Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4996, del 29-04-2005 (2005/3917)

RESOLUCIÓ de 23 de març de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4996

Data del DOGV
:   29-04-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/3917

CVE


Data del document
:   23-03-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Altea](javascript:void(0))
    * [Barxeta](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Callosa d'en Sarrià](javascript:void(0))
    * [Borriana](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de març de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X3917]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 101/03-AIA-Callosa d'En Sarrià i Altea, 120/00-AIA-Barxeta, 179/03-AIA-l'Alcora, 186/03-AIA-Burriana, 325/01-AIA- la Vall d'Uixó i 134/00-AIA-Buñol, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 23 de març de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 101/2003AIA
  
Promotor: Sr. Antonio Gregori Ripoll
  
Autoritat substantiva: ajuntaments de Callosa d'En Sarrià i Altea i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte projecte: Construcció de camí forestal
  
Localització: A la partida Estanset-Bèrnia als termes municipals de Callosa d'En Sarrià i Altea (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
D'acord amb la documentació projectada, l'objecte del projecte és la construcció d'un camí forestal que permeta l'accés a uns antics bancals de cultiu abandonat per a poder implantar una agricultura moderna i competitiva i reduir els costos de producció.
  
Característiques del camí:
  
- Longitud: 402 metres.
  
- Amplària: 3 metres.
  
- Pendent mitjà: 7%.
  
- Ferm: format per la compactació dels materials procedents de la mateixa obra.
  
- S'establiran passos d'aigua de pluja.
  
- No es generaran materials sobrants dels moviments de terres, es compensaran els desmunts amb els terraplens.
  
- Obres complementàries: murs de maçoneria, cunetes i passos d'aigua.
  
La descripció de les obres efectuada en la documentació és incompleta, ja que no s'hi han presentat perfils transversals del camí que reflectisquen les dimensions dels talussos que s'han de generar. No s'indica la superfície d'antics bancals de cultiu abandonat que pretén cultivar-se, ni se n'aporten plànols.
  
Tramitació administrativa
  
La Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria va remetre el corresponent estudi.
  
Es va efectuar consulta als següents organismes:
  
- Ajuntament de Callosa d'En Sarrià: els terrenys afectats pel camí estan qualificats en el planejament municipal com a sòl no urbanitzable de protecció de forest, són de titularitat municipal i estan afectats per la presència pròxima del Fort de Bèrnia, bé d'interés cultural.
  
- Ajuntament d'Altea: els terrenys afectats pel camí estan qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció, no es preveu realitzar-hi cap actuació en aquests terrenys que no siga la de protegir-los.
  
- La Direcció Territorial d'aquesta Conselleria a Alacant: informes desfavorables dels serveis tècnics de la Direcció Territorial, demarcació forestal, espais naturals i protecció d'espècies.
  
Es va sol·licitar al promotor ampliació de la documentació presentada amb data de 21 de maig de 2003, sense que aquesta s'haja presentat fins a la data.
  
S'ha procedit a realitzar el tràmit d'informació pública (DOGV núm. 4536, de 3 de juliol de 2003), sense que s'hagen produït al·legacions com certifica el cap de Negociat d'Informació i Registre d'aquesta Conselleria, amb l'excepció dels informes de l'Ajuntament de Callosa d'En Sarrià que es van presentar per fer constància que havia de considerar-se una al·legació.
  
Afeccions legals
  
L'actuació plantejada es troba dins de l'àmbit del lloc d'interés comunitari (LIC) serres de Bèrnia i el Ferrer designat pel Govern Valencià per a formar part de la xarxa d'espais naturals xarxa Natura 2000.
  
Els terrenys del camí es troben dins de la delimitació de l'entorn del bé d'interés cultural declarat, Fort de Bèrnia, d'acord amb la informació proporcionada per l'Ajuntament de Callosa d'En Sarrià.
  
D'acord amb els informes dels ajuntaments de Callosa d'En Sarrià i Altea, les zones afectades estan qualificades en els planejaments urbanístics, respectivament, com a sòl no urbanitzable de protecció de forest i, en el segon cas, com a sòl no urbanitzable de protecció en què no està prevista cap actuació que no siga el manteniment de la protecció.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte
  
La zona d'actuació se situa, aproximadament, més amunt de mitja vessant de la solana de la serra de Bèrnia, al peu d'espadats rocosos de gran envergadura. El pendent és acusat i el sòl escàs i pedregós; s'observa en alguns punts grans blocs despresos dels espadats i colonitzats en part per heura (Hedera helix).
  
La zona del camí està ocupada per matolls densos d'aproximadament 1 metre d'alçària tipus argelagar-romerar (Ulex parviflorus - Rosmarinus officinalis) amb estepa negra (Cistus monspeliensis), que alternen amb llentisclars-coscollars (Pistacia lentiscus ?Quercus coccifera), amb margalló (Chamaerops humilis) i arraià (Osyris quadripartita). Hi ha taques abundants de pi blanc (Pinus halepensis) i puntualment de carrasques (Quercus rotundifolia).
  
El camí acaba en unes ruïnes d'una construcció de pedra de xicotetes dimensions i en una zona afeixada amb cultius abandonats (principalment ametllers), que ha sigut envaïda en part pels matolls descrits i també per pastius vivaços d'Hyparrhenia hirta (albellatge) amb abundància d'espècies pertanyents a etapes més avançades de la successió vegetal (romer, argelaga, càdec, llentiscle, etc.).
  
El valor ambiental de la zona s'estima mitjà alt.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
En la documentació presentada no es detalla ni delimita la superfície que pretén posar-se en cultiu ni es valora ambientalment la recuperació dels bancals abandonats amb caràcter forestal, com estableix la vigent legislació en matèria d'impacte ambiental (article 162, apartat f del Reglament forestal autonòmic, Decret 98/1995, de 16 de maig).
  
La zona en què s'enquadra el projecte té caràcter forestal, en la qual estimem que els usos han de ser principalment forestals, i que són compatibles amb el manteniment dels cultius actualment en producció.
  
Els camps de cultiu que pretenen recuperar-se estan abandonats, presenten una superfície reduïda, baixa accessibilitat, i han adquirit caràcter forestal en major o menor mesura. S'estima en conseqüència que no han de recuperar el caràcter agrícola. No s'estima rendible econòmicament, com es reflecteix en els informes de la Direcció Territorial de la Conselleria, el cultiu dels referits bancals abandonats, segons la consideració de les característiques de la zona.
  
L'objecte del camí, la recuperació d'antics camps de cultiu, no es troba justificat i, per tant, tampoc el camí.
  
A més, es considera que la construcció del camí ocasionaria un impacte ambiental, encara que localitzat, significatiu sobre el paisatge i la vegetació. D'acord amb la traça projectada el camí afectaria algun dels blocs de menor grandària caigut dels espadats.
  
Les actuacions projectades en una zona amb pendent acusada afavoriria l'aparició de fenòmens erosius.
  
En conseqüència, no s'estima ambientalment acceptable el projecte plantejat.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Per no estimar-se acceptable l'actuació des d'un punt de vista ambiental, no s'analitza aquest punt.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 1.i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar no acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de construcció de camí forestal en la partida Estanset-Bèrnia als termes municipals de Callosa d'En Sarrià i Altea (Alacant) i el promotor dels quals és el Sr. Antonio Gregori Ripoll.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 120/00-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Barxeta
  
Promotor: Ajuntament de Barxeta
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Terme municipal de Barxeta (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Barxeta es troba situat a la comarca de la Costera, entre els termes municipals de Rafelguaraf, Manuel, Simat de la Valldigna, Quatretonda, Benigánim, Genovés, Xàtiva i Lloc Nou d'en Fenollet. El poble està travessat d'est a oest per la carretera CV-600 i el ramal CV-573; aquestes dues són les principals vies de comunicació.
  
Entre els elements de major interés existents al terme municipal es troben els llits naturals. Hi destaca el riu Barxeta com a llit principal que travessa el terme municipal d'est a oest; mentre que la resta dels llits constitueixen una extensa xarxa de barrancs que solquen el terme municipal. Tots són tributaris del riu Barxeta, com el barranc del Soldat, el barranc dels Sensals, el barranc Casa Serra, el barranc de l'Ametller, el barranc de la Corza, el barranc Perot, el barranc de Cebeda, el barranc del Portitxol, el barranc de Benavent, el barranc del Raboser, el barranc del Molinet, el barranc de Cabot, el barranc Llotja Redona i el barranc del Llop. Altres elements d'interés existents en el terme municipal són els camins ramaders denominats sendera de Múrcia (ample 20,89 m) i l'assagador del camí Vell de Benigànim (ample 10 m); del patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic destaquen els jaciments Casa Perot i els Terrers, i les masses forestals esteses pels relleus muntanyosos situats al nord i al sud del terme municipal i a les zones situades a la zona central del terme, intercalades amb àrees d'ús agrícola.
  
L'expansió del sòl residencial proposada es desenvoluparà en l'entorn del nucli urbà, sobre terrenys d'ús agrícola i en la urbanització denominada la Solana; l'ús principal d'aquest és el de segona residència. Respecte al sòl industrial, es preveu el desenvolupament d'aquest al costat del sòl urbà i urbanitzable residencial a l'oest del nucli urbà, sobre sòl d'ús agrícola.
  
Es proposa el següent model territorial:
  
Sòl urbà 251.519,41 m²
  
Sòl urbanitzable detallat:
  
Residencial 267.636,33 m²
  
Industrial 126.036,69 m²
  
Sòl no urbanitzable:
  
Comú 19.994.793,60 m²
  
D'especial protecció paisatgística 7.018.074,00 m²
  
D'especial protecció de llits 570.288,00 m²
  
De protecció de carreteres 213.728,00 m²
  
D'extracció d'àrids 141.774,00 m²
  
El proveïment urbà residencial i industrial s'efectua a partir d'un pou situat en el polígon 9, partida Lloma Requena. Les aigües residuals urbanes es depuren en l'EDAR existent en el municipi; aquesta s'ha d'ampliar, ja que el desenvolupament previst sobrepassarà la capacitat de tractament actual. Els residus sòlids urbans són gestionats per Girsa i traslladats a l'abocador de Guadassuar.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 24 de març de 2000, l'Ajuntament de Barxeta va remetre a aquesta Conselleria, a través de l'oficina Prop de Xàtiva, el concert previ del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Barxeta i al·legacions a aquest, amb la sol·licitud de l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
En data 5 d'abril de 2000, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre a l'Ajuntament de Barxeta un escrit de sol·licitud de documentació. En aquest s'indicava que per a procedir a la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental era necessari la remissió de l'estudi d'impacte ambiental, la documentació urbanística completa i el certificat d'aprovació provisional.
  
En data 5 de setembre de 2000, té entrada en aquesta Conselleria un escrit remés per l'Ajuntament de Barxeta on s'indica que en la sessió del 19.06.00, l'Ajuntament va acordar sotmetre a informació pública el PGOU i l'estudi d'impacte ambiental.
  
En data 27 de novembre de 2000, la Secció de Planejament de l'antiga Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a aquesta Conselleria un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, projecte de PGOU i expedient administratiu, i va sol·licitar la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
El Pla general d'ordenació urbana i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic per mitjà d'anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3502, de data 27 de juliol de 2000, i en el periòdic Levante EMV, de data 7 de juliol de 2000. Es van presentar tretze al·legacions al respecte, segons consta en el certificat emés per la secretària-interventora accidental de l'Ajuntament de Barxeta.
  
De les al·legacions presentades, les úniques que són de caràcter ambiental sol·liciten el següent:
  
La protecció de parcel·les de caràcter agrícola per mitjà de la classificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola, i no com a sòl no urbanitzable comú. Les esmentades al·legacions han sigut desestimades per l'Ajuntament en considerar que l'aplicació de la Llei 4/92 i 2/97 és prou protecció per al manteniment dels fruiters existents.
  
La desprotecció d'una parcel·la de sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística amb fins d'establir una reserva de minera d'argiles. L'esmentada al·legació ha sigut desestimada per l'Ajuntament en considerar la incompatibilitat de l'ús sol·licitat amb la massa forestal existent en la zona. D'altra banda, l'al·legació es va presentar fora del termini establert a l'efecte.
  
Respecte a les al·legacions presentades cal assenyalar que efectivament hauria d'establir-se una diferenciació entre els terrenys d'ús agrícola; destaquen aquells que siguen mereixedors d'especial protecció en base a aspectes agrològics i ambientals principalment. Aquesta valoració no s'ha efectuat en l'estudi d'impacte ambiental, en aquest document és on s'ha de determinar en base a una descripció adequada del medi, anàlisi i valoració els usos assumibles pel medi i la classificació més adequada. En aquest sentit es considera que l'estudi ha de ser completat. Respecte a la sol·licitud de desprotecció d'una parcel·la de sòl classificat com sòl no urbanitzable de protecció paisatgística per tal d'establir una reserva de minera d'argiles, cap indicar que en base a allò que s'ha indicat per l'ajuntament i als informes emesos per tècnics d'aquesta Conselleria s'ha de mantenir la corresponent protecció.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
En data 17 de gener de 2001, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre a l'Ajuntament de Barxeta un escrit de sol·licitud de documentació, perquè els documents de plànols eren incomplets.
  
D'acord al procediment previst en la legislació d'impacte ambiental, en data 19 de febrer de 2001, es va efectuar consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, el qual va ser contestat en data 3 de desembre de 2001.
  
En data 19 de novembre de 2001, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre a l'Ajuntament de Barxeta un escrit que tornava a demanar la sol·licitud de documentació efectuada el 17 de gener de 2001.
  
En data 13 de desembre de 2001, té entrada en aquesta Conselleria la documentació gràfica sol·licitada a l'Ajuntament de Barxeta.
  
En data 24 d'abril de 2002, la Secció de Planejament de l'antiga Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a aquesta Conselleria un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte de PGOU i l'expedient administratiu, on se sol·licitava la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
En data 10 de maig de 2002, es va remetre a l'Ajuntament una sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental remés, amb l'objecte d'esmenar una relació de deficiències detectades.
  
En data 26 de maig de 2003, la Secció de planejament de l'antiga Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a aquesta Conselleria un annex a l'estudi d'impacte ambiental i un nou document del projecte de PGOU, on se sol·licitava la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
Revisada l'última documentació tramitada es va observar que el Pla d'ordenació denominat POE-01 Classificació i usos resultava de molt difícil lectura a causa de la impressió errònia d'aquest. Es va comunicar a l'Ajuntament telefònicament de l'error gràfic detectat, i es va remetre en data 7 de novembre de 2003 un nou exemplar de l'esmentat pla a aquesta Conselleria.
  
Informes sectorials
  
Informes dels Serveis Territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
La Unitat d'Espais Naturals i Camins Ramaders i la Secció Forestal dels Serveis Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge han emés els següents informes:
  
- Unitat de Camins Ramaders:
  
A la memòria, apartat 2.4 Servituds de protecció (erròniament, perquè no són servituds sinó béns de domini públic), es mencionen els camins ramaders, però no s'indiquen ni els noms ni les amplàries de classificació:
  
1. Sendera de Múrcia (amplària 20,89 m, longitud 4.500 m)
  
2. Assagador del camí Vell de Benigànim (amplària 10,00 m, longitud 300 m)
  
En els plànols apareixen grafiades, però tampoc hi apareixen els noms ni les amplàries.
  
Es proposa la inclusió en els indicats documents de les dades relatives als camins ramaders classificats.
  
- Secció Forestal:
  
Al terme municipal de Barxeta, objecte del PGOU, no hi ha forests catalogades d'utilitat pública o consorciades.
  
El terreny forestal existent en el terme municipal ha patit una sèrie d'incendis en els últims anys. Els incendis que han afectat grans extensions són els següents:
  
1. En data 7/8/1978 es van cremar 300 hectàrees en la partida els Llosars, a la part nord-oest del terme.
  
2. En data 31/7/1979 es van cremar unes 20 hectàrees al nord-oest del pla de Llauris.
  
3. En data 16/8/1981 es va cremar pràcticament la totalitat de la serra de Requena a l'extrem sud del terme.
  
4. En data 3/9/2000 es van cremar 45 hectàrees en l'extrem nord-est del terme, entre la Barsella i el barranc del Llop.
  
En conseqüència la Secció Forestal considera que la classificació proposada en el PGOU, com també les mesures protectores i correctores sobre terreny forestal, no comporten cap inconvenient.
  
Unitat d'Espais Naturals:
  
De l'informe emés per la Unitat d'Espais Naturals del Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge s'extrauen les següents conclusions:
  
- El terme municipal de Barxeta no afecta cap espai natural protegit, ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
- Hi ha afeccions importants per l'extracció de minerals a cel obert, transformació de terrenys forestals i de secà a cultiu de cítrics. La disponibilitat d'aigua juntament amb la climatologia local afavoreixen aquest últim aprofitament, sense oblidar que la protecció de capçaleres de conca i la regeneració de la forest natural són la millor garantia de protecció d'aquests recursos (conservació d'aqüífers i regulació de microclimes).
  
- El SNUPP (protecció paisatgística) que apareix en el plànol TM-01 ha d'estendre's cap al nord de forma que incloga les capçaleres dels barrancs que conflueixen cap al sud.
  
- Els SNUPP que apareixen en els plànols TM-02, 05 i 06 al sud de la VP-1036 només inclouen un xicotet turó al nord del barranc de l'Ametller i haurien d'incloure diverses masses de pinar existents.
  
- Les zones de pedrera on, com a resultat de les extraccions s'han format làmines d'aigua permanents de considerable extensió, són susceptibles d'un projecte de restauració que afavorisca el valor ecològic (resulten un hàbitat idoni per a moltes espècies de la nostra fauna silvestre), paisatgístic i, potser, recreatiu, una vegada convenientment adequades.
  
- També haurien d'incloure's en la categoria de SNUP diverses masses forestals en les partides del Tossal, les situades a l'oest del barranc de Sensals, les de la partida Sensals (al camí de la Font de la Parra), les de la partida Tossal Pomares, i les de les partides l'Ametller i la Ferrera.
  
- Al TM-06 apareix grafiat com d'extracció d'àrids un turó situat entre barrancs que hauria de destinar-se a protecció (passar a SNUP) i buscar-se com a alternativa al recurs mineral altres àrees ja degradades per explotació sense restauració posterior i preveure així una adequada fase d'abandó.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat ha de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest pot produir i que s'indiquen a continuació:
  
- Domini públic hidràulic: El principal llit que solca el terme municipal de Barxeta d'est a oest és el riu Barxeta. De la xarxa de barrancs tributaris del riu Barxeta són destacables el barranc del Soldat, el barranc dels Sensals, el barranc Casa Serra, el barranc de l'Ametller, el barranc de la Corza, el barranc Perot, el barranc de Cebeda, el barranc del Portitxol, el barranc de Benavent, el barranc del Raboser, el barranc del Molinet, el barranc de Cabot, el barranc Llotja Redona i el barranc del Llop. És d'aplicació el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
- Camins ramaders: És d'aplicació la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Al terme municipal de Barxeta es troben classificats dos camins ramaders denominats sendera de Múrcia amb una amplària legal de 20,89 metres i assagador del camí vell de Benigànim amb una amplària legal de 10,00 metres.
  
- Patrimoni cultural: L'inventari de jaciments de la Conselleria de Cultura inclou 2 jaciments de diferent cronologia, ambdós recollits en el Pla general; i és aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
- Els abocaments d'aigües pluvials i residuals, han d'ajustar-se a les disposicions de la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Revisada la documentació tramitada, els informes sectorials i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar que el Pla general del municipi de Barxeta, amb les modificacions efectuades, proposa un model territorial adequat ambientalment, amb limitacions puntuals, que respecta i protegeix les àrees que presenten valors naturals. No obstant això, s'han de mencionar alguns aspectes del model que puntualment mereixen ser corregits o complementats, en el sentit que a continuació s'indica:
  
- El terme municipal de Barxeta es troba enclavat entre relleus muntanyosos amb clares vocacions forestals que limiten el nord i sud del terme. A la zona central s'han desenvolupat les àrees urbanes i les activitats agrícoles. És destacable la presència característica de masses forestals relictes entre àrees dedicades al cultiu. En els últims anys les transformacions agrícoles que han tingut lloc a Barxeta han generat una reducció considerable i aïllament de les esmentades masses forestals, i han donat lloc a un paisatge característic que el fa mereixedor de ser conservat amb un control estricte de les possibles transformacions futures. En aquest sentit, es considera necessària la preservació de les àrees forestals existents entre cultius, les quals han de ser avaluades cas a cas si es pretén la transformació d'aquestes, les esmentades àrees s'han de considerar com a sòl no urbanitzable comú amb restriccions. Aquests aspectes no s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental ni en les normes urbanístiques, i s'han tractat de la mateixa manera sòls transformats i degradats, sòls agrícoles i masses forestals intercalades entre els anteriors.
  
- Respecte a la classificació del sòl proposada al nord-oest del terme municipal i nord de la carretera CV-573, cal assenyalar que la zona que presenta característiques forestals constituïda per capçaleres de barrancs ha de ser protegida com s'ha indicat en tot moment per part d'aquest Servei en la sol·licitud d'ampliació i en les reunions mantingudes.
  
- Respecte al sòl d'ús agrícola, en la memòria justificativa del PGOU es proposa com a objectiu d'aquest la protecció especial de les zones amb potencialitat agrícola. Al contrari aquesta protecció no s'expressa tàcitament en el document de planejament; en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental s'argumenta que amb la desprotecció del sòl agrícola es pretén donar una major elasticitat a la capacitat d'usos del sòl no urbanitzable en base a la Llei 2/97, sobre sòl no urbanitzable, com també, l'homogeneïtzació del sòl no urbanitzable per a evitar problemes de tal manera que un propietari no tinga sòl classificat com a comú i sòl protegit. Analitzats els esmentats arguments, en cap concepte es consideren de caràcter ambiental, no es considera justificada la desprotecció de tot el sòl agrícola vigent en l'actual planejament. A més, observada la documentació gràfica de l'estudi d'impacte ambiental, s'aprecia la carència d'un pla on es representen les unitats ambientals del terme de Barxeta. No obstant això, observats els plànols de l'estudi d'impacte ambiental, com la litologia, el usos globals del sòl i vegetació i el grau de cobertura, es pot concloure d'aquests que hi ha unitats ambientals amb diferències rellevants en àmbits que s'han considerat homogenis. Es considera que l'homogeneïtat del territori, com s'ha considerat en l'estudi d'impacte ambiental, no existeix i que s'ha buscat una forma simple, laxa i inadmissible de resoldre un problema ambiental. Així mateix, consultada la informació disponible en la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge s'observa una clara diferència de sòls amb capacitat d'ús agrològica elevada i sòls amb capacitat d'ús agrològica moderada, informació no considerada en l'estudi. Per tot això, es considera que hi ha una clara diferència agrològica entre els distints sòls agrícoles existents en el terme municipal on resulta recomanable establir una clara distinció del sòl que es vol destinar a usos propis d'un sòl no urbanitzable comú i el sòl que ha de ser especialment protegit per les característiques agrícoles d'aquest.
  
- Dins del sòl no urbanitzable comú, el qual es considera ambientalment defectuós en la delimitació d'aquest, a causa de l'afecció sobre unitats ambientals diferents, hauria de dividir-se en subzones de manera que, dins d'aquesta classificació del sòl siga possible establir diferents usos per a cadascuna de les subzones.
  
- La delimitació del sòl no urbanitzable de protecció paisatgística proposada inicialment en el PGOU ha sigut modificada per l'Ajuntament atenent a les consideracions efectuades per aquesta Conselleria en l'ampliació sol·licitada en el seu moment. No obstant això, malgrat que les esmentades consideracions no han sigut plenament satisfetes es considera oportú que els terrenys forestals inclosos en el sòl no urbanitzable comú tinguen restriccions a determinats usos conforme al que indica l'epígraf anterior.
  
- Al terme municipal hi ha explotacions mineres a cel obert, les quals han sigut representades gràficament en els plànols d'ordenació amb l'augment de les superfícies autoritzades a manera de reserves de sòl per a possibles ampliacions. No obstant això, en el document de l'estudi d'impacte ambiental s'han considerat com a accions susceptibles de produir impacte ambiental en el sòl no urbanitzable d'especial protecció, entre altres, activitats extractives, transformació de cultius i explotacions agropecuàries. Ha de quedar terminantment prohibit qualsevol ús dels mencionats en el sòl no urbanitzable d'especial protecció al no considerar-se justificats aquests i els impactes ambientals dels quals poden ser severs o crítics.
  
- Respecte als camins ramaders es va sol·licitar expressament en l'ampliació de documentació requerida a l'ajuntament en data 10 de maig de 2002, les quals havien de ser les correccions sobre aquestes. Presentada l'esmentada documentació no s'ha efectuat cap correcció al respecte.
  
- Els llits dels barrancs més destacables que solquen el terme municipal de Barxeta han sigut grafiats al pla d'ordenació de classificació i usos com a sòl no urbanitzable de protecció de llits, conforme a la sol·licitud d'ampliació requerida a l'Ajuntament per aquest servei. D'altra banda, es va sol·licitar que s'estudiara l'existència o no de risc d'inundació sobre els sòls urbanitzables proposats a la vora del llit del riu Barxeta, estudi que no s'ha efectuat fins a la data.
  
- Respecte al patrimoni històric, artístic i arqueològic, en l'estudi d'impacte ambiental no s'indica res al respecte. No obstant això, en les normes urbanístiques s'estableix un article sobre usos i obres al sòl no urbanitzable de protecció arqueològica. Això no obstant, a partir de la sol·licitud d'ampliació emesa per aquesta Conselleria, l'Ajuntament ha incorporat al Pla d'ordenació POE-01 els jaciments arqueològics inventariats per la Conselleria de Cultura, i els és aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. Respecte als usos previstos en l'article 238 del document modificat de les normes urbanístiques, es considera que els esmentats usos hauran de tenir l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, aspecte aquest no complit en l'ampliació sol·licitada. No s'analitza si hi ha o no altres tipus de jaciments de caràcter etnològic o paleontològic. Es considera superficial la informació aportada i la posterior anàlisi d'aquesta, com també la valoració efectuada respecte d'això.
  
- Respecte al tractament i gestió de residus, en l'ampliació de documentació, s'ha adjuntat per part de l'Ajuntament un certificat emés per l'empresa GIRSA en qualitat de concessionària del Servei de Recollida dels Residus Sòlids Urbans de la població de Barxeta. En l'esmentat document l'empresa certifica que els residus de Barxeta es destinen actualment a la planta de tractaments de residus de Guadassuar i que la quantitat de residus que es preveu es generen després de l'increment de sòl residencial i industrial podrà ser gestionat i tractat degudament per l'empresa GIRSA en la planta de residus de Guadassuar.
  
- Respecte al subministrament d'aigua, la secretària-interventora interina de l'Ajuntament de Barxeta va emetre un certificat indicant que el municipi disposa d'un dipòsit i un pou conegut com Ramonet l'Esquilador, situat al polígon 9, partida Lloma Requena, per tal que s'assegure el proveïment de les àrees residencial i industrial previstes en el planejament.
  
- Respecte al tractament de les aigües residuals, es va sol·licitar a l'Ajuntament que es justificara la capacitat de depuració de l'EDAR existent. En aquest sentit, es va presentar un informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües on es considerava viable el tractament de les aigües residuals generades pels desenvolupaments als quals porte el pla general, amb el compliment dels condicionants establerts per l'entitat.
  
- La identificació i valoració d'impactes com també les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es consideren deficients i superficials, no obstant això amb la informació disponible en aquesta Direcció General i les visites de camp efectuades per tècnics del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'ha procedit a l'avaluació del projecte de PGOU de Barxeta.
  
- L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental, que ha de ser controlat per l'Ajuntament. No obstant això, l'esmentat programa estableix una sèrie de controls, però es desconeixen els indicadors ambientals, valors llindars, freqüència del control ambiental i mesures que s'han d'adoptar en el cas que calga.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat per mitjà del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte mediambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Barxeta (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i sempre que es realitzen les mesures correctores contingudes en aquest i en el programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establerts en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1. La classificació del sòl no urbanitzable prevista en el planejament es considera acceptable des del punt de vista ambiental, a excepció del sòl no urbanitzable comú o agrícola, del qual han de ser replantejats els límits i els usos d'aquests. En aquest sentit s'ha de proposar en el pla general un sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i un sòl no urbanitzable comú degudament justificats. Dins del sòl no urbanitzable comú han d'identificar-se diferents àmbits territorials, com les masses forestals existents entre sòls agrícoles, on s'han de restringir determinats usos previstos en la Llei 4/92 i la seua modificació Llei 2/97. La nova classificació proposada i les restriccions que s'incorporen s'han de regular per mitjà de la corresponent normativa la qual s'ha d'incloure en les normes urbanístiques. Aquestes modificacions han d'obtenir la corresponent resolució complementària que emetrà el director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, en un termini màxim de sis mesos des de l'aprovació definitiva del pla general. Mentre no s'hagen efectuat les modificacions mencionades i s'haja emés la resolució favorable anterior, les autoritzacions dels usos previstos sobre el sòl no urbanitzable comú s'han de quedar en suspens.
  
2. Les àrees que configuren les capçaleres de barrancs i presenten característiques forestals situades al nord-oest del terme municipal i nord de la carretera CV-573 han de qualificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística.
  
3. En el sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística no poden ser admissibles els usos d'activitats extractives, noves transformacions de cultius i noves explotacions agropecuàries.
  
4. S'ha d'estudiar l'existència o no de risc d'inundació sobre els sòls urbanitzables proposats al costat del llit del riu Barxeta, i obtenir informe favorable del Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
  
5. Els camins ramaders, béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, han de quedar lliures en tota la amplària d'aquests, d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal del bestiar; han de ser respectats en tot el traçat i amplària d'aquests, d'acord amb el que disposa la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Així mateix, s'han d'efectuar les correccions sol·licitades en l'ampliació de documentació requerida a l'Ajuntament en data 10 de maig de 2002 amb anterioritat a l'aprovació definitiva del pla general.
  
6. S'ha de garantir l'adequada gestió dels distints tipus de residus, en especial pel que fa a les empreses productores de residus tòxics i perillosos.
  
En aquest sentit l'Ajuntament, en previsió de la instal·lació d'indústries productores, en el procés de producció de residus tòxics i perillosos d'aquestes, i atés que els residus d'aquest caràcter han de ser evacuats i tractats per una empresa gestora especialitzada, ha de requerir per a la concessió de la llicència d'activitat de les esmentades empreses, depenent de la massa anual generada, l'autorització de productor de residus tòxics i perillosos o la inscripció en el Registre de xicotets productors de residus tòxics i perillosos.
  
7. Respecte a la capacitat de depuració i normativa per a la correcta gestió de les aigües residuals generades en el terme municipal, s'han de tenir en compte els següents punts:
  
7.1. El desenvolupament del sòl urbanitzable residencial i industrial ha de quedar supeditat al compliment dels condicionants establerts per l'entitat de sanejament d'aigües.
  
7.2. En qualsevol cas, l'ordenança d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que és d'aplicació en tot l'àmbit del terme municipal, s'ha d'ajustar a les previsions del model elaborat a l'efecte conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
7.3. Les activitats que superen els límits d'abocament establerts en les ordenances, obliguen cadascuna d'aquestes a l'establiment dels tractaments previs necessaris per a l'admissió de les aigües residuals generades a la xarxa de clavegueram. En qualsevol cas, és necessària la construcció d'arquetes de registre en la connexió de la xarxa de sanejament de cada indústria amb la xarxa del polígon, de manera que es facilite la presa de mostres sobre els efluents produïts.
  
8. S'ha d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable al pla general, el qual resulta vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
9. Són d'aplicació totes i cadascuna de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, que no entren en contradicció amb les propostes en els epígrafs anteriors de la present declaració. Aquestes s'han d'incloure en les normes urbanístiques.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 de febrer de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 179/2003-AIA
  
Títol: Homologació sectorial modificativa i modificació puntual núm. 35 del Pla general d'ordenació urbana - partida Vinyals
  
Promotor: Ajuntament de l'Alcora
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al sud-oest del nucli urbà de l'Alcora, situat entre la carretera de circumval·lació, la carretera CV-188 de l'Alcora a Ribesalbes, el camí vell d'Onda i el barranc del Rajolar
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es busca corregir un error detectat entre plànols a diferents escales del vigent Pla general d'ordenació urbana respecte dels límits de classificació de sòl, amb l'aprofitament de l'esmentada circumstància per a reorganitzar la trama viària inicialment dissenyada, amb la seua adaptació a les necessitats reals de les indústries existents i amb la classificació com a sòl urbà industrial part del sòl no urbanitzable comú a fi de completar la trama urbana.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. Inicialment, el sòl que ja es troba classificat com a d'ús industrial es divideix en dues zones denominades 4-A (indústria lleugera) i 4-B (indústria mixta). La superfície de la primera està estimada en 7.413 m² i la segona en 247.182 m², a la qual cosa caldria afegir 21.038 m² de superfície dotacional destinada a xarxa viària.
  
II. La superfície que s'ha de reclassificar és de 24.709 m², i el total de l'homologació són 300.342 m².
  
III. La nova delimitació del sòl industrial permet dotar les indústries d'una millora substancial en els accessos.
  
IV. Gran part de la superfície d'ús industrial es troba actualment desenvolupada.
  
3. Alternatives
  
No hi ha estudi d'alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 22 de maig de 2003 l'Ajuntament de l'Alcora va remetre projecte tècnic, inclòs estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'homologació sectorial modificativa i modificació puntual núm. 35 del Pla general d'ordenació urbana - partida Vinyals, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 21 de febrer de 2003 i en el DOGV núm. 4448, de 26 de febrer de 2003.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de l'Alcora.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 26 de setembre de 2003 es va sol·licitar a l'Ajuntament de l'Alcora una ampliació de la documentació remesa inicialment per entendre que d'aquesta no es podien obtenir elements de judici suficients per a emetre la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
  
L'Ajuntament va remetre contestació en data 11 de febrer de 2004.
  
Afeccions legals
  
1. Per les proximitats del projecte discorre el camí ramader denominat assagador Reial núm. 2, de 75 metres d'amplària legal i necessària de domini públic, aprovada per Ordre Ministerial de 5 d'abril de 1954, publicada en el BOE de 14 d'abril de 1954 i en el BOP de 13 de maig de 1954.
  
Segons es reconeix en l'informe tècnic emés per la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló en data 3 d'octubre de 2002, a la vista del plànol facilitat pel promotor i sempre que aquest s'adjunte a la documentació urbanística municipal, es considera que l'esmentat camí ramader no es veu afectat pel projecte.
  
2. El sector proposat es veu travessat pel barranc del Rajolar.
  
En l'ampliació de documentació s'ha incorporat un plànol d'afeccions on es grafien els 100 metres de policia de llits, i s'adjunta, a més, còpia de l'autorització per a la construcció d'una nau industrial en la zona de policia del barranc del Rajolar i abocament de pluvials a aquest expedida per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
3. No s'ha aportat informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
En la documentació presentada s'indica reiteradament que en la zona no hi ha béns immobles de valor cultural; s'aporta plànol de localització de jaciments arqueològics considerats d'importància per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, com també informe realitzat pel tècnic sobre arqueologia municipal al respecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. Es tracta d'una zona on es constata l'existència d'indústries en funcionament que pretén millorar-se per mitjà de la present modificació de planejament ateses les carències detectades respecte a la urbanització de l'entorn, la qual cosa pot suposar una millora ambiental en eliminar àrees degradades.
  
2. La vessant nord del barranc del Rajolar, segons la documentació presentada, no presenta vegetació digna de menció com a conseqüència dels moviments de terres efectuats i de l'activitat industrial.
  
Ocorre el contrari en la vessant sud de l'esmentat barranc, on s'aprecia el desenvolupament d'una vegetació variada que alterna cultius de secà amb espècies de bosc de rebrot, alguns exemplars de pi blanc i vegetació edafòfila pròpia de llits.
  
3. Respecte a la capacitat de proveïment d'aigua potable al sector, independentment de la preexistència d'indústries en l'àmbit d'estudi, s'aporta informe de l'empresa contractada per l'Ajuntament per a la gestió i manteniment del servei públic on s'indica que el cabal disponible actualment resulta suficient per a garantir el proveïment a la zona afectada.
  
La mateixa empresa, encarregada igualment del manteniment de la xarxa de sanejament i la depuració de les aigües residuals, informa sobre la situació futura de les instal·lacions una vegada finalitzada l'ampliació d'aquestes. Aparentment, les millores respecte a la situació actual seran substancials.
  
L'Ajuntament informa al mateix temps de l'existència d'una ordenança municipal d'abocaments aprovada i en vigor des del 4 de juliol de 2000.
  
Sobre la gestió de residus inerts s'informa que aquests han de ser transportats a abocador autoritzat, i es citen dues empreses del terme municipal que poden gestionar aquest tipus de residus.
  
4. Per al control de la contaminació atmosfèrica, produïda principalment per l'emmagatzematge de matèries primeres pulverulentes a l'aire lliure, es proposa el continu reg per aspersió o tractament semblant.
  
5. No s'indica si el sòl industrial posseirà una xarxa de sanejament separativa, ni més dades al respecte de l'esmentada xarxa.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte sobre l'homologació sectorial modificativa i modificació puntual núm. 35 del Pla general d'ordenació urbana partida Vinyals del municipi de l'Alcora (Castelló), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. La xarxa de sanejament que es projecte en el moment de desenvolupar detalladament el sector ha de ser separativa.
  
S'han de construir arquetes de registre en cadascun dels punts d'abocament de les parcel·les a la xarxa municipal.
  
L'Ajuntament, a l'hora d'atorgar les llicències d'activitat, ha d'exigir la construcció d'arquetes separadores de greixos i olis a aquelles indústries susceptibles de generar o manipular aquest tipus de substàncies.
  
S'ha d'exigir la predepuració de les aigües residuals a aquelles indústries que superen els paràmetres d'abocament establerts en l'ordenança municipal aprovada a l'efecte
  
II. El desenvolupament del sector ha de supeditar-se a la posada en marxa de l'ampliació de la depuradora, que suposadament permetrà millorar substancialment la situació de l'esmentada infrastructura.
  
III. De cara al control de la contaminació atmosfèrica, atesa la proximitat del sòl industrial als usos residencials i al nucli urbà, s'ha d'exigir l'emmagatzematge del material pulverulent en naus cobertes i amb tancaments laterals, dotades de sistemes de captació de partícules en suspensió.
  
IV. Amb caràcter previ a l'aprovació del projecte s'ha de sol·licitar el pronunciament de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de febrer de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 186/2003-AIA
  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del sector industrial Monges-Llombai
  
Promotor: Ajuntament de Burriana
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al sud-oest del nucli urbà de Burriana, al costat de l'avinguda Jaume I
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es pretén la implantació d'un sector industrial de nou desenvolupament.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La superfície de l'actuació és de 510.016 m², que actualment es troba qualificat com a sòl no urbanitzable de règim comú segons el vigent instrument de planejament.
  
II. S'adscriu també una superfície de 60.400 m² de sòl residencial per a l'adequació d'aquesta a la LRAU.
  
III. El projecte ocupa un entorn prou homogeni tant morfològicament com en relació amb els usos que allí es desenvolupen. Predomina el cultiu de cítrics si bé apareix de manera dispersa alguna indústria o magatzem.
  
3. Alternatives
  
No s'hi han presentat alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 22 de maig de 2003 l'Ajuntament de Burriana va remetre projecte tècnic, inclòs estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'homologació modificativa i Pla parcial del sector industrial Monges-Llombai, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat de la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo de Castelló, de data 13 de desembre de 2002 i en el DOGV núm. 4402, de 19 de desembre de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar deu al·legacions, i cinc més durant l'obertura de pliques, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Burriana, en el qual s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
2. Resum de les al·legacions
  
El consistori ha respost a la totalitat de les al·legacions, de les quals únicament s'aprecia contingut ambiental en aquelles que fan menció a la necessitat de restituir els serveis i infrastructures agrícoles afectades i funcionalment necessaris, a la possible presència de material explosiu en la parcel·la d'un dels afectats i a la necessitat de realitzar un estudi historicoarqueològic previ a qualsevol acció urbanitzadora o d'edificació.
  
Segons l'esmentat certificat es prendran les mesures oportunes en tots els casos.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 26 de setembre de 2003 es va requerir a l'Ajuntament de Burriana l'ampliació o revisió d'una sèrie d'aspectes de la documentació remesa inicialment atés que d'aquesta no es podien obtenir elements de judici suficients per a emetre la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
  
Els esmentats aspectes se centraven en la capacitat de proveïment d'aigua potable i depuració d'aigües residuals, en la gestió dels residus i les possibles afeccions patrimonials del projecte.
  
En data 9 de febrer de 2004 l'Ajuntament de Burriana va remetre contestació a l'esmentat requeriment.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, i encara que el projecte no se situa directament sobre un lloc d'interés comunitari, els abocaments d'aigües residuals del sòl industrial podrien, en cas de mal funcionament de l'estació depuradora d'aigües residuals, alterar o modificar les condicions del LIC denominat Alguers de Burriana-Nules-Moncofa, de caràcter marí i l'extensió dels quals abasten les 4.082 ha, amb presència de praderies de Cymodocea i posidònia.
  
L'estudi d'impacte ambiental no fa referència als aspectes comentats, i si bé en última instància s'ha informat sobre la recent ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Burriana, en la documentació inicial s'indicava que aquesta es trobava saturada i hi abocava aproximadament un 20% de l'efluent sense depurar.
  
2. Segons la informació facilitada després del requeriment d'aquest, el projecte no afectarà cap camí ramader classificat al municipi de Burriana.
  
Aquest aspecte no ha sigut confrontat amb el projecte de classificació de camins ramaders en aquest municipi atés que l'informe sol·licitat no ha sigut facilitat a aquesta Direcció General en el moment de la redacció del present escrit.
  
3. Segons l'informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, remés en segona instància per l'Ajuntament de Burriana, no es coneixen en la zona objecte del projecte béns immobles d'interés cultural ni jaciments arqueològics.
  
No obstant això, es considera que atesa la proximitat de l'àrea de l'homologació amb els jaciments romans denominats la Regenta i Caminàs, si durant el moviment de terres apareixen restes arqueològiques, han de paralitzar-se immediatament les obres i comunicar els fets a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment del que disposa amb caràcter imperatiu el títol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. Com ocorre amb la major part de la Plana de Castelló, el sòl afectat pel projecte posseeix la més alta capacitat agrària, únicament reduïda per una lleugera pedregositat del terreny. Es tracta, també, d'una zona amb materials molt permeables a causa de la naturalesa detrítica d'aquesta.
  
2. La totalitat de la zona d'estudi de troba transformada per l'home, i es dedica durant molts anys al cultiu de cítrics principalment, de manera que aprofita tant la qualitat del sòl com la morfologia pràcticament plana.
  
3. El creixement proposat, que aprofita una via principal de comunicació radial amb el nucli urbà de Burriana, s'entén com a expansió natural d'aquest últim aprofitant la xarxa d'infrastructures existent.
  
4. No es té constància de l'existència de riscos d'inundació en l'àrea d'estudi.
  
5. De cara al proveïment d'aigua potable per als nous usos, i com a contestació als aspectes requerits, l'Ajuntament de Burriana informa que s'ha donat trasllat a la Divisió de Recursos Hidràulics de l'escrit de l'empresa concessionària del servei municipal d'aigües potables en el qual s'acredita la suficiència i capacitat de la xarxa per al desenvolupament del sector.
  
L'esmentat escrit, a pesar d'indicar el contrari, no ha sigut incorporat a la documentació remesa per a l'avaluació ambiental en el moment de la redacció del present document.
  
6. Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'informe remés en última instància per l'Ajuntament de Burriana i elaborat per sanejament d'aigües contradiu la informació inicial sobre l'estat de saturació de l'estació depuradora d'aigües residuals.
  
En aquest sentit, sembla que recentment s'ha ampliat i millorat la depuradora de Burriana, dissenyada per a tractar 20.000 m³/dia i amb una demanda estimada en 15.400 m³/dia. D'altra banda, s'estima que el projecte generarà un volum pròxim als 180 m³/dia.
  
Per a concloure, l'informe avala la viabilitat del tractament de les aigües residuals en l'EDAR de Burriana sempre que es complisquen una sèrie de condicions referides a la realització de les obres de connexió, a l'adequació de l'abocament a l'ordenança municipal o, si no n'hi ha, a la de l'entitat de sanejament i a l'ingrés d'una determinada quantitat econòmica per a sufragar els costos de depuració.
  
7. La xarxa de sanejament es proposa unitària, i estima possible la construcció d'una xarxa parcialment separativa, atesa l'absència de llits pròxims sobre els quals abocar les aigües pluvials. Es pretén doncs, utilitzar la xarxa de séquies per a reduir el volum de pluvials derivat a l'EDAR de Burriana.
  
En les ordenances del Pla parcial es fa referència a l'ordenança municipal d'abocaments, que exigeix la instal·lació d'arquetes per a la presa de mostres a les indústries, com també presentar un pla de control d'abocaments prèviament a la concessió de la llicència.
  
8. No s'indica el lloc ni el tipus de gestió dels residus que es generaran durant les fases d'execució i funcionament del polígon industrial.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, s'emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el Projecte sobre l'homologació modificativa i Pla parcial del sector industrial Monges'Llombai del municipi de Burriana (Castelló), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. El sòl eliminat durant la fase de moviment de terres ha de reutilitzar-se en altres zones del municipi que es troben degradades o bé on resulte necessària aportació de terra vegetal per a la construcció de zones verdes o semblants, atesa l'elevada qualitat agrària d'aquest.
  
II. L'Ajuntament ha d'exigir, abans de concedir les llicències d'activitat, la construcció d'arquetes separadores de greixos i olis a aquelles indústries susceptibles de generar o manipular aquestes substàncies.
  
III. Els residus sòlids urbans s'han de gestionar d'acord al que disposa el pla integral de residus en tot allò referit amb la recollida selectiva, i s'han de col·locar contenidors en la proporció adequada. Els esmentats residus s'han de tractar conforme a la seua naturalesa en abocadors o instal·lacions autoritzades.
  
IV. Els residus sòlids inerts han de traslladar-se a un abocador o a gestor autoritzat; l'Ajuntament ha d'exigir a l'agent urbanitzador els documents de lliurament d'aquest tipus de residus abans de recepcionar les obres d'urbanització.
  
V. La biomassa derivada de l'eliminació dels cítrics que actualment existeixen en la zona d'estudi s'ha de tractar adequadament; s'ha de traslladar a plantes de fabricació de compost o semblants, i evitar-ne en tot moment la crema.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 27 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 325/01-AIA
  
Títol: Concessió d'explotació derivada del polígon industrial PEP núm. 2.610
  
Promotor: Watts Blake Bearne España, SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria de Castelló. Unitat de Mines
  
Localització: Paratge la Palera. Terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és el passe a concessió minera del polígon industrial PEP núm. 2.610. L'àrea que s'ha d'explotar engloba únicament 5 has de terreny situades en el límit oriental del polígon industrial, a uns 2.500 m al sud del nucli urbà.
  
El projecte d'explotació té com a objectiu l'obtenció d'argila de qualitat per a abastir la indústria ceràmica de la zona de Nules. El ritme de producció vendible i explotable serà de 400.000 t/any. L'extracció del material es realitzarà per mitjà de perforació i voladura.
  
Les possibles afeccions ambientals derivades del projecte inicialment plantejat van ser modificades i corregides en part, amb l'aportació d'un annex al projecte d'explotació i restauració.
  
En l'esmentat annex, es proposen dues alternatives d'explotació depenent del tipus de restauració que s'ha d'executar:
  
Opció A: Reintegració immediata a l'entorn.
  
Opció B: Abocador de residus inerts.
  
Atés que l'opció B: Restauració per mitjà d'abocador de residus inerts no pot dur-se a terme perquè que hi ha un pla zonal de residus que engloba el municipi de la Vall d'Uixó i que gestiona els residus inerts, el projecte d'explotació i restauració queda limitat a l'opció A: Reintegració immediata en l'entorn.
  
Per a la transformació del material extret s'instal·larà una planta de trituració mòbil, que estarà situada al peu de la rampa principal, en el límit extern de la concessió, al costat d'aquesta se situa la bassa de decantació.
  
Els estèrils generats en l'explotació s'utilitzaran per a la restauració del tàlveg i s'adaptaran les formes a l'entorn immediat.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
A l'agost de 2001 el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló remet l'estudi d'impacte ambiental i el projecte d'explotació - restauració de la sol·licitud de concessió. Posteriorment, al febrer de 2002, remet el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient, on s'indica que no han sigut presentades al·legacions al projecte.
  
Consultats l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el Servei de Parcs Naturals i els Serveis Territorials d'aquesta Conselleria, es reben en les dates que s'indica els següents informes:
  
- Servei Territorial de Medi Ambient (16.10.01): Exposa una sèrie de limitacions a l'hora de portar a terme l'explotació i restauració, i proposa algunes modificacions.
  
- Servei de Parcs Naturals (20.11.01): L'informe conclou que la zona on es pretén realitzar l'actuació minera es localitza en àrees d'influència antròpica i, per tant, aquest tipus d'activitat sí que és susceptible d'autorització. Atés que l'explotació minera és compatible normativament amb les regulacions del Decret 218/1997 d'aprovació del PORN, s'analitza l'EIA remés amb les següents indicacions: a) Garantir una restauració efectiva reduint l'alçària de bancs i l'angle del talús i incrementant l'ample de les bermes intermèdies; b) Fer bancals a tota l'àrea afectada per l'explotació; c) Control de focus d'emissió de pols.
  
- Ajuntament de la Vall d'Uixó (24.01.02): S'indica que els terrenys on es pretenen iniciar les labors d'extracció minera, situats en el paratge la Palera, afecta terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable comú en els quals el PGOU sí que permet el desenvolupament d'aquest tipus d'activitats.
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (11.01.02): S'indica que tota actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic o en la zona de policia d'aquest, a part de respectar la servitud de pas mínima de 5 m respecte a llits, haurà de tenir com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de la confederació hidrogràfica d'acord amb la legislació vigent. Igualment, si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània s'haurà d'obtenir autorització prèvia, com també per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic (03.10.03): S'emet informe favorable a l'efecte patrimonial del projecte de referència, amb subjecció a les condicions següents:
  
- No podran iniciar-se remocions de sediment de cap tipus sense la realització prèvia de les excavacions arqueològiques.
  
- El projecte arqueològic haurà de ser suficient per a avaluar l'extensió del jaciment i les possibles afeccions causades per l'explotació.
  
- En qualsevol cas, atés que el poblat conserva restes d'estructures defensives (torre i muralles), és bé d'interés cultural i, en conseqüència, haurà d'establir-s'hi un perímetre d'uns 500 m de radi per a garantir la protecció d'aquest.
  
Tenint en compte els informes sectorials rebuts, l'empresa promotora a l'octubre de 2002, aporta un annex al projecte inicialment tramitat.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per el projecte d'activitat
  
La zona de projecte ocupa un ampli tàlveg, orientada cap a l'est i delimitada pels turons de la Creueta i la Palera. El terreny es troba afeixat amb cultius de garrofers, oliveres i, en menor mesura, ametllers, que són envaïts per un matollar i matoll amb algun pi blanc.
  
El valor paisatgístic de la zona s'estima considerable, encara que la reduïda conca visual d'aquest en rebaixa la significació. Únicament la part més elevada d'ambdós vessants pot resultar visible des de l'exterior de la zona d'actuació.
  
Des del punt de vista geològic l'àrea explotable correspon a materials triàsics, més exactament als últims 45-50 m de la part alta de la unitat superior del Buntsandstein. La disposició de les argiles i arenoses roges que constitueixen l'esmentada unitat van 20º - 30º cap a l'est sense cap tipus de falla o plec que trenque les capes. Aquests materials tenen qualitat més que suficient, per a la utilització d'aquests com a matèria primera per a la indústria ceràmica de Castelló.
  
En l'àrea de la concessió sol·licitada hi ha dos nivells aqüífers: les graves i arenes quaternàries, i les calcàries i dolomies del triàsic i juràssic, però cap dels dos no es veurà afectat per l'explotació de la zona.
  
L'afecció a les aigües superficials es veu minimitzada per la construcció d'un canal de drenatge perimetral i la restitució de la cota d'explotació per damunt de la cota 150 m.s.n.m. cota de desguàs natural del barranc.
  
Pel que fa als accessos a l'explotació, d'acord amb el projecte hi ha diversos accessos sense asfaltar però transitables i utilitzats per a accedir a les explotacions agrícoles dels voltants.
  
En els límits de la futura pedrera hi ha un important conjunt de trinxeres i sistemes defensius de la Guerra Civil i un dels límits de la futura pedrera quedarà justament en els voltants del poblat de l'edat de bronze de la Creueta, catalogat com a bé d'interés cultural.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Els principals efectes ambientals derivats del projecte són:
  
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges, producció de pols, fang, efluents líquids i soroll, vibracions per voladures, abassegaments de material de gran volum, afecció al patrimoni etnològic i cultural, ocupació del barranc i degradació dels camins d'accés.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
L'explotació consisteix en un abancalament descendent i excavació del tàlveg fins a cota 142 m.s.n.m. Posteriorment per mitjà de l'aportació de material estèril es restituirà la topografia del tàlveg fins a deixar-la per damunt de la cota natural de desguàs.
  
L'annex presentat a l'octubre de 2002, aporta modificacions al projecte inicial, i desenvolupa mesures correctores com són la reducció dels bancs d'explotació a una alçària no superior a 5 m, bermes intermèdies de 6 m i talús de cara de banc de 60º.
  
Pel que fa a la restauració, planteja el farciment parcial de les bermes amb material procedent de la part superior del banc suavitzant així considerablement el pendent del talús de cara de banc que passa de 60º a tenir 35º respecte a l'horitzontal, i configura un talús final de vessant de 28º.
  
Per a evitar l'estancament d'aigües en el fons de l'explotació, aquest es farceix amb estèrils de mina, l'esmentat farciment tindria un pendent ascendent del 2,2% cap a l'oest, de manera que facilitaria l'evacuació de les aigües de pluja.
  
El volum de farciment seria de 100.000 m³, aquest material provindria de l'estèril de la mateixa explotació, aproximadament uns 20.000 m³ i la resta fins a completar el volum final seria adquirit en l'explotació la Güenya situada a escassos 2.000 m de distància.
  
El canal de drenatge perimetral dissenyat que rodeja l'explotació abocarà les aigües al tàlveg i aquest recollirà tant les aigües de recollida del buit d'explotació com les de la conca de recepció.
  
En qualsevol cas, hauran d'ampliar-se determinades mesures correctores per a evitar l'alçament de pols en els camins, situar adequadament les provisions de material i la planta de classificació, garantir el manteniment dels accessos a la les finques veïnes i a l'explotació, disposar dels permisos corresponents per a abocar efluents líquids al barranc, afeixar la plataforma central, estabilitzar els talussos de restauració i garantir el correcte desenvolupament de la vegetació.
  
La revegetació proposada per a bermes, talussos i plataforma és, en part, adequada, no obstant això, les espècies elegides, el nombre i la distribució d'aquestes, ha de corregir-se per a aconseguir una major adaptació al medi i garantir la viabilitat del projecte.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de passe a concessió minera del polígon industrial PEP núm. 2.610, opció A: reintegració immediata a l'entorn, situat al paratge la Palera del terme municipal de la Vall d'Uixó i promogut per WBB España, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació inicialment tramitada i els posteriors annexos modificatius d'aquesta, juntament amb els condicionants establerts en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte, se n'estableixen les següents:
  
1. Els camins d'accés han de condicionar-se per al trànsit de camions de gran tonatge i mantenir-se en condicions òptimes per al trànsit de vehicles agrícoles que circulen per la zona.
  
2. Els camions de transport de mineral han de portar la càrrega coberta amb lona.
  
3. La planta de tractament d'àrids i abassegaments de material s'ha de situar dins dels límits de la concessió minera. S'ha de situar a resguard del vent i s'han d'adoptar les mesures necessàries per a minimitzar l'emissió de pols a l'entorn.
  
4. Tota l'àrea afectada per l'explotació ha de ser abancalada inclosa la plataforma central. Les bermes han de dissenyar-se amb una contrapendent del 2%, han d'evitar l'arrossegament de fins cap al barranc i afavorir la consolidació del sòl i l'arrelament de la vegetació.
  
5. La revegetació de l'àrea ha de consistir en una primera sembra de llavors (gramínies i lleguminoses) i la posterior plantació d'espècies arbustives i arbòries autòctones. La densitat total de plançons que s'han d'utilitzar en la restitució de la cobertura vegetal ha d'incrementar-se fins a un mínim de 2.500 exemplars per hectàrea.
  
6. Una vegada finalitzada l'explotació s'han de restaurar tots aquells camins d'accés i altres infrastructures utilitzades en l'activitat fins a abastar un estat equivalent al d'abans de començar les labors extractives.
  
7. Tota actuació que s'execute dins del domini públic hidràulic o dins de la zona de policia, ha de tenir com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb la legislació d'aigües vigent. Si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània s'ha d'obtenir autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com també per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials.
  
8. Es recorda el promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
9. S'han d'adoptar aquelles mesures protectores o correctores que queden indicades per la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
10. El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on es recullen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aqueste. L'esmentat Servei ha de remetre una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 6 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 134/00-AIA
  
Objecte del projecte: Projecte d'activitat i adequació a la normativa vigent de la paperera Pompeyo Criado, SA
  
Promotor: POMPEYO CRIADO, SA
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Buñol
  
Localització: Al polígon núm. 17, partida Umbría s/n al terme municipal de Buñol (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte
  
L'activitat es troba en funcionament des de l'any 1946. La parcel·la de 12.427 m² es troba situada en sòl industrial limitat, segons les Normes subsidiàries del planejament de Buñol. Es troba delimitada pel llit del riu Buñol i la carretera del riu Juanes.
  
L'activitat de la indústria és la fabricació de cartó i paper i té com a base la utilització de fibres recuperades o fibres secundàries.
  
El proveïment d'aigua per a lavabos i vestidors se subministra a partir de la xarxa d'aigües potables de Buñol. L'aigua per al procés de fabricació prové del corrent superficial del riu Buñol, amb una presa d'aigua d'acord a l'autorització tramitada, amb un cabal de 50.000 m³ anuals.
  
Les aigües residuals de vestidors i lavabos s'aboquen al col·lector que les transporta fins a l'EDAR de Buñol-Alborache. Pel que fa a les aigües generades en el procés de fabricació, s'indica en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental que s'estableix un règim de circuit tancat, i les sobrants són tractades en una instal·lació depuradora amb capacitat per a 2.500 m³/dia, per a ser abocades posteriorment al col·lector municipal de l'EDAR abans esmentat. No obstant això, en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental s'indica que per mitjà de les millores efectuades en el procés productiu amb la reutilització de les aigües del procés permet el tancament total dels circuits d'aigua amb els de la depuradora de Buñol-Alborache, i es procedeix al tancament de l'abocament a un col·lector per a evitar abocaments incontrolats.
  
Els residus generats (fangs de la depuració) es gestionen per mitjà de lliurament a un gestor autoritzat, sense que hi haja les eres d'assecament que s'indiquen en el projecte i l'estudi.
  
Disposa d'un sistema de cogeneració amb declaració d'impacte ambiental de data 30 d'abril de 1996 (expedient 338/95-AIA). En un principi, tenien el fuel com a combustible i després el van substituir per gas natural.
  
2. Alternatives
  
No es plantegen altres alternatives de situació ja que es tracta d'una activitat que funciona des de l'any 1946.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El 22 de març de 2000 la Secció d'Activitats Qualificades del Servei Territorial de València remet el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal del projecte esmentat, com també el certificat d'informació pública.
  
El projecte ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci en el BOE núm. 113, de 14 de maig de 1998, i s'han formulat al·legacions relatives a l'emissió d'olors, emissió de partícules per la xemeneia i producció de sorolls.
  
2. Ampliació de la documentació
  
En data 18 d'abril de 2002 se sol·licita ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, i es reitera la petició en data 9 de setembre de 2003. En data 20 de gener de 2004 el promotor remet la documentació sol·licitada relativa a la gestió de les aigües residuals generades per l'activitat amb l'aportació d'un informe de sanejament d'aigües i d'un certificat de tancament per mitjà de cadenat de la vàlvula de connexió al col·lector de l'EDAR per a evitar abocaments incontrolats.
  
Informes sectorials
  
S'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües, Servei de Gestió de Residus, Servei Territorial de Medi Ambient de València i a sanejament d'aigües.
  
Com a conseqüència de les consultes efectuades es reben els següents informes:
  
- Del Servei de Gestió de Residus s'indica en extracte:
  
1. Que els residus municipals i assimilables procedents del comerç i indústries incloent els de paper i cartó estan inclosos en el Catàleg europeu de residus.
  
2. Que en l'article 13.1 de la Llei 10/98, de residus, s'estableix que les activitats de valorització d'aquests queden sotmeses a autorització administrativa per l'òrgan competent ambiental de la comunitat autònoma.
  
3. Que l'activitat de fabricació de paper, amb la utilització de paper de recuperació, fibres recuperades o secundàries, per a la transformació en pasta d'aquestes, podria quedar inclosa, segons l'annex II B de la Decisió 96/350/CE de la Comissió, previstos en la disposició tercera de l'esmentada llei, en l'operació de valorització tipus R3 reciclatge o recuperació de matèries orgàniques que no s'utilitzen com a dissolvents.
  
Per això conclou que el titular ha de presentar, davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, una sol·licitud d'autorització d'empreses gestores de residus no perillosos, i adjuntar la documentació preceptiva per a la tramitació d'aquesta.
  
- De la Secció de Camins Ramaders del Servei Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge, s'informa que el projecte no afecta cap camí ramader classificat en el terme municipal de Buñol.
  
- De Sanejament d'Aigües s'informa el 29 de gener de 2001 que en les mostres preses l'any 2000 en l'efluent de l'empresa s'obtenen valors superiors als aportats en l'estudi d'impacte ambiental, per la qual cosa es fa necessària la instal·lació d'un sistema de tractament de les aigües residuals per a adequar-les als límits establerts per a l'abocament de l'empresa Pompeyo Criado, SA al sistema de col·lectors generals de l'EDAR de Buñol-Alborache.
  
Per això es va remetre al promotor els informes rebuts sol·licitant, ja que es tracta de l'adequació a la normativa d'una activitat en funcionament, la implantació d'un sistema de tractament de les aigües residuals generades i la comprovació per mitjà d'analítiques que l'efluent complira amb els límits establerts per a l'abocament a la xarxa de col·lectors de l'esmentada EDAR.
  
En data 20 de gener de 2004 es rep un annex d'ampliació en què s'indica que per mitjà de les millores efectuades en el procés productiu amb la reutilització de les aigües del procés permet el tancament total dels circuits d'aigua amb els de la depuradora de Buñol-Alborache. Aporta informe de la sanejament d'aigües en què s'indica que per a evitar abocaments puntuals es tanque per mitjà d'arqueta de bagants la connexió a la xarxa de col·lectors de l'EDAR. S'indica que la fàbrica es gasifica per mitjà de gas natural amb la qual cosa s'eliminen els cremadors i calderes de fuel.
  
Així mateix s'aporta la sol·licitud de data 31 de març de 2003 per a autorització d'operacions de valoració i eliminació de residus no perillosos.
  
Afeccions legals
  
Segons s'indica en la documentació aportada, l'actuació se situa en sòl qualificat com a industrial limitat en el PGOU de Buñol.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat:
  
En tractar-se d'una activitat en funcionament, els possibles impactes a considerar són els derivats de l'activitat fabril que són fonamentalment els procedents de la generació de residus líquids i sòlids, com també les emissions a l'atmosfera, olors, sorolls i afeccions al paisatge.
  
En visita efectuada al lloc es va observar un impacte paisatgístic elevat, en resultar visible des de diversos punts d'observació coincidents amb llocs transitats, l'impacte visual més acusat és el causat en la zona d'emmagatzematge de paper situat a l'exterior, en l'extrem est de la parcel·la. Així mateix, es va detectar un fort impacte d'olors i sorolls, juntament amb emissions de fum blanc eixint de la coberta de la instal·lació.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Atés que l'activitat està funcionant com ja s'ha comentat, en l'estudi s'assenyalen com a factors susceptibles de ser afectats l'aigua tant des del punt de vista de consum com el de generació d'aigües residuals de caràcter urbà i industrial; l'atmosfera, des del punt de vista de la contaminació ja que disposa de diversos focus emissors corresponents a caldera de recuperació per a la generació de vapor i caldera de generació de vapor; i des del punt de vista de generació de sorolls; la generació de residus sòlids corresponents tant al procés productiu com als procedents de la depuració.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que s'hi proposen es refereixen a:
  
- Aigua: S'estableix un règim de circuit tancat, amb la qual cosa es minimitza el consum de recursos hídrics i es produeix una reducció de la quantitat total d'aigües abocades. Indica en l'estudi que les aigües sobrants del circuit hidràulic són tractades en una instal·lació depuradora i posteriorment abocades al col·lector municipal. No obstant això, davant del requeriment de sanejament d'aigües per a evitar abocaments puntuals incontrolats, es procedeix a clausurar amb tancament amb cadenat la vàlvula per mitjà de la qual connecta al col·lector municipal, de manera que únicament sanejament pot procedir-ne a l'obertura.
  
- Sobre l'atmosfera (fums), en l'ampliació d'estudi s'indica que s'ha procedit a la connexió amb gas natural. Sobre sorolls indica com a mesures correctores la substitució del compressor per un altre d'insonoritzat (nivell sonor de 66 dB (A)) i adaptació de la caseta actual per a la situació del compressor per mitjà de tancament amb bloc de formigó amb aïllament acústic.
  
- Sobre els residus sòlids, distingeix els perillosos (olis usats, etc.), els del procés productiu i els fangs de la depuració d'aigües de procés; cadascun s'ha de lliurar als gestors autoritzats corresponents.
  
No s'estableixen mesures correctores per a minimitzar l'emissió d'olors i l'impacte visual-paisatgístic.
  
No s'estableix programa de vigilància ambiental pel que s'ha d'adoptar el que s'estableix en el condicionat de la present resolució.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta i annex I-5 .
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte d'activitat i adequació a la normativa vigent de la paperera Pompeyo Criado, SA que es vol situar a la partida Umbría s/n al terme municipal de Buñol (València), projecte promogut per Pompeyo Criado, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1) En els moments en què es produïsca l'abocament de les aigües residuals generades a la xarxa de clavegueram s'han de complir els límits establerts en l'ordenança d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram elaborat per l'entitat de sanejament i la Federació de Municipis i Províncies, o bé els que establisquen les ordenances municipals, si és procedent. Queda absolutament prohibit l'abocament incontrolat a un altre mitjà receptor sense les corresponents autoritzacions i controls preceptius que garantisquen la qualitat de l'aigua depurada.
  
2) En el cas en què la capacitat de producció siga superior a 20 tones diàries, s'ha d'estar al que estableixen les disposicions transitòries primera i segona sobre l'autorització ambiental integrada de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.
  
3) Els residus generats s'han de gestionar d'acord amb les característiques d'aquests. Així mateix, el titular ha d'obtenir davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, l'autorització com a empresa gestora de residus no perillosos.
  
4) Les emissions i immissions dels gasos de fuga hauran de complir el que estableix el Decret 833/1975, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72, de protecció de l'ambient atmosfèric, amb la realització dels controls preceptius. Amb aquest fi s'ha de disposar de la infrastructura preceptiva per a la presa de mostres. L'esmentada normativa és aplicable a tots els focus emissors de la instal·lació.
  
5) S'han d'incorporar els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de manera que no es transmeta a edificacions pròximes més de 40 dB (A) diürns (de 8 h a 22 h) ni més de 30 dB (A) nocturns (de 22h a 8 h).
  
6) S'han de disposar els mecanismes necessaris per a minimitzar l'emissió d'olors especialment en aquelles parts del procés productiu més susceptibles de produir-los. En l'exterior de la instal·lació s'han de disposar barreres vegetals de manera que permeten dificultar la dispersió d'olors cap a les zones habitades.
  
7) Per a minimitzar l'impacte visual i la incidència en el paisatge, s'han de disposar també de barreres vegetals en el perímetre de la instal·lació, especialment en entorn de l'emmagatzematge de paper a l'aire lliure.
  
8) S'ha d'establir un programa de vigilància ambiental que incloga la gestió realitzada amb els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, com també els resultats analítics de les aigües residuals depurades prèviament a l'abocament d'aquestes. S'ha de remetre un informe a aquesta Direcció General amb periodicitat anual amb el resultat de l'esmentat programa; incloure els resultats analítics obtinguts, com també la gestió dels distints tipus de residus generats per l'activitat, controls de la contaminació atmosfèrica, nivells de soroll i emissió d'olors; també s'han d'especificar les mesures correctores aplicades per a la minimització d'aquests, com també la documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.
  
9) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, a adoptar les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
10) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4996, del 29-04-2005 (2005/3917)

RESOLUCIÓN de 23 de marzo de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4996

Fecha DOGV
:   29-04-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/3917

CVE


Fecha del documento
:   23-03-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Altea](javascript:void(0))
    * [Barxeta](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Callosa d'en Sarrià](javascript:void(0))
    * [Burriana](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de marzo de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X3917]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 101/03-AIA-Callosa d'En Sarriá y Altea, 120/00-AIA-Barxeta, 179/03-AIA-L'Alcora, 186/03-AIA-Burriana, 325/01-AIA-La Vall d'Uixó y 134/00-AIA-Buñol, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 23 de marzo de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 101/2003AIA
  
Promotor: D. Antonio Gregori Ripoll
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamientos de Callosa d'En Sarriá y Altea, y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Objeto proyecto: Construcción de camino forestal.
  
Localización: En la partida Estanset-Bernia en los términos municipales de Callosa d'En Sarriá y Altea (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
De acuerdo con la documentación proyectada, el objeto del proyecto es la construcción de un camino forestal que permita el acceso a unos antiguos bancales de cultivo abandonados para poder implantar una agricultura moderna y competitiva reduciendo los costes de producción.
  
Características del camino:
  
- Longitud: 402 metros.
  
- Anchura: 3 metros.
  
- Pendiente media: 7%.
  
- Firme: formado por la compactación de los materiales procedentes de la propia obra.
  
- Se establecerán pasos de agua de lluvia.
  
- No se generarán materiales sobrantes de los movimientos de tierras, se compensarán los desmontes con los terraplenes.
  
- Obras complementarias: muros de mampostería, cunetas y pasos de agua.
  
La descripción de las obras efectuada en la documentación es incompleta no habiéndose presentado perfiles transversales del camino que reflejen las dimensiones de los taludes que se generarán. No se indica la superficie de antiguos bancales de cultivo abandonados que pretende cultivarse, ni se aportan planos.
  
Tramitación administrativa
  
La Dirección Territorial de Castellón de esta Conselleria remitió el correspondiente Estudio.
  
Se efectuó consulta a los siguientes organismos:
  
- Ayuntamiento de Callosa d'En Sarriá: los terrenos afectados por el camino están calificados en el planeamiento municipal como suelo no urbanizable de protección de montes, siendo de titularidad municipal y están afectados por la presencia cercana del Fort de Bernia, Bien de Interés Cultural.
  
- Ayuntamiento de Altea: los terrenos afectados por el camino están calificados como suelo no urbanizable de protección, no previéndose realizar ninguna actuación en esos terrenos que no sea la de mantenerlos protegidos.
  
- Dirección Territorial de esta Conselleria en Alicante: informes desfavorables de los servicios técnicos de la Dirección Territorial, Demarcación forestal, espacios naturales y protección de especies.
  
Se solicitó al promotor ampliación de la documentación presentada con fecha de 21 de mayo de 2003, no habiendo presentado la misma hasta la fecha.
  
Se ha procedido a realizar el trámite de información pública (DOGV nº, 4.536 de 3 de julio de 2003), no habiéndose producido alegaciones tal y como certifica el Jefe de negociado de Información y Registro de esta Conselleria, con la excepción de los informes del Ayuntamiento de Callosa d'En Sarriá que se presentaron haciendo constancia que debían considerarse una alegación.
  
Afecciones legales
  
La actuación planteada se encuentra dentro del ámbito del Lugar de Interés Comunitario (L.I.C.) Sierras de Bernia y El Ferrer designado por el Gobierno Valenciano para formar parte de la red de espacios naturales Red Natura 2000.
  
Los terrenos del camino se encuentran dentro de la delimitación del entorno del Bien de Interés Cultural declarado, Fort de Bernia, de acuerdo con la información proporcionada por el Ayuntamiento de Callosa d'En Sarriá
  
De acuerdo con los informes de los ayuntamientos de Callosa d'En Sarriá y Altea las zonas afectadas están calificadas en los planeamientos urbanísticos, respectivamente, como suelo no urbanizable de protección de monte y, en el segundo caso, como suelo no urbanizable de protección en el que no está previsto ninguna actuación que no sea el mantenimiento de la protección.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
La zona de actuación se sitúa, aproximadamente, más arriba de media ladera de la solana de la Sierra de Bernia, al pie de escarpes rocosos de gran envergadura. La pendiente es acusada y el suelo escaso y pedregoso, observándose en algunos puntos grandes bloques desprendidos de los escarpes y colonizados en parte por hiedra (Hedera helix).
  
La zona del camino está ocupada por matorrales densos de aproximadamente 1 metro de altura tipo aliagar - romeral (Ulex parviflorus - Rosmarinus officinalis) con estepa negra (Cistus monspeliensis), que alternan con lentiscares - coscojares (Pistacia lentiscus ?Quercus coccifera) con palmito (Chamaerops humilis) y ginestell o bayón (Osyris quadripartita). Hay manchas abundantes de pino carrasco (Pinus halepensis) y puntualmente de carrascas (Quercus rotundifolia).
  
El camino terminaría en unas ruinas de una construcción de piedra de pequeñas dimensiones y en una zona abancalada con cultivos abandonados (principalmente almendros), que ha sido invadida en parte por los matorrales descritos y también por pastizales vivaces de Hyparrhenia hirta (fenàs de cua de cavall) con abundancia de especies pertenecientes a etapas más avanzadas de la sucesión vegetal (romero, aliaga, enebro de miera, lentisco, etc.).
  
El valor ambiental de la zona se estima medio alto.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
En la documentación presentada no se precisa ni delimita la superficie que pretende ponerse en cultivo ni se valora ambientalmente la recuperación de los bancales abandonados con carácter forestal, tal y como establece la vigente legislación en materia de impacto ambiental (artículo 162, apartado f del Reglamento forestal autonómico, Decreto 98/1995 de 16 de mayo).
  
La zona en la que se encuadra el proyecto tiene carácter forestal, en la que estimamos que los usos deben ser principalmente forestales, siendo compatibles con el mantenimiento de los cultivos actualmente en producción.
  
Los campos de cultivo que pretenden recuperarse están abandonados, presentan una superficie reducida, baja accesibilidad, y han adquirido carácter forestal en mayor o menor medida, estimándose en consecuencia que no deben recuperar el carácter agrícola. No se estima rentable económicamente, tal y como se refleja en los informes de la Dirección Territorial de esa Conselleria, el cultivo de los referidos bancales abandonados, teniendo en cuenta las características de la zona.
  
El objeto del camino, la recuperación de antiguos campos de cultivo, no se encuentra justificado y por lo tanto tampoco el camino.
  
Además se considera que la construcción del camino ocasionaría un impacto ambiental, aunque localizado, significativo sobre el paisaje y la vegetación. De acuerdo con la traza proyectada el camino afectaría a alguno de los bloques de menor tamaño caídos de los escarpes.
  
Las actuaciones proyectadas en una zona con pendiente acusada favorecería la aparición de fenómenos erosivos.
  
En consecuencia, no se estima ambientalmente aceptable el proyecto planteado.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Al no estimarse aceptable la actuación desde un punto de vista ambiental, no se analiza este punto.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el Anexo I apartado 1i del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas resulevo:
  
Primero
  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de construcción de camino forestal en la partida Estanset-Bernia en los términos municipales de Callosa d'En Sarriá y Altea (Alicante) y cuyo promotor es D. Antonio Gregori Ripoll.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, a 13 de febrero de 2004. director Genera de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 120/00-AIA.
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Barxeta.
  
Promotor: Ayuntamiento de Barxeta.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Localización: Término Municipal de Barxeta (Valencia).
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
El término municipal de Barxeta se encuentra situado en la comarca de La Costera, entre los términos municipales de Rafelguaraf, Manuel, Simat de la Valldigna, Quatretonda, Benigànim, Genovés, Xàtiva y Lloc Nou d'en Fenollet. Es atravesado de este a oeste por la carretera CV-600 y su ramal CV-573, siendo éstas sus principales vías de comunicación.
  
Entre los elementos de mayor interés existentes en el término municipal se encuentran los cauces naturales, destacando el Río Barxeta como principal cauce que atraviesa el término municipal de este a oeste, constituyendo el resto de los cauces una extensa red de barrancos que surcan el término municipal, siendo todos ellos tributarios del Río Barxeta, tales como el Barranc del Soldat, Barranc dels Sensals, Barranco Casa Serra, Barranc de l'Ametler, Barranc de la Corza, Barranc Perot, Barranc de Cebeda, Barranc del Portixol, Barranc de Benavent, Barranc del Raboser, Barranc del Molinet, Barranc de Cabot, Barranc Lonja Redonda y Barranc del Llop. Otros elementos de interés existentes en el término municipal son las vías pecuarias denominadas Vereda de Murcia (ancho 20,89 m) y la Colada del Camino Viejo de Benigànim (ancho 10 m), el patrimonio arqueológico, etnológico y/o paleontológico destacando los yacimientos Casa Perot y Els Terrers, y las masas forestales extendidas por los relieves montañosos situados al norte y sur del término municipal y en las zonas alomas situadas en la zona central del término, intercaladas con áreas de uso agrícola.
  
La expansión del suelo residencial propuesta se desarrollará en el entorno del casco urbano, sobre terrenos de uso agrícola y en la urbanización denominada La Solana, siendo su uso principal el de segunda residencia. Respecto al suelo industrial, se prevé el desarrollo del mismo junto al suelo urbano y urbanizable residencial al oeste del casco urbano, sobre suelo de uso agrícola.
  
Se propone el siguiente modelo territorial:
  
Suelo Urbano 251.519,41 m²
  
Suelo Urbanizable Pormenorizado:
  
Residencial 267.636,33 m²
  
Industrial 126.036,69 m²
  
Suelo No Urbanizable:
  
Común 19.994.793,60 m²
  
De Especial Protección Paisajística 7.018.074,00 m²
  
De Especial Protección de Cauces 570.288,00 m²
  
De Protección de Carreteras 213.728,00 m²
  
De Extracción de Áridos 141.774,00 m²
  
El abastecimiento urbano residencial e industrial se efectúa a partir de un pozo situado en el polígono 9, Partida Loma Requena. Las aguas residuales urbanas se depuran en la EDAR existente en el municipio, debiéndose ampliar la misma, ya que el desarrollo previsto sobrepasará la capacidad de tratamiento actual. Los residuos sólidos urbanos son gestionados por Girsa y trasladados al vertedero de Guadassuar.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 24 de marzo de 2000, el Ayuntamiento de Barxeta remitió a esta Conselleria, a través de la Oficina Prop de Xàtiva, el Concierto Previo del Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Barxeta y alegaciones al mismo, solicitando la emisión de la correspondiente declaración de impacto ambiental.
  
En fecha 5 de abril de 2000, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remitió al Ayuntamiento de Barxeta un escrito de solicitud de documentación indicándose en el mismo que para proceder a la tramitación del expediente de evaluación de impacto ambiental era necesario la remisión del Estudio de Impacto Ambiental, documentación urbanística completa y certificado de aprobación provisional.
  
En fecha 5 de septiembre de 2000, tiene entrada en esta Conselleria escrito remitido por el Ayuntamiento de Barxeta indicando que en sesión celebrada el 19/06/00 el Ayuntamiento acordó someter a información pública el PGOU y el Estudio de Impacto Ambiental.
  
En fecha 27 de noviembre de 2000, la Sección de Planeamiento de la antigua Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió a esta Conselleria un ejemplar del Estudio de Impacto Ambiental, proyecto de PGOU y expediente administrativo, solicitando la correspondiente declaración de impacto ambiental.
  
El Plan General de Ordenación Urbana y el Estudio de Impacto Ambiental se sometieron al correspondiente trámite de información al público mediante anuncios publicados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº3.502, de fecha 27 de julio de 2000 y en el periódico Levante, de fecha 7 de julio de 2000, habiéndose presentado trece alegaciones al respecto, según consta en el certificado emitido por la Secretaria-Interventora Accidental del Ayuntamiento de Barxeta.
  
De las alegaciones presentadas, las únicas que son de carácter ambiental solicitan lo siguiente:
  
La protección de parcelas de carácter agrícola mediante la clasificación como Suelo No Urbanizable de Especial Protección Agrícola, y no como Suelo No Urbanizable Común. Dichas alegaciones han sido desestimadas por el Ayuntamiento al considerar que la aplicación de la ley 4/92 y 2/97 es suficiente protección para el mantenimiento de los frutales existentes.
  
La desprotección de una parcela de Suelo clasificado como SNU Protección Paisajística con fines de establecer una reserva de minera de arcillas. Dicha alegación ha sido desestimada por el Ayuntamiento al considerar la incompatibilidad del uso solicitado con la masa forestal existente en la zona. Por otra parte, la alegación se presentó fuera del plazo establecido al efecto.
  
Respecto a las alegaciones presentadas cabe señalar que efectivamente debería establecerse una diferenciación entre los terrenos de uso agrícola destacándose aquellos que sean merecedores de especial protección basándose en aspectos agrológicos y ambientales principalmente. Esta valoración no se ha efectuado en el Estudio de Impacto Ambiental, siendo en este documento donde se debe determinar en base a una descripción adecuada del medio, análisis y valoración los usos asumibles por el medio y la clasificación más adecuada. En este sentido se considera que el Estudio debe ser completado. Respecto a la solicitud de desprotección de una parcela de Suelo clasificado como SNU Protección Paisajística con fines de establecer una reserva de minera de arcillas, cabe indicar que en base a lo indicado por el Ayuntamiento y a los informes emitidos por técnicos de esta Conselleria se debe mantener la correspondiente protección.
  
2. Peticiones de informes y documentación complementaria
  
En fecha 17 de enero de 2001, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remitió al Ayuntamiento de Barxeta un escrito de solicitud de documentación, al encontrarse el documentos de Planos incompleto.
  
De acuerdo al procedimiento previsto en la legislación de impacto ambiental, en fecha 19 de febrero de 2001, se efectuó consulta a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, el cual fue contestado en fecha 3 de diciembre de 2001.
  
En fecha 19 de noviembre de 2001, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remitió al Ayuntamiento de Barxeta un escrito reiterándole la solicitud de documentación efectuada el 17 de enero de 2001.
  
En fecha 13 de diciembre de 2001, tiene entrada en esta Conselleria la documentación gráfica solicitada al Ayuntamiento de Barxeta.
  
En fecha 24 de abril de 2002, la Sección de Planeamiento de la antigua Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió a esta Conselleria un ejemplar del Estudio de Impacto Ambiental, proyecto de PGOU y expediente administrativo, solicitando la correspondiente declaración de impacto ambiental.
  
En fecha 10 de mayo de 2002, se remitió al Ayuntamiento una solicitud de ampliación del Estudio de Impacto Ambiental remitido, con el objeto de subsanar una relación de deficiencias detectadas.
  
En fecha 26 de mayo de 2003, la Sección de Planeamiento de la antigua Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió a esta Conselleria un anexo al Estudio de Impacto Ambiental y un nuevo documento del proyecto de PGOU, solicitando la correspondiente declaración de impacto ambiental.
  
Revisada la última documentación tramitada se observó que el Plano de Ordenación denominado POE-01 Clasificación y Usos resultaba de muy difícil lectura debido a su impresión errónea. Se comunicó al Ayuntamiento telefónicamente del error gráfico detectado, remitiéndose en fecha 7 de noviembre de 2003 un nuevo ejemplar del citado plano a esta Conselleria.
  
Informes sectoriales
  
Informes de los servicios territoriales de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda:
  
Las Unidades de Espacios Naturales y Vías Pecuarias y la Sección Forestal de los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda han emitido los siguientes informes:
  
- Unidad de Vías Pecuarias:
  
?En la Memoria, apartado 2.4 Servidumbres de Protección (Erróneamente, pues no son servidumbres sino bienes de dominio público), se mencionan las vías pecuarias, pero no se indican ni los nombres ni las anchuras de Clasificación:
  
1. Vereda de Murcia (anchura 20,89 m, longitud 4.500 m)
  
2. Colada del Cº Viejo de Benigànim (anchura 10,00 m, longitud 300 m)
  
En los planos aparecen grafiadas, pero tampoco aparecen sus nombres no anchuras.
  
Se propone la inclusión en los indicados documentos de los datos relativos a las Vías Pecuarias Clasificadas?.
  
- Sección Forestal:
  
?En el término municipal de Barxeta, objeto del PGOU, no existen montes catalogados de Utilidad Pública o consorciados.
  
El terreno forestal existente en el término municipal ha sufrido una serie de incendios en los últimos años, siendo los que han afectado a gran extensión los siguientes:
  
1. En fecha 7/8/1978 se quemaron 300 hectáreas en la partida ?Els Llosars?, en el extremo Noroeste del término.
  
2. En fecha 31/7/1979 se quemaron unas 20 hectáreas al Noroeste del ?Pla de Llauris?.
  
3. En fecha 16/8/1981 se quemó prácticamente la totalidad de la Sierra de Requena en el extremo Sur del término.
  
4. En fecha 3/9/2000 se quemaron 45 hectáreas en el extremo Noreste del término, entre ?La Barsella- y el ?Barranc del Llop?.
  
En consecuencia la Sección Forestal considera que la clasificación propuesta en el PGOU, así como las medidas protectoras y correctoras sobre terreno forestal, no supone inconveniente alguno.
  
Unidad de Espacios Naturales:
  
Del informe emitido por la Unidad de Espacios Naturales de los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda se extraen las siguientes conclusiones:
  
- El término municipal de Barxeta no afecta a ningún espacio natural protegido, ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
- Existen afecciones importantes por la extracción de minerales a cielo abierto, transformación de terrenos forestales y de secano a cultivo de cítricos. La disponibilidad de agua junto con la climatología local favorecen este último aprovechamiento, sin olvidarse que la protección de cabeceras de cuenca y la regeneración del monte natural son la mejor garantía de protección de estos recursos (conservación de acuíferos y regulación de microclimas).
  
- El SNUPP (protección paisajística) que aparece en el plano TM-01 debería extenderse hacia el norte de forma que incluyera las cabeceras de los barrancos que confluyen hacia el sur.
  
- Los SNUPP que aparecen en los planos TM-02, 05 y 06 al sur de la VP-1036 sólo incluyen un pequeño cerro al norte del barranco del Ametller y deberían incluir diversas masa de pinar existentes.
  
- Las zonas de cantera en la que, a resultas de las extracciones se han formado láminas de agua permanentes de considerable extensión, son susceptibles de un proyecto de restauración que favorezca su valor ecológico (resultan un hábitat idóneo para muchas especies de nuestra fauna silvestre), paisajístico y, tal vez, recreativo, una vez convenientemente adecuadas.
  
- También deberían incluirse en la categoría de SNUP diversas masas forestales en las partidas de El Tossal, las ubicadas al oeste del Barranc de Sensals, las de la Partida Sensals (en el camino de la Fuente de la Parra), las de la Partida Tossal Pomares, y las de las Partidas El Ametller y La Ferrera.
  
- En el TM-06 aparece grafiado como de extracción de áridos un cerro ubicado entre barrancos que debería destinarse a protección (pasar a SNUP) y buscarse como alternativa la recurso mineral otras áreas ya degradadas por explotación sin restauración posterior y prever así una adecuada fase de abandono.
  
Afecciones legales
  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:
  
- Dominio Público Hidráulico: El principal cauce que surca el término municipal de Barxeta de este a oeste es el Río Barxeta. De la red de barrancos tributarios del Río Barxeta son destacables el Barranc del Soldat, Barranc dels Sensals, Barranco Casa Serra, Barranc de l'Ametler, Barranc de la Corza, Barranc Perot, Barranc de Cebeda, Barranc del Portixol, Barranc de Benavent, Barranc del Raboser, Barranc del Molinet, Barranc de Cabot, Barranc Lonja Redonda y Barranc del Llop. Será de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
- Vías Pecuarias: Será de aplicación la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. En el término municipal de Barxeta se encuentran clasificadas dos vías pecuarias denominadas ?Vereda de Murcia- con una anchura legal de 20,89 metros y ?Colada del Camino Viejo de Benigànim- con una anchura legal de 10,00 metros.
  
- Patrimonio cultural: El inventario de yacimientos de la Conselleria de Cultura incluye 2 yacimientos de diferente cronología, ambos recogidos en el Plan General, siendo aplicable la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
- Los vertidos de aguas pluviales y residuales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
- Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
Revisada la documentación tramitada, los informes sectoriales y efectuada visita a la zona afectada por técnicos del Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental se ha podido comprobar que el Plan General del municipio de Barxeta, con las modificaciones efectuadas, propone un modelo territorial adecuado medioambientalmente, con limitaciones puntuales, respetando y protegiendo las áreas que presentan valores naturales. No obstante, se deben mencionar algunos aspectos del modelo que puntalmente merecen ser corregidos o complementados, en el sentido que a continuación se indica:
  
- El término municipal de Barxeta se encuentra enclavado entre relieves montañosos con claras vocaciones forestales que limitan el norte y sur del término. En la zona central se han desarrollado las áreas urbanas y las actividades agrícolas, siendo destacable la presencia característica de masas forestales relictas entre áreas dedicadas al cultivo. En los últimos años las transformaciones agrícolas que han tenido lugar en Barxeta han generado una reducción considerable y aislamiento de dichas masas forestales, dando lugar a un paisaje característico que lo hace merecedor de ser conservado controlando estrictamente las posibles transformaciones futuras. En este sentido, se considera necesario la preservación de las áreas forestales existentes entre cultivos, las cuales deberán ser evaluadas caso a caso si se pretendiera la transformación de las mismas, debiéndose considerar dichas áreas como suelo no urbanizable común con restricciones. Estos aspectos no se han contemplado en el Estudio de Impacto Ambiental y en las Normas Urbanísticas, habiéndose tratado por igual suelos transformados y degradados, suelos agrícolas y masas forestales intercaladas entre los anteriores.
  
- Respecto a la clasificación del suelo propuesta al noroeste del término municipal y norte de la carretera CV-573, cabe señalar que la zona que presenta características forestales constituida por cabeceras de barrancos debe ser protegido tal y como se ha indicado en todo momento por parte de este Servicio en la solicitud de ampliación y en las reuniones mantenidas.
  
- Respecto al suelo de uso agrícola, en la memoria justificativa del PGOU se propone como objetivo del mismo la protección especial de las zonas con potencialidad agrícola. Por el contrario esta protección no se expresa tácitamente en el documento de planeamiento, argumentándose en la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental que con la desprotección del suelo agrícola se pretende dar una mayor elasticidad a la capacidad de usos del Suelo No Urbanizable en base a la Ley 2/97 sobre Suelo No Urbanizable, así como, homogeneizar el suelo no urbanizable para evitar problemas de tal modo que un propietario no tenga suelo clasificado como común y suelo protegido. Analizados dichos argumentos, bajo ningún concepto se consideran de carácter ambiental, no considerándose justificado la desprotección de todo el suelo agrícola vigente en el actual planeamiento. Asimismo, observada la documentación gráfica del Estudio de Impacto Ambiental, se aprecia la carencia de un plano donde se representen las unidades ambientales del término de Barxeta. No obstante, observados los planos del Estudio de Impacto Ambiental, tales como Litología, Usos Globales del suelo y Vegetación y Grado de Cobertura, se puede concluir de los mismos que existen unidades ambientales con diferencias relevantes en ámbitos que se han considerado homogéneos. Se considera que la homogeneidad del territorio, tal y como se ha considerado en el Estudio de Impacto Ambiental, no existe y que se ha buscado una forma simple, laxa e inadmisible de resolver un problema ambiental. Asimismo, consultada la información disponible en la cartografía temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda se observa una clara diferencia de suelos con Capacidad de Uso Agrológica Elevada y suelos con Capacidad de Uso Agrológica Moderada, información no considerada en el Estudio. Por todo ello se considera que existe una clara diferencia agrológica entre los distintos suelos agrícolas existentes en el término municipal resultando recomendable el establecer una clara distinción del suelo que se destinará a usos propios de un suelo no urbanizable común y el suelo que deberá ser especialmente protegido por sus características agrícolas.
  
- Dentro del suelo no urbanizable común, el cual se considera ambientalmente defectuosa su delimitación, debido a su afección sobre unidades ambientales diferentes, debería dividirse en subzonas de modo que, dentro de la misma clasificación del suelo sea posible establecer diferentes usos para cada una de las subzonas.
  
- La delimitación del suelo no urbanizable de protección paisajística propuesta inicialmente en el PGOU ha sido modificada por el Ayuntamiento atendiendo a las consideraciones efectuadas por esta Conselleria en la ampliación solicitada en su momento. No obstante, a pesar que dichas consideraciones no han sido plenamente satisfechas se considera oportuno que los terrenos forestales incluidos en el suelo no urbanizable común, tengan restricciones a determinados usos conforme a lo indicado en el epígrafe anterior.
  
- En el término municipal existen explotaciones mineras a cielo abierto, las cuales han sido representadas gráficamente en los planos de ordenación aumentando las superficies autorizadas a modo de reservas de suelo para posibles ampliaciones. No obstante, en el documento del Estudio de Impacto Ambiental se han considerado como acciones susceptibles de producir impacto ambiental en el Suelo No Urbanizable de Especial Protección, entre otras, actividades extractivas, transformación de cultivos y explotaciones agropecuarias. Debe quedar terminantemente prohibido cualquier uso de los mencionados en el Suelo No Urbanizable de Especial Protección al no considerarse justificados los mismos y cuyos impactos ambientales pueden ser severos o críticos.
  
- Respecto a las vías pecuarias se solicitó expresamente en la ampliación de documentación requerida al Ayuntamiento en fecha 10 de mayo de 2002 cuales debían ser las correcciones acerca de las mismas. Presentada dicha documentación no se ha efectuado corrección alguna al respecto.
  
- Los cauces de los barrancos más destacables que surcan el término municipal de Barxeta han sido grafiados en el Plano de Ordenación de Clasificación y Usos como Suelo No Urbanizable de Protección de Cauces, conforme a la solicitud de ampliación requerida al Ayuntamiento por este Servicio. Por otra parte, se solicitó que se estudiara la existencia o no de riesgo de inundación sobre los suelos urbanizables propuestos junto al cauce del río Barxeta, estudio no efectuado hasta la fecha.
  
- Respecto al patrimonio histórico, artístico y arqueológico, en el Estudio de impacto Ambiental no se indica nada al respecto. Sin embargo en las Normas Urbanísticas se establece un artículo sobre usos y obras en el Suelo No Urbanizable de Protección Arqueológica. No obstante, a partir de la solicitud de ampliación emitida por esta Conselleria, el Ayuntamiento a incorporado al Plano de Ordenación POE-01 los yacimientos arqueológicos inventariados por la Conselleria de Cultura, siéndoles aplicable la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. Respecto a los usos previstos en el artículo 238 del documento modificado de las Normas Urbanísticas, se considera que dichos usos deberán ser informados por Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, aspecto este no cumplimentado en la ampliación solicitada. No se analiza si existen o no otros tipos de yacimientos de carácter etnológico o paleontológico. Se considera superficial la información aportada y su posterior análisis, así como la valoración efectuada al respecto.
  
- Respecto al tratamiento y gestión de residuos, en la ampliación de documentación, se ha adjuntado por parte del Ayuntamiento un certificado emitido por la empresa GIRSA en calidad de concesionaria del servicio de recogida de los Residuos Sólidos Urbanos de la población de Barxeta. En dicho documento la empresa certifica que los residuos de Barxeta se destinan actualmente a la planta de tratamientos de residuos de Guadassuar y que la cantidad de residuos que se prevé se generen después del incremento de suelo residencial e industrial podrá ser gestionado y tratado debidamente por la empresa GIRSA en la planta de residuos de Guadassuar.
  
- Respecto al suministro de agua, la Secretaria-Interventora Interina del ayuntamiento de Barxeta emitió un certificado indicando que el municipio dispone de un depósito y un pozo conocido como ?Ramonet El Esquilador?, ubicado en el Polígono 9, Partida Loma Requena, asegurándose el abastecimiento de las áreas residencial e industrial previstas en el planeamiento.
  
- Respecto al tratamiento de las aguas residuales, se solicitó al Ayuntamiento se justificara la capacidad de depuración de la EDAR existente. En este sentido, se presentó un informe emitido por la Entitat de Sanejament d'Aigües considerando viable el tratamiento de las aguas residuales generadas por los desarrollos a los que de lugar el Plan General, debiéndose cumplir los condicionantes establecidos por la Entitat.
  
- La identificación y valoración de impactos así como las medidas correctoras propuestas en el estudio de Impacto Ambiental se consideran deficientes y superficiales, no obstante con la información disponible en esta Dirección General y las visitas de campo efectuadas por técnicos del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, se ha procedido a la evaluación del proyecto de PGOU de Barxeta.
  
- El Estudio de Impacto Ambiental contiene un programa de vigilancia ambiental, que deberá ser controlado por el Ayuntamiento. No obstante, dicho programa establece una serie de controles, desconociéndose los indicadores ambientales, valores umbrales, frecuencia del control medioambiental y medidas a adoptar en caso de ser necesario.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/90).
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, aprobado mediante Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Barxeta (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste y en su Programa de Vigilancia Ambiental, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. La clasificación del suelo no urbanizable prevista en el planeamiento se considera aceptable desde el punto de vista ambiental, a excepción del Suelo No Urbanizable Común o Agrícola, del cual deberán ser replanteados sus límites y sus usos. En este sentido se deberá proponer en el Plan General un Suelo No Urbanizable de Especial Protección Agrícola y un Suelo No Urbanizable Común, debidamente justificados. Dentro del Suelo No Urbanizable Común deberá identificarse diferentes ámbitos territoriales, tales como las masas forestales existentes entre suelos agrícolas, en los cuales se restringirán determinados usos contemplados en la Ley 4/92 y su modificación Ley 2/97. La nueva clasificación propuesta y las restricciones que se incorporen se deberán regular mediante su correspondiente normativa la cual se incluirá en las Normas Urbanísticas. Estas modificaciones deberán obtener la correspondiente Resolución complementaria que emitirá el director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en un plazo máximo de seis meses desde la aprobación definitiva del Plan General. En tanto en cuanto no se hayan efectuado las modificaciones mencionadas y emitida la Resolución favorable anterior, las autorizaciones de los usos previstos sobre el Suelo No Urbanizable Común permanecerán en suspenso.
  
2. Las áreas que configuran las cabeceras de barrancos y presentan características forestales situadas al noroeste del término municipal y norte de la carretera CV-573 deberán calificarse como Suelo No Urbanizable de Especial Protección Paisajística.
  
3. En el Suelo No Urbanizable de Especial Protección Paisajística no serán admisibles los usos de actividades extractivas, nuevas transformaciones de cultivos y nuevas explotaciones agropecuarias.
  
4. Se deberá estudiar la existencia o no de riesgo de inundación sobre los suelos urbanizables propuestos junto al cauce del río Barxeta, y obtenerse informe favorable del Servicio de Planificación de la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas.
  
5. Las vías pecuarias, bienes de dominio público de la Generalitat Valenciana, quedarán libres en toda su anchura de obstáculos que puedan perturbar el tránsito normal de los ganados, debiendo ser respetadas en todo su trazado y anchura, acorde a lo dispuesto en la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias. Asimismo, se deberán efectuar las correcciones solicitadas en la ampliación de documentación requerida al Ayuntamiento en fecha 10 de mayo de 2002 con anterioridad a la aprobación definitiva del Plan General.
  
6. Se garantizará la adecuada gestión de los distintos tipos de residuos, en especial en lo referente a las empresas productoras de residuos tóxicos y peligrosos.
  
En este sentido el Ayuntamiento en previsión de la instalación de industrias productoras, en su proceso de producción de residuos tóxicos y peligrosos, y dado que los residuos de este carácter deben ser evacuados y tratados por empresa gestora especializada, requerirá para la concesión de la licencia de actividad de dichas empresas, dependiendo de la masa anual generada, la autorización de Productor de Residuos Tóxicos y Peligrosos o la inscripción en el registro de Pequeños Productores de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
7. Respecto a la capacidad de depuración y normativa para la correcta gestión de las aguas residuales generadas en el término municipal, se tendrán en cuenta los siguientes puntos:
  
7.1. El desarrollo del Suelo Urbanizable Residencial e Industrial quedará supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos por la Entitat de Sanejament d'Aigües.
  
7.2. En cualquier caso, la ordenanza de vertido a la red municipal de alcantarillado, que será de aplicación en todo el ámbito del término municipal, se ajustará a lo previsto en el modelo elaborado al efecto conjuntamente por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
7.3. Las actividades que superen los límites de vertido establecidos en las ordenanzas obligará a cada una de las mismas al establecimiento de los tratamientos previos necesarios para la admisión de las aguas residuales generadas a la red de alcantarillado. En cualquier caso, será necesaria la construcción de arquetas de registro en la conexión de la red de saneamiento de cada industria con la red del polígono, de manera que se facilite la toma de muestras sobre los efluentes producidos.
  
8. Se deberá obtener de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, informe favorable al Plan General, el cual resultará vinculante, con anterioridad a la aprobación definitiva del documento urbanístico, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/98, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
9. Serán de aplicación todas y cada una de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, que no entren en contradicción con las propuestas en los epígrafes anteriores de la presente Declaración, debiéndose incluir las mismas en las Normas Urbanísticas.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 13 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 179/2003-AIA
  
Título: Homologación Sectorial Modificativa y Modificación Puntual nº35 del Plan General de Ordenación Urbana - partida ?Viñals-
  
Promotor: Ayuntamiento de L'Alcora
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Al sudoeste del casco urbano de L'Alcora, situado entre la carretera de circunvalación, la carretera CV-188 de L'Alcora a Ribesalbes, el camino viejo de Onda y el barranco de El Rajolar
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
Se busca corregir un error detectado entre planos a diferentes escalas del vigente Plan General de Ordenación Urbana respecto de los límites de clasificación de suelo, aprovechando dicha circunstancia para reorganizar la trama viaria inicialmente diseñada adaptándola a las necesidades reales de las industrias existentes y clasificando como suelo urbano industrial parte del suelo no urbanizable común al objeto de completar la trama urbana.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. Inicialmente, el suelo que ya se encuentra clasificado como de uso industrial se divide en dos zonas denominadas 4-A (industria ligera) y 4-B (industria mixta), estando la superficie de la primera estimada en 7.413 m² y la segunda en 247.182 m², a lo que habría que añadir 21.038 m² de superficie dotacional destinada a red viaria.
  
II. La superficie a reclasificar asciende a 24.709 m², suponiendo el total de la homologación 300.342 m².
  
III. La nueva delimitación del suelo industrial permite dotar a las industrias de una mejora sustancial en sus accesos.
  
IV. Gran parte de la superficie de uso industrial se encuentra actualmente desarrollada.
  
3. Alternativas
  
No existe estudio de alternativas.
  
Tramitación Administrativa
  
Información pública
  
En fecha 22 de mayo de 2003 el Ayuntamiento de L'Alcora remitió proyecto técnico, incluido estudio de impacto ambiental, relativo a la Homologación Sectorial Modificativa y Modificación Puntual nº35 del Plan General de Ordenación Urbana - partida ?Viñals?, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Mediterráneo, de fecha 21 de febrero de 2003 y en el DOGV nº4.448, de 26 de febrero de 2003.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento de L'Alcora.
  
Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 26 de septiembre de 2003 se solicitó al Ayuntamiento de L'Alcora una ampliación de la documentación remitida inicialmente por entender que de la misma no se podían obtener elementos de juicio suficientes para emitir la preceptiva declaración de impacto ambiental.
  
El Ayuntamiento remitió contestación en fecha 11 de febrero de 2004.
  
Afecciones legales
  
Por las cercanías del proyecto discurre la vía pecuaria clasificada como Cañada Real nº2, de 75 metros de anchura legal y necesaria de dominio público, aprobada por Orden Ministerial de 5 de abril de 1954, publicada en el BOE de 14 de abril de 1954 y en el BOP de 13 de mayo de 1954.
  
Según se reconoce en el informe técnico emitido por la dirección territorial de Medio Ambiente de Castellón en fecha 3 de octubre de 2002, a la vista del plano facilitado por el promotor y siempre y cuando éste se adjunte a la documentación urbanística municipal, se considera que dicha vía pecuaria no se ve afectada por el proyecto.
  
El sector propuesto se ve atravesado por el barranco del Rajolar.
  
En la ampliación de documentación se ha incorporado un plano de afecciones donde se grafían los 100 metros de policía de cauces, adjuntándose además copia de la autorización para la construcción de una nave industrial en la zona de policía del barranco del Rajolar y vertido de pluviales al mismo expedida por la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
No se ha aportado informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
En la documentación presentada se indica reiteradamente que no existen en la zona bienes inmuebles de valor cultural, aportando plano de localización de yacimientos arqueológicos considerados de importancia por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte así como informe realizado por el técnico sobre arqueología municipal al respecto.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Se trata de una zona donde se constata la existencia de industrias en funcionamiento que pretende mejorarse mediante la presente modificación de planeamiento dadas las carencias detectadas respecto a la urbanización del entorno, lo que puede suponer una mejora ambiental al eliminar áreas degradadas.
  
2. La vertiente norte del barranco del Rajolar, según la documentación presentada, no presenta vegetación digna de mención como consecuencia de los movimientos de tierras efectuados y de la actividad industrial.
  
Ocurre lo contrario en la vertiente sur del citado barranco, donde se aprecia el desarrollo de una vegetación variada que alterna cultivos de secano con especies de monte bajo, algunos ejemplares de pino carrasco y vegetación edafófila propia de cauces.
  
3. Respecto a la capacidad de abastecimiento de agua potable al sector, independientemente de la preexistencia de industrias en el ámbito de estudio, se aporta informe de la empresa contratada por el Ayuntamiento para la gestión y mantenimiento del servicio público donde se indica que el caudal disponible actualmente resulta suficiente para garantizar el abastecimiento a la zona afectada.
  
La misma empresa, encargada igualmente del mantenimiento de la red de saneamiento y la depuración de las aguas residuales, informa sobre la situación futura de las instalaciones una vez finalizada la ampliación de las mismas. Al parecer, las mejoras respecto a la situación actual serán sustanciales.
  
El Ayuntamiento informa, al mismo tiempo, de la existencia de una ordenanza municipal de vertidos aprobada y en vigor desde el 4 de julio de 2000.
  
Sobre la gestión de residuos inertes se informa que éstos serán transportados a vertedero autorizado, citándose dos empresas del término municipal que pueden gestionar este tipo de residuos.
  
4. Para el control de la contaminación atmosférica, producida principalmente por el almacenamiento de materias primas pulverulentas al aire libre, se propone el continuo regado por aspersión o tratamiento similar.
  
5. No se indica si el suelo industrial poseerá una red de saneamiento separativa, ni más datos al respecto de dicha red.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación Sectorial Modificativa y Modificación Puntual nº35 del Plan General de Ordenación Urbana - partida ?Viñals- del municipio de L'Alcora (Castellón), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. La red de saneamiento que se proyecte en el momento de desarrollar pormenorizadamente el sector deberá ser separativa.
  
Se construirán arquetas de registro en cada uno de los puntos de vertido de las parcelas a la red municipal.
  
El Ayuntamiento, a la hora de otorgar las licencias de actividad, exigirá la construcción de arquetas separadoras de grasas y aceites a aquellas industrias susceptibles de generar o manipular este tipo de sustancias.
  
Se exigirá la predepuración de las aguas residuales a aquellas industrias que superen los parámetros de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal aprobada al efecto
  
II. El desarrollo del sector deberá supeditarse a la puesta en marcha de la ampliación de la depuradora, que supuestamente permitirá mejorar sustancialmente la situación de dicha infraestructura.
  
III. De cara al control de la contaminación atmosférica, dada la proximidad del suelo industrial a los usos residenciales y al casco urbano, se exigirá el almacenamiento del material pulverulento en naves cubiertas y con cerramientos laterales, dotadas de sistemas de captación de partículas en suspensión.
  
IV Con carácter previo a la aprobación del proyecto deberá solicitarse el pronunciamiento de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 26 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 186/2003-AIA
  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial del sector industrial ?Monges-Llombai-
  
Promotor: Ayuntamiento de Burriana
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Al sudoeste del casco urbano de Burriana, junto a la Avenida Jaime I
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
Se pretende la implantación de un sector industrial de nuevo desarrollo.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. La superficie de la actuación asciende a 510.016 m², que actualmente se encuentra calificado como suelo no urbanizable de régimen común según el vigente instrumento de planeamiento.
  
II. Se adscribe también una superficie de 60.400 m² de suelo residencial para su adecuación a la LRAU.
  
III. El proyecto ocupa un entorno bastante homogéneo tanto morfológicamente como en relación con los usos que allí se desarrollan, predominando el cultivo de cítricos si bien aparece de manera dispersa alguna industria o almacén.
  
3. Alternativas
  
No se han presentado alternativas.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 22 de mayo de 2003 el Ayuntamiento de Burriana remitió proyecto técnico, incluido estudio de impacto ambiental, relativo a la Homologación Modificativa y Plan Parcial del sector industrial ?Monges-Llombai?, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Mediterráneo de Castellón, de fecha 13 de diciembre de 2002 y en el DOGV nº4.402, de 19 de diciembre de 2002.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron diez alegaciones, y cinco más durante la apertura de plicas, según consta en el certificado emitido por la secretaria del Ayuntamiento de Burriana, en el que se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
El Consistorio ha respondido a la totalidad de las alegaciones, de las que únicamente se aprecia contenido ambiental en aquellas que hacen mención a la necesidad de restituir los servicios e infraestructuras agrícolas afectadas y funcionalmente necesarias, a la posible presencia de material explosivo en la parcela de uno de los afectados y a la necesidad de realizar un estudio histórico - arqueológico previo a cualquier acción urbanizadora o de edificación.
  
Según el citado certificado se tomarán las medidas oportunas en todos los casos.
  
3. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 26 de septiembre de 2003 se requirió al Ayuntamiento de Burriana la ampliación y/o revisión de una serie de aspectos de la documentación remitida inicialmente dado que de la misma no se podían obtener elementos de juicio suficientes para emitir la preceptiva declaración de impacto ambiental.
  
Dichos aspectos se centraban en la capacidad de abastecimiento de agua potable y depuración de aguas residuales, en la gestión de los residuos y las posibles afecciones patrimoniales del proyecto.
  
En fecha 9 de febrero de 2004 el Ayuntamiento de Burriana remitió contestación al citado requerimiento.
  
Afecciones legales
  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, y aunque el proyecto no se sitúa directamente sobre un lugar de interés comunitario, los vertidos de aguas residuales del suelo industrial podrían, en caso de mal funcionamiento de la estación depuradora de aguas residuales, alterar o modificar las condiciones del LIC denominado «Alguers de Borriana-Nules-Moncofa?, de carácter marino y cuya extensión alcanza las 4.082 Ha, con presencia de praderas de Cymodocea y Posidonia.
  
El estudio de impacto ambiental no hace referencia a los aspectos comentados, y si bien en última instancia se ha informado sobre la reciente ampliación de la estación depuradora de aguas residuales de Burriana, en la documentación inicial se indicaba que ésta se encontraba saturada vertiendo aproximadamente un 20% del efluente sin depurar.
  
Según la información facilitada tras su requerimiento, el proyecto no afectará a ninguna vía pecuaria clasificada en el municipio de Burriana.
  
Este aspecto no ha sido cotejado con el proyecto de clasificación de vías pecuarias en ese municipio dado que el informe solicitado no ha sido facilitado a esta dirección general en el momento de la redacción del presente escrito.
  
Según el informe de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, remitido en segunda instancia por el Ayuntamiento de Burriana, no se conocen en la zona objeto del proyecto bienes inmuebles de interés cultural ni yacimientos arqueológicos.
  
No obstante, se considera que dada la proximidad del área de la Homologación con los yacimientos romanos denominados ?La Regenta- y ?Caminas?, si durante el movimiento de tierras apareciesen restos arqueológicos deberán paralizarse inmediatamente las obras y comunicar los hechos a la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano en cumplimiento de lo que dispone con carácter imperativo el Título III de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Consideraciones ambientales
  
Como ocurre con la mayor parte de la plana de Castellón, el suelo afectado por el proyecto posee la más alta capacidad agraria, únicamente reducida por una ligera pedregosidad del terreno. Se trata, también, de una zona con materiales muy permeables debido a su naturaleza detrítica.
  
La totalidad de la zona de estudio de halla transformada por el hombre, y viene dedicándose durante muchos años al cultivo de cítricos principalmente, aprovechando tanto la calidad del suelo como la morfología prácticamente plana.
  
El crecimiento propuesto, aprovechando una vía principal de comunicación radial con el casco urbano de Burriana, se entiende como expansión natural de este último aprovechando la red de infraestructuras existente.
  
No se tiene constancia de la existencia de riesgos de inundación en el área de estudio.
  
De cara al abastecimiento de agua potable para los nuevos usos, y como contestación a los aspectos requeridos, el Ayuntamiento de Burriana informa que se ha dado traslado a la División de Recursos Hidráulicos del escrito de la empresa concesionaria del servicio municipal de aguas potables en el que se acredita la suficiencia y capacidad de la red para el desarrollo del sector.
  
Dicho escrito, a pesar de indicar lo contrario, no ha sido incorporado a la documentación remitida para la evaluación ambiental en el momento de la redacción del presente documento.
  
Respecto a la depuración de las aguas residuales, el informe remitido en última instancia por el Ayuntamiento de Burriana y elaborado por Saneamiento de Aguas contradice la información inicial sobre el estado de saturación de la estación depuradora de aguas residuales.
  
En ese sentido, parece que recientemente se ha ampliado y mejorado la depuradora de Burriana, diseñada para tratar 20.000 m³/día y con una demanda estimada en 15.400 m³/día. Por otro lado, se estima que el proyecto generará un volumen próximo a los 180 m³/día.
  
El informe concluye avalando la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales en la EDAR de Burriana siempre y cuando se cumplan una serie de condiciones referidas a la realización de las obras de conexión, a la adecuación del vertido a la Ordenanza Municipal o en su defecto a la de la Entidad de Saneamiento y al ingreso de una determinada cantidad económica para sufragar los costes de depuración.
  
7. La red de saneamiento se propone unitaria, estimando posible la construcción de una red parcialmente separativa, dada la ausencia de cauces cercanos sobre los que verter las aguas pluviales. Se pretende pues, utilizar la red de acequias para reducir el volumen de pluviales derivado a la EDAR de Burriana.
  
En las ordenanzas del Plan Parcial se hace referencia a la Ordenanza Municipal de Vertidos, que exige la instalación de arquetas para la toma de muestras a las industrias, así como presentar un Plan de Control de Vertidos previamente a la concesión de la licencia.
  
8. No se indica lugar ni tipo de gestión de los residuos que se generarán durante las fases de ejecución y funcionamiento del polígono industrial.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación Modificativa y Plan Parcial del sector industrial ?Monges-Llombai- del municipio de Burriana (Castellón), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. El suelo eliminado durante la fase de movimiento de tierras deberá reutilizarse en otras zonas del municipio que se encuentren degradadas o bien donde resulte necesario aporte de tierra vegetal para la construcción de zonas verdes o similares, dada la elevada calidad agraria del mismo.
  
II. El Ayuntamiento exigirá, antes de conceder las licencias de actividad, la construcción de arquetas separadoras de grasas y aceites a aquellas industrias susceptibles de generar o manipular estas sustancias.
  
III. Los residuos sólidos urbanos se gestionarán de acuerdo a lo dispuesto en el Plan Integral de Residuos en lo que a recogida selectiva se refiere, debiéndose colocar contenedores en la proporción adecuada. Dichos residuos se tratarán conforme a su naturaleza en vertederos o instalaciones autorizadas.
  
IV. Los residuos sólidos inertes deberán trasladarse a vertedero o a gestor autorizado, exigiendo el Ayuntamiento al Agente Urbanizador los documentos de entrega de este tipo de residuos antes de recepcionar las obras de urbanización.
  
V. La biomasa derivada de la eliminación de los cítricos que actualmente existen en la zona de estudio se tratará adecuadamente trasladándola a plantas de fabricación de compost o similares, evitando en todo momento la quema de la misma.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 27 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 325/01-AIA
  
Título: Concesión de explotación derivada del P.I. ?PEP- nº 2.610.
  
Promotor: Watts Blake Bearne España, SA.
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria de Castelló. Unidad Minas.
  
Localización: Paraje ?La Palera?. Término Municipal de La Vall d'Uixó (Castelló).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es el pase a Concesión Minera del P.I. ?PEP- nº 2.610. El área a explotar engloba únicamente 5 has de terreno situadas en el límite oriental del P.I., a unos 2.500 m. al sur del casco urbano.
  
El proyecto de explotación tiene como objetivo la obtención de arcilla de calidad para abastecer la industria cerámica de la zona de Nules. El ritmo de producción vendible y explotable será de 400.000 tn/año. El arranque del material se realizará mediante perforación y voladura.
  
Las posibles afecciones ambientales derivadas del proyecto inicialmente planteado fueron modificadas y corregidas en parte, aportando un anexo al proyecto de explotación y restauración.
  
En dicho anexo, se proponen dos alternativas de explotación dependiendo del tipo de restauración a ejecutar:
  
Opción A: Reintegración inmediata al entorno
  
Opción B: Vertedero de residuos inertes
  
Visto que la ?opción B: Restauración mediante vertedero de residuos inertes- no puede llevarse a cabo dado que existe un Plan Zonal de Residuos que engloba el municipio de La Vall d'Uixó y que gestiona los residuos inertes, el proyecto de explotación y restauración queda limitado a la ?opción A: Reintegración inmediata en el entorno?.
  
Para la transformación del material arrancado se instalará una planta de trituración móvil, que estará situada al pie de la rampa principal, en el límite externo de la Concesión, junto a ésta se sitúa la balsa de decantación.
  
Los estériles generados en la explotación se utilizarán para la restauración de la vaguada adaptando las formas al entorno inmediato.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
En agosto de 2001 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castelló remite el Estudio de Impacto Ambiental y proyecto de Explotación - Restauración de la solicitud de Concesión. Posteriormente, en febrero de 2002, remite el certificado del resultado de información pública del expediente, indicando que no han sido presentadas alegaciones al proyecto.
  
Consultados el Ayuntamiento de La Vall d'Uixó, la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Educación, la Confederación Hidrográfica del Júcar, el Servicio de Parques Naturales y los servicios territoriales de esta Conselleria, se reciben en las fechas que se indica los siguientes informes:
  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente (16.10.01): Expone una serie de limitaciones a la hora de llevar a cabo la explotación y restauración, proponiendo algunas modificaciones.
  
- Servicio de Parques Naturales (20.11.01): El informe concluye que la zona donde se pretende realizar la actuación minera se localiza en Áreas de Influencia Antrópica y por tanto este tipo de actividad si es susceptible de autorización. Visto que la explotación minera es compatible normativamente con lo regulado en el Decreto 218/1997 de aprobación del PORN, se analiza el EIA remitido indicando lo siguiente: a)garantizar una restauración efectiva reduciendo la altura de bancos y el ángulo del talud e incrementando el ancho de las bermas intermedias, b) Banquear toda el área afectada por la explotación, c) Control de focos de emisión de polvo.
  
- Ayuntamiento de La Vall d'Uixó (24.01.02): Se indica que los terrenos donde se pretenden iniciar las labores de extracción minera, situados en el paraje ?La Palera?, afecta a terrenos calificados como S.N.U. Común en los que el PGOU sí permite el desarrollo de este tipo de actividades.
  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (11.01.02): Se indica que toda actuación que se quiera ejecutar en el dominio público hidráulico y/o en su zona de policía, a parte de respetar la servidumbre de paso mínima de 5 m. respecto a cauces, tendrá como requisito previo e indispensable a la iniciación de las obras, la obtención de la autorización de la confederación Hidrográfica de acuerdo con la legislación vigente. Igualmente si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea se deberá obtener autorización previa, así como para el vertido de las aguas tanto residuales como pluviales.
  
- Dirección General de Patrimonio Artístico (03.10.03): Se informa favorablemente a los efectos patrimoniales el proyecto de referencia, con sujeción a las siguientes condiciones:
  
- No podrán iniciarse remociones de sedimento de ningún tipo sin la previa realización de las excavaciones arqueológicas.
  
- El proyecto arqueológico deberá ser suficiente para evaluar la extensión del yacimiento y las posibles afecciones causadas por la explotación.
  
- En cualquier caso, dado que el poblado conserva restos de estructuras defensivas (torre y murallas), es Bien de Interés Cultural y en consecuencia deberá establecerse un perímetro de unos 500 m. de radio para garantizar su protección.
  
Teniendo en cuenta los informes sectoriales recibidos, la empresa promotora en octubre de 2002, aporta anexo al proyecto inicialmente tramitado.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
La zona de proyecto ocupa una amplia vaguada, orientada hacia el este y delimitada por los cerros de ?La Creueta- y ?La Palera?. El terreno se encuentra abancalado con cultivos de algarrobos, olivos y en menor medida almendros, que van siendo invadidos por un matojar y matorral con algún pino carrasco.
  
El valor paisajístico de la zona se estima considerable, aunque su reducida cuenca visual rebaja la significación de este valor. Únicamente la parte más elevada de ambas laderas puede resultar visible desde el exterior de la zona de actuación.
  
Desde el punto de vista geológico el área explotable corresponde a materiales triásicos, más exactamente a los últimos 45-50 m. de la parte alta de la unidad superior del Buntsandstein. La disposición de las arcillas y areniscas rojas que constituyen dicha unidad buzan 20º - 30º hacia el este sin ningún tipo de falla o pliegue que trastoque las capas. Estos materiales tienen calidad más que suficiente, para su utilización como materia prima para la industria cerámica de Castellón.
  
En el área de la concesión solicitada existen dos niveles acuíferos: las gravas y arenas cuaternarias, y las calizas y dolomías del Triásico y Jurásico, pero ninguno de los dos se verá afectado por la explotación de la zona.
  
La afección a las aguas superficiales se ve minimizada por la construcción de un canal de drenaje perimetral y la restitución de la cota de explotación por encima de la cota 150 m.s.n.m. cota de desagüe natural del barranco.
  
En cuanto a los accesos a la explotación, de acuerdo con el proyecto existen varios accesos sin asfaltar pero transitables y utilizados para acceder a las explotaciones agrícolas de los alrededores.
  
En los límites de la futura cantera existe un importante conjunto de trincheras y sistemas defensivos de la guerra civil y uno de los límites de la futura cantera quedará justo en las inmediaciones del poblado de la edad de bronce de ?La Creueta?, catalogado como Bien de Interés Cultural.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Los principales efectos ambientales derivados del proyecto son:
  
Destrucción del suelo y vegetación asociada, incremento de los procesos erosivos, discontinuidad en el paisaje y cambio de color, modificación del relieve, contaminación de las aguas superficiales, modificación de los drenajes, producción de polvo, barro, efluentes líquidos y ruido, vibraciones por voladuras, acopios de material de gran volumen, afección al Patrimonio Etnológico y Cultural, ocupación del barranco y degradación de los caminos de acceso.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
La explotación consiste en un banqueo descendente y excavación de la vaguada hasta cota 142 m.s.n.m. Posteriormente mediante el aporte de material estéril se restituirá la topografía de la vaguada hasta dejarla por encima de la cota natural de desagüe.
  
El anexo presentado en octubre de 2002, aporta modificaciones al proyecto inicial, desarrollando medidas correctoras como son la reducción de los bancos de explotación a una altura no superior a 5 m., bermas intermedias de 6 m. y talud de cara de banco de 60º.
  
En cuanto a la restauración, plantea el relleno parcial de las bermas con material procedente de la parte superior del banco suavizando así considerablemente la pendiente del talud de cara de banco que pasa de 60º a tener 35º respecto a la horizontal, configurando un talud final de ladera de 28º.
  
Para evitar el estancamiento de aguas en el fondo de la corta éste se rellena con estériles de mina, dicho relleno tendría una pendiente ascendente del 2,2% hacia el oeste, facilitando así la evacuación de las aguas de lluvia.
  
El volumen de relleno sería de 100.000 m³, este material provendría del estéril de la propia explotación, aproximadamente unos 20.000 m³ y el resto hasta completar el volumen final sería adquirido en la explotación ?La Güeña- situada a escasos 2.000 m. de distancia.
  
El canal de drenaje perimetral diseñado que rodea la explotación verterá sus aguas a la vaguada y ésta recogerá tanto las aguas de recogida del hueco de explotación como las de la cuenca de recepción.
  
En cualquier caso, deberán ampliarse ciertas medidas correctoras para evitar el levantamiento de polvo en los caminos, ubicar adecuadamente los acopios de material y planta de clasificación, garantizar el mantenimiento de los accesos a la las fincas vecinas y a la explotación, disponer de los permisos correspondientes para verter efluentes líquidos al barranco, abancalar la plataforma central, estabilizar los taludes de restauración y garantizar el correcto desarrollo de la vegetación.
  
La revegetación propuesta para bermas, taludes y plataforma es en parte adecuada, sin embargo las especies elegidas, el número y su distribución debe corregirse para conseguir una mayor adaptación al medio y garantizar la viabilidad del proyecto.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de pase a Concesión Minera del P.I. ?PEP- nº 2.610, Opción A: Reintegración inmediata al entorno, ubicado en el paraje ?La Palera- del término municipal de La Vall d'Uixó y promovido por WBB España, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación inicialmente tramitada y sus posteriores anexos modificativos junto con los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.
  
Segundo
  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:
  
1. Los caminos de acceso deberán acondicionarse para el tránsito de camiones de gran tonelaje y mantenerse en condiciones óptimas para el tránsito de vehículos agrícolas que circulan por la zona.
  
2. Los camiones de transporte de mineral llevarán la carga cubierta con lona.
  
3. La Planta de Tratamiento de áridos y acopios de material se ubicarán dentro de los límites de la Concesión Minera. Se situarán a resguardo del viento y se adoptarán las medidas necesarias para minimizar la emisión de polvo al entorno.
  
4. Toda el área afectada por la explotación debe ser banqueada incluyendo la plataforma central. Las bermas deberán diseñarse con una contrapendiente del 2% evitando el arrastre de finos hacia el barranco y favorecer la consolidación del suelo y el arraigo de la vegetación.
  
5. La revegetación del área deberá consistir en una primera siembra de semillas (gramíneas y leguminosas) y la posterior plantación de especies arbustivas y arbóreas autóctonas. La densidad total de plantones a utilizar en la restitución de la cobertura vegetal deberá incrementarse hasta un mínimo de 2.500 ejemplares por hectárea.
  
6. Una vez finalizada la explotación se restaurarán todos aquellos caminos de acceso y otras infraestructuras utilizadas en la actividad hasta alcanzar un estado equivalente al de antes de empezar las labores extractivas.
  
7. Toda actuación que se ejecute dentro en el dominio público hidráulico y/o dentro de la zona de policía, tendrá como requisito previo e indispensable a la iniciación de las obras, la obtención de la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar de acuerdo con la legislación de aguas vigente. Si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea se deberá obtener autorización previa de la CHJ, así como para el vertido de las aguas tanto residuales como pluviales.
  
8. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
9. Se adoptarán aquellas medidas protectoras o correctoras que queden indicadas por la Dirección General de Patrimonio Artístico.
  
10. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde se recojan el balance y el estado actual de la actividad, respecto a los volúmenes extraídos y aprovechados, a los rellenos efectuados y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restauración-Estudio de Impacto Ambiental y en la presente Declaración de Impacto Ambiental, así como cualquier posible incidencia surgida en el desarrollo de las mismas. Dicho Servicio remitirá una de las copias a esta Dirección General.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 6 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 134/00-AIA
  
Objeto del Proyecto: Proyecto de Actividad y Adecuación a la Normativa Vigente de la Papelera Pompeyo Criado, SA.
  
Promotor: POMPEYO CRIADO, SA.
  
Autoridad Sustantiva: Ayuntamiento de Buñol
  
Localización: En Polígono nº17, Partida Umbría s/n en el término municipal de Buñol (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:
  
La actividad se encuentra en funcionamiento desde el año 1946. La parcela de 12.427 m² se encuentra ubicada en Suelo Industrial Limitado, según las Normas Subsidiarias del Planeamiento de Buñol. Se encuentra delimitada por el lecho del río Buñol y la carretetra del río Juanes.
  
La actividad de la industria es la fabricación de cartón y papel teniendo como base la utilización de fibras recuperadas o fibras secundarias.
  
El abastecimiento de agua para aseos y vestuarios se suministra a partir de la red de aguas potables de Buñol. El agua para el proceso de fabricación procede de la corriente superficial del río Buñol, con una toma de agua de acuerdo a la autorización tramitada, con un caudal de 50.000 m³ anuales.
  
Las aguas residuales de vestuarios y aseos se vierten al colector que lo transporta hasta la EDAR de Buñol-Alborache. En cuanto a las aguas generadas en el proceso de fabricación, se indica en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental, que se establece un régimen de circuito cerrado, y las sobrantes son tratadas en una instalación depuradora con capacidad para 2.500 m³/dia, para ser vertidas posteriormente al colector municipal de la EDAR precitada. No obstante, en la Ampliación del Estudio de Impacto Ambiental se indica que mediante las mejoras efectuadas en el proceso productivo con la reutilización de las aguas del proceso permite el cierre total de los circuitos de agua con los de la depuradora de Buñol-Alborache, y se procede al cierre del vertido a colector para evitar vertidos incontrolados.
  
Los residuos generados (lodos de la depuración) se gestionan mediante entrega a un gestor autorizado, no existiendo las eras de secado que se citan en el proyecto y el estudio.
  
Dispone de un sistema de Cogeneración con Declaración de Impacto Ambiental de fecha 30 de abril de 1996 (expte 338/95-AIA), teniendo Fuel como combustible en un principio y habiéndose sustituido posteriormente por Gas Natural.
  
2. Alternativas
  
No se plantean otras alternativas de ubicación ya que se trata de una actividad funcionando desde el año 1946.
  
Tramitación Administrativa:
  
1. Información Pública. Remisión del expediente:
  
El 22 de marzo de 2000 la Sección de Actividades Calificadas de los servicios territoriales de Valencia remite proyecto, Estudio de Impacto ambiental y expediente municipal del proyecto precitado, así como el certificado de información pública.
  
El Proyecto ha estado sometido a información pública mediante anuncio en el BOE nº 113, de 14 de mayo de 1998, habiéndose formulado alegaciones relativas a la emisión de olores, emisión de partículas por la chimenea y producción de ruidos.
  
2. Ampliación de la documentación:
  
En fecha 18 de abril de 2002 se solicita ampliación del estudio de impacto ambiental, reiterando la petición en fecha 9 de septiembre de 2003. En fecha 20 de enero de 2004 el promotor remite la documentación solicitada relativa a la gestión de las aguas residuales generadas por la actividad aportando informe de Sanejament d'Aigües y certificación de cierre mediante candado de la válvula de conexión al colector de la EDAR para evitar vertidos incontrolados.
  
Informes sectoriales:
  
Se efectúa consulta al Servicio de Calidad de Aguas, Servicio de Gestión de Residuos, servicios territoriales de medio Ambiente de Valencia y a Sanejament d'Aigües.
  
Como consecuencia de las consultas efectuadas se reciben los siguientes informes:
  
- Del Servicio de Gestión de Residuos se indica en extracto:
  
1. Que los residuos municipales y asimilables procedentes del comercio e industrias incluyendo los de papel y cartón están incluidos en el Catálogo Europeo de Residuos.
  
2. Que en el artículo 13.1 de la Ley 10/98 de Residuos se establece que las actividades de valorización de estos quedan sometidas a autorización administrativa por el órgano competente ambiental de la Comunidad Autónoma.
  
3. Que la actividad de fabricación de papel, utilizando papel de recuperación, fibras recuperadas o secundarias, para su transformación en pasta, podría quedar incluida, según el ANEXO II B de la Decisión 96/350/CE de la Comisión, previstos en la Disposición tercera de la citada Ley, en la operación de valorización tipo R3 Reciclado o recuperación de materias orgánicas que no se utilizan como disolventes.
  
Por lo que concluye que el titular deberá presentar, ante la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, una solicitud de autorización de empresas gestoras de residuos no peligrosos, adjuntando la documentación preceptiva para la tramitación de la misma.
  
- De la Sección de Vías Pecuarias de los servicios territoriales de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda, se informa que el proyecto no afecta a ninguna Vía Pecuaria Clasificada en el término municipal de Buñol.
  
- De Sanejament d'Aigües se informa el 29 de enero de 2001 que en las muestras tomadas en el año 2000 en el efluente de la empresa se obtienen valores superiores a los aportados en el Estudio de Impacto Ambiental, por lo que se hace necesaria la instalación de un sistema de tratamiento de las aguas residuales para adecuarlas a los límites establecidos para el vertido de la empresa Pompeyo Criado, SA al sistema de colectores generales de la EDAR de Buñol-Alborache.
  
Por ello se remitió al promotor los informes recibidos solicitando, puesto que se trata de la adecuación a la normativa de una actividad en funcionamiento, la implantación de un sistema de tratamiento de las aguas residuales generadas y la comprobación mediante analíticas de que el efluente cumpliera con los límites establecidos para el vertido a la red de colectores de la citada EDAR.
  
En fecha 20 de enero de 2004 se recibe un Anexo de Ampliación en el que se indica que mediante las mejoras efectuadas en el proceso productivo con la reutilización de las aguas del proceso permite el cierre total de los circuitos de agua con los de la depuradora de Buñol-Alborache. Aporta informe de la Sanejament d'Aigües en el que se indica que para evitar vertidos puntuales se cierre mediante tajadera la conexión a la red de colectores de la EDAR. Se indica que la fábrica se gasifica mediante Gas Natural con lo que se eliminan los quemadores y calderas de fuel.
  
Asimismo se aporta la solicitud de fecha 31 de marzo de 2003 para autorización de operaciones de valorización y eliminación de residuos no peligrosos.
  
Afecciones legales:
  
Según se indica en la documentación aportada, la actuación se ubica en Suelo calificado como Industrial Limitado en el PGOU de Buñol.
  
Consideraciones ambientales:
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad:
  
Al tratarse de una actividad en funcionamiento, los posibles impactos a considerar son los derivados de la actividad fabril que son fundamentalmente los procedentes de la generación de residuos líquidos y sólidos, así como las emisiones a la atmósfera, olores, ruidos y afecciones al paisaje.
  
En visita efectuada al lugar se observó un impacto paisajístico elevado, al resultar visible desde varios puntos de observación coincidentes con lugares transitados, el impacto visual más acusado es el causado en la zona de almacenamiento de papel situado al exterior, en el extremo este de la parcela. Asimismo se detectó fuerte impacto de olores y ruidos, junto con emisiones de humo blanco saliendo de la cubierta de la instalación.
  
2. Identificación y valoración de impactos:
  
Considerando que la actividad está funcionando como ya se ha comentado, en el estudio se señalan como factores susceptibles de ser afectados el agua tanto desde el punto de vista de consumo como el de generación de aguas residuales de carácter urbano e industrial; La Atmósfera, desde el punto de vista de la contaminación ya que dispone de varios focos emisores correspondientes a caldera de recuperación para la generación de vapor y caldera de generación de vapor; y desde el punto de vista de generación de ruidos; La generación de residuos sólidos correspondientes tanto al proceso productivo como a los procedentes de la depuración.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental:
  
Las medidas correctoras que se proponen se refieren a:
  
- Agua: Se establece un régimen de circuito cerrado, con lo que se minimiza el consumo de recursos hídricos y se produce una reducción de la cantidad total de aguas vertidas. Indica en el estudio que las aguas sobrantes del circuito hidráulico son tratadas en una instalación depuradora y posteriormente vertidas al colector municipal. No obstante ante el requerimiento de Sanejament d'Aigües para evitar vertidos puntuales incontrolados, se procede a clausurar con cierre con candado la válvula mediante la que conecta al colector municipal, de forma que únicamente Sanejament puede proceder a su apertura.
  
- Sobre la atmósfera (humos), en la ampliación de estudio se indica que se ha procedido a la conexión con Gas Natural. Sobre ruidos indica como medidas correctoras la sustitución del compresor por otro insonorizado (nivel sonoro de 66 dB (A)) y adaptación de la caseta actual para ubicación del compresor mediante cerramiento con bloque de hormigón con aislamiento acústico.
  
- Sobre los residuos sólidos distingue los peligrosos (aceites usados, etc.) los del proceso productivo y los lodos de la depuración de aguas de proceso, entregando cada una a los gestores autorizados correspondientes.
  
No se establecen medidas correctoras para minimizar la emisión de olores y el impacto visual-paisajístico.
  
No se establece Programa de Vigilancia Ambiental por lo que se deberá adoptar el que se establece en el condicionado de la presente resolución.
  
Consideraciones jurídicas:
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento y Anexo I-5 .
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, el Proyecto de Actividad y Adecuación a la Normativa Vigente de la Papelera Pompeyo Criado, SA a situar en Partida Umbría s/n en el término municipal de Buñol (Valencia), proyecto promovido por POMPEYO CRIADO, SA., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. En los momentos en que se produzca el vertido de las aguas residuales generadas a la red de alcantarillado se deberán cumplir los límites establecidos en la Ordenanza de Vertido a la Red Municipal de Alcantarillado elaborado por la Entidad de Saneamiento y la Federación de Municipios y Provincias, o bien los que establezcan las Ordenanzas Municipales en su caso. Quedando absolutamente prohibido el vertido incontrolado a otro medio receptor sin las correspondientes autorizaciones y controles preceptivos que garanticen la calidad del agua depurada.
  
2. En el caso en que la capacidad de producción sea superior a 20 toneladas diarias, se estará a lo establecido en las disposiciones transitorias primera y segunda sobre la autorización ambiental integrada de la Ley 16/ 2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación.
  
3. Los residuos generados se deberán gestionar de acuerdo con las características de los mismos. Asimismo, el titular deberá obtener ante la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, la autorización como empresa gestora de residuos no peligrosos.
  
4. Las emisiones e inmisiones de los gases de escape cumplirán lo establecido en el Decreto 833/1975 por el que se desarrolla la Ley 38/72 de protección del ambiente atmosférico realizando los controles preceptivos disponiendo para ello de la infraestructura preceptiva para la toma de muestras. La referida normativa es aplicable a todos los focos emisores de la instalación.
  
5. Se incorporarán los silenciadores y equipos necesarios para la reducción de los niveles sonoros, de forma que no se transmita a edificaciones próximas más de 40 dB (A diurnos (de 8 h. a 22 h.) ni más de 30 dB (A) nocturnos (de 22h. a 8 h.)
  
6. Se dispondrán los mecanismos necesarios para minimizar la emisión de olores especialmente en aquéllas partes del proceso productivo más susceptibles de producirlos. En el exterior de la instalación se dispondrán barreras vegetales de forma que permitan dificultar la dispersión de olores hacia las zonas habitadas.
  
7. Para minimizar el impacto visual y la incidencia en el paisaje, se dispondrán asimismo barreras vegetales en el perímetro de la instalación, especialmente en entorno del almacenamiento de papel al aire libre.
  
8. Se establecerá un Programa de Vigilancia Ambiental que incluya la gestión realizada con los distintos tipos de residuos generados en la ejecución y funcionamiento de las obras proyectadas, así como los resultados analíticos de las aguas residuales depuradas previamente a su vertido. Remitiendo un informe a esta Dirección General con periodicidad anual con el resultado del citado Programa, incluyendo los resultados analíticos obtenidos, así como la gestión de los distintos tipos de residuos generados por la actividad, controles de la contaminación atmosférica, niveles de ruido y emisión de olores, especificando las medidas correctoras aplicadas para la minimización de los mismos, así como documentación fotográfica de las medidas de revegetación y minimización del impacto visual.
  
9. Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
10. Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan en las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML