurà de ser soterrat prèvia prospecció, excavació i la resta de requisits que establisca la Conselleria de Cultura, en variar lleugerament el traçat entroncament amb la línia provinent de la zona oest de la zona 2.
  
Pel que fa a la connexió de la línia d'evacuació de la zona 2 (total en el cas de la primera alternativa) o parcial en el cas de la segona, pensem que les dificultats tècniques de cabuda de la línia en la vall del riu Cantavieja es poden solucionar de la manera següent:
  
- La línia es manté pel marge dret del barranc del Pastor, i coincideix amb la incialment proposada, fins a les proximitats de la masia el Pastor en què creuaria el barranc per a accedir a la vall recolzant-se en les zones agrícoles situades en el marge esquerre d'aquest (ja que en el marge dret es troba la planta de tractament de purins).
  
- Des d'aquest punt del traçat fins a la desembocadura del barranc de Todolella en el riu Cantavieja hi ha diverses possibilitats:
  
- Traçat pel marge esquerre del riu Cantavieja per la zona agrícola sobreelevada sobre les terrasses al·luvials o bé per les terrasses al·luvials i unificar amb la línia de 20 KV si fóra necessari.
  
- L'encreuament al marge dret s'haurà de realitzar en qualsevol cas a la zona agrícola al·luvial situada entre el riu Cantavieja i el camí que dóna accés a l'ermita de Sarañaña (que es correspon amb el camí ramader classificat sendera del Tossal Gross a Mirambel) i pot discórrer en aeri fins a les proximitats de l'entroncament amb la CV-8421 ja que només hi ha una construcció agropecuària, encara que es podria soterrar pel camí ramader si fóra necessari.
  
- Des de l'esmentada zona agrícola, depenent en tot cas de les limitacions de distància del suport que patrimoni puga establir per l'existència del pont gòtic, es procedirà al soterrat de la línia elèctrica pel camí ramader abans citat que continua a més pel tram que es veurà abandonat després de la conclusió de la variant de la carretera que es troba en execució. El soterrament es realitzarà fins a la distància legalment exigible a la variant nova, des d'on en aeri es pot portar per la vall ja que s'eixampla notablement i existeixen menys problemes de cabuda, preveient en tot moment l'alternativa tècnica d'unificar amb la línia de 20 KV en el cas que aquesta constituïsca una dificultat per a la cabuda de la línia de 132.KV. D'altra banda des del punt de vista ambiental l'esmentada unificació seria totalment recomanable.
  
- En qualsevol cas la línia ha de discórrer per les cotes el més baixes possible de la vall, i seguir aquest mateix criteri per a l'encreuament del riu a l'oest de Forcall.
  
L'empresa promotora va presentar el dia 24 de juny l'alternativa B com a solució definitiva del sistema d'evacuació encara que la documentació gràfica (plànol a escala 1:30.000, amb excepció el tram inicial de la LE de ST Manzanera'Todolella) és poc detallada i existeixen alguns trams en què resulta convenient realitzar una sèrie de matisacions o modificacions:
  
1r) El tram de LE entre la ST Refoyas i la moleta els Frares s'ajustarà al màxim a les vessants del barranc de Torre Selló i es recolzarà en les àrees agrícoles
  
2n) L'entroncament de la LE de la ST Manzanera i mola de Todolella quedarà fixat pel tram soterrat que finalment determine la Conselleria de Cultura, encara que des del punt de vista visual serà convenient que aquest es realitze en les cotes més baixes de la vall del riu Cantavieja.
  
També s'ha presentat una modificació del tram inicial de la línia Manzanera-Todolella que minimitzen tant l'impacte visual sobre el nucli urbà d'Olocau del Rey com sobre la masia de la Tejería.
  
La resta d'aspectes ha sigut en major o menor grau prevists i proposada una sèrie de mesures preventives i correctores que en general es consideren adequades encara que és necessari en alguns casos matisar-les o complementar-les:
  
- Ateses les característiques de l'entorn pel qual discorre la línia elèctrica, les mesures anticol·lisió han d'estendre's a tota la longitud de la línia, senyalitzant amb instal·lació de tires en X de neopré de 35 cm x 5 cm, subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, els cables de terra tant els normals com els que porten incorporada fibra òptica. La senyalització es realitzarà a portell de manera que la distància entre els elements siga visualment de 5 metres.
  
- La limitació d'execució de les obres en l'època reproductiva de l'avifauna no està inclosa en el capítol de mesures correctores (capítol 13), només es menciona en l'anàlisi de l'impacte residual (capítol 14) per la qual cosa haurà de ser esmenada l'esmentada deficiència per entendre que constitueix la principal mesura preventiva per a evitar l'impacte sobre la fauna.:
  
- La comarca dels Ports és rica en jaciments paleontològics, especialment en els estrats corresponents a les denominades capes roges de Morella, en les quals la densitat de restes és molt elevada i per tant és molt probable que aquestes hi apareguen si es produeix remoció de terres.
  
Condicions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració o estimació d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 2, inclòs el sistema d'evacuació elèctrica fins a la subestació de Morella 400/132 KV, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, promogut per RENOMAR sempre que s'ajuste a allò que s'ha proposat en la documentació o, si és el cas, en el punt segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1) Emplaçament de les instal·lacions eòliques
  
- La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestacions i dels vials d'accés tant interiors com exteriors seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació complementària presentada el dia 7 d'abril d'abril, 24 de juny i 16 de juliol de 2004, amb les matisacions que es detallen en el paràgraf següent i queda en qualsevol cas supeditat el replantejament definitiu en els casos en què puga afectar-se la superfície pertanyent als camins ramaders, a jaciments arqueològics inventariats o que es puguen detectar en les prospeccions prèvies, flora endèmica, amenaçada o d'interés o als resultats dels estudis previs de fauna.
  
- En relació amb la solució definitiva d'ubicació d'aerogeneradors, rases, etc cal fer les matisacions següents:
  
- La reubicació consignada en el text de la documentació complementària presentada el dia 24 de juny de 2004 dels aerogeneradors 4 i 5 de l'alineació A3 de Refoyas (en els plànols aerogeneradors 24 i 25) per a evitar l'afecció a l'Humilladero de San Joaquín no ha sigut reflectida en els plànols corresponents per la qual cosa s'adverteix l'error puntual en els esmentats plànols
  
- La rasa de connexió entre l'alineació a2 i a3 del Parc eòlic de la mola de Todolella es realitzarà aprofitant el traçat de la senda de petit recorregut que travessa la mola.
  
- En la reubicació dels aerogeneradors se seguiran els criteris següents:
  
- La reubicació dels aerogeneradors i de les subestacions s'haurà de realitzar, en tot cas, dins de l'àmbit del Pla especial, d'acord amb el criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 4 del punt segon d'aquesta resolució
  
- Els aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats
  
- El sistema d'evacuació de la zona 2 es correspondrà bàsicament amb el grafiat en el pla a escala 1:30.000 presentat el dia 24 de juny de 2004, excepte el tram modificat de la LE de ST Manzanera que serà el corresponent al pla a escala 1:10.000 presentat el dia 16 de juliol de 2004.
  
En un termini no superior a 6 mesos des de la notificació d'aquesta resolució i en tot cas abans del replantejament definitiu, es presentarà la cartografia del traçat de la línia elèctrica a escala més detallada (1:10.000) del traçat definitiu tenint en compte:
  
1r) El tram de LE entre la ST Refoyas i la Moleta dels Frares s'haurà d'ajustar al màxim a les vessants del barranc de Torre Selló i es recolzarà en les àrees agrícoles.
  
2n) L'entroncament de la LE de la ST Manzanera i mola de Todolella quedarà fixat pel tram soterrat que finalment determine la Conselleria de Cultura, tot i que des del punt de vista visual serà convenient que aquest es realitze en les cotes més baixes de la vall del riu Cantavieja.
  
- La reubicació dels aerogeneradors, o de la subestació transformadores, com també el replantejament definitiu d'aquestes infraestructures, de les línies elèctriques d'evacuació. Dels camins, rases de cablejat i totes les instal·lacions auxiliars de la zona 2 es realitzaran en coordinació amb la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2) La metodologia de l'Estudi d'avifauna en situació preoperacional de parcs eòlics i línies elèctriques, serà la presentada oficialment el dia 9 de juny de 2004.
  
L'inici d'aquest estudi es realitzarà en un mes des de la recepció de la notificació d'aquesta resolució.
  
3) L'inici de les obres quedarà supeditat a la presentació de la documentació següent:
  
- A la presentació, supervisió i vistiplau de la memòria final de l'Estudi d'avifauna en situació preoperacional de parc eòlics i esbosses elèctriques.
  
- A l'informe de la Conselleria de Cultura emés sobre les prospeccions prèvies.
  
4) En la documentació amb eficàcia normativa hauran d'efectuar-se les modificacions següents:
  
4.1) La franja o amplària que delimita l'àmbit del Pla especial per als aerogeneradors i subestacions (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques) independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, exclourà en tot cas:
  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament vigent del municipi en qüestió, i podrà ser exigible, motivada i excepcionalment, una major distància per a aquells municipis que, per condicions topogràfiques o de confrontació amb sòl d'especial protecció tinguen com a única alternativa possible el creixement del nucli urbà en la direcció del parc eòlic.
  
- Els camins ramaders classificats confrontants a les alineacions.
  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció de jaciments arqueològics o determinada per l'òrgan competent després de la corresponent prospecció arqueològica.
  
4.2) S'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació a les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existents (article 15 de la documentació amb eficàcia normativa) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi d'impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques,
  
4.3) S'inclourà una norma en la documentació amb eficàcia normativa sobre l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant per a la fase de construcció (impacte temporal) com per a la fase de funcionament (impacte permanent), per a aquelles en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu la Llei 1/1970, de 12 d'abril, sobre caça i la Resolució de 26 d'abril de 1988 de la Direcció General de la Producció Agrària, per la qual es donen normes per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.
  
5) Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol 13 de l'estudi d'impacte ambiental es complementaran amb les següents:
  
5.1) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció de soroll durant la construcció
  
- Mesures per a minimitzar la contaminació en la fase de construcció.
  
- S'efectuaran regs periòdics dels camins que suporten trànsit rodat i els abassegaments de material. La freqüència s'adaptarà a l'estació l'any i a les condicions meteorològiques de cada moment i sempre que es faça perceptible l'emissió de partícules.
  
- Els vehicles de transport de material circularan amb les caixes cobertes amb lona.
  
- Mesures per a la prevenció de la contaminació acústica
  
- S'efectuarà un manteniment periòdic dels silenciosos de les fugues, rodaments, engranatges i mecanismes en general de tota maquinària que intervinga en l'obra.
  
- Les voladures com a mètode d'excavació s'utilitzaran puntualment i només en els supòsits en què no hi haja tècniques alternatives.
  
5.2) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic durant la fase de construcció
  
El promotor haurà de presentar, previament a l'inici de les obres, la inscripció en el registre de xicotets productors de la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos, que es vaja a fer càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.
  
5.3) Protecció a la fauna
  
- S'inclourà com a mesura preventiva prioritària (en el capítol 13.8) per a evitar impactes sobre la fauna durant la fase de construcció, la programació de les obres fora del període reproductiu de les espècies més sensibles és a dir des de finals de l'estiu al començament de la primavera (entre els mesos d'agost a febrer), adaptarà el calendari d'actuacions de l'execució de les instal·lacions eòliques de la zona 3 a l'esmentada mesura preventiva.
  
- La senyalització dels cables de terra i fibra òptica comprendrà tot el recorregut de la línia elèctrica d'evacuació. Els elements antiocells s'instal·laran a portell de manera que queden a una separació de 5 metres.
  
- La reubicació dels abocadors o de les àrees d'aportació d'animals esporàdic es posposarà al resultat de l'estudi d'avifauna de parcs eòlics i línies elèctriques.
  
5.4) Protecció del sòl i la vegetació
  
- Durant la fase de construcció, el condicionament dels camins no podrà sobrepassar els 4 metres d'amplada, exceptuant les cunetes, els sobreamples de les revoltes i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària que distaran almenys 500 m. entre ells i es faran coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a la instal·lació dels aerogeneradors o per a la instal·lació de la subestació.
  
Finalitzada la fase d'obres l'amplada dels camins que s'hagen preparat es reduiran a 3,5 metres, i es procedirà a la restauració de tota superfície alterada que sobrepasse l'esmentada amplada.
  
- La forma d'accés per a la instal·lació del línia elèctrica respondrà als criteris següents:
  
- No es permet, com a norma general, l'obertura de nous camins.
  
- S'utilitzaran camins existents o els camins ramaders per a accedir al punt més pròxim a la ubicació del suport, des d'on s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada, sense afectar exemplars arboris.
  
- Si el rodament superficial es realitza sobre una zona abancalada, cada bancal s'utilitzarà com a plataforma de camí, i es practicaran en els extrems dels bancals rampes d'unió entre ells per a permetre l'accés.
  
- En la delimitació de l'àmbit del Pla especial, a més de les exclusions generals que s'apunten en el punt quart s'exclouran les zones que presenten una major densitat de carrascar, concretament en els trams següents:
  
- Entre els aerogeneradors 5 a 16 del parc eòlic de Manzanera.
  
- Entre els aerogeneradors 17 a 33 del parc eòlic del Mola de Todolella (segons numeració de la documentació presentada el dia 24 de juny i 16 de juliol del 2004).
  
- Entre els aerogeneradors 1 a 5 del parc eòlic de Refoyas (segons numeració consignada en la documentació complementària presentada el dia 24 de juny i 16 de juliol de 2004).
  
- El tram aeri de la línia elèctrica d'evacuació del parc eòlic de Refoyas des de la subestació del mateix nom i l'entroncament d'aquest amb la línia de la zona 1 es recolzarà sobre l'aèries agrícoles dels marges del barranc de la Torre de Selló, de manera que l'afecció a la vegetació natural es veja minimitzada al màxim.
  
- El condicionament dels camins serà especialment cuidadós i es reduirà a l'amplada absolutament imprescindible que els casos en què es puguen veure afectades formacions vegetals d'elevat valor o a terrenys amb pendents acusats. A continuació s'apunten alguns dels trams més sensibles sense perjudici d'altres que puguen detectar-se en el replantejament definitiu:
  
- En l'accés general a l'alineació A3 del parc eòlic de Todolella des del parc eòlic de Refoyas, el tram comprés entre la masia de la Mola i l'aerogenerador núm. 1 de l'alineació A3 del parc de la mola de Todolella (núm. 27 en la documentació presentada el 24 de juny i 16 de juliol de 2004.)
  
- Camí de connexió entre l'aerogenerador 7 de l'alineació A3 del Parc eòlic de la mola de Todolella i l'aerogenerador 1 de l'alineació A1 del parc eòlic de Refoyas.
  
- La connexió entre l'alineació A2 i A3 del parc eòlic de Refoyas es realitzarà pel camí existent que té part del recorregut en territori de la Comunitat Autònoma d'Aragó, i s'haurà de justificar adequadament la impossibilitat d'utilització d'aquest.
  
- Tot i que els criteris per al tractament de carrers de la línia elèctrica es consideren adequats, es presentarà a aquesta Direcció General una memòria concreta de l'actuació, a mesura que es vaja desenvolupant, per a la seua aprovació abans de l'execució d'aquest.
  
5.5) Si fóra necessària la utilització de materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de la mateixa excavació de les obres (sabates, plataformes, rases, etc,) s'obtindran de pedreres autoritzades i l'eliminació de materials sobrants s'efectuarà en un abocador inert legalitzat. Si no existiren pedreres o abocadors legals als voltants de l'obra es tramitarà el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, considerats adequats els criteris ambientals d'ubicació i restauració, proposats en l'apartat 13.4 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla especial.
  
5.6) Protecció al patrimoni
  
Durant la fase de moviment de terres en aquelles àrees en què l'excavació puga afectar les formacions denominades capes roges de Morella la vigilància arqueològica serà exhaustiva ja que la probabilitat de troballes paleontològiques és molt elevada, i es procedirà, si hi aparegueren restes, segons el que preveu la Llei de patrimoni.
  
En aquest sentit s'apunten com a àrees més sensibles l'àrea més oriental del parc eòlic de Refoyas, i els trams de línia d'evacuació entre la subestació de Manzanera fins al seu entroncament amb al línia d'evacuació de la subestació de la mola de Todolella, i des d'aquest entroncament fins a la vall del riu Cantavieja.
  
5.7) Abans de l'entrada en funcionament, es presentarà a aquesta Direcció General, el Pla d'emergència per a cas d'incendi.
  
5.8) La restauració ambiental es realitzarà d'acord amb allò que s'ha proposat en el punt 13.3 de l'estudi d'impacte ambiental, incloent i pressupostant entre elles les mesures proposades per a la integració paisatgística de les subestacions en l'entorn.
  
5.9) Si del desenvolupament de les obres o del funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers no prevists, es procedirà a l'estudi i correcció d'aquestes.
  
6) En relació amb el Pla de vigilància ambiental
  
6.1) En relació amb el Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters), es considera adequada la metodologia presentada en la documentació complementària de data 23 d'abril de 2004 amb les matisacions que a continuació s'hi detallen:
  
- La banda de quantificació d'exemplars morts a cada costat de la línia elèctrica serà la mateixa que per als aerogeneradors, és a dir 50 metres.
  
- La informació de l'informe anual es complementarà amb l'avís escrit immediat (fax, correu electrònic...) de les dades de mortalitat o de qualsevol incidència ressenyable corresponents a aus rapaços i d'aquelles espècies incloses com catalogades en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
- Els cadàvers trobats seran recollits i mantinguts en condicions de refrigeració adequades, i es traslladaran una vegada al mes a un centre de recuperació oficial, dependent de la Conselleria de Territori i habitatge, a fi de realitzar proves forenses que aclarisquen o complementen les dades registrades en camp.
  
- El període establit de cinc anys per al Pla de seguiment es considera, en principi suficient. El Pla de seguiment es reiniciarà per a aquells aerogeneradors o trams de línia que, transcorreguts sis mesos des de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques, i per qualsevol causa s'hagen reubicat o modificat.
  
6.2) Es realitzarà un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, tant dels nuclis pròxims com de les masies, com també de la incidència sobre l'activitat econòmica de la zona.
  
6.3) Durant el primer any del funcionament del parc eòlic a més de l'estudi d'afeccions sonores, proposat en l'apartat 15.6, es realitzarà un estudi de l'afecció per ombres que inclourà inexcusablement mesures en totes les masies, habitades o no en què hi ha activitat agrícola i ramadera. S'inclourà una anàlisi dels resultats i es proposaran les mesures protectores o correctores a realitzar sobre els nuclis agropecuaris preexistents. L'empresa promotora finançarà les mesures necessàries per a corregir els possibles impactes ambientals.
  
7) Mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural
  
- S'eliminarà d'aquest apartat, destinant el pressupost assignat a altres mesures, aquelles que es consideren mesures correctores o del programa de vigilància ambiental i que són d'obligat compliment. Aquestes mesures són la creació d'abocadors, integració de les subestacions i el finançament d'un estudi comparat de les afeccions dels aerogeneradors a les aus i l'eficàcia de les mesures correctores.
  
- Respecte a la mesura recuperació d'hàbitats naturals de significat ecològic per a la zona, es considera adequada però és motiu d'un estudi detallat que atenga les necessitats ambientals de la zona 2, seguint les directrius d'aquesta conselleria i entitats locals. Ací es podrà incloure algun pla de recuperació de fauna. Per tant, aquesta proposta es matisarà i desenvoluparà per part d'aquesta Direcció General en el termini d'un any després de la notificació d'aquesta resolució.
  
- Respecte a línies elèctriques (mesures 2, 3 i 4), la realització d'un estudi de la problemàtica de les línies elèctriques aèries de la zona es considera adequat, però ha de fer-se per al conjunt de la zona 2, amb la identificació i quantificació de trams i suports perillosos i aplicació de mesures protectores i correctores (senyalització, modificació de suports, etc.).
  
Per tant les propostes de les mesures 2 i 3 han d'incloure's en la 4.
  
Respecte a la quantia econòmica el pressupost haurà d'ajustar-se al resultat de l'estudi.
  
- Per a la resta de les mesures compensatòries proposades i en un termini no superior a un any comptador després de la notificació d'aquesta resolució, s'ha de presentar per part de l'empresa el calendari d'aplicació d'aquestes mesures amb un desenvolupament exhaustiu de les propostes, localitzacions, abast, pressupost actualitzat, etc.
  
8) Pla de desmantellament
  
Els criteris exposats en el capítol 16 de mesures a adoptar per al cessament de l'activitat que es corresponen al pla de desmantellament sol·licitat en la normativa del Pla eòlic es consideren correctes, havent de ser presentat, per a la seua aprovació el projecte específic de restauració ambiental a partir de l'estat dels terrenys en el moment de cessament de l'activitat.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.
  
València, 11 d'agost de 2004. EL director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 206/04-AIA
  
Promotor: Domingo Martos Alonso
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte del projecte: Explotació de graves i arenes. Secció A) Áridos Domingo
  
Localització: Parcel·la núm. 194 del polígon núm. 13. Partida El Derramador
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de graves i arenes denominada Áridos Domingo, tramitada com a recurs de la secció A) de la Llei de mines.
  
Per a accedir a la parcel·la objecte d'explotació, es pren la carretera de Biar a Cañada. Del marge dret d'aquesta carretera surt un camí que condueix a la parcel·la, que coincideix amb l'antiga via del ferrocarril.
  
La superfície de la parcel·la a explotar és de 5,381 ha i se situa sobre una superfície pràcticament plana.
  
En els voltants de la parcel·la hi ha diverses explotacions de graves i arenes explotades al llarg dels anys que han deixat buits miners sense restaurar adequadament, i han configurat un paisatge caòtic i deteriorat amb parcel·les excavades a diverses cotes topogràfiques unes d'altres i talussos subverticals i inestables entre parcel·les.
  
En algun dels buits miners s'han plantat oliveres i vinyes.
  
L'explotació proposada pretén explotar les graves i arenes fins a una profunditat mitjana de 5 m el que implica un ritme d'extracció de 20.000 m³/any, una vida de pedrera d'aproximadament 12 anys.
  
La proposta de restauració tramitada consisteix únicament a aportar terra vegetal al buit miner i revegetar mitjançant cultius de secà deixant la parcel·la uns 4.5 m per sota de la cota natural del terreny.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El juliol de 2004, el Servei Territorial d'Indústria, va traslladar l'expedient d'explotació de la secció A) denominada Áridos Domingo al terme municipal de Biar (Alacant).
  
S'aporta a més, el resultat d'informació pública de l'expedient on s'indica que publicada la documentació corresponent en el DOGV núm. 4756, de 19.05.04, no s'hi han presentat al·legacions al projecte.
  
L'estudi d'impacte ambiental no conté l'informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana, i és necessari aquest informe per a continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
La zona on s'ubica la parcel·la se situa al nord-oest del municipi de Biar en una zona on al llarg dels anys s'han anat explotant les graves i arenes que constitueixen la plana plioquaternària que rodeja el municipi de Biar. La parcel·la objecte d'explotació es troba entre dues d'aquestes explotacions, molt pròxima al barranc del Derramador.
  
El paisatge que a priori era una plana agrícola de secà, es troba a hores d'ara molt deteriorat per les nombroses extraccions de graves que han sigut explotades al llarg dels anys i que han deixat buits d'extracció sense restaurar i en els que únicament i en alguns d'ells s'han plantat vinyes i oliveres. En els últims anys s'han dut a terme actuacions de regeneració d'espais degradats per activitats mineres per part de la Conselleria d'Indústria i Comerç.
  
Els materials que s'han d'explotar estan constituïts per conglomerats plioquaternaris de cudols embolicats en una matriu arenosa o argilosa. Aquests conglomerats arenosos, es troben en disposició horitzontal i presenta una potència mitjana de 5 m, per sotal dels quals apareix un substrat argilós que no és aprofitable per a l'explotació.
  
La zona està representada fonamentalment i en tota l'extensió d'aquesta per cultius agrícoles, la majoria de secà. Tan sols es troba algun illot de matoll termòfil i pi blanc. La parcel·la que s'ha d'explotar es troba actualment plantada d'oliveres.
  
Hi ha nombrosos camins veïnals que porten a les finques veïnes i explotacions mineres.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han obviat determinats aspectes sobre la situació actual de la zona com és l'existència de tota aquesta activitat minera que caracteritza la zona, la degradació d'algunes zones i les actuacions de regeneració realitzades.
  
Tampoc es fa referència en l'estudi a les vies d'accés a l'explotació, les rampes d'accés, la distribució d'abassegaments de material, ubicació dels abassegaments de terra fèrtil, etc. En general amb la descripció duta a terme es desconeixen les característiques reals de la zona i les de l'activitat que es pretén realitzar.
  
2.Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores
  
Els impactes que es deriven del projecte d'explotació tramitat són a més dels propis impactes d'una activitat extractiva d'aquest tipus, l'acumulació d'activitats extractives en una mateixa zona i la falta d'un pla de restauració ambientalment compatible amb les esmentades activitats.
  
La restauració proposada no es considera adequada des del punt de vista ambiental ja que únicament pretén revegetar el buit miner creat amb la plantació d'oliveres deixant la parcel·la excavada a 5 m per davall de la cota natural del terreny sense integrar la parcel·la amb l'entorn més immediat d'aquesta.
  
L'admissió d'aquest tipus d'explotacions - restauracions implicaria incrementar els impactes actualment existents en la zona derivats per les nombroses explotacions que han tingut lloc en els últims 30 anys i que han generat un paisatge caòtic caracteritzat per un mosaic de parcel·les a diferents cotes unes d'altres.
  
Recentment la Conselleria d'Indústria i comerç. Àrea mines. Han dut a terme actuacions de regeneració per a minimitzar els impactes generats per les esmentades extraccions.
  
D'altra banda, cal indicar que tal com s'indica en l'apartat de tramitació de l'expedient, aquest es troba incomplet en no incorporar en l'estudi d'impacte ambiental l'informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental el projecte d'obertura de l'extracció de graves i arenes tramitada com a secció A) per la Llei de mines, sítia a la parcel·la 194 del polígon 13 del terme municipal de Biar (Alacant), promogut per Domingo Martos Alonso per no garantir la correcta restauració de l'àrea afectada per l'explotació i integrar la parcel·la en l'entorn immediat d'aquesta.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 d'agost de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 207/04-AIA
  
Promotor: Valero Baño, AL, Áridos López, SL, Arenas y Excavaciones, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte del projecte: Explotació de graves i arenes. Secció A)
  
Localització: Diverses parcel·les dels polígons núm. 10,11,12,13 i 14.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'ampliació d'una zona extractiva que ha estat explotada al llarg dels anys pels tres promotors que tramiten el projecte.
  
La superfície on es pretén l'ampliació de l'activitat extractiva se situa en el marc geogràfic comprés per la carretera de Villena, carretera de Beneixama, el riu Vinalopó i l'antiga traça del ferrocarril de via estreta.
  
Els referits terrenys ocupen una extensió aproximada de 1.100 ha i poden ser aprofitats puntualment i temporalment per a idèntic fi al qual actualment s'aprofita d'acord amb la mateixa dinàmica d'explotació. Tenint en compte l'estudi, la superfície explotable s'estima en un 25% de la superfície total, la qual cosa suposa una superfície de 275 ha.
  
Les característiques morfològiques del jaciment es redueixen a una gran capa horitzontal de conglomerats de cantells calcaris embolicats en una matriu arenosa amb una potència de 4 a 5 m i sobre un mantell d'argiles que serveixen de base a les extraccions. La capa de terrenys aprofitables es troba recoberta per un mantell de terra vegetal amb una grossària quelcom menor de 0,5 m.
  
L'explotació del jaciment implica la creació de buits miners de 5 m de profunditat, que sumen un total de material extraïble d'uns 12.500.000 m³ aproximadament.
  
La restauració proposada consisteix segons l'apartat de restauració de l'estudi d'impacte a desmantellar les instal·lacions existents, farciment dels buits miners amb materials adequats fins a restituir la cota del relleu original i revegetar la zona amb oliveres.
  
No obstant això, aquesta proposta es contradiu amb el pressupost de restauració i amb la documentació gràfica aportada. A més en alguns apartats del projecte s'indica que una vegada explotades les parcel·les aquestes seran revegetades i no s'indica res al voltant de la restitució d'aquestes.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
Al juny de 2004, la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge remet els expedients d'activitat tramitats per l'Ajuntament de Biar referents a les ampliacions de pedreres de grava i arena els promotors de les quals són Valero Baño, SL, Arenas y Excavaciones del Valle, SL i Áridos López, SL.
  
L'estudi d'impacte ambiental no conté l'informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana, i és necessari aquest informe per a continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
- Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.
  
La descripció del medi duta a terme en l'estudi no descriu realment les característiques naturals de l'àrea a explotar ja que resulta massa general i faltat de detall. No es menciona en l'estudi l'existència de carreteres que travessen l'àrea, camins ramaders, camins veïnals, cases rurals aïllades, sòl dotacional d'acord al PGOU de Biar, línies elèctriques, etc.
  
Hi ha a més falta d'informació al voltant de les característiques generals de l'activitat que es tramita, per exemple es desconeix la ubicació de les instal·lacions, les parcel·les a explotar i restaurar, remodelat de talussos, els camins d'accés, ubicació d'abassegaments de material, trànsit de camions, instal·lacions elèctriques, instal·lacions de reg, etc.
  
El pla de restauració aportat es contradiu, ja que en determinats apartats de l'estudi s'indica que la restauració consisteix en la restitució del buit miner i en altres apartats únicament proposa deixar un buit miner a 5 m de profunditat, aportar terra vegetal i revegetar mitjançant la plantació d'ametlers i oliveres.
  
Quant a la documentació gràfica aportada, aquesta resulta insuficient ja que no s'hi indiquen la totalitat de les parcel·les que seran explotades, la distribució espacial d'aquestes, les característiques tècniques de l'explotació, la restauració proposada, els camins d'accés, els abassegaments de material, abassegaments de sòl edàfic. Únicament s'aporta planta i perfil d'una de les parcel·les que s'han d'explotar dins de les 275 ha tramitades.
  
Les mesures correctores proposades resulten ineficaces ja que no minimitzen els impactes derivats de l'activitat proposada i únicament l'admissió d'aquest tipus de projecte comportaria incrementar els impactes actualment existents en la zona derivats de les nombroses explotacions de graves i arenes que han sigut explotades al llarg dels anys sense un pla de restauració ambientalment acceptable.
  
Recentment la Conselleria d'Indústria i Comerç. Àrea mines ha dut a terme actuacions de regeneració per a minimitzar els impactes generats per les esmentades extraccions.
  
D'altra banda, cal indicar que tal com s'indica en l'apartat de tramitació de l'expedient aquest es troba incomplet en no incorporar en l'estudi d'impacte ambiental l'informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule aquesta
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental el projecte d'ampliació de l'extracció de graves i arenes tramitada com a secció A) per la Llei de mines, sítia en diverses parcel·les dels polígons núm. 10,11,12,13 i 14 del terme municipal de Biar (Alacant), promogut per Valero Baño, SL, Áridos López,SL i Arenas i Excavaciones, SL.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5127, del 03-11-2005 (2005/11529)

RESOLUCIÓN de 10 de octubre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5127

Fecha DOGV
:   03-11-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/11529

CVE


Fecha del documento
:   10-10-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Olocau del Rey](javascript:void(0))
    * [Todolella](javascript:void(0))
    * [Forcall](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [Biar](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Cinctorres](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de octubre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/11529]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 280/02.1-AIA Lliria, 180/04-AIA Fuenterrobles, 181/04-AIA Fuenterrobles, 183/04-AIA Fuenterrobles, 024/02-AIA Olocau de Rei, Todolella, Forcal, Cintorres, Morella (Els Ports), 206/04-AIA Biar y 207/04-AIA Biar, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 10 de octubre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 280/2002-1-AIA
  
Título: Ampliación del Plan General de Ordenación Urbana de Lliria. Sector SR28 Coto del Catalá.
  
Promotor: Ayuntamiento de Lliria.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.
  
Localización: Término Municipal de Lliria.
  
1. Antecedentes.
  
En fecha 18 de septiembre de 2.003, el director general de Gestión del Medio Natural dictó Declaración de Impacto Ambiental correspondiente a la Revisión Plan General de Ordenación Urbana de Lliria.
  
La aprobación provisional por el Ayuntamiento de Lliria del proyecto de revisión del Plan General de Ordenación Urbana se produce mediante acuerdo de 17 de mayo de 2.002.
  
Posteriormente un nuevo acuerdo del Ayuntamiento de fecha de 27 de junio de 2.002, aprueba una corrección de errores así como informe municipal sobre las alegaciones presentadas al convenio urbanístico para el desarrollo de un nuevo sector de suelo urbanizable residencial y terciario (campo de golf), existiendo un estudio de impacto ambiental tramitado y aprobado simultáneamente.
  
De este modo el Ayuntamiento comunica a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente mediante escrito de 16 de Julio de 2.002, la inclusión del nuevo sector de suelo urbanizable en la revisión del Plan General, solicitando la Declaración de Impacto ambiental favorable, para lo cual adjuntaba un ejemplar debidamente diligenciado de todos los documentos que integran la revisión del Plan General, documentación técnica y administrativa, incluidos informes, acuerdos del pleno, anuncios de información pública, solicitud de informes a ayuntamientos colindantes y de las distintas administraciones junto con los informes recibidos, ejemplar cotejado de las alegaciones e informes emitidos respecto de cada una de ellas, expediente administrativo sobre el convenio urbanístico para el desarrollo de un nuevo sector urbanizable residencial y terciario con campo de golf, y las respectivas alegaciones a éste, informes y acuerdos municipales adoptados al respecto. Finalmente se requiere que el estudio de impacto ambiental de esta actuación concreta forme parte del anexo del documento de Estudio de Impacto Ambiental que acompaña a la revisión del Plan General.
  
En líneas generales la revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Lliria aprobada en 2.002, aborda la importante dificultad que supone la ordenación de las numerosas urbanizaciones existentes en el término municipal con crecimiento no planificado, estimadas en 65 núcleos de población en suelo no urbanizable las cuales, que en su mayor parte carecen de infraestructuras básicas como agua potable, red de saneamiento y energía eléctrica, así como de 7.000 viviendas de segunda residencia diseminadas por el término municipal carentes de red de saneamiento, por lo que funcionan por medio de pozos negros y fosas sépticas.
  
Uno de los aspectos más destacados de la revisión del Plan General de Ordenación Urbana es el esfuerzo que el Ayuntamiento de Lliria realiza para incrementar el suelo no urbanizable protegido, que evoluciona desde el Plan General de 1985 en que existían 5.232 hectáreas, (22% de la superficie del término municipal), hasta las 16.312 hectáreas (69% de la superficie del término municipal) que se clasifican en la revisión actual de 2.002.
  
Dentro del proceso de planificación realizado para configurar el planeamiento urbanístico del término municipal de Lliria, ha destacado por su complejidad la introducción del sector SRA-28, ??Coto del Catalá?, el cual se proyecta sobre un área calificada por el anterior instrumento de planeamiento como suelo no urbanizable de protección.
  
De hecho, la existencia de una serie de alegaciones e informes que cuestionan la viabilidad ambiental de este sector en su configuración original, motivan que la Conselleria de Territorio y Vivienda remita sendos escritos al Ayuntamiento de Lliria en 15 de enero y en 30 de junio de 2.003, el primero de los cuales es de carácter general sobre el Plan General y el segundo de ellos específico del sector SRA-28. A través de éste, se informa al Ayuntamiento de Lliria, que se estima necesario adecuar la localización del sector respecto a su inserción territorial, tratando a su vez una serie de aspectos técnicos que no han sido debidamente justificados, adjuntando a dicho requerimiento informe elaborado por el servicio territorial de medio ambiente en Valencia y alegación presentada por la pirotecnia Caballer, sita en Olocau, por entender que pudieran afectar a la documentación que conforma la ordenación del sector.
  
En contestación a éste, el Ayuntamiento de Lliria remite escrito de 10 de Julio de 2.003, adjuntando certificado del acuerdo plenario de 8 de julio, por el que se aprueba solicitar de la Conselleria de Medio Ambiente, emita la Declaración de Impacto Ambiental favorable a la revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Lliria, dejando en suspenso el sector de suelo urbanizable residencial y terciario SUR/SRA-28, - Coto del Catalá?, más una franja de 200 metros de anchura en el linde noreste del sector, a fin de estudiar y concretar el ámbito final de este sector y, en su caso, su posible desplazamiento hacia esa orientación, tal y como sugieren los informes técnicos de la Conselleria, por ser este el único punto del estudio de impacto ambiental del nuevo plan general sobre el que se formulan reparos en dichos informes.
  
Con dicho escrito se adjuntan copias de diversos planos, aprobados en el acuerdo municipal de 8 de julio, con la rectificación del trazado de las vías pecuarias, copia de informe elaborado sobre distancia mínima de la pirotécnica Ricardo Caballer, SA y se requiere finalmente sea emitida la Declaración de Impacto Ambiental con la mayor urgencia al PGOU, dejando en suspenso el ámbito referido con el fin de poder obtenerse la aprobación parcial del Plan General de la Comisión Territorial de Urbanismo en dicho mes, ya que durante el mes de junio había finalizado el plazo legal de suspensión del otorgamiento de licencias, por lo que el Ayuntamiento precisaba con urgencia la aprobación de la revisión de su Plan General.
  
Ante esta situación, como se ha comentado, la Dirección General de Gestión del Medio Natural emite en fecha 18 de septiembre la Declaración de Impacto Ambiental favorable al Plan General de Ordenación Urbana de Lliria, introduciendo los condicionantes i y ii que se transcriben a continuación, los cuales determinan los criterios de viabilidad ambiental que debe asumir la ordenación del sector SRA-28 €Coto Catalá?, en cuestión.
  
Condición I: ?Dado que el Ayuntamiento de Lliria ha solicitado oficialmente la aprobación del Plan General de Ordenación Urbana a excepción del área afectada por el sector SRA-28 €Coto del Catalá?, así como una franja de 200 metros al nordeste del mismo, por las razones expuestas en este documento, se acepta la propuesta de suspensión parcial entendiendo que, como modificación de planeamiento, que en cualquier caso requerirá evaluación de impacto ambiental, sobre el área afectada por la suspensión regirá el planeamiento general de 1985. En el supuesto de que efectivamente, se presente una modificación puntual cuyo objeto sea proponer el desarrollo del ámbito que ocupa la propuesta del sector SRA-28, se recuerda que los suelos naturales deben mantener salvo pequeñas excepciones de borde, su calificación de suelo no urbanizable de especial protección, situándose las áreas de un supuesto campo de golf de manera colindante con los suelos protegidos a modo de colchón de amortiguamiento de estos últimos, es decir, se respeten los criterios de conservación reflejados en esta Declaración de Impacto Ambiental, además de solventar los aspectos técnicos que quedan pendientes en relación con este último uso?.
  
Condición II: ?No obstante, como consecuencia y matiz de lo anterior, el núcleo de población denominado ?Tos Pelat- deberá considerarse bien como suelo urbanizable, bien como suelo urbano en suelo no urbanizable, resultando de aplicación sobre él las condiciones que en cada caso establece el Plan General de Ordenación Urbana ahora en tramitación, especialmente en lo que al tratamiento y depuración de las aguas residuales se refiere. Para la delimitación de este sector podrá utilizarse el grafismo que aparece en los planos de ordenación pormenorizada del sector SRA-28, pero ajustando al máximo el perímetro a las edificaciones existentes tal y como se ha realizado en otras partes del término municipal.-
  
Por lo tanto, si bien la Declaración de Impacto Ambiental, admite la suspensión del sector SRA-28, establece los criterios de ordenación en que debe basarse el mismo, básicamente a través de dos condiciones: la redelimitación del sector para mantener la clasificación de suelo protegido en los suelos naturales y la amortiguación de los impactos sobre estos suelos a proteger mediante la interposición del campo de golf entre las áreas urbanizadas y las áreas protegidas. De este modo la ordenación del sector SRA-28, en el sentido expuesto, haría compatible la misma con la Declaración de Impacto Ambiental de 18 de septiembre de 2.003.
  
2. - Tramitación administrativa del sector SRA-28 €Coto del Catalá- y su integración en el Plan General de Ordenación Urbana de Llíria.
  
Como consecuencia del trámite de exposición pública del Plan General, se presentó una alegación constructiva proponiendo la clasificación urbanística del sector Coto de Catalá, con objeto de construir una urbanización residencial de baja densidad y un campo de golf asociado al desarrollo de la misma.
  
La alegación estaba acompañada de una propuesta de ordenación pormenorizada de los terrenos, comprendiendo una superficie total del orden de, 2.200.000 metros cuadrados, con una edificabilidad del orden también de 328.000 m²t de uso residencial, y una pequeña proporción usos terciarios compatibles, (básicamente hotelero y comercial.
  
Los terrenos constituyentes del futuro sector aparecían en la exposición pública del Plan General clasificados como suelo no urbanizable y sometidos a dos grados diferentes de protección: protección por vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas (?SNUP VC?), y protección forestal (?SNUP APF?), extendiéndose esta última calificación a una superficie aproximada de 670.000 m². No obstante una parte de esta última zona clasificada de protección forestal cuya cabida se ha determinado en 103.370 metros cuadrados, está ocupada por usos agrícolas consolidados por lo que no presenta las condiciones objetivas que justificarían su clasificación como suelo de protección forestal.
  
La presentación de la alegación dio lugar al inicio de un proceso de negociación entre Ayuntamiento y promotor que fructificó en la firma del convenio urbanístico en mayo de 2.002. Fruto de este convenio el ayuntamiento de Lliria se compromete a incorporar al Plan General en tramitación la ordenación pormenorizada propuesta por el promotor, con alguna corrección menor, y en definitiva, a clasificar como suelo urbanizable el sector Coto de Catalá con arreglo a los parámetros expresados.
  
El Convenio determina también la partición del Sector en dos unidades de ejecución. La primera, mayor, que es la que comprenderá el campo de golf, y la segunda que corresponde a una zona de edificación unifamiliar consolidada sin planeamiento y carente de infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas. La ordenación pormenorizada del sector Coto de Catalá fue incorporada pues anexa al Convenio formando parte inseparable del mismo.
  
Como consecuencia del convenio el Promotor se compromete, siempre que resultase finalmente adjudicatario de la programación urbanística de la Unidad de ejecución nº 1, a urbanizar los terrenos constituyentes de la misma incluso un campo de golf de 18 hoyos, y conectarlos adecuadamente con el resto del territorio, ejecutar diferentes obras públicas de interés municipal no relacionadas con la programación del sector, (enlaces viarios, estación depuradora de aguas residuales, urbanización de determinado parque público, etc.), iniciar el proceso de programación de la unidad de ejecución nº 2, (la menor) una vez aprobada la reparcelación en la unidad nº1 y satisfacer al Ayuntamiento una contraprestación económica destinada a inversiones de interés general y social.
  
Firmado el convenio y cumplido el trámite de exposición pública del mismo conforme a lo dispuesto en la Ley 4/92 del Suelo No Urbanizable, siendo publicados los anuncios correspondientes a la información pública, en el D.O.G.V nº 4.258 de fecha 28 de mayo de 2.002 y Diario Levante de 22 de mayo de 2.002, el Ayuntamiento incorporó la ordenación pormenorizada del sector Coto de Catalá al Plan General, (Sector SRA-28 en la terminología de éste), formando parte de éste a todos los efectos.
  
Como se ha indicado anteriormente, el Ayuntamiento incorpora en la revisión de su Plan General, el sector SRA.28 en el acuerdo municipal de 27 de junio de 2.002, junto con el informe de alegaciones.
  
No obstante la complejidad en la evaluación ambiental del sector SRA-28, que interfiere como se ha descrito anteriormente con la evaluación del resto del Plan General y las razones de urgencia expuestas hacen que esta integración de ambos elementos Plan General y Sector SRA-28, no sea efectiva en la tramitación para su aprobación definitiva a partir del acuerdo municipal de 8 de julio de 2.003, momento a partir del cual se obtiene la viabilidad ambiental del Plan General excluido dicho sector mediante la Declaración de Impacto Ambiental de 18 de septiembre la cual, además, a través de su condicionado i incorpora un condicionado ambiental al cual debe ajustarse la Ordenación del Sector SRA-28.
  
Paralelamente el Ayuntamiento de Lliria desde el acuerdo de suspensión del citado sector SRA-28 formulado en junio, trabaja en la definición última de la ordenación urbanística del mismo, a partir de los criterios que en los sucesivos informes y reuniones de trabajo se han ido concretando, aprobando definitivamente en un nuevo acuerdo municipal de fecha 17 de septiembre de 2.003, la ordenación pormenorizada modificada del sector SRA ?28, el estudio de impacto ambiental modificado, los nuevos planos de ordenación estructural del sector, la ficha de planeamiento y gestión y memoria justificativa.
  
Una vez aprobado dicho acuerdo el Ayuntamiento solicita a la Conselleria de Territorio y Vivienda, la emisión de declaración de impacto ambiental favorable para el sector SRA 28 € Coto del Catalá, las zonas forestales colindantes clasificadas como suelo no urbanizable de protección paisajística y la franja de 200 metros de suelo no urbanizable de 200 metros de anchura colindante con el sector por el norte y el oeste, y ello con carácter complementario a la Declaración de Impacto Ambiental emitida para el resto de la revisión del Plan General.
  
3. Información publica
  
Según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de Lliria, en el periodo de información pública correspondiente a la ordenación pormenorizada del sector Coto de Catalá al Plan General, (Sector SRA-28), se presentaron 7 alegaciones a dicho convenio, que fueron desestimadas en su totalidad por el Ayuntamiento. De estas alegaciones, únicamente incorporan contenido ambiental, la alegación quinta, que aproxima la problemática existente con la sobreexplotación de acuíferos y solicita a su vez que no se afecte a la fauna, la flora y al medio ambiente. Por su parte las alegaciones sexta y séptima, que presentan el mismo contenido se basan en la inexistencia de un informe favorable al estudio de impacto ambiental.
  
No obstante con posterioridad son remitidos diversos escritos por parte de diversas personas y entidades en los cuales se pone en conocimiento del Ayuntamiento de Lliria y la Conselleria de Territorio y Vivienda la existencia de problemas ambientales en el desarrollo del citado sector SR 28.
  
En primer lugar, en escrito registrado con fecha 28 de julio, D. Víctor Navarro, en representación de la asociación valenciana para la conservación de la naturaleza ACCIÓ ECOLOGISTA AGRÓ, alega su oposición al desarrollo del sector Lliria Golf Coto del Catalá, argumentando que el proyecto supone reclasificación de un suelo no urbanizable de protección paisajística en suelo urbanizable con destino para su uso residencial y de ocio, que no está justificada la necesidad de recalificar cuando existe suelo urbano y urbanizable sin desarrollar, que no se han planteado alternativas, que no está garantizado el abastecimiento de aguas, que el estudio de impacto ambiental presenta importantes deficiencias especialmente en materia de patrimonio histórico y arqueológico, fauna y flora.
  
Por parte de D. José Vicente Edo, actuando en nombre propio y representación de la Agrupación de interés urbanístico ?Paraje Tos Pelat?, en sucesivos escritos que se registran entre el 14 de octubre de 2.002 y 3 de marzo de 2.004, manifiesta su oposición a la reclasificación proyectada en el paraje Coto del Catalá, argumentando básicamente razones de protección de sus valores naturales, proximidad a industria pirotécnica en Olocau no respetándose las distancias mínimas de seguridad de las edificaciones, deficiencias en el estudio de impacto ambiental, existencia de diversos informes ambientales, de flora y fauna, que requieren la protección para el paraje Coto del Catalá, inexistencia de recursos hídricos autorizados para el riego de campo de golf, existencia de colmenas de abejas en el coto del Catalá, ilegalidad de la reclasificación de especial protección a suelo urbanizable del coto del Catalá y otros aspectos.
  
A continuación se resumen los distintos escritos de alegaciones que ha presentado el Sr. Edó:
  
- Escrito de 14 de octubre de 2.002 : En este escrito el Sr. Edó, manifiesta su oposición formal al proyecto de urbanización con campo de golf argumentando distintas consideraciones, entre ellas que el núcleo de población del Tos Pelat dispone de servicios urbanísticos, nulidad del convenio urbanístico, agravio comparativo con otros núcleos del término municipal, insuficiencias del estudio de impacto ambiental, existencia de vía pecuaria en el ámbito del proyecto, insuficiente explicación de la depuradora, imposibilidad del abastecimiento de agua con los pozos de riego descritos en el estudio de impacto ambiental, discrepancias entre el estudio de impacto ambiental y la realidad existente, insuficiencia del estudio de flora y fauna, existencia de una reserva de caza y apoyo social a la protección del Coto del Catalá. Concluye solicitando la desestimación del Estudio de impacto Ambiental y solicita copia del estudio de impacto y de la evaluación final del mismo.
  
- Escrito de 11 de diciembre de 2.002 : el Sr. Edó manifiesta su oposición formal a la urbanización campo de golf Coto del Catalá, debido al alto valor ecológico y paisajístico del paraje, que debe conservarse; existencia de alternativas al campo de golf Coto del Catalá no estudiadas en el Estudio de Impacto Ambiental, concretamente en terrenos situados al Noroeste y existencia de colmenas de abejas en el Coto del Catalá cuya finalidad es producir miel de romero muy apreciada que sufrirían un gran impacto en caso de realizar dicho proyecto . Finalmente solicita que se admita a trámite el escrito de alegaciones y se proceda a desestimar la solicitud de aprobación del Estudio de Impacto Ambiental, se tenga en cuenta la alternativa presentada, se le facilite copia del estudio de impacto ambiental así como del resultado de la evaluación final y se dé traslado de todos los actos administrativos que se produzcan.
  
- Escrito de 16 de enero de 2.003: El Sr. Edó, formula diversas alegaciones relativas al contenido del Estudio de Impacto Ambiental, el cual a juicio del alegante presenta diversas irregularidades como la inexistencia de estudio de alternativas, ignorancia de especies animales incluidas en el catálogo aprobado por Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, del Gobierno Valenciano por el que se establecen categorías y normas de protección de especies de fauna, existencia de contradicciones entre el arquitecto y el biólogo respecto a la presencia de vertebrados como sapo partero, gallipato, culebra viperina, víbora hocicuda, ignorancia de otras especies como abubilla, ardilla, petirrojo, martín pescador, gallipato, cuervo, gorrión, liebre, alacranes y caracoles, no apreciación de cuevas y refugios de murciélagos existentes en el sector, ignorancia de la existencia de una reserva de caza, ignorancia de la presencia de orquídeas silvestres, algarrobos y pinos centenarios, no se hace mención de la existencia de centenares de colmenas de abejas, no se ha considerado el Plan Forestal Español, inexactitud del porcentaje de matorrales y pinares afectados por el proyecto, no acreditación de los caudales de agua procedentes de los sondeos a que se refiere el estudio. Asimismo refiere el alegante al respecto de las potestades urbanísticas que la aceptación del Ayuntamiento de la alegación 190 no responde al interés público sino a interés particular no respondiendo al deber de conservar los valores ambientales relevantes de ámbito local. Se cuestiona mediante un extracto de legislación urbanística la correcta asignación de usos por el Ayuntamiento al suelo no urbanizable. Igualmente discrepa sobre la pretensión de regar el campo de golf con aguas residuales, la carencia de recursos hídricos, la adaptación al ambiente de las edificaciones previstas y la correcta delimitación del sector. Finalmente considera que crear ámbitos de gestión de 2.000.000 metros cuadrados supone excesivo riesgo, que la creación de un núcleo urbano a menos de 2000 metros de una actividad calificada es contraria a derecho y que no han sido tenidas en cuenta las limitaciones legales en materia de vías pecuarias. Por todo ello solicita desestimar la Revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Lliria.
  
- Escrito de 27 de febrero de 2.003: En este nuevo escrito el Sr. Edó, requiere copia a color de los planos del Sector Coto del Catalá, para lo cual aporta copia de las escrituras de constitución de la Agrupación de Interés Urbanístico Tos Pelat.
  
- Escrito de 31 de marzo de 2003: En este escrito el Sr. Edo amplia las consideraciones emitidas anteriormente respecto al Estudio de Impacto ambiental, indicando que el estudio de impacto ambiental, según la legislación de aplicación debe evaluar la compatibilidad de la actividad pretendida con las leyes protectoras con la naturaleza, considerando que la actividad es incompatible con los valores protegidos por lo que el proyecto debe ser desestimado sin más. Añade nuevas consideraciones legales relativas a la utilización para riego de las aguas depuradas, concluyendo por lo expuesto, que se acuerde desestimar la clasificación como suelo urbanizable de la partida Coto del Catalá y las zonas forestales de la Partida Tos Pelat.
  
- Escrito de 2 de abril de 2.003: el alegante Sr. Edó alega incompatibilidad de la urbanización con la existencia de la pirotécnica Caballer, realizando una serie adjuntando una serie de consideraciones legales y cálculos según los cuales la distancia mínima de seguridad de la pirotécnica a las edificaciones que se proyecten es de 1261 metros. Asimismo informa de los accidentes que ha sufrido dicha pirotécnica. En segundo lugar este alegante indica la existencia de contradicciones entre el trazado de la vía pecuaria ?Vereda de Bétera?, según los planos del Ayuntamiento de Lliria y los Planos de Clasificación de Vías pecuarias, informando que el trazado se vería interrumpido por las edificaciones que se pretende construir además de no tener continuidad. También considera que la Ley de Vías pecuarias imposibilita su destino urbano aunque sea como zona verde, aun en el caso de que lo autorice la administración, añadiendo que las vías pecuarias son bienes de dominio público de las Comunidades Autónomas y en consecuencia, inalienables, imprescriptibles e inembargables y que el Art 319 del Código penal tipifica como delito de ordenación del territorio la urbanización de una vía pecuaria. Sobre el estudio de impacto ambiental, el Sr. Edó considera que la clasificación del suelo del Coto del Catalá como urbanizable residencial aislado es incomprensible tanto medioambientalmente dado su valor forestal, paisajístico y de su biodiversidad por la presencia de endemismos exclusivos como el Teucrium edetanum o Sideritis juryi, existencia de alternativas al Noroeste, presencia de más de cuarenta especies vegetales distintas según informe del Sr. Vera Chafer, escasez de datos en el Estudio de Impacto Ambiental sobre disponiblidad de recursos hídricos, inexistencia de certificado de la Confederación Hidrográfica del Júcar, existencia de cuevas donde anidan murciélagos, existencia de construcciones rurales y nidos de ametralladoras de las últimas guerras, indeterminación de la superficie clasificada como arbolada, contradicción en los datos aportados sobre la densidad de la masa boscosa y características del arbolado aportando un muestreo de 36 árboles resultado del cual el alegante entiende que existen árboles de gran porte o monumentales fuera de las zonas que se protegen, que incluso alcanzan 80 centímetros de diámetro y 20 metros de altura existiendo además 3 algarrobos con 240, 172 y 168 centímetros. Asimismo en relación con el estudio niega la existencia de cipreses y opuntias que este refiere así como la presencia del endemismo Antirrhinum valentinum mientras que no recoge la existencia de otros endemismos exclusivos como Sideritis yuryi, Teucrium edetanum, Helianthenum origanifolium, Biscutella stenophylla, Biscutella calduchii, Dizcutella carolipauana Sideritis tragoriganum y Thymus vulgaris. Finalmente destaca la presencia de orquídeas silvestres en el Coto del Catalá como Ophrys fusca y Ophrys tenthredinifera ambas protegidas por el Convenio Cites, indicando que debe evitarse su recolección y la alteración de los hábitats donde viven. También se refiere que estas plantas están adscritas al programa LIFE de la Unión Europea, al programa MAB.UNESCO y al proyecto PLANTA EUROPA. Una última alegación hace referencia a la clasificación de esos terrenos dentro del Plan General de Ordenación Forestal que son identificadas como forestales, incorporando además fotografías aéreas de distintas épocas que demuestran que no es una zona degradada, solicitando finalmente que se desestime la reclasificación como suelo urbanizable la superficie protegida desde 1985, (Coto del Catalá), junto con las zonas colindantes que figuran en el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, por su alto valor forestal, paisajístico y ecológico y a más abundamiento cuando existe una gran extensión de terreno dedicado a cultivos al noroeste (Maimona), que podría albergar el sector golf. Nuevamente requiere que se le trasladen todos los informes que emitan las distintas Consellerias y Confederación Hidrográfica del Júcar, así como los que emita el Servicio de Impacto Ambiental. El alegante adjunta en 18 anexos, una prolija documentación legal, relativa a explosivos, plano de instalaciones de la pirotécnica Ricardo Caballar, SA, fotografías aéreas de la pirotécnica, artículo de prensa sobre los accidente sufrido por ésta, distintos planos donde se comparan el trazado propuesto y correcto de la vía pecuaria Vereda de Betera, plano catastral, de deslinde y actas de deslinde, fotos de reforestación en Enguera, póster de flora amenazada con orquídeas silvestres, copias de fotos del Plan General de Ordenación Forestal y plano de delimitación de la zona forestal protegida.
  
- Escrito adjuntando informe en 22 de abril de 2003: El Sr. Edó incorpora nuevas alegaciones indicando que la zona no está degradada, por lo que aporta un informe del biólogo D. Enrique Murgui, que viene a coincidir con diversos informes de técnicos de la Conselleria de Medio Ambiente, que destacan los valores naturales de la zona.
  
El informe a que se hace referencia se denomina ?Estudio de las características biológicas y ambientales del Coto del Catalá (Lliria)?, y contiene una exhaustiva información relativa a la flora, fauna, paisaje y unidades ambientales del área concluyendo que el ecosistema forestal del Coto del Catalá, posee un elevado valor por su biodiversidad, por lo que no admite ningún uso actual o futuro del suelo que pase por la urbanización o transformación en cultivos. Recomienda dicho estudio que se potencie mediante la gestión adecuada, las funciones medioambientales que, como formación forestal ya cumple, sin perjuicio de aprovechamientos de tipo didáctico cultural o de investigación que no entren en colisión con los valores ambientales.
  
- Escrito de 22 de septiembre de 2.003: El Sr. Edo repite las 3 primeras alegaciones de su escrito de 31 de marzo, añadiendo además que la reclasificación proyectada es ilegal apoyándose para demostrar tal cuestión en un detallado extracto legal de la regulación urbanística. También añade una colección de informes de distinto origen y contenido (informe del Subsecretario de Urbanismo y Ordenación Territorial, informe del director general de Urbanismo y Ordenación Territorial, informe del Jefe de Sección Forestal de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, informe del técnico de espacios naturales protegidas de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, informe del Técnico de Microrreservas de flora de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, informe del Jefe de la Unidad de Minas del Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia. Finalmente solicita que se desestime la solicitud de aprobación del Sector Golf Coto del Catalá, que se comunique por escrito la admisión o no a trámite de la alegación, la consideración de las alternativas propuestas argumentando que el desarrollo de la zona protegida desde 1985 es contrario a la legislación vigente, que se califique como suelo urbano el núcleo de población llamado Tos Pelat, que corresponde a las viviendas consolidadas, que se le trasladen todos los actos administrativos que se produzcan durante el proceso de este expediente, que se incorpore este documento en todas las Comisiones que realice la Conselleria respecto al Plan General y sobre todo el sector Golf, que se le remita copia de cada informe que se produzca en cada Comisión, que se le facilite la identificación y los cargos de las personas que intervengan en el procedimiento de Evaluación de impacto ambiental, que se le remita copia del informe del Ministerio de Industria y Energía respecto a la pirotécnica Ricardo Caballer, que se le remitan copias de los informes de la Confederación Hidrográfica del Júcar con las autorizaciones y concesiones de utilización de agua, que se contesten todas las alegaciones presentadas antes de emitir la Declaración de Impacto Ambiental, que se le facilite la necesidad imperativa de transformar zonas especialmente protegidas en campos de golf o viviendas de lujo, que sea tenido en cuenta el informe del Técnico de Microrreservas de flora que no ha sido remitido por el Servicio Territorial a la Dirección General de Planificación y Gestión del medio. Se adjuntan al escrito siete anexos, concretamente plano delimitativo de la zona protegida, masa forestal y zona consolidada, informe de 21 de abril de 1999 del Subsecretario de Urbanismo y Ordenación Territorial, informe de 22 de mayo de 2.000 del director general de Urbanismo y ordenación territorial, informe de la sección forestal del Servicio, espacios naturales y Microrreservas de flora del Servicio Territorial de Medio Ambiente e informe del jefe de minas del Servicio Territorial de Industria, Comercio y Energía.
  
- Escritos de 3 de marzo de 2.004: El alegante registra en dicha fecha tres escritos en los cuales refiere con relación al acuerdo plenario del Ayuntamiento de Lliria de 17 de septiembre de 2.003 que aprueba la modificación del Estudio de Impacto Ambiental del Plan General de Ordenación Urbana de Lliria, solicita se le facilite copia de todos y cada uno de los informes favorables a la recalificación de suelo en el paraje Coto del Catalá y Tos Pelat, argumentando que por parte del Ayuntamiento el único informe emitido por un técnico, pronunciándose al respecto es desfavorable. En un segundo escrito solicita que inmediatamente se abra el expediente correspondiente al Sector Coto del Catalá, se le comunique el número de expediente y se le traslade copia de los documentos, informes, escritos etc., que contenga el expediente. Un tercer escrito requiere nuevamente copia del estudio de impacto ambiental, estudios de fauna existentes y cada uno de los informes que emitan cada técnico que intervenga en la citada evaluación.
  
Por Doña Mª Desamparados Elisa Calber Ródenas, en escrito de 5 de marzo de 2.003, se expone que habiendo tenido noticia de la existencia del procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental del Plan General de Ordenación Urbana de Lliria, ostenta la condición de interesado en aplicación del art.35 de la Ley 30/92, solicita sea presentado dicho escrito y se le facilite acceso a la información contenida en el mismo y muy especialmente en la Evaluación de Impacto Ambiental así como la notificación de cualquier nuevo trámite o modificación que se produzca.
  
D. Ricardo Caballer, en escrito de catorce de junio de 2.003, en calidad de representante de la empresa pirotécnica Ricardo Caballer, SA, hace constar la existencia de un taller de pirotecnia a la que representa en el término municipal de Olocau, en las proximidades del campo de golf del proyecto. Pone de manifiesto que la aprobación provisional en acuerdo de 17 de mayo de 2.002, de un suelo urbanizable residencial y terciario con campo de golf en la partida Coto del Catalá, no puede llevarse a término habida cuenta que no se ha contado con la existencia de las instalaciones del taller de pirotecnia Ricardo Caballer, SA, autorizado en fecha 16 de marzo de 1974, fecha desde la cual viene funcionando ininterrumpidamente a pleno rendimiento lo cual no se ha contemplado en el estudio de impacto ambiental. Entiende el alegante que se incumple lo dispuesto en el Real Decreto 230/1998, de 16 de febrero y la instrucción complementaria número 11 de reglamento de explosivos, que establece las distancias de seguridad. Este alegante asume las alegaciones formuladas por el representante de la agrupación de interés urbanístico ?Paraje Tos Pelat?, en todo aquello que se refiere al lugar, existencia y composición del taller de la pirotecnia. Finalmente solicita se realicen todas las actuaciones necesarias al objeto de tenerse en cuenta la existencia, ubicación y composición del taller de pirotécnica Ricardo Caballer SA, para sobre la base de ello, realizar las objeciones necesarias a la modificación del Plan General de Lliria, sobre la base de la intención de construir un campo de golf con conjunto residencial, cerca de una zona calificada como peligrosa por la existencia del taller de pirotecnia referido.
  
La alegación a la cual hace referencia el Sr. Caballer, consiste en la formulación de un informe elaborado por el presidente de dicha agrupación el cual considerando la existencia de 51.020 kilogramos almacenados en la instalación pirotécnica, concluye que la distancia mínima de seguridad asciende a 1261 metros.
  
4. Informes sectoriales.
  
Dentro de la Evaluación del Plan General de Ordenación Urbana de Lliria se han emitido diversos informes por distintos departamentos administrativos relacionados con el Sector SRA-28, - Coto del Catalá?.
  
Se hace constar que estos informes se emiten en el procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental de la Revisión del Plan General de Ordenación Urbana. Por tanto se redactan sobre la propuesta de ordenación inicial del Sector SR-28 €Coto del Catalá?, no sobre aquella que resulta modificada como consecuencia de la incorporación del contenido de dichos informes, de las alegaciones y de las consideraciones ambientales trasladadas con anterioridad, que resulta aprobada por el Ayuntamiento de Lliria en 17 de septiembre.
  
Los informes más destacados son los siguientes:
  
Por la sección forestal de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, se informa que se clasifica como suelo urbanizable una superficie considerable de suelo forestal en el Coto del Catalá, área cubierta de pinar adulto actualmente clasificada como suelo no urbanizable protegido. Se añade que para una urbanización existen numerosas alternativas en suelo agrícola sin disminuir la superficie forestal de la zona. Finaliza dicho informe, concluyendo que en razón de la recalificación de suelo forestal como suelo urbanizable, se informa negativamente el estudio de impacto del PGOU de Lliria.
  
Por el equipo técnico de espacios naturales de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, se emite un primer informe en 25 de abril, informando respecto al nuevo sector de suelo urbanizable que incluye el Plan General de Ordenación Urbana de Lliria, que no afecta a ningún espacio natural protegido, ni afecta a ningún instrumento de ordenación ambiental de los previstos en la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos.
  
Respecto al medio natural de este paraje y su valor para su conservación de la biodiversidad, el informe incluye una serie de consideraciones, sobre la geomorfología de la zona, su paisaje, la vegetación, fauna y flora del paraje. De este modo indica que se trata de unas lomas carbonatadas de escasa altitud que constituye una heterogeneidad paisajística entre la llanura litoral y los relieves de Sierre de Calderona, que sustenta una vegetación característica de áreas termomediterráneas de ombroclima semiárido que en esta área ha sufrido diversos aprovechamientos y procesos de ocupación del territorio con reducción y fragmentación de las zonas forestales. No obstante pese al proceso de degradación del entorno, este área reviste interés para la conservación de la diversidad biológica a nivel local y alberga comunidades de especies protegidas tanto a nivel florístico como faunístico. Asimismo se indica que las medidas de protección de la fauna requieren evitar la alteración de sus hábitats y la desconexión entre ellos, ya que repercuten directamente en la composición y cantidad de sus comunidades, (art.26 de la Ley 4/1989 de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestre.
  
Finalmente concluye que la propuesta de campo de golf no se considera ambientalmente aceptable ya que supondría la transformación del medio natural de un área con valores paisajísticos, didácticos y de conservación de la biodiversidad, por lo que el paraje Coto del Catalá, debe mantener la clasificación de suelo no urbanizable protegido actualmente existente, debiendo las normas urbanísticas determinar la conservación como único uso compatible para el citado ámbito. Dicho informe propone además la eliminación de determinados impactos como la proliferación de vertederos incontrolados y ordenar el uso público y la potencialidad natural y didáctica del área.
  
Este departamento emite un nuevo informe en junio de 2.003, donde básicamente se reitera el contenido del informe anterior. Así se hace referencia concreta al punto 4.3 del Estudio de Impacto, que menciona que la protección forestal y paisajística es la más importante dentro de la calificación del suelo no urbanizable del término e incluye, entre otras áreas naturales de interés el ?Coto del Catalá?. Ello contrasta con la propuesta como SUR de esta zona y el desarrollo de una urbanización de uso global residencial. Este informe concluye nuevamente que este paraje debía mantener la clasificación de Suelo No Urbanizable Protegido y las normas urbanísticas determinar la conservación como único uso compatible.
  
Sobre la empresa de pirotécnia Ricardo Caballer SA, se emiten a su vez diversos informes :
  
1. Por el Ayuntamiento de Lliria en informe emitido en 3 de julio de 2003, emitió en relación con la alegación referente a la pirotécnica, consultado el expediente que obra en el Ayuntamiento de Olocau, se informa que la pirotécnica Ricardo Caballer SA, totaliza en la actualidad autorización para almacenamiento de 21160 kilogramos habiendo tramitado en diciembre de 2.002, una ampliación a través de la cual alcanzaría un total de 34.093 kilogramos, cantidad autorizada por el Ayuntamiento de Olocau pero pendiente de autorización por Conselleria en el momento de emitir el informe a que se hace referencia.
  
Aplicando las instrucciones técnicas complementarias del Real Decreto 230/1998, por le que se aprueba el reglamento de explosivos, para una cantidad de 34.093 kilogramos de explosivos la distancia a núcleos de población o aglomeración de personas es de 1.102 metros, si bien cabe la posibilidad de reducirla a la mitad en caso de barreras naturales o artificiales como es el caso, quedando establecida en 551 metros. Con este criterio se realiza una estimación acorde con los datos obrantes en el expediente de actividad determinándose en un croquis la distancia de seguridad exigible, pudiendo observarse que el mismo afecta al área Este del sector SR-28.
  
2. Por el director Territorial de industria en escrito de 15 de julio de 2.003, se adjunta informe relativo a la pirotécnica Ricardo Caballer SA, sita en la partida el Arenal del término municipal de Olocau. Este informe responde a las alegaciones formuladas por el representante de la Agrupación de interés urbanístico ?Paraje Tos Pelat?, en escrito remitido a la Dirección Territorial de fecha 31 de marzo de 2.003, el cual adjunta diversa documentación complementaria. En dicho informe se hace constar que el art.44 del Reglamento de explosivos aprobado por el RD 230/1998, de 16 de febrero, hace preceptivo el informe de la autoridad competente en la materia en los expedientes administrativos de autorización de obras y servicios en las distancias de emplazamiento fijadas en la Instrucción Técnica Complementaria nº 11, debiendo ser favorable cuando se pretenda transformar en urbanizable o edificable el suelo comprendido en las indicadas distancias.
  
Asimismo se informa que la citada pirotécnica fue autorizada en 16 de marzo de 1974, que el plano del estudio de impacto ambiental denominado sector Coto del Catalá no contempla el taller de pirotecnia Ricardo Caballer SA ni su incidencia sobre el mismo ni existe estudio de afección entre el complejo residencial Campo de Golf y la citada pirotecnia, desconociéndose el número máximo de personas a residir en el complejo, situación, nº de residencias, tipo etc.
  
3. Un segundo informe del Servicio Territorial de Industria de Valencia emitido en 16 de septiembre de 2.003, completa el anterior indicando que la ubicación de un hipotético núcleo de población con respecto a una pirotécnica ya instalada necesita el preceptivo informe del Ministerio de Industria y Energía de acuerdo con el artículo 44 del vigente Reglamento de explosivos. De acuerdo al cálculo realizado por este departamento a través de la Instrucción Técnica Complementaria nº 11, considerando la capacidad máxima autorizada de 4.500 kilogramos en los locales identificados con los números 64 y 66, la distancia mínima obtenida siguiendo el criterio de la referida de la norma es de 562 metros.
  
4. Finalmente por la Dirección General de Política Energética y Minas del Ministerio de Economía, se informa que parte de las obras que se van a realizar se encuentran situadas dentro del perímetro de las distancias mínimas que han de observarse en el emplazamiento de fábricas, talleres y depósitos respecto a su entorno, concluyendo que son NO VIABLES las edificaciones que se proyectan construir dentro de la zona de influencia del taller de pirotécnica, ya existente, establecidas en la distancia de 562 metros.
  
Se hace constar que en el proyecto modificado aprobado mediante el acuerdo de 17 de septiembre de 2.003, las edificaciones más próximas al perímetro en el proyecto modificado se encuentran situadas a una distancia superior a la indicada, por lo que no se detectan problemas en este sentido.
  
5. Consideraciones ambientales.
  
Las alegaciones emitidas en el procedimiento de información pública correspondiente a la evaluación de impacto ambiental del sector SRA.28 €Coto del Catalá?, del término municipal de Lliria, tienen como denominador común, la oposición a disminuir la protección de unos terrenos de carácter forestal que pierden esta clasificación.
  
Sin embargo, respecto a esta situación, en el análisis ambiental del sector hay que considerar diversos aspectos relacionados con el Plan General como instrumento de ordenación del término municipal en su conjunto y las medidas compensatorias aprobadas por el Ayuntamiento en particular para el sector.
  
1. En primer lugar la evolución del planeamiento general en el conjunto del término municipal general que permite pasar de un 22% de suelo protegido en el Plan de 1985 a un 69% de suelo protegido en el Plan de 2.002. Esta evolución del suelo protegido es excepcional. El Plan General de Lliria tiene un importante componente conservacionista tanto por la importante superficie que protege como por la atención que presta al problema del saneamiento y corrección de los vertidos fecales que en la actualidad pasan directamente a los acuíferos consecuencia de la dispersión residencial, problema grave para cuya solución, el desarrollo del Sector SR-28 es importante ya que el mismo permitirá la construcción de una de las dos depuradoras que contempla el Plan General con cargo al sector y en consecuencia la depuración de vertidos fecales que en la actualidad están produciendo graves problemas de contaminación del acuífero.
  
2. En segundo lugar, el análisis mediante fotointerpretación de los usos de suelo en el sector clasificado de protección forestal en el Plan de 1985, ha permitido determinar que una parte de la superficie clasificada como suelo de protección forestal es cultivo agrícola. Se constata la existencia de dos áreas agrícolas dentro del área forestal protegida, situadas al este del sector con una superficie total de 103.370 metros cuadrados.
  
Por tanto de los 670.000 metros cuadrados que el planeamiento de 1985 clasificaba como suelo protegido por su valor ecológico y forestal, únicamente 566.630 metros cuadrados son verdaderamente forestales, siendo el resto agrícolas. Como después se detalla, la mayor parte de esta superficie forestal quedará protegida con la nueva ordenación propuesta.
  
3. Respecto a la propuesta suscitada en alguna de las alegaciones formuladas respecto a trasladar hacia el Noroeste el Sector Golf, como alternativa más favorable desde el punto de vista ambiental, hay que tener en cuenta que dicha solución, tendría a su vez dos inconvenientes. Por un lado implicaría una mayor dispersión del proceso urbanizador en el término municipal, que como se ha indicado posee 65 núcleos de población dispersos, mientras que la solución propuesta, en realidad supone el crecimiento del núcleo denominado Tos Pelat. Por otro lado, el alejamiento del desarrollo proyectado de este núcleo de población, complicaría al Ayuntamiento de Lliria la solución del grave problema del saneamiento y la contaminación por fecales de los acuíferos que está generando la urbanización Tos Pelat y otros núcleos próximos situados al Oeste del anterior, cuya depuración dependerá de la estación depuradora que se construirá con cargo al nuevo sector SRA-28.
  
4. El ecosistema forestal que conforma el Coto del Catalá, posee una serie de valores ambientales que emanan de sus características eminentemente forestales. No obstante, el análisis ambiental de este ecosistema, no difiere esencialmente del análisis de otros ecosistemas forestales del Camp del Turia, especialmente representados en el término municipal de Lliria, entre los que destaca el monte ?La Concordia?, de propiedad municipal y catalogado de Utilidad Pública. No se detectan singularidades que pudieran establecer una protección superior a la que se establece en el proyecto de ordenación del sector. De hecho no se ha establecido ninguna figura de protección concreta de las que establece la legislación sectorial en materia de espacios naturales protegidos, ni se han identificado microrreservas de flora, ni hábitats cuya protección hubiera requerido su declaración como lugar de importancia comunitaria.
  
5. Existe una alegación que informa sobre la existencia de cuevas en las cuales existen poblaciones de murciélagos. Estos ecosistemas deben ser protegidos, aunque no han sido identificados en el proceso de evaluación. En cualquier caso, si aparecieran colonias de murciélagos, cuevas o simas en el proceso de urbanización del sector, deberá ponerse en conocimiento de la Conselleria de Territorio y Vivienda para que se establezcan las medidas de protección que procedan para estas formaciones, poblaciones y hábitats.
  
6. En la información existente correspondiente al Plan General de Ordenación Urbana, sobre el patrimonio histórico, arqueológico y etnológico, no se ha hecho referencia a bienes a proteger en el ámbito afectado por el sector. En cualquier caso, en esta Declaración se establece la necesaria reserva sobre el pronunciamiento que a estos efectos pueda realizar el organismo competente en materia de patrimonio, representado en la comisión Territorial de Urbanismo, órgano que tiene que aprobar finalmente el proyecto.
  
Análisis comparativo de la ordenación inicial del sector SRA-28 sometido a información publica y la ordenación final resultante del proceso de evaluación ambiental.
  
Los parámetros más significativos de la ordenación pormenorizada inicial sometida a información pública y aprobada provisionalmente por el Ayuntamiento a través del Acuerdo municipal de 27 de junio de 2.002, en lo que al sector SRA-28 se refiere son los siguientes:
  
Terrenos de titularidad pública:
  
- Zona Equipamiento Público (Q) 67.851,48 m²
  
- Zona Jardín Público de la Red Local (JL) 51.939,97 m²
  
- Zona Espacio Libre Público de la Red Estructural (QL) 43.667,20 m²
  
- Zona Red Viaria Publica y Aparcamientos Públicos (JL) 251.346,94 m²
  
Terrenos de titularidad privada:
  
- Zona A Residencial Unifamiliar Aislada. (A) 306.259,47 m²
  
- Zona B Residencial Unifamiliar Agrupada (B) 192.303,35 m²
  
- Zona C Residencial Unifamiliar Consolidada (C) 241.243,12 m²
  
- Zona D Residencial Unifamiliar Compacta. (D) 88.411,87 m²
  
- Zona Hotel. 22.628,74 m²
  
- Zona Club (Club social + Casa Club) 16.522,33 m²
  
- Zona Comercial 6.224,29 m²
  
- Zona Campo de Golf 593.509,53 m²
  
- Zona Espacio Libre Privado 325.295,76 m²
  
El total de terrenos del sector, por tanto asciende a 2.207.204 m², siendo el número de viviendas a construir de 2.207.
  
La ordenación inicial del sector se realiza a través de dos áreas unidades de ejecución, las cuales poseen diferente grado de afección sobre el suelo inicialmente clasificado de protección forestal:
  
Formalmente la ordenación sitúa la Unidad de Ejecución nº 1, que comprende el campo de golf, en las dos terceras partes, al Norte del sector, mientras que la tercera parte restante (Sur) esta ocupada mayoritariamente por la Unidad de Ejecución nº 2.
  
En el proyecto de ordenación inicialmente propuesto la parte norte, correspondiente a la unidad de actuación nº 1, fundamentalmente ocupada por terrenos forestales arbolados y de matorral que inicialmente fueron clasificados en el Plan General como suelo no urbanizable de protección forestal (SNUP APF), resulta afectada de manera considerable tanto por la disposición de parcelas edificables sobre la misma, como, en menor medida, por el campo de golf. Esta zona de ordenanza que en la relación anterior se identifica como Zona Espacio Libre Privado y cuya cabida ascendía a 325.295,76 m² de superficie, constituía la única área inicialmente protegida, de los 670.000 m² de cabida que inicialmente aparecían en el Plan General clasificados de protección forestal, los cuales se obtenían a partir de la traslación gráfica a una escala poco detallada del antiguo Plan General de Lliria y por tanto poco rigurosa en la determinación de los límites del suelo con naturaleza verdaderamente forestal.
  
Por otro lado, en la ordenación inicialmente propuesta para el sector SR28, el diseño pormenorizado de las manzanas edificables interpuestas forman un continuo impenetrable, entre las áreas arboladas calificadas como espacios libres privados y el campo de golf.
  
Ello supone dos problemas ambientales de difícil corrección.
  
En primer lugar se impide, ó dificulta, el tránsito de especies animales entre esta única zona que resta en estado natural y el resto del territorio. En segundo lugar se desaprovecha la oportunidad de utilizar el campo de golf como elemento de articulación paisajística entre zonas naturales y zonas urbanizadas
  
Por su parte la unidad de ejecución número 2 solamente afecta de forma marginal al suelo inicialmente clasificado de protección forestal.
  
Resultado de los trabajos de análisis ambiental de la propuesta inicialmente presentada y con el objeto de integrar en la medida de lo posible el contenido de las alegaciones de carácter ambiental realizadas tanto en el periodo de información pública como posteriores a éste, se ha solicitado del Ayuntamiento de Lliria la incorporación de determinadas modificaciones en el proyecto inicial conducentes a preservar la masa forestal existente en el sector.
  
De este modo el Ayuntamiento de Lliria ha introducido determinadas modificaciones en el proyecto que son aprobadas en el acuerdo municipal de septiembre. Estas modificaciones son las siguientes:
  
1. En primer lugar se han excluido del sector los terrenos que constituyen el espacio de interés natural objetivamente protegible, del paraje del Coto de Catalá, ó cuanto menos, la mayor parte de éstos.
  
De este modo el sector del suelo urbanizable SRA-28 reduce su superficie total desde los 2.207.204,05 m² a 1.668.746 m². La diferencia entre esta cantidad y la cabida inicial del sector, cifrada en, 511.726 m², después de alguna corrección de bordes, corresponde a espacios forestales de la Partida del Coto de Catalá, protegidos por el Plan General de 1985.Estos terrenos se clasifican ahora expresa y claramente como ?Suelo No Urbanizable Protegido. Protección Forestal- (SNUP PF).
  
2. En segundo lugar se determina que estos mismos terrenos protegidos, dejen de ser privados, como en la actualidad, y se incorporen al dominio público municipal mediante cesión gratuita por parte del promotor. Con dicha finalidad se crea un área de reparto que los incluye con la denominación a tales efectos de, ?EDP Coto de Catalá?, junto con los constituyentes del nuevo sector SRA-28 y otros exteriores a éste destinados a viario público y precisos para la articulación del sector con el resto del territorio.
  
El detalle de las zonas que constituyen el Área de reparto en cuestión es el siguiente:
  
- Total del Sector Coto de Catalá del Suelo Urbanizable: 1.668.746 m².
  
- Suelo destinados a viario estructural 41.731 m²
  
- Suelo No Urbanizable de protección forestal: 511.726 m²
  
- Total superficie Área de Reparto: 2.222.203 m²
  
3. En tercer lugar se contempla un diseño alternativo de las zonas edificables, de manera que no se impida el tránsito de espacies animales entre el terreno forestal protegido, el campo de golf y el resto del territorio.
  
De este modo se utiliza el campo de Golf como elemento físico, por un lado, de separación de las zonas Protegidas con respecto a las zonas a urbanizar, y por otro lado, de articulación y conexión de las áreas forestales en las que se localiza la vegetación de pinos y matorral que justifica la protección paisajística de éstas.
  
4. - Con la nueva ordenación propuesta se considera que se mejora objetiva y notablemente desde el punto de vista ambiental la propuesta urbanizadora, especialmente al lograrse la protección definitiva e incorporación al patrimonio público de una importante masa forestal que ha llegado al momento actual en un estado aceptable de conservación aún encontrándose en un entorno fuertemente antropizado, todo ello a la vez que se mantienen los importantes beneficios urbanísticos que la actuación supone para el Ayuntamiento de Lliria.
  
5. La propuesta formulada por el ayuntamiento de Lliria mejora cuantitativa y cualitativamente la protección del área forestal del Coto del Catalá. Concretamente la propuesta sometida a evaluación ambiental incrementa en 186.431 metros cuadrados la zona a proteger, pasando desde los 325.295 metros cuadrados anteriormente protegidos como Zona Espacio Libre Privado hasta los 511.726 metros cuadrados que se clasifican ahora como Suelo No Urbanizable Protegido que además se incorporan al patrimonio público municipal. Comparando con el nivel de protección existente en el planeamiento que se revisa, que clasificaba protegidos 670.000 metros cuadrados y considerando que no toda la superficie anteriormente protegida era forestal, sino solamente 567.000 metros cuadrados (existen 103.370 metros de uso agrícola clasificados de protección forestal), resulta que prácticamente el 90% de la masa forestal antes protegida, mantiene su nivel de protección, pero además es cedida e incorporada al patrimonio municipal, por tanto destinada al uso y servicio público.
  
6. Para aumentar el grado de protección jurídica y evitar posibles enajenaciones futuras, dado que esta masa forestal cumple objetivamente los criterios que la Ley 3/93, Forestal de la Comunidad Valenciana, determina para su inclusión en el catálogo de montes de utilidad pública, esta Declaración de Impacto Ambiental introduce la incorporación del monte del Coto del Catalá al catálogo de montes de dominio y utilidad pública.
  
7. La ordenación propuesta para el desarrollo del sector Coto del Catalá, por parte del Ayuntamiento de Lliria mediante el acuerdo de 17 de septiembre de 2.003, cumple los condicionantes ambientales expuestos en la declaración de Impacto ambiental de la Revisión General del Plan General de Ordenación Urbana de Lliria aprobada en 18 de septiembre de 2.003, referidos a la ordenación pormenorizada del sector SRA-28.
  
8. Si bien las mejoras ambientales que introduce el proyecto modificado son muy importantes, subsiste un problema relacionado con la accesibilidad a la masa forestal, que además en este momento se incorpora al uso y disfrute público. De este modo el Ayuntamiento de Lliria, determinará los accesos públicos a la masa forestal que se protege y es objeto de cesión al Ayuntamiento, de forma que ésta no quede aislada, por los terrenos privados que conforman el campo de golf y la urbanización anexa. En cualquier caso se mantendrán las servidumbres de paso existentes en la actualidad.
  
9. El desarrollo del sector incluye la construcción de una Estación Depuradora de nueva construcción, en el interior del sector, la cual dará servicio a éste y a varias urbanizaciones próximas, la mayor parte de las cuales en la actualidad vierten a fosas sépticas y pozos ciegos. La red de saneamiento proyectada para el sector es de carácter separativo. Esta depuradora forma parte del sistema de gestión de aguas residuales diseñado en el marco de la revisión del Plan General de Lliria. Este sistema cuenta en la actualidad con una conducción directa a la depuradora del Camp de Turia situada en el término municipal de La Pobla de Vallbona, una serie de conexiones a este colector principal procedentes de las urbanizaciones del centro y norte del entorno de San Vicente y urbanizaciones de la zona este, una depuradora en el polígono del Pla de Carrases y en la urbanización Vall de Lliria. En proyecto se encuentran otras dos depuradoras, una en la rambla primera y otra en el Coto del Catalá que se construirá con cargo al desarrollo de este sector.
  
Por tanto esta estación depuradora forma parte del sistema general proyectado de gestión de aguas residuales, que no dará solamente servicio al sector Coto del Catalá, sino también a la urbanización Tos Pelat, que carece de alcantarillado y de otras urbanizaciones próximas, liberando de caudal a la EDAR del Camp de Turia y evitando el grave problema de contaminación del acuífero, a la vez que aprovechan las aguas depuradas para el riego de las instalaciones deportivas y zonas verdes del sector..
  
El dimensionamiento de la depuradora asume las necesidades de depuración de 1650 metros cúbicos correspondientes al propio sector, más otros 1.500 metros cúbicos diarios correspondientes a las 2.000 viviendas exteriores del sector, que a partir de dicha construcción podrán utilizar esta infraestructura para la depuración de sus aguas residuales.
  
La depuradora proyectada incorporará sistemas de tratamiento terciario, mediante tratamiento ultravioleta, por lo que no precisará la utilización de reactivas para obtener aguas desinfectadas utilizables para el riego del campo de golf. Asimismo incorporara cubiertas de fibras de vidrio y equipos de desodorización con filtros de carbono activo, amortiguando los olores que se pudieran generar.
  
Las aguas una vez depuradas junto con aquellas que procedan de los colectores de pluviales serán reenviadas a los sistemas de lagunaje existentes en le campo de golf, si bien en caso de excedentes se proyecta su incorporación a las acequias existentes o su vertido al barranco del Carraixet, lo cual no generará problemas ambientales al tratarse de aguas sometidas a una depuración terciaria.
  
En cualquier caso deberá obtenerse del organismo de cuenca la autorización de vertido correspondiente
  
10. El sector está atravesado por la Vereda de Bétera, la cual está clasificada con 20 metros de ancho legal. El proyecto respeta el trazado, de acuerdo a la cartografía existente y la clasifica como suelo no urbanizable. A pesar de ello, esta vía pecuaria debe ser objeto de replanteo con carácter previo a la reparcelación, de forma que el proyecto de reparcelación delimite correctamente su trazado con el ancho legal que determina el proyecto de clasificación.
  
El estudio de impacto ambiental concluye garantizando la suficiencia de los recursos hídricos para el abastecimiento de agua potable, capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos y la no afección a elementos del patrimonio cultural.
  
Como consecuencia, de todo lo expuesto, se considera que el proyecto modificado aprobado en el acuerdo de 17 de septiembre de 2.003, sometido a evaluación ambiental junto con el condicionado que en la resolución se incorpore garantiza la protección y conservación de los elementos naturales más destacados del área afectada y además posee una gran importancia por que permite la creación de una infraestructura de depuración de aguas que contribuya a mejorar uno de los mayores problemas ambientales, que actualmente tiene el término municipal de Lliria, como es el vertido al acuífero de fecales no depuradas a través de pozos ciegos y fosas sépticas.
  
6. consideraciones jurídicas
  
El proyecto evaluado constituye según lo previsto en el Anexo 1 del apartado 8g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
El Artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.
  
El Art.13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de Julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable a los efectos ambientales el desarrollo complementario de la Revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Lliria, correspondiente al Sector SRA-28, según la ordenación pormenorizada aprobada por el Ayuntamiento de Lliria en el acuerdo de 17 de septiembre de 2.003, consecuencia de las consideraciones ambientales establecidas por la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Segundo
  
Se establecen las siguientes condiciones para la aprobación definitiva del Plan General:
  
1. La aprobación definitiva del proyecto conllevará la incorporación al patrimonio público municipal de 51,17 hectáreas del monte del Coto del Catalá, en terrenos forestales arbolados, anteriormente clasificados de protección forestal de acuerdo al Plan General de 1985. Este suelo quedará clasificado como suelo no urbanizable protegido, todo ello de acuerdo a la cartografía y condiciones aprobadas en el Acuerdo municipal de 17 de septiembre de 2.003.
  
2. El ayuntamiento de Lliria debe garantizar accesos suficientes al área pública del Coto del Catalá así como la conexión entre las distintas zonas del monte. Estos accesos podrán transcurrir por terrenos privados, si ello fuera necesario para evitar la existencia de zonas públicas aisladas o incomunicadas. En cualquier caso se mantendrán las servidumbres de paso actuales.
  
3. Dada la entidad de la masa forestal que se incorpora al patrimonio público establecido en 511.726 metros cuadrados y a efectos de garantizar su titularidad pública municipal definitiva sin que pueda ser en el futuro objeto de enajenación patrimonial, el Ayuntamiento de Lliria propondrá en un plazo no superior a un año la incorporación del paraje Coto del Catalá, al Catálogo de montes de utilidad pública de la provincia de Valencia.
  
4. El Ayuntamiento de Lliria en colaboración con los Servicios Forestales de la Conselleria de Territorio y Vivienda, elaborará en el plazo máximo de un año, un Plan de Gestión y Mejora Forestal para el Coto del Catalá, en los términos que establece la Ley 3/93, Forestal de la Comunidad Valenciana y su desarrollo Reglamentario, el cual atenderá especialmente las medidas de protección y gestión de la masa forestal que constituye el Coto del Catalá, atendiendo exclusivamente a criterios de conservación y protección frente a los posibles riesgos que pudieran existir, (incendios, ordenación de accesos y uso público, plagas forestales, dificultades en la regeneración natural del arbolado, acumulación de biomasa leñosa procedente de matorrales, ramaje y árboles secos, envejecimiento de los individuos arbóreos, etc).
  
5. Asimismo el Ayuntamiento de Lliria facilitará y en su caso apoyará la potencialidad didáctica, cultural y de investigación del espacio protegido en el ecosistema forestal del monte del Coto del Catalá, ahora de carácter público y de propiedad municipal, en línea con lo expuesto en el informe del biólogo D.Enrique Murgui, aportado entre las alegaciones formuladas por la Agrupación de interés urbanístico Tos Pelat.
  
6. No podrá autorizarse el inicio de las obras correspondientes al campo de golf sin la existencia de concesión o autorización del organismo de cuenca, de los recursos hídricos necesarios para el riego del mismo. A tal efecto, una vez se obtenga dicho derecho, se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Gestión del Medio natural, la cual comprobada la existencia de un caudal suficiente autorizado, emitirá una resolución vinculante y complementaria a la declaración de impacto ambiental, que permita la autorización de las obras.
  
7. En el caso de que los Servicios Técnicos de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, detectaran la presencia de anfibios o especies acuáticas de flora o fauna protegida en los lagos habilitados en el campo de golf, podrán establecerse prescripciones de uso de los propios lagos relacionadas con el régimen de caudales de entrada-salida en los mismos, mantenimiento de niveles estables, renovación de las aguas para mantener su calidad, acciones para la naturalización de ellos, etc. En cualquier caso las tuberías de salida de aguas estarán dotadas de rejillas y cierres de malla, de forma que se evite la absorción a través de ellas de la fauna acuática que se desarrolle en estos lagos. Estos lagos además se diseñarán con márgenes de pendiente reducida e incluirán elementos flotadores diseñados para facilitar la salida de aves u otros animales que puedan caer al agua al intentar beber en ellos.
  
8. En caso de precisarse la existencia de líneas eléctricas, conducciones de agua y saneamiento a través del espacio forestal protegido, estas deberán ser soterradas y precisarán a su vez ser sometidas al procedimiento de estimación de impacto ambiental, en los términos que establece la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental y el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para su desarrollo..
  
9. La vía pecuaria denominada ?Vereda de Bétera?, deberá ser identificada como dominio público de titularidad de la Generalitat. Su trazado deberá ser replanteado en el terreno de acuerdo al proyecto de clasificación y las indicaciones que a estos efectos realice de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, con anterioridad a la aprobación del proyecto de reparcelación.
  
10. Previamente a las obras de construcción del campo de golf, el Ayuntamiento de Lliria, realizará un estudio particularizado de los individuos de especies de flora dotadas de algún estatuto de protección legal, afectados por las obras, con el fin de determinar si procede su mantenimiento o en su caso el transplante, todo ello de acuerdo al criterio que a estos efectos establezca el Servicio de Biodiversidad de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.
  
11. El proyecto de construcción de la Estación Depuradora de Aguas Residuales, no ha sido evaluado por lo que deberá ser sometido a evaluación de impacto ambiental en los términos que determina la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental y el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para su desarrollo.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 8 de noviembre de 2004. El director general de gestion del medio natural Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 180/04-AIA
  
Título Legalización de explotación avícola de puesta
  
Promotor Hermanos Gil Iglesias, C.B.
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Fuenterrobles (Valencia)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad avícola de puesta
  
Localización: Paraje ?Hoya Quemada?, polígono 4, parcelas 29, 30, 31, 32, 39, 40, 41, 42 y 43, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por tres naves de planta rectangular y una única altura, destinadas a albergar a las gallinas ponedoras con un total de 1154,20 m², así como una edificación auxiliar destinada a centro de clasificación y envasado de huevos en el que se ubican además las instalaciones sanitarias, ocupando una superficie de 125,80 m² de superficie. La capacidad total de la explotación es de 24.000 gallinas ponedoras en régimen intensivo. Las gallinas entran en la granja con 20 semanas de vida, que es cuando comienza el ciclo productivo, hasta la semana 70, que es cuando las gallinas son retiradas de la explotación.
  
Se calcula que la gallinaza que se genera anualmente asciende a 700 Tm, (aunque en el nuevo Estudio de Impacto Ambiental presentado se indica que la gallinaza generada asciende a 840 m³), disponiéndose para su almacenamiento de tres zonas impermeabilizadas, con capacidad cada una de ellas de aproximadamente 150 m³, suficiente según el Estudio de Impacto Ambiental para acumular la producción de cuatro meses.
  
La gallinaza se extrae cada día a través de cintas sinfín situadas debajo de las jaulas, que cuentan con accionamiento mecánico. Después de cada ciclo productivo, se procede a la desinfección y desinsectación integral de las naves.
  
La gallinaza será depositada en estercolero impermeable disponible para tal fin, del que periódicamente se extrae por los concesionarios con los que se tiene firmado contrato en vigor.
  
En las áreas de la parcela no ocupadas por las edificaciones se conserva la vegetación preexistente que contribuye a conseguir una mayor integración en el medio paisajístico.
  
La gallinaza será retirada por Antonio Gil Pérez (NIF 19736879-G), que retirará 400 Tm/año, así como por Jacinto Murciano Berlanga (NIF 73.733.224-P), el cual retirará 300 Tm/año. Los contratos suscritos tienen vigencia indefinida.
  
Entre las medidas higiénico-sanitarias establecidas en la explotación, está la dotación de vallado perimetral; entre las medidas a adoptar, se incluye la instalación de tela pajarera en las ventanas de la nave, así como vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación de manera que permita la desinfección de los vehículos que acceden a la misma.
  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (el contrato suscrito es para un total de 24.000 animales).
  
El suministro de agua potable procede de la red municipal.
  
La explotación se localiza a 0,70 km. del núcleo de población.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 3 de marzo de 2003, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 206, de 30 de agosto de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.
  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 24 de abril de 2003 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, ya que el presentado inicialmente no cumple con los requisitos mínimos establecidos en el Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de Impacto Ambiental.
  
El nuevo Estudio de Impacto Ambiental se recibe el 15 de julio de 2004.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:
  
Informe favorable Arquitecto Municipal.
  
Informe favorable del Ingeniero Agrónomo Municipal.
  
Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
Autorización Previa de la COPUT.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Agrícola (Zona VIII), según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Agua, Flora, Fauna y Medio Socioeconómico
  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, donde se inserta además explotaciones ganaderas.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales destacables, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización por empresa externa a la explotación; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
Según la Cartografía Temática de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una elevada vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, por lo que deberán extremarse las medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos.
  
Identificación y valoración de impactos.
  
2. Los impactos más relevantes que puede causar la actividad, identificado en el Estudio de Impacto Ambiental es sobre el Aire, por la emisión de olores, asociados a la descomposición de la gallinaza. Ya que no se existe almacenamiento exterior de la gallinaza, el impacto se considera poco relevante.
  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, proponiendo una serie de medidas correctoras sobre los impactos producidos sobre el Aire, Suelo y Agua.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha propuesto, como medidas correctoras, las siguientes:
  
- Se mejorará la integración paisajística de la explotación en el entorno, mediante la creación de barreras vegetales en forma de plantación de árboles ornamentales.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, o sistema de desinfección equivalente.
  
- El almacenamiento de gallinaza se efectuará sobre estercolero de superficie impermeable con pendiente hacia fosa de recogida de lixiviados, también impermeable. El estercolero tendrá una superficie de 200 m² y la balsa de lixiviados una capacidad de 4 m³ y en caso de llenarse se bombeará el efluente con bomba de fangos nuevamente sobre la gallinaza.
  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con las recogidas a continuación:
  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica la gallinaza, para no provocar problemas por contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la granja avícola, situada en el término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovida por Hermanos Gil Iglesias, C.B., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
El almacenamiento de gallinaza se efectuará sobre estercolero de superficie impermeable con pendiente hacia fosa de recogida de lixiviados, también impermeable. El estercolero tendrá una superficie de 200 m² y la balsa de lixiviados una capacidad de 4 m³ y en caso de llenarse se bombeará el efluente con bomba de fangos nuevamente sobre la gallinaza.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica la gallinaza, para no provocar problemas por contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 5 de agosto de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 181/04-AIA
  
Título Legalización de explotación avícola de broilers
  
Promotor Manuel Viana Martínez
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Fuenterrobles (Valencia)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad avícola de broilers
  
Localización: Paraje ?Vallejo Monteros?, polígono 8, parcelas 61 y 62, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por una única nave de 1.042 m² de superficie, de una sola planta y un almacén de 200 m², con una capacidad total para 24.000 broilers. Se realiza 6 ciclos/año.
  
Tras cada ciclo de engorde, se procede a retirar la gallinaza de las naves por empresa ajena a la explotación (RECIMAN Sociedad Cooperativa, NIF: 16198087-F). Se aporta contrato de retirada de gallinaza suscrito en fecha 18 de diciembre de 2000 con vigencia para dos años. Una vez retirada la gallinaza, se procederá al vacío sanitario. No se dispone de estercolero en la explotación.
  
Se genera un total de 380 Tm. de gallinaza al año.
  
Entre las medidas higiénico-sanitarias establecidas en la explotación, está la dotación de vallado perimetral; entre las medidas a adoptar, se incluye la instalación de tela pajarera en las ventanas de la nave, así como vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación de manera que permita la desinfección de los vehículos que acceden a la misma.
  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (el contrato suscrito es para un total de 24.000 animales).
  
El suministro de agua potable procede de la red municipal.
  
La explotación se localiza a 1,200 km. del núcleo de población.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 3 de marzo de 2003, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 206, de 30 de agosto de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.
  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 24 de abril de 2003 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, ya que el presentado inicialmente no cumple con los requisitos mínimos establecidos en el Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de Impacto Ambiental.
  
El nuevo Estudio de Impacto Ambiental se recibe el 15 de julio de 2004.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:
  
- Informe favorable Arquitecto Municipal.
  
- Informe favorable del Ingeniero Agrónomo Municipal.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Autorización Previa de la COPUT.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Agrícola (Zona VIII), según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Agua, Flora, Fauna y Medio Socioeconómico
  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, con predominio de vid, cereales, olivos y almendros y explotaciones ganaderas.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales destacables, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización por empresa externa a la explotación; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
Según la Cartografía Temática de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una elevada vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, por lo que deberán extremarse las medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Los impactos más relevantes que puede causar la actividad, identificado en el Estudio de Impacto Ambiental es sobre el Aire, por la emisión de olores, asociados a la descomposición de la gallinaza. Ya que no se existe almacenamiento exterior de la gallinaza, el impacto se considera poco relevante.
  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, proponiendo una serie de medidas correctoras sobre los impactos producidos sobre el Aire, Suelo y Agua.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha propuesto, como medidas correctoras, las siguientes:
  
- Se mejorará la integración paisajística de la explotación en el entorno, mediante la creación de barreras vegetales en forma de plantación de árboles ornamentales.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, o sistema de desinfección equivalente.
  
- Deberá dotarse a la explotación de estercolero y fosa de lixiviados, con capacidad para almacenar la producción de excretas de un ciclo productivo completo (58 Tm.), en previsión de posibles demoras de la empresa encargada de retirar la gallizana.
  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con las recogidas a continuación:
  
- El contrato de retirada de gallinaza tiene vigencia hasta final de 2002. Deberá disponerse de contrato actualizado de manera que se asegure la retirada periódica de la explotación de la gallinaza generada tras cada ciclo de engorde.
  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica la gallinaza, para no provocar problemas por contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la granja avícola, situada en el término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovida por Manuel Viana Martínez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un ciclo de engorde. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- El contrato de retirada de gallinaza tiene vigencia hasta final de 2002. Deberá disponerse de contrato actualizado de manera que se asegure la retirada periódica de la explotación de la gallinaza generada tras cada ciclo de engorde.
  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica la gallinaza, para no provocar problemas por contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 5 de agosto de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 183/04-AIA
  
Título Legalización de explotación avícola de broilers
  
Promotor Maria Nieves Martínez García
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Fuenterrobles (Valencia)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad avícola de broilers
  
Localización: Paraje ?El Calvario?, polígono 2, parcela 40, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por una única nave de 1.033 m² de superficie, de una sola planta rectangular y altura a dos aguas, con una capacidad total para 20.000 broilers. Se realiza 6 ciclos/año.
  
Tras cada ciclo de engorde, se procede a retirar la gallinaza de las naves por empresa ajena a la explotación (RECIMAN Sociedad Cooperativa, NIF: 16198087-F). Se aporta contrato de retirada de gallinaza suscrito en fecha 26 de enero de 2001 con vigencia para dos años. Una vez retirada la gallinaza, se procederá al vacío sanitario. No se dispone de estercolero en la explotación.
  
Se genera un total de 468 Tm. de gallinaza al año.
  
Entre las medidas higiénico-sanitarias establecidas en la explotación, está la dotación de vallado perimetral; entre las medidas a adoptar, se incluye la instalación de tela pajarera en las ventanas de la nave, así como vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación de manera que permita la desinfección de los vehículos que acceden a la misma.
  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (el contrato suscrito es para un total de 20.000 animales).
  
El suministro de agua potable procede de la red municipal.
  
La explotación se localiza a 0,450 km. del núcleo de población.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 3 de marzo de 2003, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 206, de 30 de agosto de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.
  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 24 de abril de 2003 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, ya que el presentado inicialmente no cumple con los requisitos mínimos establecidos en el Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de Impacto Ambiental.
  
El nuevo Estudio de Impacto Ambiental se recibe el 15 de julio de 2004.
  
Informes sectoriales
  
- El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:
  
- Informe favorable Arquitecto Municipal.
  
- Informe favorable del Ingeniero Agrónomo Municipal.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Autorización Previa de la COPUT.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Agrícola (Zona VIII), según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Agua, Flora, Fauna y Medio Socioeconómico
  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, con predominio de vid, cereales, olivos y almendros y explotaciones ganaderas.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales destacables, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización por empresa externa a la explotación; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
Según la Cartografía Temática de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una elevada vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, por lo que deberán extremarse las medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Los impactos más relevantes que puede causar la actividad, identificado en el Estudio de Impacto Ambiental es sobre el Aire, por la emisión de olores, asociados a la descomposición de la gallinaza. Ya que no se existe almacenamiento exterior de la gallinaza, el impacto se considera poco relevante.
  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, proponiendo una serie de medidas correctoras sobre los impactos producidos sobre el Aire, Suelo y Agua.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha propuesto, como medidas correctoras, las siguientes:
  
- Se mejorará la integración paisajística de la explotación en el entorno, mediante la creación de barreras vegetales en forma de plantación de árboles ornamentales.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, o sistema de desinfección equivalente.
  
- Deberá dotarse a la explotación de estercolero y fosa de lixiviados, con capacidad para almacenar la producción de excretas de un ciclo productivo completo (58 Tm.), en previsión de posibles demoras de la empresa encargada de retirar la gallizana.
  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con las recogidas a continuación:
  
- El contrato de retirada de gallinaza tiene vigencia hasta final de 2002. Deberá disponerse de contrato actualizado de manera que se asegure la retirada periódica de la explotación de la gallinaza generada tras cada ciclo de engorde.
  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica la gallinaza, para no provocar problemas por contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la granja avícola, situada en el término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovida por María Nieves Martínez García, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un ciclo de engorde. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados.
  
- Tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, los establecimientos distintos a las explotaciones ganaderas que realicen actividades de recogida, concentración y tratamiento de estiércoles y purines, deberán efectuar la comunicación de sus actividades a la Conselleria competente, en un plazo máximo de tres meses desde la entrada en vigor de la ley, comunicación que deberá realizar la empresa RECIMAN Sociedad Cooperativa.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- El contrato de retirada de gallinaza tiene vigencia hasta final de 2002. Deberá disponerse de contrato actualizado de manera que se asegure la retirada periódica de la explotación de la gallinaza generada tras cada ciclo de engorde.
  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica la gallinaza, para no provocar problemas por contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 5 de agosto de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural:. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 24/02-AIA
  
Promotor: RENOMAR
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes
  
Objeto del proyecto: Instalaciones Eólicas Zona 2
  
Localización: Términos municipales de Olocau del Rei, Todolella, Forcall, Cinctorres, Morella (Els Ports)
  
Descripción del proyecto
  
De acuerdo con la documentación expuesta a información pública las instalaciones proyectadas para la Zona Eólica 2 tienen las siguientes características:
  
- Se proyecta la instalación de 3 parques eólicos que producirán una potencia total de 124,5 Mw.: Manzanera, Muela de Todolella y Refoyas. La energía producida se evacua en 20 Kv subterráneamente a dos subestaciones: una que recoge la energía producida en el parque de Manzanera (50 Mw) y la segunda que concentra la energía producida por los parques de Muela de Todolella y Refoyas (100 MW).
  
Los 83 aerogeneradores a instalar tienen una potencia unitaria de 1,5 Mw del tipo EW 77 1,5-sal y se distribuyen del siguiente modo:
  
- Parque Eólico Manzanera un total de 17 aerogeneradores divididos en una única alineación
  
- Parque Eólico Muela de Todolella con un total de 33 aerogeneradores distribuidos en tres alineaciones:
  
- A1, 20 aerogeneradores
  
- A2, 6 aerogeneradores
  
- A3, 7 aerogeneradores
  
- Parque Eólico ?Refoyas- con un total de 33 aerogeneradores divididos en 3 alienaciones:
  
- A1, 9 aerogeneradores
  
- A2, 12 aerogeneradores
  
- A3, 12 aerogeneradores
  
La evacuación de la energía producida es conducida a la Subestación Transformadora (ST) de 400/132 kV ubicada en el paraje Mas de Flare en el término municipal de Morella.
  
Para ello se ha planteado la construcción de un tendido eléctrico común para la zona 2, que se iniciará en la ST del parque de la Muela de Todolella y terminará en la ST de Morella.
  
Desde la subestación de Manzanera parte un tendido de 132 KV (ST Manzanera-ST Todolella) de simple circuito y 7,560 km de longitud hasta la subestación de la Muela de Todolella de la que parte un tendido de 132 KV en simple circuito de 9,8 km (ST Todolella-Ap. 32 ST Embalagué-ST Morella) que conecta al noroeste de Cinctorres en el Apoyo 32 de la línea ST Embalagué-ST Morella del sistema de evacuación de la zona 3. Desde este punto la evacuación se unifica con el tendido de la zona 3 (triple circuito) hasta la subestación de Morella 400/132Kv..
  
Las características del tendido son básicamente las siguientes:
  
Tramo ST Manzanera-ST Todolella): simple circuito con un conductor por fase LA-280 (Hawk), cable de tierra OPGW. Se proyectan 31 apoyos del tipo 11T120 y 11T150 de altura variable entre 18 y 24 metros.
  
Tramo ST. Todolella Ap.32 ST Embalagué - ST Morella: simple circuito con un conductor por fase tipo LA-280 (Hawk), cable de tierra OPGW. Se instalarán 32 apoyos de la serie 11T y 2 apoyos (el 17 y 18) de la Serie 12E de altura variable entre 26 y 28 metros.
  
La subestación de Manzanera estará formada por un parque de intemperie de 132Kv, con una posición de línea, un transformador de potencia 132/20 y un edificio anejo destinado a los equipos de control, protecciones, celdas de media tensión, etc.
  
El área a ocupar es de 660 m². El edificio tiene unas dimensiones de 204 m² en planta y 5,40 metros de altura.
  
La altura de las instalaciones eléctricas del recinto intemperie son para el pórtico 11 metros y aparamentas de 6,20 m.
  
El edificio de control y celdas será de una sola planta, construida con paneles prefabricados de hormigón, que tendrá dos salas principales (control y sala de celdas) además de un vestuario y aseo, sala de descanso, un despacho, y un cuarto almacén al que se podrá acceder desde el exterior con un vehículo.
  
El vallado exterior estará constituido por postes metálicos galvanizados.
  
La subestación de Todolella estará formada por un parque de intemperie de 132 kV con tres transformadores de potencia 20/132 kV, dos posiciones de línea y un edificio anejo destinado a los equipos de control, protecciones, celdas de media tensión, etc.
  
La superficie a ocupar es de 2.199,5 m². Las dimensiones del edificio serán de 352,75 m² y una altura de 5,40 metros.
  
La altura de las instalaciones eléctricas del recinto intemperie será de 6,20 m para aparamentas y 11 m. para el pórtico.
  
El edificio, a dos aguas, constará de una sola planta y se distribuirá en varias salas principales.
  
Se proyecta también el vallado del parque intemperie.
  
Alternativas
  
En relación con la alineaciones para la ubicación de los aerogeneradores se presentan 14 emplazamientos, parte de ellos no viables de entrada por pertenecer a zonas no aptas, según lo establecido en el Plan Eólico Valenciano o bien que carecen de recurso eólico suficiente. Se definen finalmente 3 parques eólicos con un total de 83 aerogeneradores
  
Se relacionan las posibles alternativas en la selección del tipo de aerogenerador así como la solución adoptada finalmente (aerogenerador modelo EW-1,5-sl) que exige la ubicación del transformador en una caseta externa al aerogenerador, adjuntando informe técnico que avala las ventajas técnicas de este modelo.
  
Se apuntan los accesos elegidos para la aproximación a los parques de entre los existentes en la actualidad
  
También se han planteado alternativas en la posición y número de subestaciones de los parques eólicos de la zona 2 así como distintos pasillos para la evacuación de la energía hacia la ST Morella.
  
Inicialmente se planteó la construcción de tres subestaciones de 132/20 kV, una para cada parque eólico. Esta opción implicaba la necesidad de construir tres tendidos eléctricos que presumiblemente se tendrían que unir en un tronco común para la conexión final a la subestación de Morella.
  
Esta propuesta se ha desestimado dado que desde el punto de vista económico y de pérdida de energía en el transporte subterráneo de 20 Kv, es admisible una posición más o menos central de una subestación común para cada grupo de parques, proyectando finalmente dos subestaciones: una para el parque de Manzanera y otra para los parques de Refoyas y Muela de Todolella
  
Respecto a la evacuación de la energía eléctrica se plantean dos alternativas (A y B) entre la subestación de Manzanera y la Subestación de Todolella y tres alternativas para el tendido eléctrico (alternativas 1, 2 y 3) de conexión de las subestaciones de Todolella132/20 y Morella 400/132.
  
Las alternativas A y B difieren en el primer tramo según discurran respectivamente por el norte (en zona forestal) o por el sur (zona mayoritariamente agrícola) del casco urbano de Olocau del Rei.
  
De las tres alternativas que parten de subestación de Todolella, la 2 y la 3, se plantean por la posibilidad de entroncar con el sistema de evacuación de la zona 1, son muy similares diferenciándose sólo en la bajada hasta el valle del Río Cantavieja. Se descartan, no obstante, por la imposibilidad de cruzamiento de la línea de 400Kv y se opta, aunque ambientalmente es la menos adecuada, por la alternativa 1 que, sale de la subestación paralelo al barranco del Rey, en dirección sureste atraviesa el barranco de la Mola, discurre por la Umbria del Curro, después paralelo al barranco del Pastor, atraviesa el Río Cantavieja y con la misma dirección discurre próximo al Mas de Costa, Mas de Sorribes, Cantalobos, Mas Roig y Ermita de la Virgen de Gracia donde entronca con la línea de la zona 3.
  
La longitud total de las líneas es de 17,360 metros.
  
Respecto a la afección a la vegetación, en el estudio de impacto se indica que la alternativa A afecta a zonas de monte con vegetación natural principalmente de romerales en etapa de regeneración post-incendio. Y la B discurre principalmente por campos de cultivos salvo los primeros metros que atraviesa un romeral
  
En cuanto a las 1, 2 y 3, la primera discurre en un primer tramo por zona de monte despejado con vegetación natural, principalmente matorral ralo con sabinas y encina dispersas y en un segundo tramo por campos de cultivo y terrazas abandonadas aunque en la Serra de Castellar será necesario sobrevolar un carrascal y una repoblación de pino laricio. Las alternativas 2 y 3 son muy similares
  
Respecto al impacto visual la alternativa A se considera más adecuada que la B. Las alternativas 2 y 3 se consideran más visibles desde los cascos de Todolella y Forcall y por tanto menos adecuadas en este aspecto que la 1 que se aleja de los núcleos urbanos.
  
Con respecto a la fauna, el impacto de las alternativas A y B se considera similar y entre las alternativas 1, 2 y 3 se consideran más aconsejables la 2 y 3 frente a la 1 que afectaría a especies principalmente forestales.
  
La alternativa seleccionada en el estudio de impacto ambiental es la alternativa B para el tramo entre la ST de Manzanera ?Todolella y la alternativa 1 para el tendido desde la ST de Todolella al Apoyo 32 de la línea ST Embalagué - ST Morella.
  
Documentación complementaria
  
El 17 de marzo de 2004, sobre la documentación expuesta a información pública, se remitió solicitud de ampliación del estudio de impacto ambiental referidos a aspectos específicos del proyecto presentado.
  
En primer término se indicaban la necesidad de estudiar alternativas para la minimización del impacto derivado de la utilización de nuevos accesos, el mejor aprovechamiento de los existentes, de la unificación de las zanjas con los caminos de acceso, de la reubicación de los aerogeneradores que afectaban a formaciones vegetales que respondían al criterio de exclusión aunque no estuvieran incluidas como zonas no aptas, de los posibles impactos residuales debido a la estrechez de las cumbreras en algunos tramos de las alineaciones, adjuntando la documentación gráfica y escrita de las alternativas sugeridas para cada una de las alineaciones de los diferentes parques.
  
Se apuntaba asimismo las posibles afecciones a vías pecuarias clasificadas de casi la totalidad de las alineaciones.
  
No obstante lo anterior, la revisión y ampliación del estudio de impacto ambiental se centraba en el planteamiento del sistema de evacuación de la zona 2 considerado no sólo individualmente sino en relación con las zonas colindantes (1 y 3). En este sentido se realizaron las siguiente consideraciones:
  
- Eliminación del emplazamiento elegido para la subestación transformadora Muela de Todolella, proponiendo una ubicación alternativa en una posición centrada respecto de la alineación A1. La conexión de la línea de 132 Kv del parque de Manzanera se podría realizar a la altura del apoyo 20-21.
  
- Construcción de un nueva subestación transformadora en las proximidades de la alineación A3 del parque eólico de Refoyas, evacuando la energía producida mediante una línea de 132 Kv cuyo recorrido será en dirección sur este hasta la vertiente norte del Pilón de San Marcos donde se unirá la línea de 132 Kv de la zona 1.
  
- Tras la unificación continuaría hacia el Sur por la vertiente Oeste del Pilón de San Marcos hasta la carretera de Todolella donde se conectaría a la línea proveniente de la ST Manzanera-Todolella y por el oeste de Forcall se dirigiría a la ST de Morella.
  
También se solicitaba como imprescindible para completar el Estudio de impacto ambiental, la realización de un estudio especifico de la fauna (concretamente sobre la avifauna) de la zona, que definiera la situación preoperacional y permitiera adoptar como solución definitiva la alternativa de emplazamiento y diseño de los parques de menor impacto sobre la avifauna y los quirópteros.
  
Por último se hacían observaciones sobre algunos artículos de la normativa propuesta y más concretamente sobre la delimitación del ámbito del Plan Especial y su compatibilidad con las determinaciones del Plan Eólico y sobre las limitaciones a las actividades preexistentes en el perímetros de 1.000 metros.
  
El día 7 de abril de 2004 la empresa promotora presentó documentación complementaria, cuyo contenido se resume en los siguientes puntos:
  
1º) Modificación del diseño o tipo de aerogenerador, lo que permite eliminar los centros de transformación externos al aerogenerador.
  
2º) Cambios en la disposición de los aerogeneradores.
  
- Se efectúan pequeñas modificaciones en los parques de Manzanera y Refoyas y se introducen cambios más significativos en el parque de Muela de Todolella.
  
En el parque de Manzanera se reubican ligeramente algunos aerogeneradores con el fin de minimizar el impacto sobre los bosquetes de carrascal y al punto geodésico de 4º orden junto al aerogenerador nº 5.
  
En el parque de Refoyas se indican los cambios a efectuar: retranqueo en 40 metros de los aerogeneradores que se sitúan en el límite provincial con Teruel y para evitar algunas afecciones paisajísticas y patrimoniales, aunque se podpone la concreción cartográfica.
  
En el Parque Muela de Todolella se reubican aquellos aerogeneradores que se situaban sobre formaciones de carrascal desplazándose a las áreas agrícolas situadas más al este en la muela de Todolella (aerogeneradores 1 a 6 de la alineación A2) circunscribiendo igualmente el trazado de las infraestructuras asociadas (caminos, zanjas, plataformas etc) a dichas zonas sin que se vean afectadas áreas de carrascal. Asimismo se resitúan ligeramente los últimos aerogeneradores de la alineación 1 (aerogeneradores 16 a 20) a zonas de vegetación natural más dispersa.
  
- Se propone la misma modificación para los aerogeneradores de la alineación 3 que en Refoyas afectados por el límite provincial con Teruel.
  
3º) En relación con las Vías Pecuarias se propone el replanteo sobre el terreno, de la localización propuesta para la formulación de la Declaración de Impacto Ambiental con el fin de determinar el deslinde teórico conjuntamente con el técnico competente de la Conselleria de Territorio y Vivienda, situando los elementos propios de las instalaciones sin afectar las Vías pecuarias clasificadas. Caso de que no existiera alternativa se promovería una modificación de trazado, según lo previsto en la ley sectorial.
  
4º) Respecto al patrimonio se indica la intención de realizar las prospecciones indicadas por la Conselleria de Cultura y se detalla la forma de actuación en obra sobre el replanteo para evitar la afección a yacimientos.
  
En cuanto al resto de aspectos indicados en el informe de ampliación (variación del número y situación de las subestaciones y sistema de evacuación, accesos, etc) el promotor no se pronuncia indicando simplemente que se acepta el estudio de dichas alternativas. Se presenta como anexo la metodología del Plan de seguimiento de la incidencia de parques eólicos y línea eléctrica en la fauna (aves y quirópteros)
  
El día 2 de junio de 2004, dadas de las reticencias manifestadas por la empresa promotora, tanto por escrito como verbalmente, a la alternativa de sistema de evacuación de la zona 2 y parcialmente conjunta con la zona 1 se remitió a la empresa promotora informe sobre las tres posibles alternativas (A, B y C) del sistema de evacuación, manteniendo en cualquiera de ellas la unificación e la evacuación de la zona 1 y 2. En dicho escrito se desecha de entrada la alternativa C que desde el punto de vista ambietnal no presenta ninguna ventaja respecto de las alternativas A y B.
  
También se solicitó la subsanación de deficiencias del estudio de impacto ambiental y se remitió informe sobre el modo concreto de actuación para el enterramiento de l tramo de línea eléctrica por la Moleta dels Frares, que evitaría la afección al patromonio (necrópolis asociada a la ciudad Ibero-romana de Lesera) así como el retraso en la ejecución de la obra.
  
El día 9 de junio de 2004 se presentó la siguiente documentación:
  
- Metodología para la realización del Estudio de avifauna en situación preoperacional de Parques eólicos y líneas eléctricas de la Comunidad Valenciana con los siguientes apartados:
  
- Trabajos de campo
  
- Tratamiento de la información
  
- Perfil profesional
  
- Plan de seguimiento de la incidencia de parques eólicos y líneas eléctricas en la fauna (aves y quirópteros) que introduce pequeñas modificaciones en la periodicidad de las salidas de campo respecto del presentado el día 7 de abril de 2004
  
El día 24 de junio se presentó documentación complementaria cuyo contenido se resume a continuación:
  
1º) Cambios en el sistema de evacuación consistentes en:
  
- El desdoblamiento de la Subestación de Todolella en dos subestaciones transformadores 20/132 Kv: la primera que recogerá la energía producida por el P.E. de la Muela de Todolella que se situará desplazada, respecto de la posición inicial, hacia el suroeste en la denominada Lloma del Pitaladero y la segunda recogerá la energía generada por el Parque eólico de Refoyas y se situará al sureste de la ermita de San Joaquín.
  
- Ligero desplazamiento de la subestación del parque eólico de manzanera unos 70 m al este con el fin de minimizar el impacto visual, el movimiento de tierra, menor longitud y facilidad de trazado de la línea de evacuación y menor afección a la vegetación.
  
- Unificación de la evacuación de la zona 2 con la evacuación de la zona 1 de acuerdo con la alternativa B indiada en el informe de esta Conselleria el día 2 de junio de 2004, aunque en los tramos que discurren por el valle del río Cantavieja y el punto de entronque con la evacuación de la zona eòlica 1 se grafía un pasillo, definiendo el trazado concreto en el proyecto constructivo, teniendo en cuenta los condicionantes existentes el pasillo.
  
2º) Se reitera la documentación sobre los cambios introducidos para evitar la instalación de centros externos de transformación en los aerogeneradores
  
3º) Se reiteran los cambios introducidos en la ubicación de los aerogenerador de cada parque y se detallan los cambios en la obra civil (zanjas, caminos, etc), destacando en este sentido la imposibilidad de paso aéreo de la línea de evacuación por la ladera este de la Moleta dels Frares y la inconveniencia de apertura de un camino por la Muela de Todolella para conectar las alineaciones A2 y A3.
  
No obstante lo anterior se aprecia un error en la documentación gráfica correspondiente a la ubicación de los aerogeneradores 4 y 5 de la alineación A3 del Parque de Refoyas ya que no se ve reflejado la modificación de retranqueo de 250 metros para evitar la afección al Humilladero de San Joaquín.
  
4º) Respecto a la afección al patrimonio se indica que se realizarán los estudios determinados por la Conselleria de Cultura., Educación y Deeportes.
  
5ª) Se detalla las posibles afecciones a las vías pecuarias clasificadas de cada uno de los elementos de los parques, teniendo en cuenta que la mismas no se encuentran ni deslindadas ni amojonadas.
  
6ª) Se reiteran el compromiso de realización de los estudios de avifauna.
  
El día 16 de julio se completó la documentación solicitada con la presentación de la planimetria a escala 1:10.000 de los parques de Refoyas y Muela de Todolella y la grafía correcta del límite provincial con Teruel y la cartografía a escala 1:10.000 de la alternativa de la línea eléctrica comprendida entre la nueva ubicación de la subestación de Manzanera y el poste nº 10 de la línea de evacuación del parque eólico de Manzanera.
  
Tramitación administrativa
  
El expediente fue incoado el 21 de enero de 2002 con la remisión desde la Dirección General de Industria y Energía del estudio de impacto ambiental presentado por la empresa preadjudicataria, sobre la que se emitieron sendos informes de subsanación de deficiencias los días 14 de junio y 11 de julio de 2002. El 11 de noviembre de 2002 se remitió una nueva documentación de indicando que la misma contenía cambios en los parques de la zonas así como la subsanación y mejoras solicitadas.
  
El día 2 de julio de 2003 se recibió la documentación expuesta a información pública correspondiente a la cartografía del estudio de impacto ambiental del sistema de evacuación de la zona 2 hasta su entronque con la línea de la zona 3y el día 19 de noviembre de 2003 el estudio de la impacto ambiental correspondiente al Plan especial de la zona 2.
  
El día 18 y 19 de febrero de 2004 se recibieron los certificados de información pública de la línea eléctrica de evacuación y del plan especial respectivamente así como el certificado de aprobación provisional del plan especial
  
El Plan especial se remitió el día 24 de febrero de 2004 y el plan energético (anteproyectos de los 3 parques) se remitió el día 2 de marzo de 2004.
  
El 17 de marzo de 2004 se remitió informe y solicitud de subsanación de deficiencias al promotor.
  
El día 2 de junio de 2004 se reiteró al promotor la presentación de documentación complementaria relativa a los estudios de fauna así como informe sobre el sistema de evacuación.
  
Como contestación a la solicitud de ampliación del estudio de impacto ambiental el promotor presentó documentación complementaria los días 7 de abril, 9 y 24 de junio y 16 de julio de 2004.
  
Información pública
  
El Plan Especial, los anteproyectos de los parques eólicos y el estudio de impacto ambiental de la zona 2 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana fueron sometidos a información pública mediante Resolución de 12 de junio de 2003 del Servicio Territorial de Industria de Castellón publicándose en:
  
- El Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 4535, de 2 de julio de 2003.
  
- El Bulletí Oficial de la Provincia de Castelló nº 82 de 5 de julio de 2003
  
- En el periódico Mediterráneo de 7 de julio de 2003
  
El Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón ha procedido al trámite de información pública de la evacuación de la energía eléctrica de la zona 2 dividida en dos tramos:
  
- Línea eléctrica de 132 Kv (ATLINE/2003/73) simple circuito en ST Todolella, apoyo 32 a ST Embalagué a ST Morella ha sido sometida al trámite de información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón con fecha de 10 de julio de 2003; en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de fecha 18 de julio de 2003; en el periódico Mediterráneo de Castellón de 7 de julio de 2003 y en el Tablón de Edictos de los Ayuntamientos de Cinctorres y Todolella.
  
Según certifica el Jefe del Servicio Territorial de Industria durante el periodo de informa pública no se han presentado alegaciones.
  
- La línea eléctrica de 132 Kv (ATLINE/2003/74) de simple circuito, en S.T. Manzanera a S.T. Todolella, ha sido sometida a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de fecha 10 de julio de 2003; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 18 de julio de 2003; en el periódico Mediterráneo de 7 de julio de 2003 y Tablón de edictos de los Ayuntamientos de Todolella y Olocau.
  
Según certifica el Jefe del Servicio Territorial de Industria durante el periodo de informa pública se han presentado 5 alegaciones.
  
La aprobación provisional se produjo mediante resolución de 11 de febrero de 2004 del conseller de Infraestructuras y Transporte incluyendo la estimación o desestimación de las alegaciones, de acuerdo con el informe anexo a la misma e introduciendo una serie de rectificaciones relativas a la normativa de algunos artículos del Plan Especial.
  
Alegaciones
  
En el período de información pública se han presentado 5 alegaciones al Plan Especial que hacen referencia entre otros aspectos no ambientales a la afección de las vías pecuarias y al desacuerdo en el otorgamiento de las instalaciones eólicas del interés social-utilidad pública y necesidad de ocupación urgente en tanto no se hayan agotado las vías de negociación de la empresa promotora con los propietarios de los terrenos.
  
Respecto de las infraestructuras de evacuación de energía, sólo se han registrado alegaciones a la línea de St Manzanera- St Todolella, todas ellas de propietarios afectados que solicitan la modificación en el tramo de su propiedad, y en algún caso presentando alternativas de trazado.
  
Relación de Consultas
  
- Area de Recursos Forestales y Conservación Ambiental de la Conselleria de Territorio Y Vivienda
  
- D.G. de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano
  
- Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón
  
- Ayuntamiento de Olocau del Rei
  
- Ayuntamiento de Cinctorres
  
- Ayuntamiento de Villores
  
- Ayuntamniento de Forcall
  
- Gobierno de Aragón
  
Informes sectoriales
  
Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón
  
Se efectúa una descripción general de los terrenos atravesados por el sistema de evacuación y se enumeran las áreas que pueden verse afectadas en casa uno de los posibles impactos derivados sobre los distintos factores del medio, apuntando algunas de las posibles medidas correctoras y/o protectoras que seria conveniente aplicar a los tendidos para evitar el impacto sobre la fauna . Se indica además los diferentes cruces de las líneas con las vías pecuarias clasificadas y la necesidad de solicitar las correspondientes ocupaciones temporales:
  
- Ayuntamiento de Todolella
  
Se han recibido dos informes.
  
En primer término se remite informe del arquitecto municipal que advierte que los terrenos por los que discurre el trazado del sistema de evacuación, están calificados según el Plan General como Suelo No Urbanizable Protegido de Interés Mediaoambiental, aunque dado el especial interés de las instalaciones para la generación de energía eléctrica no contaminante se estará a lo dispuesto por el Ayuntamiento y las Consellerias competentes en la materia.
  
El segundo informe se corresponde con el Acuerdo del Pleno del Ayuntamiento de 29 de enero de 2004 sobre el Plan Especial de la Zona eólica 2. Dicho acuerdo se centra en el análisis y propuestas alternativas de las medidas económicas compensatorias propuestas por la empresa promotora por entender que éstas son competencia y/o obligación de instituciones o de las empresas responsables.::
  
Se propone la utilización del total del presupuesto de la zona 2 en los apartados los apartados 1 a 6 a la recuperación de hábitats naturales mediante la creación de una brigada de 4 personas y 1 capataz para un periodo de 4 años, encargados de realizar diferentes actuaciones como la limpieza de parte de la zona quemada en el incendio de 1994, limpieza y acondicionamiento de azagadores, caminos y zona recreativas entre otras.
  
- El presupuesto de los apartados 7, 8, 12 y 14 se destinará al suministro de material y formación de brigadas de protección civil o retenes locales.
  
- El presupuesto consignado para los apartados 16, 18 y 20 se destinará a la mejora de caminos rurales y a la recuperación de paredes de piedra en seco,.
  
- Consideran muy interesante las medidas encaminadas a la educación ambiental y/o difusión social de las energías eólicas renovables, aunque entienden que la inversión está demasiado concentrada proponiendo un reparto más equitativo mediante la habilitación de un aula de interpretación en el ermitorio de Sant Cristofol situado entre los términos de Todolella, Forcall, Cinctores y La Mata para la impartición de jornadas medioambientales a escolares, agricultores, ganaderos y gente interesada y además de dos mesas con relieve en las que se explicaría y detallaría la ubicación de los parques de las zonas 1, 2 y 3.
  
- Ayuntamiento de Cinctorres
  
Consideran que no tienen suficientes datos para emitir el informe
  
- Ayuntamiento de Forcall
  
Se da traslado del informe del arquitecto municipal en el que se indica la existencia del principal yacimiento de la zona situado al sur del Parque de Refoyas, espacio identificado como de valor paisjístico y arqueológico en el PDS lo que deberá ser tenido en cuenta en la valoración de las alternativas de evacuación que pudieran afectarlo.
  
- Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad
  
El informe es conjunto para las zonas 1, 2 y 3 y su objeto principal es la incidencia sobre la avifauna indicando que, tanto por los parques como por las líneas eléctricas de evacuación, son de las zonas más problemáticos de las planeadas en el Plan eólico de la Comunidad Valenciana ya que existen colonias de buitre en el entorno próximo de algunos parques y un contínuo trasiego de ejemplares de esta especie por toda la zona,. Así mismo se indica el interés de la vegetación del área correspondiente a cuatro hábitats de interés comunitario, dos de ellos prioritarios de acuerdo con la Directiva 92/43 /CEE, aunque debido a que este aspecto se tuvo en cuenta para establecer la ?Aptitud de las zonas el informe únicamente mencionará en su caso al existencia de microrreservas u otras pequeñas áreas de interés botánico que podrían verse afectadas por las infraestructuras.
  
En relación con los parques de la zona 2 se indica que no parecen previsibles más problemas que los derivados de la situación inicial descrita.
  
También se apunta la necesidad de efectuar un seguimiento exhaustivo durante los primeros años de funcionamiento de los aerogeneradores que permita conocer su impacto y tomar medidas para reducirlo en su caso. Se considera necesario realizar estudio detallado de las aves residentes y de un mapeado de las rutas migratorias antes de iniciarse el funcionamiento del parque con el fin de estudiar además detalles tales como la tasa de desaparición de restos en el campo frecuencias, alturas y tipos de vuelo de las diferentes especias de aves en las proximidad de cada aerogenerador en diferentes situaciones climatológicas (principalmente velocidad del viento) con el fin de establecer modelos predictivos. Posteriormente, al menos durante cinco años, deberían contrastarse estos modelos con los datos de mortalidad obtenidos en campo, considerándose este periodo suficiente para la determinación de las medidas correctoras más adecuadas y el diseño del seguimiento a largo plazo.
  
- Dirección General de Política Lingüística y patrimonio Cultural Valenciano
  
Remiten tres informes vinculantes, uno por cada aparque en el que se resalta el escaso conocimiento del área donde se implantarán los parques de Todolella, Refoyas y Manzanera pero sobre los que se poseen extraordinarios ejemplos de arte rupestre, abrigos con ocupaciones paleolíticas e incluso una ciudad romana como Lesera.
  
Las obras necesarias para ejecutar las instalaciones conducirán inevitablemente a la remoción el suelo por lo que resulta imprescindible la prospección arqueológica de todo el ámbito del Parque eólico
  
Asimismo se apunta la posible afección a elementos inventariados (ermita de San Joaquin, la ciudad romana de Lesera situada en la Moleta dels Frares, el Castillo de Olocau del Rei, la ermita de la Virgen de la Naranja, abrigo paleolítico en la Muela de Todolella) y la necesidad de tener en cuenta el concepto de paisaje cultural así como los impactos sobre el patrimonio etnológico, inmaterial e industrial.
  
Afecciones legales
  
Red Natura. El límite este de la zona 2 está constituido por la zona central del área denominada ?Riu Bergantes- propuesta entre los Lugares de Interés Comunitario por Acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de julio de 2001. Es un área conformada por el cauce alto del río Bergantes y las elevaciones que lo enmarcan, cubiertas de bosques de enebros, robles y pinos negros. Se trata en conjunto de una zona de gran interés faunístico ligada básicamente a ecosistemas fluviales y en las que también aparecen importantes endemismos vegetales
  
El límite sur de la zona 2 es el área denominada L'Alt Maestrat y en ella se adentra parte del sistema de evacuación propuesto. Este área se encuentra igualmente propuesta entre los Lugares de Interés comunitario por Acuerdo del Consell de la Generelaitat Valenciana de 10 de julio de 2001. Los hábitats y especies destacables son los encinares y robledales, brezales oromediterráneos endémicos con aliagas, matorrales arborescentes con Juniperus, bosques endémicos de Juniperus, prados alpinos y subalpinos calcáreos y las pendientes rocosas calcícolas. Deben mencionarse también diversos hábitats fluviales de interés, y las especies de avifauna que abundan en la zona como Circaetus gallicus, Hieraaetus pennatus, Gyps fulvus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus, etc.
  
Existen cuevas en la zona con presencia de quirópteros como Miniopterus schreibersii, Myotis myotis, etc.
  
Dominio Público Hidráulico. El área 2 está limitada al este por el Río Bergantes y al Sur por el río Cantavieja. A su vez cada uno de estos cursos principales presentan una abundante red de barrancos tributarios que conforman la geomorfología de la zona.
  
Vías Pecuarias. El área presenta una red muy extensa de vías pecuarias así como demás lugares asociados al tránsito ganadero, tales como abrevaderos, descansadero, majadas, etc. Clasificados en las correspondiente ordenes de los 5 términos municipales.
  
Patrimonio Cultural. La Conselleria de Cultura tiene inventariados en la zona un número importante de elementos patrimoniales, entre los que se destacan la ciudad romana de Lesera (situada en la Moleta dels Frares) las manifestaciones rupestres en las proximidades de la Muela de Todolella, el Castillo de Olocau un elevado número de yacimientos arqueológicos relacionados con los conjuntos pintados y un entorno cultural tradicional basado en el aprovechamiento agropecuario del medio en los que destacan una serie de construcciones en piedra seca ligadas a dichos aprovechamientos.
  
Clasificación y calificación urbanística. Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, que tiene carácter de Plan de Acción Territorial Sectorial aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano.
  
Consideraciones ambientales
  
Existen tres aspectos fundamentales en los que el estudio de impacto ambiental y el plan especial presentan deficiencias importantes y de las que pueden derivarse afecciones notables:
  
1) La no incorporación de una estudio de la avifauna real que permitiera definir la situación preoperacional y por tanto el diseño de las instalaciones eólicas de menor impacto ambiental.. De esta forma el proyecto propuesto evalúa la incidencia sobre la avifauna sobre un teórico conocimiento de la misma. Por ello se solicitó a la empresa promotora la realización de estudios previos de avifauna y quirópteros que subsanaran dicha deficiencia, habiendo presentado una metodología que en principio se considera correcta, aunque no se ha comunicado, tal y como se solicitó, el compromiso para el inicio de dichos estudios.
  
2) La no valoración de la incidencia que el conjunto de las instalaciones eólicas va a tener sobre la población de los municipios afectados y más concretamente sobre la población dispersa en las masías y las actividades que en ellas se desarrollan
  
Existen varios aspectos de la normativa propuesta en el Plan especial que no son aceptables desde el punto de vista ambiental por la incidencia negativa que sobre la población rural y las actividades que la misma desarrollan tiene sobre el desarrollo y perspectivas de la población rural. La normativa del Plan eólico (artículo 25) estableció limitaciones a las construcciones aisladas de carácter no industrial futuras en un radio de 1.000 de cualquier aerogenerador, norma que por otra parte parece excesiva puesto que de acuerdo con la características del medio y con las criterios urbanísticos el Suelo No Urbanizable es la ubicación más adecuada para este tipo de construcciones. Sin embargo (a diferencia de los suelos clasificados en el planeamiento vigente como urbanos o urbanizables) no fija ninguna distancia para las construcciones existentes (generalmente masías), ni en el diseño de las instalaciones eólicas se han tenido en cuenta las localización de las masías, como aspecto limitante, para la elección de alternativas..
  
Por tanto se considera que no existe ninguna justificación para declarar las masías existentes fuera de ordenación ya que esta situación, de acuerdo con lo expresado en el artículo 58.6 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística se fijará cuando - exista manifiesta incompatibilidad con la determinación de los Planes. No obstante lo anterior la ejecución de las instalaciones eólicas producirán efectos negativos sobre las actividades preexistentes que será necesario corregir a cargo de la empresa promotora.
  
Como consecuencia de todo lo anterior se eliminará la norma que declara fuera de ordenación a las edificaciones aisladas de carácter no industrial como régimen aplicable a las edificaciones existente (artículo 15 de la documentación con eficacia normativa) por el impacto crítico que genera sobre la población rural de los núcleos en los que tradicionalmente se ha desarrollado la actividad agraria y ganadera (Masias) y porque, de acuerdo a lo expresado en el propio estudio e impacto ambiental y el proyecto de parques, no existe manifiesta incompatibilidad de los usos actuales con las instalaciones eólicas,
  
3) La solución adoptada en el sistema de evacuación.
  
El análisis del Estudio de Impacto Ambiental de las posibles alternativas descarta de entrada las 2 alternativas que permitirían un a evacuación conjunta con la zona, arguyendo la imposibilidad de cruce con la línea eléctrica de 400 Kv que discurre por el río Bergantes, decantándose por la alternativa que se considera menos adecuada desde el punto de vista ambiental.
  
Por ello se solicitó a la empresa promotora el replantemaiento del sistema de evacuación de forma que las líneas eléctricas se concentren por las zonas más antropizadas apuntando(en el informe de 2 de junio de 2004) dos posibles alternativas:
  
Alternativa A) Mantener en la zona 2 las dos subestaciones en la localización propuesta inicialmente: Manzanera y Muela de Todolella
  
Ello supondría:
  
la variación del entronque de la línea proveniente de la subestación de Manzanera de acuerdo al esquema adjunto, el enterramiento de la línea de evacuación de la subestación Muela de Todolella hasta el barranco de Todlella por el camino existente (aunque sería necesario una evaluación detallada de la superficie colindante que se vería afectada tanto por esta línea de evacuación como de la superficie afectada por la conexión de las diferentes alineaciones a la subestación mediante la línea subterránea interior de 20 KV)
  
- y el soterramiento de las línea de 132 Kv de evacuación de la zona 1 tras atravesar la línea de 400 Kv por el pie de monte este y sur del Pilón de San Marcos hasta el entronque con la línea de evacuación de la zona 2 que desde el Barranco del Pastor discurriría por el valle del Río Cantavieja.
  
El tramo que discurre por el valle por ser común a ambas alternativas lo analizaremos posteriormente y por una sola vez.
  
Alternativa B) que consiste en desdoblar la Subestación de la Muela de Todolella en 2 subestaciones, de acuerdo con lo expuesto en el escrito de ampliación del día 17 de marzo con lo que la zona 2 contaría en total con tres subestaciones.
  
En este caso se mantendría el esquema propuesto en dicho escrito pero con la salvedad de que el tramo que discurre por la vertiente este de la Moleta dels Frares deberá ser enterrado previa prospección, excavación y demás requisitos que establezca la Conselleria de Cultura, variando ligeramente el trazado entronque con la línea proveniente de la zona oeste de la zona 2.
  
En cuanto a la conexión de la línea de evacuación de la zona 2 (total en el caso de la primera alternativa) o parcial en el caso de la segunda, pensamos que las dificultades técnicas de cabida de la línea en el Valle del río Cantavieja se pueden solucionar del siguiente modo:
  
La línea se mantiene por la margen derecha del Barranco del Pastor, coincidiendo con la incialmente propuesta, hasta las proximidades de la Masía el Pastor en el que cruzaría el barranco para acceder al valle apoyándose en las zonas agrícolas situadas en la margen izquierda del mismo (ya que en la margen derecha se encuentra la planta de tratamiento de purines).
  
Desde este punto el trazado hasta la desembocadura del Barranco de Todolella en el río Cantavieja existen varias posiblidades:
  
Trazado por la margen izquierda del río Cantavieja por la zona agrícola sobrelevada sobre las terrazas aluviales o bien por las terrazas aluviales unificando con la línea de 20 Kv si fuese necesario.
  
El cruce a la margen derecha se deberá realizar en cualquier caso a la zona agrícola aluvial situada entre el Río Cantavieja y el camino que da acceso a la ermita de Sarañaña (que se correponde con la Vía pecuaria clasificada - Vereda del Tossal Gross a Mirambel) pudiendo discurrir en aéreo hasta las proximidades del entronque con la CV-8421 ya que sólo existe una construcción agropecuaria, aunque se podría enterrar por la vía pecuaria si fuese necesario.
  
Desde dicha zona agrícola, dependiendo en todo caso de las limitaciones de distancia del apoyo que Patrimonio pudiera establecer por la existencia del puente gótico, se procederá al enterrado de la línea eléctrica por la vía pecuaria antes citada que continúa además por el tramo que se verá abandonado tras la conclusión de la variante de la carretera que se encuentra en ejecución. El soterramiento se realizará hasta la distancia legalmente exigible a la variante nueva, desde donde en aéreo se puede llevar por el valle ya que se ensancha notablemente y existen menos problemas de cabida, contemplando en todo momento la alternativa técnica de unificar con la línea de 20 Kv en caso de que la misma constituya una dificultad para la cabida de la línea de 132.Kv. Por otra parte desde el punto de vista ambiental dicha unificación sería totalmente recomendable.
  
En cualquier caso la línea debe discurrir por las cotas lo más bajas posible del valle, siguiendo este mismo criterio para el cruce del río al oeste del Forcall.
  
La empresa promotora presentó el día 24 de junio la alternativa B como solución definitiva del sistema de evacuación aunque la documentación gráfica (plano a escala 1:30.000, exceptuando el tramo inicial de la L.E. de ST Manzanera ?Todolella) es poco detallada existiendo algunos tamos en los que resulta conveniente realizar una serie e matizaciones y/o modificaciones:
  
1º) El tramo de L.E. entre la ST Refoyas y la Moleta els Frares se ajustará al máximo a las laderas del Barranco de Torre Selló apoyándose en las áreas agrícolas
  
2º) El entronque de la L.E. de la ST Manzanera y Muela de Todolella quedará fijado por el tramo enterrado que finalmente determine la Conselleria de Cultura, aunque desde el punto de vista visual será conveniente que éste se realice en las cotas más bajas del Valle del Río Cantavieja.
  
También se ha presentado una modificación del tramo inicial de la línea Manzanera-Todolella que minimizan tanto el impacto visual sobre el núcleo urbano de Olocau del Rei como sobre la Masía de la Tejería.
  
El resto de aspectos ha sido en mayor o menor grado contemplados y propuesta una serie de medidas preventivas y correctoras que en general se consideran adecuadas aunque es necesario en algunos casos matizarlas y/o complementarlas:
  
Dadas las características del entorno por el que discurre la línea eléctrica, las medidas anticolisión deben extenderse a toda la longitud de la línea, señalizando con Instalación de tiras en «X» de neopreno de 35 cm x 5 cm, sujetas por mordaza de elastómero con cinta luminiscente, los cables de tierra tanto los normales como los que llevan incorporados fibra óptica. La señalización se realizará al tresbolillo de forma que la distancia entre elementos sea visualmente de 5 metros.
  
La limitación de ejecución d e las obras en la época reproductiva de la avifauna no está incluida en el capítulo de medidas correctoras (capítulo 13), solo se menciona en el análisis del impacto residual (capítulo 14) por lo que deberá ser subsanada dicha deficiencia por entender que constituye la principal medida preventiva principal para evitar en impacto sobre la fauna.:
  
La Comarca dels Ports es rica en yacimientos paleontológicos, especialmente en los estratos correspondientes a las denominadas Capas Rojas de Morella, en las que la densidad de restos es muy elevada y por tanto es muy probable que éstos aparezcan si se produce remoción de tierras.
  
Condiciones juridicas
  
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8g del decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.
  
- El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración o estimación de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable desde el punto de vista ambiental el proyecto de instalaciones eólicas de la zona 2, incluido el sistema de evacuación eléctrica hasta la subestación de Morella 400/132 Kv, sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, promovido por RENOMAR siempre y cuando se ajuste a lo propuesto en la documentación o en su caso en el punto segundo de eta Resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. Emplazamiento de las instalaciones eólicas
  
- La ubicación de los aerogeneradores, el trazado de las zanjas, de las subestaciones y de los viales de acceso tanto interiores como exteriores serán, en principio, los descritos y/o grafiados en la documentación complementaria presentada el día 7 de abril de abril, 24 de junio y 16 de julio de 2004, con las matizaciones que se detallan en el párrafo siguiente y quedando en cualquier caso supeditado el replanteo definitivo en los casos en los pudieran afectarse la superficie perteneciente a las vías pecuarias, a yacimientos arqueológicos inventariados o que se pudieran detectar en las prospecciones previas, flora endémica, amenazada o de interés o a los resultados de los estudios previos de fauna.
  
- En relación con la solución definitiva de ubicación de aerogeneradores, zanjas, etc hay que hacer las siguientes matizaciones:
  
- La reubicación consignada en el texto de la documentación complementaria presentada el día 24 de junio de 2004 de los aerogeneradores 4 y 5 de la Alineación A3 de Refoyas(en los planos aerogeneradores 24 y 25) para evitar la afección al Humilladero de San Joaquín no ha sido reflejada en los planos correspondientes por lo que se advierte el error puntual en los citados planos
  
- La zanja de conexión entre la alineación A2 y A3 del Parque eólico e la Muela de Todolella se realizará aprovechando el trazado del sendero de pequeño recorrido que atraviesa la Muela..
  
- En la reubicación de los aerogeneradores se seguirán los siguientes criterios:
  
- La reubicación de los aerogeneradores y de las subestaciones se deberá realizar, en todo caso, dentro del ámbito del Plan Especial, de acuerdo con lo criterios de delimitación que se marcan en el apartado 4 del punto segundo de la presente resolución
  
- Los aerogeneradores que no puedan ser reubicados deberán ser eliminados
  
- El sistema de evacuación de la zona 2 se corresponderá básicamente con el grafiado en el plano a escala 1:30.000 presentado el día 24 de junio de 2004, excepto el tramo modificado de la L.E de ST Manzanera que será el correspondiente al plano a escala 1:10.000 presentada el día 16 de julio de 2004.
  
En un plazo no superior a 6 meses, desde la notificación de la presente resolución y en todo caso antes del replanteo definitivo, se presentará la cartografía del trazado de la línea eléctrica a escala más detallada (1:10.000) del trazado definitivo teniendo en cuenta:
  
1º) El tramo de L.E. entre la ST Refoyas y la Moleta els Frares se ajustará al máximo a las laderas del Barranco de Torre Selló apoyándose en las áreas agrícolas
  
2º) El entronque de la L.E. de la ST Manzanera y Muela de Todolella quedará fijado por el tramo enterrado que finalmente determine la Conselleria de Cultura, aunque desde el punto de vista visual será conveniente que éste se realice en las cotas más bajas del Valle del Río Cantavieja.
  
La reubicación de los aerogeneradores, y/o de la Subestación transformadoras así como el replanteo definitivo de estas infraestructuras, de las líneas eléctricas de evacuación. de los caminos, zanjas de cableado y todas las instalaciones auxiliares de la zona 2 se realizarán en coordinación con la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda
  
2) La metodología del ?Estudio de Avifauna en situación preoperacional de parques eólicos y líneas eléctricas - será la presentada oficialmente el día 9 de junio de 2004
  
El inicio de dicho estudio se realizará en un mes desde la recepción de la notificación de la presente resolución,
  
3) El inicio de las obras quedará supeditado a la presentación de la siguiente documentación:
  
- A la presentación, supervisión y visto bueno de la Memoria final del ?estudio de avifauna en situación preoperacional de parque eólicos y lineas eléctricas-
  
- Al informe de la Conselleria de Cultura emitidos sobre las prospecciones previas.
  
4) En la documentación con eficacia normativa deberá procederse a las siguientes modificaciones:
  
4.1) La franja o anchura que delimita el ámbito del Plan Especial para los aerogeneradores y subestaciones (área en la que se declara compatible las instalaciones eólicas) independientemente de la extensión que arbitrariamente se fije, excluirá en todo caso:
  
- Las áreas declaradas no aptas en el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana
  
- Cualquier superficie que se encuentre a menos de 1.000 m de suelo clasificado como urbano o urbanizable en el planeamiento vigente del municipio en cuestión, pudiendo ser exigible, motivada y excepcionalmente, una mayor distancia para aquellos municipios que, por condiciones topográficas o de colindancia con suelo de especial protección tuvieran como única alternativa posible el crecimiento del casco urbano en la dirección del parque eólico.
  
- las vías pecuarias clasificadas colindantes a las alineaciones
  
- La superficie incluida en el perímetro de protección de yacimientos arqueológicos y/o determinada por el órgano competente tras la correspondiente prospección arqueológica.
  
4.2) Se eliminará la norma que declara fuera de ordenación a las edificaciones aisladas de carácter no industrial como régimen aplicable a las edificaciones existente (artículo 15 de la documentación con eficacia normativa) por el impacto crítico que genera sobre la población rural de los núcleos en los que tradicionalmente se ha desarrollado la actividad agraria y ganadera (Masias) y porque, de acuerdo a lo expresado en el propio estudio de impacto ambiental y el proyecto de parques, no existe manifiesta incompatibilidad de los usos actuales con las instalaciones eólicas,
  
4.3) Se incluirá una norma en la documentación con eficacia normativa sobre la obligación de solicitar la Declaración de zonas de seguridad, tanto para la fase de construcción (impacto temporal) como para la fase de funcionamiento (impacto permanente), para aquellas en las que el uso de aprovechamiento eólico se superpone con el uso cinegético preexistente, de acuerdo con lo previsto en la Ley 1/1970, de 12 de abril, sobre Caza y la Resolución de 26 de abril de 198 de la Dirección General de la producción Agraria, por la que se dan normas para la señalización de los terrenos sometidos a régimen especial de caza y pesca continental y vías pecuarias.
  
5) Las medidas preventivas y correctoras propuestas en el capítulo 13 del estudio de impacto ambiental se complementarán con las siguientes:
  
5.1) Medidas de protección de calidad del aire y prevención de ruido durante la construcción
  
- Medidas para minimizar la contaminación en la fase de construcción
  
- Se efectuarán riegos periódicos de los caminos que soporten tráfico rodado y de los acopios de material. La frecuencia se adaptará a la estación el año y a la condiciones meteorológicas de cada momento y siempre que se haga perceptible la emisión de partículas.
  
- Los vehículos de transporte de material circularán con las cajas cubiertas de lona.
  
- Medidas para la prevención de la contaminación acústica
  
- Se efectuará un mantenimiento periódico de los silenciosos de los escapes, rodamientos engranajes y mecanismos en general de toda maquinaria que intervenga en la obra
  
- Las voladuras como método de excavación se utilizará puntualmente y solo en los supuestos en los que no existan técnicas alternativas.
  
5.2) Protección del sistema hidrológico e hidrogeológico durante la fase de construcción
  
El promotor deberá presentar previo al inicio de las obras la inscripción en el registro de pequeños productores de la Comunidad Valenciana así como el documento de aceptación del gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos, que se vaya a hacer cargo de cualquier residuo de esta naturaleza que se genere, tanto en la fase de construcción como en le de funcionamiento.
  
5.3) Protección a la fauna.
  
Se incluirá como medida preventiva prioritaria (en el capítulo 13.8) para evitar impactos sobre la fauna durante la fase de construcción, la programación de las obras fuera del periodo reproductivo de las especies más sensibles es decir desde finales del verano a comienzos de primavera (entre los meses de agosto a febrero), adaptando el calendario de actuaciones de la ejecución de las instalaciones eólicas de la zona 3 a dicha medida preventiva.
  
La señalización de los cables de tierra y fibra óptica abarcará todo el recorrido de la Línea eléctrica de evacuación. Los elementos salvapájaros se instalarán al tresbolillo de forma que queden a una separación de 5 metros.
  
La reubicación de los muladares o de las áreas de aporte de animales esporádico se pospondrá al resultado del estudio de avifauna de parques eólicos y líneas eléctricas.
  
5.4) Protección del suelo y la vegetación
  
- Durante la fase de construcción, el acondicionamiento de los caminos no sobrepasará los 4 metros de anchura, exceptuando las cunetas, los sobreanchos de las curvas y los ensanches para el cruce de maquinaria que distarán al menos 500 m entre ellos y se harán coincidir con alguna de las plataformas habilitadas para la instalación de los aerogeneradores o para la instalación de la subestación.
  
Finalizada la fase de obras la anchura de los caminos que se hayan acondicionado se reducirán a 3,5 metros, procediendo a la restauración de toda superficie alteradas que sobrepase dicha anchura.
  
- La forma de acceso para la instalación del tendido eléctrico responderá a los siguientes criterios:
  
- No se permite, como norma general, la apertura de nuevos caminos.
  
- Se utilizarán caminos existentes y/o las vías pecuarias para acceder al punto más próximo a la ubicación del apoyo, desde donde se efectuará una rodadura superficial con maquinaria apropiada, sin afectar ejemplares arbóreos.
  
- Si la rodadura superficial se realiza sobre una zona abancalada, cada bancal se utilizará como plataforma de camino, practicando en los extremos de los bancales rampas de unión ente ellos para permitir el acceso
  
- En la delimitación del ámbito del Plan Especial, además de las exclusiones generales que se apuntan en el punto cuarto se excluirán las zonas que presenten una mayor densidad de carrascal, concretamente en los siguientes tramos:
  
- entre los aerogeneradores 5 a 16 del parque eólico de Manzanera
  
- entre los aerogeneradores 17 a 33 del Parque Eólico de La Muela de Todolella (según numeración de la documentación presentada el día 24 de junio y 16 de julio de 2004)
  
- entre los aerogeneradores 1 a 5 del Parque eólico de Refoyas (según numeración consignada en la documentación complementaria presentada el día 24 de junio y 16 de julio de 2004)
  
- El tramo aéreo de la línea eléctrica de evacuación del parque eólico de Refoyas desde la subestación el mimo nombre y su entronque con la línea de la zona 1 se apoyará sobre la aéreas agrícolas de las márgenes del Barranco de la Torre de Selló, de forma que la afección a la vegetación natural se vea minimizada al máximo..
  
- El acondicionamiento de los caminos será especialmente cuidadoso y se reducida a la anchura absolutamente imprescindible en que los casos en los que se puedan ver afectadas formaciones vegetales de elevado valor y/o a terrenos con pendientes acusadas. A continuación se apuntan algunos de los tramos más sensibles sin perjuicio de otros que pudieran detectarse en el replanteo definitivo:
  
- en el acceso general a la alineación A3 del parque eólico de Todolella desde y parque eólico de Refoyas, el tramo comprendido entre la Masía de la Mola y el aerogenerador nº 1 de la alineación A3 del Parque de la Muela de Todolella (nº 27 en la documentación presentada el 24 de junio y 16 de julio de 2004)
  
- Camino de conexión entre el aerogenerador 7 de la Alineación A3 del Parque eólico e la Muela de Todolella y el aerogenerador 1 de la alineación A1 del parque eólico de Refoyas
  
La conexión entre la alineación A2 y A3 el Parque eólico de Refoyas se realizará por el camino existente que tiene parte del recorrido en territorio de la Comunidad Autónoma de Aragón, debiendo justificar adecuadamente la imposibilidad de utilización del mismo,.
  
Aunque los criterios para el tratamiento de calles de la línea eléctrica se consideran adecuados, se presentará a esta Dirección general una memoria concreta de la actuación, a medida que se vaya desarrollando, para su aprobación antes de su ejecución.
  
5.5) Si fuera necesaria la utilización de materiales (tanto áridos como tierra vegetal) no provenientes de las propia excavación de las obras (zapatas, plataformas, zanjas, etc,) se obtendrán de canteras autorizadas y la eliminación de materiales sobrantes se efectuará en vertedero de inertes legalizado. Si no,existieran canteras o vertederos legales en el entorno de la obra se tramitará el correspondiente estudio de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell del gobierno valenciano por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, considerados adecuados los criterios ambientales de ubicación y restauración, propuestos en el apartado 13.4 del estudio de impacto ambiental del Plan Especial
  
5.6) Protección al Patrimonio
  
Durante la fase de movimiento de tierras en aquellas áreas en las que la excavación pueda afectar a las formaciones denominadas Capas Rojas de Morella la vigilancia arqueológica será exhaustiva ya que la probabilidad de hallazgos paleontológicos es muy elevada, procediendo, si aparecieran restos, según lo previsto en la Ley de Patrimonio.
  
En este sentido se apuntan como áreas más sensibles el área más oriental del Parque eólico de Refoyas, y los tramos de línea de evacuación entre la Subestación de Manzanera hasta su entronque con al línea de evacuación de la Subestación de la Muela de Todolella, y desde este entronque hasta la valle del Rio Cantavieja
  
5.7) Antes de la entrada en funcionamiento, se presentará a esta Dirección General, el Plan de Emergencia para caso de incendio.
  
5.8) La restauración ambiental se realizará de acuerdo a lo propuesto en el punto 13.3 del estudio de impacto ambiental, incluyendo y presupuestando entre ellas las medidas propuestas para la integración paisajística de las subestaciones en el entorno.
  
5.9) Si del desarrollo de las obras o del funcionamiento de las actuaciones previstas se observan daños a terceros no previstos, se procederá a su estudio y corrección.
  
En relación con el plan de vigilancia ambiental
  
6.1) En relación con el Plan de seguimiento de la incidencia de parques eólicos y líneas eléctricas en la fauna aves y quirópteros), se considera adecuada la metodología presentada en la documentación complementaria de fecha 23 de abril de 2004 con las matizaciones que a continuación se detallan:
  
La banda de cuantificación de ejemplares muertos a cada lado de la línea eléctrica será la misma que para los aerogeneradores, es decir 50 metros.
  
La información del informe anual se complementará con el aviso escrito inmediato (fax, correo electrónico...) de los datos de mortalidad o de cualquier incidencia reseñable correspondientes a aves rapaces y de aquellas especies incluidas como catalogadas en el Catálogo Valenciano de especies de fauna amenazadas (Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
Los cadáveres hallados serán recogidos y mantenidos en condiciones de refrigeración adecuadas, trasladándolos una vez al mes a un centro de recuperación oficial, dependiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda, con el fin de realizar pruebas forenses que esclarezcan o complementen los datos registrados en campo.
  
El periodo establecido de cinco años para el plan de seguimiento se considera, en principio suficiente. El plan de seguimiento se reiniciará para aquellos aerogeneradores o tramos de línea que, transcurridos seis meses desde la puesta en marcha de las instalaciones eólicas, y por cualquier causa se hubieran reubicado y/o modificado.
  
6.2) Se realizará un estudio sobre el grado de aceptación de las instalaciones eólicas por parte de la población, tanto de los núcleos próximos como de las masías así como de la incidencia sobre la actividad económica de la zona.
  
6.3) Durante el primer año del funcionamiento del parque eólico además del estudio de afecciones sonoras, propuesto en el apartado 15.6, se realizará un estudio de la afección por sombras que incluirá inexcusablemente medidas en todas las masías, habitadas o no en las que existe actividad agrícola y ganadera. Se incluirá un análisis de los resultados y se propondrán las medidas protectoras y/o correctoras a realizar sobre los núcleos agropecuarios preexistentes. La empresa promotora financiará las medidas necesarias para corregir los posibles impactos ambientales.
  
Medidas compensatorias ambientales y de ámbito rural.
  
Se eliminará de este apartado, destinando el presupuesto asignado a otras medidas, aquellas que se consideran medidas correctoras y/o del programa de vigilancia ambiental y que son de obligado cumplimiento. Estas medidas son la creación de muladares, integración de las subestaciones y la financiación de un estudio comparado de las afecciones de los aerogeneradores a las aves y la eficacia de las medidas correctoras.
  
Respecto a la medida de «Recuperación de hábitats naturales de significado ecológico para la zona», se considera adecuada pero es motivo de un estudio detallado atendiendo a las necesidades ambientales de la Zona 2, siguiendo las directrices de esta Conselleria y entidades locales. Aquí se podrá incluir algún plan de recuperación de fauna. Por tanto, esta propuesta se matizará y desarrollará por parte de esta Dirección General en el plazo de un año tras la notificación de la presente resolución.
  
Con respecto a líneas eléctricas (medidas 2, 3 y 4), la realización de un estudio de la problemática de los tendidos eléctricos aéreos de la zona se considera adecuado, pero debe hacerse para el conjunto de la zona 2, con la identificación y cuantificación de tramos y apoyos peligrosos y aplicación de medidas protectoras y correctoras (señalización, modificación de apoyos, etc.).
  
Por tanto las propuestas de las medidas 2 y 3 deben incluirse en la 4.
  
Respecto a la cuantía económica el presupuesto deberá ajustarse al resultado del estudio.
  
Para el resto de las medidas compensatorias propuestas y en un plazo no superior a un año contado tras la notificación de la presente resolución, se debe presentar por parte de la empresa el calendario de aplicación de estas medidas con un desarrollo exhaustivo de las propuestas, localizaciones, alcance, presupuesto actualizado, etc.
  
8) Plan de desmantelamiento
  
Los criterios expuestos en el capítulo 16 de medidas adoptar para el cese de la actividad que se corresponden al plan de desmantelamiento solicitado en la normativa del Plan eólico se consideran correctos, debiendo ser presentado, para su aprobación el proyecto específico de restauración ambiental a partir del estado de los terrenos en el momento de cese de la actividad.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 11 de agosto de 2004. EL director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 206/04-AIA
  
Promotor Domingo Martos Alonso
  
Autoridad sustantiva Conselleria de Industria, Comercio y Turismo
  
Objeto del proyecto Explotación de gravas y arenas. Sección A) ?Aridos Domingo-
  
Localización Parcela nº 194 del polígono nº 13. Partida ?El Derramador-
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la apertura de una extracción de gravas y arenas denominada ?Aridos Domingo?, tramitada como recurso de la Sección A) de la Ley de Minas.
  
Para acceder a la parcela objeto de explotación, se toma la carretera de Biar a Cañada. De la margen derecha de esta carretera parte un camino que conduce a la parcela, que coincide con la antigua vía del ferrocarril.
  
La superficie de la parcela a explotar es de 5,381 ha. ubicándose sobre una superficie prácticamente llana.
  
En los alrededores de la parcela existen varias explotaciones de gravas y arenas explotadas a lo largo de los años que han dejado huecos mineros sin restaurar adecuadamente, y han configurado un paisaje caótico y deteriorado con parcelas excavadas a diferentes cotas topográficas unas de otras y taludes subverticales e inestables entre parcelas.
  
En alguno de los huecos mineros se han plantado olivos y vides.
  
La explotación propuesta pretende explotar las gravas y arenas hasta una profundidad media de 5 m. lo que supone a un ritmo de extracción de 20.000 m³/año, una vida de cantera de aproximadamente 12 años.
  
La propuesta de restauración tramitada consiste únicamente en aportar tierra vegetal al hueco minero y revegetar mediante cultivos de secano dejando la parcela unos 4.5 m. por debajo de la cota natural del terreno.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del expediente.
  
En julio de 2004, el Servicio Territorial de Industria, dio traslado al expediente de explotación de la sección A) denominada ?Áridos Domingo- en el término municipal de Biar (Alciante).
  
Se aporta además, el resultado de información pública del expediente indicando que publicada la documentación correspondiente en el DOGV nº 4.756 de 19.05.04 no han sido presentadas alegaciones al proyecto.
  
El Estudio de Impacto Ambiental no contiene el Informe Vinculante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se establece en el Artículo 11 de la Ley 4/98, de Patrimonio Cultural Valenciano, del Consell de la Generalitat Valenciana, siendo necesario dicho informe para continuar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
La zona donde se ubica la parcela se sitúa al noroeste del municipio de Biar en una zona donde a lo largo de los años se han ido explotando las gravas y arenas que constituyen la llanura pliocuaternaria que rodea el municipio de Biar. La parcela objeto de explotación se encuentra entre dos de estas explotaciones, muy próxima al barranco del Derramador.
  
El paisaje que a priori era una llanura agrícola de secano, se encuentra hoy en día muy deteriorado por las numerosas extracciones de gravas que han sido explotadas a lo largo de los años y que han dejado huecos de extracción sin restaurar y en los que únicamente y en algunos de ellos se han plantado vides y olivos. En los últimos años se han llevado a cabo actuaciones de regeneración de espacios degradados por actividades mineras por parte de la Conselleria de Industria y Comercio.
  
Los materiales a explotar están constituidos por conglomerados pliocuaternarios de cantos rodados envueltos en una matriz arenosa o arcillosa. Estos conglomerados arenosos, se encuentran en disposición horizontal y presenta una potencia media de 5 m., por debajo de los cuales aparece un substrato arcilloso no siendo aprovechable para la explotación.
  
La zona está representada fundamentalmente y en toda su extensión por cultivos agrícolas, la mayoría de secano. Tan solo se encuentra alguna isleta de matorral termófilo y pino halepensis. La parcela a explotar se encuentra actualmente plantada de olivos.
  
Existen numerosos caminos vecinales que llevan a las fincas vecinas y explotaciones mineras.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se han obviado ciertos aspectos sobre la situación actual de la zona como es la existencia de toda esta actividad minera que caracteriza la zona, la degradación de ciertas zonas y las actuaciones de regeneración llevadas acabo.
  
Tampoco se hace referencia en el estudio a las vías de acceso a la explotación, las rampas de acceso, la distribución de acopios de material, ubicación de los acopios de tierra fértil, etc. En general con la descripción llevada a cabo se desconocen las características reales de la zona y las de la actividad que se pretende llevar a acabo.
  
Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de Medidas correctoras.
  
Los impactos que se derivan del proyecto de explotación tramitado son además de los propios impactos de una actividad extractiva de este tipo, la acumulación de actividades extractivas en una misma zona y la falta de un plan de restauración ambientalmente compatible con dichas actividades.
  
La restauración propuesta no se considera adecuada desde el punto de vista ambiental puesto que únicamente pretende revegetar el hueco minero creado con la plantación de olivos dejando la parcela excavada a 5 m. por debajo de la cota natural del terreno sin integrar la parcela con su entorno más inmediato.
  
La admisión de este tipo de explotaciones - restauraciones supondría incrementar los impactos actualmente existentes en la zona derivados por las numerosas explotaciones que han tenido lugar en los últimos 30 años y que han generado un paisaje caótico caracterizado por un mosaico de parcelas a diferentes cotas unas de otras.
  
Recientemente la Conselleria de Industria y comercio. Área Minas. han llevado a cabo actuaciones de regeneración para minimizar los impactos generados por dichas extracciones.
  
Por otra parte, indicar que tal y como se indica en el apartado de tramitación del expediente éste se encuentra incompleto al no incorporar en el estudio de impacto ambiental el informe vinculante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se establece en el Artículo 11 de la Ley 4/98, de Patrimonio Cultural Valenciano, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales el proyecto de apertura de la extracción de gravas y arenas tramitada como sección A) por la Ley de Minas, sita en la parcela 194 del polígono 13 del término municipal de Biar (Alicante), promovido por Domingo Martos Alonso por no garantizar la correcta restauración del área afectada por la explotación e integrar la parcela en su entorno inmediato.
  
Segundo
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 30 de agosto de 2004. director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 207/04-AIA
  
Promotor Valero Baño, A.L., Áridos López, SL., Arenas y Excavaciones, SL.
  
Autoridad sustantiva Conselleria de Industria, Comercio y Turismo
  
Objeto del proyecto Explotación de gravas y arenas. Sección A)
  
Localización Varias parcelas de los polígonos nº 10,11,12,13 y 14.
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la ampliación de una zona extractiva que ha venido siendo explotada a lo largo de los años por los tres promotores que tramitan el proyecto.
  
La superficie donde se pretende la ampliación de la actividad extractiva se sitúa en el marco geográfico comprendido por la carretera de Villena, carretera de Benejama, el río Vinalopó y la antigua traza del ferrocarril de vía estrecha.
  
Los referidos terrenos ocupan una extensión aproximada de 1.100 ha. y pueden ser aprovechados puntual y temporalmente para idéntico fin al que actualmente se viene aprovechando de acuerdo a la misma dinámica de explotación. De acuerdo al estudio, la superficie explotable se estima en un 25% de la superficie total, lo que supone una superficie de 275 ha.
  
Las características morfológicas del yacimiento se reducen a una gran capa horizontal de conglomerados de cantos calizos envueltos en una matriz arenosa con una potencia de 4 a 5 m. y sobre un manto de arcillas que sirven de base a las extracciones. La capa de terrenos aprovechables se encuentra recubierta por un manto de tierra vegetal con un espesor algo menor de 0,5 m.
  
La explotación del yacimiento supone la creación de huecos mineros de 5m. de profundidad, sumando un total de material extraíble de unos 12.500.000 m³ aproximadamente.
  
La restauración propuesta consiste según el apartado de restauración del estudio de impacto en desmantelar las instalaciones existentes, relleno de los huecos mineros con materiales adecuados hasta restituir la cota del relieve original y revegetar la zona con olivos.
  
Sin embargo, esta propuesta se contradice con el presupuesto de restauración y con la documentación gráfica aportada. Además en algunos apartados del proyecto se indica que una vez explotadas las parcelas estas serán revegetadas y no se indica nada a cerca de la restitución de las mismas.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
En junio de 2004, la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda remite los expedientes de actividad tramitados por el Ayuntamiento de Biar referentes a las ampliaciones de canteras de grava y arena cuyos promotores son Valero Vañó, SL., Arenas y Excavaciones del Valle, SL. y Áridos López, SL.
  
El Estudio de Impacto Ambiental no contiene el Informe Vinculante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se establece en el Artículo 11 de la Ley 4/98, de Patrimonio Cultural Valenciano, del Consell de la Generalitat Valenciana, siendo necesario dicho informe para continuar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.
  
Consideraciones ambientales
  
- Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de Medidas correctoras.
  
La descripción del medio llevada a cabo en el estudio no describe realmente las características naturales del área a explotar puesto que resulta demasiado general y falto de detalle. No se menciona en el estudio la existencia de carreteras que atraviesan el área, vías pecuarias, caminos vecinales, casas rurales aisladas, suelo dotacional de acuerdo al P.G.O.U. de Biar, líneas eléctricas...etc.
  
Existe además falta de información a cerca de las características generales de la actividad que se tramita, por ejemplo se desconoce la ubicación de las instalaciones, las parcelas a explotar y restaurar, remodelado de taludes, los caminos de acceso, ubicación acopios de material, tránsito de camiones, instalaciones eléctricas, instalaciones de riego...,etc.
  
El Plan de restauración aportado se contradice, puesto que en ciertos apartados del estudio se indica que la restauración consiste en la restitución del hueco minero y en otros apartados únicamente propone dejar un hueco minero a 5 m. de profundidad, aportar tierra vegetal y revegetar mediante la plantación de almendros y olivos.
  
En cuanto a la documentación gráfica aportada, esta resulta insuficiente puesto que no se indican la totalidad de las parcelas que van a ser explotadas, su distribución espacial, las características técnicas de la explotación, la restauración propuesta, los caminos de acceso, los acopios de material, acopios de suelo edáfico... Únicamente se aporta planta y perfil de una de las parcelas que se van a explotar dentro de las 275 has tramitadas.
  
Las medidas correctoras propuestas resultan ineficaces puesto que no minimizan los impactos derivados de la actividad propuesta y únicamente la admisión de este tipo de proyecto supondría incrementar los impactos actualmente existentes en la zona derivados de las numerosas explotaciones de gravas y arenas que han sido explotadas a lo largo de los años sin un plan de restauración ambientalmente aceptable.
  
Recientemente la Conselleria de Industria y Comercio. Área Minas. ha llevado a cabo actuaciones de regeneración para minimizar los impactos generados por dichas extracciones.
  
Por otra parte, indicar que tal y como se indica en el apartado de tramitación del expediente éste se encuentra incompleto al no incorporar en el estudio de impacto ambiental el informe vinculante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se establece en el Artículo 11 de la Ley 4/98, de Patrimonio Cultural Valenciano, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales el proyecto de ampliación de la extracción de gravas y arenas tramitada como sección A) por la Ley de Minas, sita en varias parcelas de los polígonos nº 10,11,12,13 y 14 del término municipal de Biar (Alicante), promovido por Valero Baño, A.L., Áridos López,SL. y Arenas y Excavaciones, SL..
  
Segundo
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML