Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8492, del 22-02-2019 (2019/1741)

RESOLUCIÓ de 19 de febrer de 2019, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric la finca El Poblet, al terme municipal de Petrer, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8492

Data del DOGV
:   22-02-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/1741

CVE


Data del document
:   19-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de febrer de 2019, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric la finca El Poblet, al terme municipal de Petrer, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública. [2019/1741]  
  
L'immoble i zones enjardinades que conformen la finca El Poblet situada al terme municipal de Petrer (Alacant), constitueix un espai rellevant que van utilitzar personatges importants de la nostra història durant el període de la Guerra Civil (1936-1939).  
Vista la sol·licitud formulada per l'Ajuntament de Petrer perquè es declare bé d'interés cultural l'immoble i zones enjardinades que conformen la finca El Poblet, com a lloc històric i jardí històric, proposta que va ser defensada expressament per les Corts Valencianes, i també per la Diputació d'Alacant, i per informe del Consell Valencià de Cultura.  
  
Atés el que disposen els articles 27 i 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, aquesta conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, en allò que és matèria de la seua competència, ha resolt:  
  
Primer  
Incoar expedient per a declarar bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric l'immoble i zones enjardinades que conformen la finca El Poblet, situada al terme municipal de Petrer (Alacant), i s'encomana la tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determinar els valors del bé que justifiquen la declaració, delimitar i descriure aquest i les seues parts integrants per a la seua més perfecta identificació i fixar les normes de protecció del bé de conformitat amb els annexos que s'adjunten a aquesta resolució.  
  
Tercer  
En compliment d'allò establit en l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, notificar aquesta resolució a les persones interessades i a l'Ajuntament de Petrer, i fer-los saber que, de conformitat amb el que estableixen els articles 35 i 36 en relació amb el 27.4 de la Llei, la realització de qualsevol intervenció en el lloc històric haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura i Patrimoni amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de llicència municipal si escau, quan aquesta resulte preceptiva, així com qualsevol canvi d'ús en l'immoble al qual es refereix aquesta incoació.  
  
Quart  
Aquesta incoació, d'acord amb el que estableix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i altres actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble que conforma el lloc històric, així com d'aquestes actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden, igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió els efectes de la qual, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es resoldran després de la declaració.  
No obstant això, la Direcció General de Cultura i Patrimoni, podrà autoritzar les actuacions esmentades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció establides en aquesta resolució, manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa de força major o interés general hagueren de realitzar-se inajornablement, segons el que disposa el paràgraf primer de l'article esmentat.  
  
Cinqué  
Conforme al que es preveu en l'article 83 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i en l'article 27.6 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sotmetre l'expedient incoat a tràmit d'informació pública, a fi que quantes persones tinguen interés puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació d'aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. L'expedient estarà a la disposició de les persones interessades en la Direcció General de Cultura i Patrimoni, avinguda de la Constitució núm. 284 de València.  
  
Sisé  
Que en compliment del que es disposa en l'article 27.3 de la Llei es notifique aquesta resolució al Registre General de béns d'interés cultural dependent de l'Administració general de l'Estat per a la seua anotació preventiva.  
  
Seté  
Que aquesta resolució amb els annexos es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 19 de febrer de 2019. El conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport: Vicent Marzà Ibáñez.  
  
  
ANNEX I  
Delimitació literal del lloc històric que comprén l'immoble i les zones enjardinades de la finca El Poblet, a Petrer (Alacant), descripció de les parts integrants o consubstancials d'aquest i valors patrimonials que justifiquen la declaració  
  
1. Denominació principal:  
Lloc històric finca El Poblet  
  
2. Una altra denominació:  
Posició Yuste  
  
3. Localització:  
Comunitat Valenciana  
Província: Alacant  
Comarca: el Vinalopó Mitjà  
Municipi: Petrer  
  
4. Delimitació literal del lloc històric:  
4.1. Ubicació  
Les coordenades UTM del lloc, mesurades en el centre de la finca, es corresponen amb les coordenades X: 692204; Y: 4264081. Les coordenades de la principal edificació són X: 692106; Y: 4263997.  
El bé d'interés cultural es troba delimitat per les coordenades següents:  
  
Datum: ETRS 89  
Fus: 30N  
Sentit horari  
Edifici principal:  
  
UTMe: 692106  
UTMn: 4263997  
Altura: 552 m.s.n.m.  
  
Punts X Y  
Origen A1 692284 4264298  
2 692292 4264289  
3 692296 4264273  
4 692292 4264264  
5 692282 4264258  
6 692262 4264255  
7 692252 4264250  
8 692290 4264186  
9 692298 4264206  
10 692324 4264217  
11 692331 4264206  
12 692329 4264194  
13 692309 4264180  
14 692302 4264167  
15 692311 4264160  
16 692313 4264154  
17 692308 4264143  
18 692299 4264141  
19 692296 4264137  
20 692292 4263980  
21 692296 4263981  
22 692301 4263984  
23 692305 4263978  
24 692305 4263964  
25 692309 4263960  
26 692311 4263946  
27 692185 4263911  
28 692190 4263894  
29 692158 4263900  
30 692121 4263924  
31 692065 4263971  
32 692064 4263978  
33 692065 4264003  
34 692081 4264063  
35 692073 4264081  
36 692084 4264104  
37 692102 4264140  
38 692112 4264161  
39 692051 4264220  
40 692053 4264236  
41 692064 4264258  
42 692092 4264295  
43 692133 4264280  
44 692161 4264247  
45 692222 4264270  
46 692284 4264298  
  
4.2. Referència cadastral principal:  
Terme municipal de Petrer (Alacant)  
Localització:  
Polígon 23  
Parcel·la 25  
03104A023000250000ZS  
PEDRERES BAIXES. PETRER  
Elements construïts que componen el lloc històric de la finca El Poblet.  
Edificació. Referència cadastral (segons seu electrònica del cadastre)  
001 000800100XH96C0001RM. PD PEDRERES BAIXES 7 (A), classe urbana. Ús principal: esportiu. Coordenades 692220/4264204  
006 000800600XH96C0001EM. PD PEDRERES BAIXES 5 (A), classe urbana. Ús principal: Industrial. Coordenades 692178/4263922  
007 000800700XH96C0001SM. PD PEDRERES BAIXES 5, classe urbana. Ús principal: residencial. Coordenades 692146/4263949  
008 000800800XH96C0001ZM. PD PEDRERES BAIXES 4, classe urbana. Ús principal: residencial. Coordenades 692124/4263953  
009 000800900XH96C0001UM. PD PEDRERES BAIXES 4 (A), classe urbana. Ús principal: residencial. Coordenades 692100/4263959  
  
010 000801000XH96C0001SM. PD PEDRERES BAIXES 6, Classe urbana. Ús principal: residencial. Coordenades 692084/426398  
011 000801100XH96C0001ZM. PD PEDRERES BAIXES 7, Classe urbana. Ús principal: residencial. Coordenades 692106/4263997  
  
5. Justificació de la delimitació del lloc històric declarat bé d'interés cultural.  
Per a l'elaboració d'aquest i dels apartats següents s'ha utilitzat, entre altres, el Pla general i el Catàleg de Béns i Espais Protegits de l'Ajuntament de Petrer i l'article publicat en la Revista del Vinalopó, núm. 12 (any 2009), editada pel Centre d'Estudis Locals del Vinalopó (CEL), titulat De Negrín a Franco. Los lugares de la memoria de la Guerra Civil: El caso de El Poblet de Petrer, de José Ramón Valero Escandell, pàgs. 11-32.  
La finca El Poblet està situada en el terme municipal de Petrer, a uns 2 km de distància del nucli urbà, en la partida denominada Pedreres Baixes 4, 5, 6 i 7, al NE del nucli urbà de Petrer, pròxima als límits de demarcació dels termes municipals de Sax i Elda, amb una apreciable i espessa superfície forestal, que integra immobles i jardins, enmig d'un variat arbratge.  
La finca està recollida en el Pla general de Petrer i en el Catàleg de Béns i Espais Protegits en la fitxa número P-32, la finalitat de la qual és la conservació integral de la casa i edificacions, dels jardins i el parc de pineda. L'entorn que envolta la finca està classificat pel Pla general de Petrer com a sòl no urbanitzable comú tipus D (NUCD).  
  
La finca El Poblet reuneix les condicions exigides per a ser declarada bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric, ja que es tracta d'un lloc vinculat a esdeveniments decisius de la Guerra Civil que posseeixen un valor rellevant per a la memòria popular. En concret ha sigut seu del govern de la II República Espanyola.  
  
6. Descripció del lloc històric, de les parts integrants o consubstancials i determinació dels seus valors  
6.1. Descripció del lloc històric:  
El Poblet de Petrer, finca també coneguda com a Posició Yuste (al·ludint a la denominació militar que va rebre), és un lloc emblemàtic entre els que es vinculen a la Guerra Civil. Cal incloure'l entre aquells que van protagonitzar esdeveniments destacats de caràcter polític, i és un lloc que va viure profundes transformacions per a adaptar-se als diversos usos als quals va ser destinat en aquells anys.  
Segons dades d'Hipólito Navarro Villaplana, l'origen de la primera casa edificada en el lloc dataria de principis del segle XIX, i la va construir Jaime Tortosa. El lloc estava llavors enclavat en un punt fronterer amb l'antic Regne de Castella (Sax era considerat castellà fins a la delimitació administrativa provincial de Javier de Burgos en 1833), just en el camí natural d'eixida de la Submeseta S cap al Mediterrani. A poc a poc es van anar construint en l'enclavament algunes cases més fins a constituir un xicotet nucli, suficient per a aconseguir la denominació popular amb la qual encara hui se'l coneix: El Poblet.  
  
Amb els anys, el lloc va passar a ser majoritàriament propietat de Vicente Amat Furió, que va iniciar la construcció dels elements arquitectònics i paisatgístics més antics que encara es conserven. Va ser adquirida posteriorment per un advocat alacantí, que va fer donació d'aquesta a la seua filla, casada amb Plácido Gras (familiar dels actuals propietaris), i que va aconseguir agrupar el conjunt de la propietat, mitjançant compres als xicotets propietaris del lloc, i va convertir la finca en un gran espai d'esbarjo, encara que mantenia també la seua utilització agrícola.  
La finca, confiscada durant els anys de la Guerra Civil, va anar canviant els seus usos al llarg de la Guerra. En començar la Guerra Civil, la finca posseïa abundant aigua, cultius i un cuidat jardí.  
El Poblet va ser inicialment Hospital de Sang per a ferits lleus, amb uns 24 llits, cobert per personal sanitari d'Elda i Petrer, fins que els seus ferits van ser traslladats a la intensa xarxa hospitalària creada entorn de Monòver, Elda i Sax; posteriorment, va passar a ser colònia infantil (ja ho era almenys en novembre de 1936). En aquell període inicial, els xiquets petrerins, acompanyats pels seus professors i pels monitors de l'organització Pioners, solien fer freqüents visites al lloc.  
Després, va ser ocupat per instal·lacions militars, una base de protecció de vol amb bones instal·lacions radiotelefòniques i amb militars qualificats. És en aquests mesos quan es construeix, amb notable rapidesa, la nau adjunta.  
La conjunció d'una infraestructura militar adequada i d'una construcció residencial envejable seria segurament la raó que es pensara en aquesta per a establir la seu de la Presidència del Govern de la República en una situació tan delicada com la que es vivia en febrer de 1939.  
  
El president del Govern de la II República va habitar el lloc durant uns dies i aquesta va ser la seua última residència a Espanya. En el lloc es van celebrar 2 consells de ministres d'importància cabdal (els últims celebrats pel Govern Republicà a Espanya), decisius pels fets polítics viscuts allí en relació amb el desenllaç de la Guerra Civil.  
  
Entre els esdeveniments que s'han desenvolupat en el paratge destaquen:  
a) Durant els primers anys de la Guerra Civil, la finca va ser colònia infantil per a xiquets refugiats, hospital militar i centre de control aeri, a la qual es van desplaçar, amb el president de la República, diversos ministres i militars de la més alta graduació.  
b) El lloc va servir com a residència del president del Govern entre, almenys, el 28 de febrer i el 6 de març de 1939. En aquells dies, el president del Govern republicà, el doctor Juan Negrín (Las Palmas de Gran Canaria, 3 de febrer de 1892 € París, 12.11.1956), havia abandonat Madrid en sentir-se insegur i controlat, i va decidir trobar un lloc més segur des d'on reorganitzar la infraestructura governamental o, en defecte d'això, preparar una possible retirada organitzada de les tropes. Exiliat ja a França, el president de la República, Manuel Azaña, i el de les Corts Espanyoles, Martínez Barrio, aquest lloc passa a ser la residència de la primera autoritat de facto de la II República Espanyola.  
  
c) A més de Negrín, el lloc rep la visita de la pràctica totalitat del Govern republicà, atés que allí es van celebrar els 2 últims consells de ministres, entre aquest el del 5 de març, quan el Govern decideix eixir d'Espanya a l'exili.  
d) Juntament amb aquests consells, en el lloc es van desenvolupar notícies d'importància fonamental per al desenllaç final de la contesa:  
1. La dimissió del president de la República, el 27 de febrer.  
2. El reconeixement, aquest mateix dia, del Govern de Franco per part de França i Gran Bretanya.  
3. La revolta de Cartagena i de la marxa del gruix de l'armada cap a aigües internacionals.  
4. La proclamació del Consell de Defensa.  
e) El lloc va ser visitat pels principals caps militars del bàndol republicà, entre ells el cap de l'exèrcit del centre, Segismundo Casado, cervell del posterior pronunciament antigovernamental, que el va visitar el 2 de març de 1939.  
f) En El Poblet va mantenir Negrín la seua conversa telefònica amb el coronel Casado després de la formació de la junta (el pronunciament o colp d'estat de l'autoproclamat Consell Nacional de Defensa a Madrid -5 de març de 1939- com a organisme que va assumir el paper de govern provisional d'allò que quedava de la República després del colp militar protagonitzat pel coronel Casado contra el Govern de Negrín, amb el propi Segismundo Casado i el líder anarquista Cipriano Mera com a representants militars, el líder socialista Julián Besteiro i el general José Miaja com a figures representatives).  
g) Davant el desenvolupament dels esdeveniments, el president doctor Negrín adoptarà en El Poblet la decisió que el Govern abandone Espanya.  
6.2. Parts integrants:  
1. La finca compta amb 3 edificis essencials:  
a) La casa principal és la més gran. És la que va ser habitada pel propietari del lloc i aquella en la qual va residir i va realitzar les seues reunions polítiques més destacades el president de la II República Juan Negrín.  
És de planta rectangular i coberta de teula a 4 aigües. Consta de planta semisoterrani i 2 plantes sobre rasant. S'accedeix a aquesta a través de 2 portes: una, en la façana E, que dona al jardí central en el qual existeix una xicoteta font, i una altra porta lateral, en la façana N, a la qual s'accedeix pujant una escalinata i travessant una terrassa.  
Les façanes tenen composició simètrica, amb buits de proporcions verticals, de major dimensió els de la planta primera que els de la planta baixa. Totes les finestres estan protegides amb reixeria.  
L'estil arquitectònic és clàssic, auster. Com a únics elements destacables en la decoració cal destacar les xicotetes impostes situades sobre cadascun dels buits de la planta superior, i les juntes horitzontals del parament de la façana que recorre perimetralment tota la planta baixa.  
  
b) Un pavelló també de planta rectangular, però més allargat que la casa principal, quasi confrontant al camí principal d'entrada en l'actualitat, en el qual existeixen diversos habitatges. En part va ser construït durant la contesa per a ser utilitzat com a hospital de sang (per a més o menys 25 ferits i el personal sanitari corresponent). Posteriorment va ser allotjament per a xiquets evacuats i finalment allotjament de les tropes al servei del president.  
L'edifici està format per un cos central i dos laterals, més xicotets però lleugerament més alts. Les finestres, també de proporcions verticals marquen un ritme uniforme als llargs de les dues façanes principals.  
  
c) Una tercera edificació, la més antiga del conjunt i també la més deteriorada, que degué ser utilitzada com a residència prèvia dels propietaris del lloc, coronada per unes inicials molt deteriorades. L'edificació està formada per cossos adossats de diferents altures al voltant d'un pati.  
  
2. En el jardí hi ha un conjunt d'elements, entre els quals cal citar:  
  
a) Una bassa situada en una esplanada central, que poguera subministrar l'aigua necessària per al reg.  
b) Una altra segona bassa, amb torrassa central i pontet d'accés, molt allunyada de l'anterior, pròxima a l'autovia.  
c) Un xicotet hivernacle.  
d) Una arbreda que arriba a una glorieta pròxima a la rambla pròxima, perceptible fàcilment des de l'aire, al costat del qual discorre una séquia en desús.  
e) Xicotets racons romàntics, amb bancs resguardats, en algun cas decorat amb un escut amb la paraula Gras (cognom dels propietaris).  
  
f) Un espai descobert que en uns altres temps va poder ser utilitzat com a pista de tennis.  
6.3. Determinació dels seus valors:  
La finca El Poblet té una singular rellevància històrica. La importància essencial del lloc consisteix en el seu protagonisme històric en els últims moments de la Guerra Civil. Pel que constitueix un lloc històric mereixedor de la major protecció.  
El Poblet de Petrer constitueix un dels més interessant llocs de la província d'Alacant relacionats amb la Guerra Civil. La finca El Poblet va ser l'última seu de la Presidència del Govern de la II República Espanyola. El 25 de febrer de 1939, el Govern de la II República Espanyola, presidit per Juan Negrín, va fixar la residència en aquesta finca rural, a la qual els historiadors van donar el nom militar de posició «Yuste».  
  
El Poblet és el lloc històric més característic del qual els historiadors han denominat Govern d'Elda, i s'entén com a tal el trasllat de la Presidència del Govern de la II República Espanyola, i d'algunes institucions de l'Estat.  
No es tracta de la capitalitat de l'Estat, a la manera en què provisionalment la van exercir Barcelona o València durant alguns mesos. Negrín en tornar a Espanya, després de la caiguda de Catalunya, va declarar Madrid com a seu oficial del Govern de la República. Ni les Corts Espanyoles es van reunir mai en el lloc, ni el president de la II República va tornar de França per a residir ací. No obstant això, Juan Negrín, el polític socialista que exercia la direcció del Govern en aquest moment sí que va voler establir en aquesta zona un centre de decisions eficaç, que li permetera recuperar el control del vast territori que encara estava en mans republicanes durant la Guerra Civil. El Poblet, com a residència de Negrín en aquells dies, va constituir el centre de decisions, el nus que centralitzava tota la xarxa republicana.  
L'elecció concreta del Poblet com a residència del president del Govern de la República es va basar en la disponibilitat d'infraestructures radiotelefòniques, l'existència d'un mínim d'instal·lacions tant per a la residència de Negrín com per a la de la seua seguretat al seu servei, així com l'abundància de residències secundàries als voltants, més o menys ben equipades, que podien posar-se al servei del personal traslladat.  
La decisió d'establir allí la residència presidencial no es pot considerar casual, perquè el lloc posseeix notables valors que van fer aconsellable la decisió:  
a) La seua situació en el principal eix de comunicacions, i el més segur en aquells moments, del territori que encara estava controlat pel Govern de la República, és a dir, la carretera Madrid-Alacant, que encara hui serveix de límit de la finca i a la qual llavors es tenia accés privilegiat. Així mateix, el lloc està a prop de l'encreuament de camins entre les principals capitals de les províncies de Múrcia, València, Alacant i Albacete. Tal vegada per això el lloc havia sigut requisat pocs dies abans de ser habilitat per Santiago Garcés, màxim responsable del SIM (Servei d'Intel·ligència Militar).  
b) La seua discreció paisatgística, amb una residència escassament visible en una frondosa arbreda. Així mateix, el seu allunyament relatiu de qualsevol nucli urbà, encara que amb suficient proximitat per a poder disposar de qualsevol servei. Pràcticament va passar inadvertit als consells municipals republicans de les poblacions veïnes, però que sí que rebia informació des de la Delegació de Telègrafs d'Elda o aliments des de Petrer. En el seu moment la premsa provincial va parlar d?«un lloc de la província fins ara desconegut», com citava la publicació Humanidad d'Alcoi, el 28 de febrer d'aquell any.  
c) La seua proximitat a la via del ferrocarril Madrid-Alacant, molt pròxima a la finca.  
d) La seua proximitat als principals ports republicans i a diversos aeròdroms accessibles en pocs minuts.  
En aquest lloc i en els seus edificis es van celebrar els 2 últims consells de ministres de la II República; es van rebre les notícies de la revolta de Segismundo Casado contra el Govern republicà; la fi de la Guerra i el reconeixement del Govern de Burgos per part de França i Gran Bretanya, la qual cosa va forçar l'exili del Govern per l'aeròdrom del Fondó de Monòver.  
  
7. Cronologia:  
Segles XIX-XXI  
  
  
ANNEX II  
Normativa de protecció del lloc històric  
  
Article 1. Objecte  
Aquesta resolució té per objecte declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de lloc històric la finca El Poblet, situada al terme municipal de Petrer (Alacant).  
  
Article 2. Règim del lloc històric  
La finca El Poblet és un bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric, i es regeix pel que es disposa en la secció segona del capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per als béns immobles d'interés cultural, atés que El Poblet està indissolublement associada al patrimoni històric de la Guerra Civil i a la seua memòria.  
  
Article 3. Usos permesos  
Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial dels béns i contribuïsquen a la consecució d'aquestes finalitats. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que es disposa per l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 4. Règim d'intervencions en el lloc històric  
En tant no s'aprove un pla especial de protecció o instrument urbanístic assimilable d'anàleg contingut, qualsevol actuació que es pretenga realitzar en l'àmbit delimitat del lloc històric, requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris d'aquesta resolució i en defecte d'això els enumerats en els articles 38 i 39 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, tot això sense perjudici de les autoritzacions que per l'aplicació d'altres normatives sectorials resulten procedents, excepte les que s'acredite que manifestament manquen de transcendència patrimonial.  
  
Article 5. Criteris d'intervenció  
Els jardins i immobles de la finca El Poblet hauran de ser conservats, i es preservaran i es restauraran els caràcters originaris d'aquests. A aquests efectes s'haurà de promoure el reconeixement in situ de la finca, jardins i edificacions per tal de descriure els seus components, els elements, les parts integrants, les pertinences i els accessoris als quals de manera indubtable s'associa la memòria.  
Els usos permesos seran els tendents a la recuperació i posada en ús i valor del patrimoni històric i militar de la Guerra Civil i de la memòria històrica que aquests immobles incorporen en grau significatiu, i s'admeten expressament com a compatible l'ús residencial que hi ha en data de hui.  
  
Article 6. Preservació de la silueta paisatgística i de la imatge arquitectònica  
Totes les actuacions que pogueren tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l'estima de l'escena o paisatge del lloc històric, com seria el cas de l'afecció dels espais lliures per a actuacions de reurbanització, enjardinament o arbratge, provisió de mobiliari urbà, assignació d'ús i ocupacions de les vies públiques, etc., o com poguera ser la implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc., o qualssevol altres de similar estil i conseqüències, hauran de sotmetre's a autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que resoldrà conformement a les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans al·ludits.  
  
Article 7. Elements impropis  
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior (excepte cartells informatius dels noms i funcions dels edificis), en qualsevol de les seues accepcions, que irrompa en el paisatge i silueta, excepte les d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat sol·liciten i obtinguen autorització expressa de la conselleria competent en matèria de cultura.  
  
Article 8. Actuacions il·legals  
La contravenció del que es preveu en aquesta normativa, determinarà la il·legalitat de l'actuació amb la consegüent restitució dels valors afectats, si escau, i la responsabilitat dels seus causants en els termes establits en l'article 37 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 9. Altres béns patrimonials  
No s'assenyalen ni es promouen en aquesta declaració béns de rellevància local, sense perjudici de la vigència de la que en l'àmbit urbanístic va promoure l'Ajuntament de Petrer (Alacant), així com del règim tutelar que es va articular pel mateix per a aquest enclavament patrimonial i entorn, que es podrà complementar en el catàleg una vegada es puga accedir a l'interior dels immobles, que es determinaran, es concretaran i es descriuran les preexistències o elements d'aquest al que ha d'associar-se de manera indubtable la memòria. I sense perjudici també que s'haurà d'incorporar a l'ordenació estructural del planejament la declaració de bé d'interés cultural quan es resolga la seua aprovació.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8492, del 22-02-2019 (2019/1741)

RESOLUCIÓN de 19 de febrero de 2019, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que por la que se incoa expediente para declarar de bien de interés cultural con la categoría de sitio histórico la finca El Poblet, en el término municipal de Petrer, y se somete el expediente incoado a trámite de información pública.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8492

Fecha DOGV
:   22-02-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/1741

CVE


Fecha del documento
:   19-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de febrero de 2019, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que por la que se incoa expediente para declarar de bien de interés cultural con la categoría de sitio histórico la finca El Poblet, en el término municipal de Petrer, y se somete el expediente incoado a trámite de información pública. [2019/1741]  
  
El inmueble y zonas ajardinadas que conforman la finca El Poblet sita en el término municipal de Petrer (Alicante) constituye un espacio relevante que utilizaron personajes importantes de nuestra historia durante el período de Guerra Civil (1936-1939).  
Vista la solicitud formulada por el Ayuntamiento de Petrer para que se declare bien de interés cultural el inmueble y zonas ajardinadas que conforman la finca El Poblet como sitio histórico y jardín histórico, propuesta que fue apoyada expresamente por las Cortes Valencianas, así como por la Diputación de Alicante, y por informe del Consell Valencià de Cultura.  
Considerando lo que disponen los artículos 27 y 28 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, esta Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, en lo que es materia de su competencia, ha resuelto:  
  
Primero  
Incoar expediente para declarar bien de interés cultural con la categoría de sitio histórico el inmueble y zonas ajardinadas que conforman la finca El Poblet, situada en el término municipal de Petrer (Alicante), encomendando su tramitación a la Dirección General de Cultura y Patrimonio de esta Conselleria.  
  
Segundo  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, determinar los valores del bien que justifican la declaración, delimitar y describir el mismo y sus partes integrantes para su más perfecta identificación y fijar las normas de protección del bien de conformidad con los anexos que se adjuntan a la presente resolución.  
  
Tercero  
En cumplimiento de lo preceptuado en el art. 27.3 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano notificar esta resolución a los interesados y al Ayuntamiento de Petrer, y hacerles saber que, de conformidad con lo que establecen los artículos 35 y 36 en relación con el 27.4 de la Ley, la realización de cualquier intervención en el sitio histórico deberá ser autorizada preceptivamente por la Dirección General de Cultura y Patrimonio con carácter previo a su realización y al otorgamiento de licencia municipal en su caso, cuando esta resulte preceptiva, así como cualquier cambio de uso en el inmueble al que se refiere la presente incoación.  
  
Cuarto  
La presente incoación, de acuerdo con lo establecido en el artículo 33 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, determina la suspensión del otorgamiento de licencias municipales de parcelación, urbanización, construcción, demolición, actividad y demás actos de edificación y uso del suelo que afecten al inmueble que conforma el sitio histórico, así como de dichas actuaciones cuando sean llevadas a cabo directamente por las entidades locales. Quedan, igualmente suspendidos los efectos de las ya otorgadas, suspensión cuyos efectos, de conformidad con la limitación temporal contenida en el inciso segundo del artículo 33 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, se resolverán tras la declaración.  
No obstante la Dirección General de Cultura y Patrimonio, podrá autorizar las actuaciones mencionadas cuando considere que, en aplicación de las normas de protección establecidas en la presente resolución, manifiestamente no perjudican los valores del bien que motivan la incoación, así como las obras que por causa de fuerza mayor o interés general hubieran de realizarse inaplazablemente, según lo que dispone el párrafo primero del mencionado artículo.  
  
Quinto  
Conforme a lo previsto en el artículo 83 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, y en el artículo 27.6 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, someter el expediente incoado a trámite de información pública, a fin de que cuantas personas tengan interés puedan examinar el expediente durante el plazo de un mes a partir de la publicación de la presente resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El expediente estará a disposición de los interesados en la Dirección General de Cultura y Patrimonio, av. de la Constitución núm. 284 de Valencia.  
  
Sexto  
Que en cumplimiento de lo dispuesto en el art. 27.3 de la Ley se notifique la presente resolución al Registro general de bienes de interés cultural dependiente de la Administración general del Estado para su anotación preventiva.  
  
Séptimo  
Que la presente resolución con sus anexos se publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 19 de febrero de 2019. El conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte: Vicent Marzà Ibáñez.  
  
  
ANEXO I  
Delimitación literal del sitio histórico que comprende el inmueble y las zonas ajardinadas de la finca El Poblet, en Petrer (Alicante), descripción de las partes integrantes o consustanciales del mismo y valores patrimoniales que justifican la declaración  
  
1. Denominación principal:  
Sitio histórico finca El Poblet  
  
2. Otra denominación:  
Posición Yuste  
  
3. Localización:  
Comunitat Valenciana  
Provincia: Alicante  
Comarca: El Vinalopó Mitjà  
Municipio: Petrer  
  
4. Delimitación literal del sitio histórico:  
4.1. Ubicación  
Las coordenadas UTM del lugar, medidas en el centro de la finca, se corresponden con las coordenadas X: 692204; Y: 4264081. Las coordenadas de la principal edificación son X: 692106; Y: 4263997.  
El bien de interés cultural se encuentra delimitado por las siguientes coordenadas:  
  
Datum: ETRS 89  
Huso: 30N  
Sentido horario  
Edificio principal:  
  
UTMe: 692106  
UTMn: 4263997  
Altura: 552 m.s.n.m.  
  
Puntos X Y  
Origen A1 692284 4264298  
2 692292 4264289  
3 692296 4264273  
4 692292 4264264  
5 692282 4264258  
6 692262 4264255  
7 692252 4264250  
8 692290 4264186  
9 692298 4264206  
10 692324 4264217  
11 692331 4264206  
12 692329 4264194  
13 692309 4264180  
14 692302 4264167  
15 692311 4264160  
16 692313 4264154  
17 692308 4264143  
18 692299 4264141  
19 692296 4264137  
20 692292 4263980  
21 692296 4263981  
22 692301 4263984  
23 692305 4263978  
24 692305 4263964  
25 692309 4263960  
26 692311 4263946  
27 692185 4263911  
28 692190 4263894  
29 692158 4263900  
30 692121 4263924  
31 692065 4263971  
32 692064 4263978  
33 692065 4264003  
34 692081 4264063  
35 692073 4264081  
36 692084 4264104  
37 692102 4264140  
38 692112 4264161  
39 692051 4264220  
40 692053 4264236  
41 692064 4264258  
42 692092 4264295  
43 692133 4264280  
44 692161 4264247  
45 692222 4264270  
46 692284 4264298  
  
4.2. Referencia catastral principal:  
Término municipal de Petrer (Alicante)  
Localización:  
Polígono 23  
Parcela 25  
03104A023000250000ZS  
PEDRERES BAIXES. PETRER  
Elementos construidos que componen el Sitio Histórico de la finca El Poblet.  
Edificación. Referencia catastral (según Sede Electrónica del Catastro)  
001 000800100XH96C0001RM. PD PEDRERES BAIXES 7 (A) Clase Urbano. Uso principal: Deportivo. Coordenadas 692220/4264204  
006 000800600XH96C0001EM. PD PEDRERES BAIXES 5 (A) Clase Urbano. Uso principal: Industrial. Coordenadas 692178/4263922  
007 000800700XH96C0001SM. PD PEDRERES BAIXES 5 Clase Urbano. Uso principal: Residencial. Coordenadas 692146/4263949  
008 000800800XH96C0001ZM. PD PEDRERES BAIXES 4 Clase Urbano. Uso principal: Residencial. Coordenadas 692124/4263953  
009 000800900XH96C0001UM. PD PEDRERES BAIXES 4 (A) Clase Urbano. Uso principal: Residencial. Coordenadas 692100/4263959  
010 000801000XH96C0001SM. PD PEDRERES BAIXES 6 Clase Urbano. Uso principal: Residencial. Coordenadas 692084/426398  
011 000801100XH96C0001ZM. PD PEDRERES BAIXES 7 Clase Urbano. Uso principal: Residencial. Coordenadas 692106/4263997  
  
5. Justificación de la delimitación del Sitio Histórico declarado bien de interés cultural  
Para la elaboración de este y de los siguientes apartados se ha utilizado, entre otros, el Plan General y el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Ayuntamiento de Petrer y el artículo publicado en la Revista del Vinalopó, núm. 12 (Año 2009) editada por el Centro de Estudios Locales del Vinalopó (CEL), titulado De Negrín a Franco. Los lugares de la memoria de la Guerra Civil: El caso de El Poblet de Petrer, de José Ramón Valero Escandell, pgs. 11-32.  
La finca El Poblet se encuentra situada en el término municipal de Petrer, a unos 2 km de distancia del núcleo urbano, en la partida denominada Pedreres Baixes 4, 5, 6 y 7, al NE del casco urbano de Petrer, próxima a los límites de demarcación de los términos municipales de Sax y Elda, con una apreciable y tupida superficie forestal, que integra inmuebles y jardines, en medio de un variado arbolado.  
La finca se encuentra recogida en el Plan General de Petrer y en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos en la Ficha Número P-32, cuya finalidad es la conservación integral de la casa y edificaciones, de los jardines y el parque de pinada. El entorno que rodea la finca está clasificado por el Plan General de Petrer como suelo no urbanizable común Tipo D (NUCD).  
La finca El Poblet reúne las condiciones exigidas para ser declarada bien de interés cultural con la categoría de sitio histórico, ya que se trata de un lugar vinculado a acontecimientos decisivos de la Guerra Civil que poseen un valor relevante para la memoria popular. En concreto ha sido sede del gobierno de la II República Española.  
  
6. Descripción del sitio histórico, de las partes integrantes o consustanciales y determinación de sus valores.  
6.1. Descripción del sitio histórico:  
El Poblet de Petrer, finca también conocida como Posición Yuste (aludiendo a la denominación militar que recibió), es un lugar emblemático entre los que se vinculan a la Guerra Civil. Cabe incluirlo entre aquellos que protagonizaron acontecimientos destacados de carácter político, siendo un lugar que vivió profundas transformaciones para adaptarse a los diversos usos a los que fue destinado en aquellos años.  
Según datos de Hipólito Navarro Villaplana, el origen de la primera casa edificada en el lugar dataría de principios del siglo XIX, y fue construida por Jaime Tortosa. El lugar estaba entonces enclavado en un punto fronterizo con el antiguo Reino de Castilla (Sax era considerado castellano hasta la delimitación administrativa provincial de Javier de Burgos en 1833), justo en el camino natural de salida de la Submeseta S hacia el Mediterráneo. Poco a poco se fueron construyendo en el enclave algunas casas más hasta constituir un pequeño núcleo, suficiente para alcanzar la denominación popular con la que aún hoy se le conoce: El Poblet.  
Con los años, el lugar pasó a ser mayoritariamente propiedad de Vicente Amat Furió, que inició la construcción de los elementos arquitectónicos y paisajísticos más antiguos que todavía se conservan. Fue adquirida posteriormente por un abogado alicantino, que hizo donación de la misma a su hija, casada con Plácido Gras (familiar de los actuales propietarios), y que consiguió agrupar el conjunto de la propiedad, mediante compras a los pequeños propietarios del lugar, y convirtió la finca en un gran espacio de recreo, aunque manteniendo también su utilización agrícola.  
La finca, incautada durante los años de la Guerra Civil, fue cambiando sus usos a lo largo de la Guerra. Al comenzar la Guerra Civil, la finca poseía abundante agua, cultivos y un cuidado jardín.  
El Poblet fue inicialmente Hospital de Sangre para heridos leves, con unas 24 camas, servido por personal sanitario de Elda y Petrer, hasta que sus heridos fueron trasladados a la intensa red hospitalaria creada en torno a Monóvar, Elda y Sax; posteriormente, pasó a ser Colonia infantil (ya lo era al menos en noviembre de 1936). En aquel periodo inicial, los niños petrerenses, acompañados por sus profesores y por los monitores de la organización Pioneros, solían hacer frecuentes visitas al lugar.  
Después, fue ocupado por instalaciones militares, una Base de Protección de Vuelo con buenas instalaciones radiotelefónicas y con militares cualificados. Es en esos meses cuando se construye, con notable rapidez, la nave adjunta.  
La conjunción de una infraestructura militar adecuada y de una construcción residencial envidiable sería seguramente la razón de que se pensase en ella para establecer la sede de la Presidencia del Gobierno de la República en una situación tan delicada como la que se vivía en febrero de 1939.  
El presidente del Gobierno de la II República habitó el lugar durante unos días y esta fue su última residencia en España. En el lugar se celebraron dos Consejos de Ministros de importancia capital (los últimos celebrados por el Gobierno Republicano en España) decisivos por los hechos políticos vividos allí en relación con el desenlace de la Guerra Civil.  
Entre los acontecimientos que se han desarrollado en el paraje destacan:  
a) Durante los primeros años de la Guerra Civil, la finca fue colonia infantil para niños refugiados, hospital militar y centro de control aéreo, a la que se desplazaron, con el presidente de la República, diversos ministros y militares de la más alta graduación.  
b) El lugar sirvió como residencia del presidente del Gobierno entre, al menos, el 28 de febrero y el 6 de marzo de 1939. En aquellos días, el presidente de Gobierno republicano Doctor Juan Negrín (Las Palmas de Gran Canaria, 3 de febrero de 1892 € París, 12.11.1956) había abandonado Madrid al sentirse inseguro y controlado, y decidió encontrar un lugar más seguro desde donde reorganizar la infraestructura gubernamental o, en su defecto, preparar una posible retirada organizada de las tropas. Exiliado ya en Francia el presidente de la República, Manuel Azaña, y el de las Cortes Españolas, Martínez Barrio, este lugar pasa a ser la residencia de la primera autoridad de facto de la II República Española.  
c) Además de Negrín, el lugar recibe la visita de la práctica totalidad del Gobierno Republicano, dado que allí se celebraron los dos últimos Consejos de Ministros, entre ellos el del 5 de marzo, cuando el Gobierno decide salir de España al exilio.  
d) Junto a estos consejos, en el lugar se desarrollaron noticias de importancia fundamental para el desenlace final de la contienda:  
1. La dimisión del presidente de la República, el 27 de febrero.  
2. El reconocimiento, ese mismo día, del Gobierno de Franco por parte de Francia y Gran Bretaña.  
3. La sublevación de Cartagena y de la marcha del grueso de la armada hacia aguas internacionales.  
4. La proclamación del Consejo de Defensa.  
e) El lugar fue visitado por los principales jefes militares del bando republicano, entre ellos el jefe del Ejército del Centro, Segismundo Casado, cerebro del posterior pronunciamiento antigubernamental, que lo visitó el 2 de marzo de 1939.  
f) En El Poblet sostuvo Negrín su conversación telefónica con el coronel Casado tras la formación de la Junta (el pronunciamiento o golpe de estado del autoproclamado Consejo Nacional de Defensa en Madrid -5 de marzo de 1939- como organismo que asumió el papel de gobierno provisional en lo que quedaba de la República tras el golpe militar protagonizado por el coronel Casado contra el Gobierno de Negrín, con el propio Segismundo Casado y el líder anarquista Cipriano Mera como representantes militares, el líder socialista Julián Besteiro y el general José Miaja como figuras representativas).  
g) Ante el desarrollo de los acontecimientos, el presidente Doctor Negrín adoptará en El Poblet la decisión de que el Gobierno abandone España.  
6.2. Partes integrantes:  
1. La finca cuenta con 3 edificios esenciales:  
a) La casa principal es la más grande. Es la que fue habitada por el propietario del lugar y aquella en la que residió y realizó sus reuniones políticas más destacadas el presidente de la II República Juan Negrín.  
  
Es de planta rectangular y cubierta de teja a 4 aguas. Consta de planta semisótano y 2 plantas sobre rasante. Se accede a ella a través de 2 puertas: una, en la fachada E, que da al jardín central en el que existe una pequeña fuente, y otra puerta lateral, en la fachada N, a la que se accede subiendo una escalinata y atravesando una terraza.  
Las fachadas tienen composición simétrica, con huecos de proporciones verticales, con mayor dimensión los de la planta primera que los de la planta baja. Todas las ventanas están protegidas con rejería.  
El estilo arquitectónico es clásico, austero. Como únicos elementos destacables en la decoración cabe destacar las pequeñas impostas situadas sobre cada uno de los huecos de la planta superior, y el llagueado horizontal del paramento de fachada que recorre perimetralmente toda la planta baja.  
b) Un pabellón también de planta rectangular, pero más alargado que la casa principal, casi colindante al camino principal de entrada en la actualidad, en el que existen varias viviendas. En parte fue construido durante la contienda para ser utilizado como Hospital de Sangre (para más o menos 25 heridos y el personal sanitario correspondiente). Posteriormente fue alojamiento para niños evacuados y finalmente alojamiento de las tropas al servicio del presidente.  
El edificio está formado por un cuerpo central y dos laterales, más pequeños pero ligeramente más altos. Las ventanas, también de proporciones verticales marcan un ritmo uniforme a los largo de las dos fachadas principales.  
c) Una tercera edificación, las más antigua del conjunto y también la más deteriorada, que debió ser utilizada como residencia previa de los propietarios del lugar, coronada por unas iniciales muy deterioradas. La edificación está formada por cuerpos adosados de diferentes alturas alrededor de un patio.  
2. En el jardín existen un conjunto de elementos, entre los que cabe citar:  
a) Una balsa situada en una explanada central, que pudiera suministrar el agua necesaria para el riego.  
b) Otra segunda balsa, con torreón central y puentecillo de acceso, muy alejada de la anterior, cercana a la autovía.  
c) Un pequeño invernadero.  
d) Una arboleda que llega a una glorieta cercana a la rambla próxima, perceptible fácilmente desde el aire, a cuyo lado discurre una acequia en desuso.  
e) Pequeños rincones románticos, con bancos resguardados, en algún caso decorado con un escudo con la palabra Gras (apellido de los propietarios).  
f) Un espacio descubierto que en otros tiempos pudo ser utilizado como pista de tenis.  
6.3. Determinación de sus valores:  
La finca El Poblet tiene una singular relevancia histórica. La importancia esencial del lugar estriba en su protagonismo histórico en los últimos momentos de la Guerra Civil. Por lo que constituye un sitio histórico merecedor de la mayor protección.  
El Poblet de Petrer constituye uno de los más interesante lugares de la provincia de Alicante relacionados con la Guerra Civil. La finca El Poblet, fue la última sede de la Presidencia del Gobierno de la II República Española. El 25 de febrero de 1939, el Gobierno de la II República Española, presidido por Juan Negrín, fijó su residencia en esta finca rural, a los que los historiadores le dieron el nombre militar de posición «Yuste».  
El Poblet es el sitio histórico más característico de lo que los historiadores han denominado Gobierno de Elda, entendiendo como tal el traslado de la Presidencia del Gobierno de la II República Española, y de algunas instituciones del Estado.  
No se trata de la capitalidad del Estado, a la manera en que provisionalmente la desempeñaron Barcelona o Valencia durante algunos meses. Negrín al regresar a España, tras la caída de Cataluña, declaró Madrid como sede oficial del Gobierno de la República. Ni las Cortes Españolas se reunieron en el lugar jamás, ni el presidente de la II República regresó de Francia para residir aquí. Sin embargo, Juan Negrín, el político socialista que desempeñaba la Jefatura del Gobierno en ese momento sí quiso establecer en esta zona un centro de decisiones eficaz, que le permitiera recuperar el control del vasto territorio que todavía estaba en manos republicanas durante la Guerra Civil. El Poblet, como residencia de Negrín en aquellos días, constituyó el centro de decisiones, el nudo que centralizaba toda la red republicana.  
La elección concreta de El Poblet como residencia del presidente del Gobierno de la República se basó en la disponibilidad de infraestructuras radiotelefónicas, la existencia de un mínimo de instalaciones tanto para la residencia de Negrín como para la de su seguridad a su servicio, así como la abundancia de residencias secundarias en los alrededores, más o menos bien equipadas, que podían ponerse al servicio del personal trasladado.  
La decisión de establecer allí la residencia presidencial no puede considerarse casual, pues el lugar posee notables valores que hicieron aconsejable la decisión:  
a) Su situación en el principal eje de comunicaciones, y el más seguro en aquellos momentos, del territorio que todavía estaba controlado por el Gobierno de la República, es decir, la carretera Madrid-Alicante, que aún hoy sirve de límite de la finca y a la que entonces se tenía acceso privilegiado. Asimismo, el lugar está cerca en del cruce de caminos entre las principales capitales de las provincias de Murcia, Valencia, Alicante y Albacete. Tal vez por ello el lugar había sido requisado pocos días antes de ser habilitado por Santiago Garcés, máximo responsable del SIM (Servicio de Inteligencia Militar).  
b) Su discreción paisajística, con una residencia escasamente visible en una frondosa arboleda. Asimismo su alejamiento relativo de cualquier núcleo urbano, aunque con suficiente proximidad para poder disponer de cualquier servicio. Prácticamente pasó inadvertido a los Consejos Municipales Republicanos de las poblaciones vecinas, pero que sí recibía información desde la Delegación de Telégrafos de Elda o alimentos desde Petrer. En su momento la prensa provincial habló de «un lugar de la provincia hasta ahora desconocido», como citaba la publicación Humanidad de Alcoy el 28 de febrero de aquel año.  
c) Su cercanía a la vía del ferrocarril Madrid-Alicante, muy próxima a la finca.  
d) Su cercanía a los principales puertos republicanos y a varios aeródromos accesibles en pocos minutos  
En este lugar y en sus edificios se celebraron los dos últimos Consejos de Ministros de la II República, se recibieron las noticias de la sublevación de Segismundo Casado contra el Gobierno Republicano, el fin de la guerra y el reconocimiento del Gobierno de Burgos por parte de Francia y Gran Bretaña, lo que forzó el exilio del Gobierno por el aeródromo del Fondó de Monóvar.  
  
7. Cronología:  
Siglos XIX-XXI  
  
  
ANEXO II  
Normativa de protección del sitio histórico  
  
Artículo 1. Objeto  
La presente resolución tiene por objeto declarar bien de interés cultural, con la categoría de sitio histórico la finca El Poblet, sito en el término municipal de Petrer (Alicante).  
  
Artículo 2. Régimen del sitio histórico  
La finca El Poblet es un bien de interés cultural con la categoría de sitio histórico, y se rige por lo dispuesto en la sección segunda del capítulo III del título II de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano para los bienes inmuebles de interés cultural en cuanto El Poblet está indisolublemente asociada al patrimonio histórico de la Guerra Civil y a su memoria.  
  
Artículo 3. Usos permitidos  
Los usos permitidos serán todos aquellos que sean compatibles con la puesta en valor y disfrute patrimonial de los bienes y contribuyan a la consecución de dichos fines. La autorización particularizada de uso se regirá por lo dispuesto por el artículo 18 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Artículo 4. Régimen de intervenciones en el sitio histórico  
En tanto no se apruebe un plan especial de protección o instrumento urbanístico asimilable de análogo contenido, cualquier actuación que pretenda realizarse en el ámbito delimitado del sitio histórico, requerirá la previa autorización de la conselleria competente en materia de cultura. Esta autorización se emitirá aplicando los criterios de esta resolución y en su defecto los enumerados en los artículos 38 y 39 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, todo ello sin perjuicio de las autorizaciones que por la aplicación de otras normativas sectoriales resulten procedentes, salvo las que se acredite que manifiestamente carezcan de trascendencia patrimonial.  
  
Artículo 5. Criterios de intervención  
Los jardines e inmuebles de la finca El Poblet deberán ser conservados, preservando y restaurando los caracteres originarios de los mismos. A tal efecto deberá promoverse el reconocimiento in situ de la finca, jardines y edificaciones al efecto de describir sus componentes, elementos, partes integrantes, pertenencias y accesorios a los que de modo indubitado se asocia la memoria.  
Los usos permitidos serán los tendentes a la recuperación y puesta en uso y valor del patrimonio histórico y militar de la Guerra Civil y de la Memoria Histórica que estos inmuebles incorporan en grado significativo, admitiéndose expresamente como compatible el uso residencial existente a fecha de hoy.  
  
Artículo 6. Preservación de la silueta paisajística y de la imagen arquitectónica  
Todas las actuaciones que pudiesen tener incidencia sobre la correcta percepción y la dignidad en el aprecio de la escena o paisaje del sitio histórico, como sería el caso de la afección de los espacios libres por actuaciones de reurbanización, ajardinamiento o arbolado, provisión de mobiliario urbano, asignación de uso y ocupaciones de las vías públicas, etc. o como podría ser la implantación de rótulos, marquesinas, toldos, instalaciones vistas, antenas, etc. o cualesquiera otros de similar corte y consecuencias, deberán someterse a autorización de la conselleria competente en materia de cultura, que resolverá con arreglo a las determinaciones de la ley y los criterios de percepción y dignidad antes aludidos.  
  
Artículo 7. Elementos impropios  
Queda proscrita la introducción de anuncios o publicidad exterior (excepto carteles informativos de los nombre y funciones de los edificios), en cualquiera de sus acepciones, que irrumpa en el paisaje y silueta, salvo las de actividades culturales o eventos festivos que, de manera ocasional, reversible y por tiempo limitado soliciten y obtengan autorización expresa de la conselleria competente en materia de cultura.  
  
Artículo 8. Actuaciones ilegales  
La contravención de lo previsto en la presente normativa, determinará la ilegalidad de la actuación con la consiguiente restitución de los valores afectados en su caso y la responsabilidad de sus causantes en los términos establecidos en el artículo 37 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Artículo 9. Otros bienes patrimoniales  
No se señalan ni se promueven en la presente declaración bienes de relevancia local, sin perjuicio de la vigencia de la que a nivel urbanístico promovió el Ayuntamiento de Petrer (Alicante), así como del régimen tutelar que se articuló por el mismo para este enclave patrimonial y entorno, que podrá complementarse en el Catálogo una vez pueda accederse al interior de los inmuebles, determinándose, concretándose y describiéndose las preexistencias o elementos del mismo a lo que debe asociarse de modo indubitado la memoria. Y sin perjuicio también de que deberá incorporarse a la Ordenación estructural del planeamiento la declaración de bien de interés cultural cuando se resuelva su aprobación.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML