Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9625, del 26-06-2023 (2023/6912)

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2023, del secretari autonòmic de Cultura i Esport, per la qual es regula i concedeix una subvenció directa a la Universitat de València-Estudi General per al desenvolupament d'activitats de difusió i transmissió de la cultura.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9625

Data del DOGV
:   26-06-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - B) SUBVENCIONS I BEQUES

Número del document
:   2023/6912

CVE


Data del document
:   20-04-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [ajuda pública](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2023, del secretari autonòmic de Cultura i Esport, per la qual es regula i concedeix una subvenció directa a la Universitat de València-Estudi General per al desenvolupament d'activitats de difusió i transmissió de la cultura. [2023/6912]  
La Llei 9/2022, de 30 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2023, mitjançant la qual s'aproven els pressupostos que han d'executar els organismes que integren la Generalitat durant l'exercici pressupostari de 2023, inclou una línia nominativa per un import global de 500.000,00 euros, denominada «Activitats de difusió i transmissió de la cultura per les universitats públiques valencianes», la finalitat de la qual és col·laborar amb cadascuna les universitats públiques de la Comunitat Valenciana en el desenvolupament de les activitats culturals que realitzen en exercici de les seues funcions pròpies.  
D'acord amb l'annex de l'esmentada línia nominativa, la Universitat de València-Estudi General té assignada una subvenció per un import de 152.145,62 euros per a l'exercici de 2023.  
Mitjançant la Resolució de 27 de gener de 2021, del conseller d'Educació, Cultura i Esport (DOGV 9008, 29.01.2021), es va modificar el Pla estratègic de subvencions de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport per al període 2020-2023. D'acord amb el que preveu l'esmentada resolució, s'incorpora a l'objectiu 2 del Pla estratègic de subvencions la línia nominativa que instrumenta la present resolució, la qual té per objectiu finançar les activitats de difusió i transmissió de la cultura per les universitats públiques valencianes.  
  
La subvenció que es formalitza per la present resolució no necessita ser notificada a la Unió Europea, perquè no reuneix els requisits de l'apartat 1 de l'article 107 del TFUE, segons disposa el Decret 128/2017, de 29 de setembre, del Consell, ja que l'activitat subvencionada no suposa un avantatge econòmic per a l'entitat beneficiària, ja que la subvenció no supera el cost de l'activitat. Les ajudes no afecten l'intercanvi comercial entre estats membres, ja que les activitats subvencionables tenen un caràcter educatiu, formatiu i de protecció d'un esport tradicional com a patrimoni cultural. La subvenció prevista en aquesta resolució no desenvolupa activitats econòmiques en què s'oferisquen al mercat béns i serveis, per la qual cosa no existeix possibilitat de falsejament de la competència.  
La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport té atribuïdes competències exclusives en matèria de cultura i promoció cultural, en desenvolupament de les quals impulsa, entre altres iniciatives, diverses línies de foment i col·laboració amb entitats i administracions públiques amb les quals coadjuva en la consecució d'una programació d'una oferta cultural diversa i àmplia que facilite el dret de tota la ciutadania a participar en la vida cultural en condicions de llibertat i igualtat.  
D'acord amb el que proclama l'article 1.2 de la Llei orgànica, 6/2001, de 21 de desembre d'universitats, esdevé una des les funcions essencials de la institució universitària al servei de la societat «la difusió [...] i la transferència del coneixement al servei de la cultura [...]» així com la «difusió del coneixement i la cultura a través de l'extensió universitària».  
Nogensmenys, i d'acord amb allò que disposa l'article 93 de l'esmentada llei, constitueix «responsabilitat de la universitat connectar a l'universitari amb el sistema d'idees vives del seu temps» i correspon a aquestes institucions arbitrar els mitjans necessàries «per a potenciar el seu compromís amb la reflexió intel·lectual, la creació i la difusió de la cultura». A més a més, «[...] les universitats promouran l'acostament de les cultures humanística i científica i s'esforçaran per transmetre el coneixement a la societat mitjançant la divulgació de la ciència». Que en aquest context, i atés que és públic i notori que les universitats públiques valencianes, més enllà de la seua funció en l'àmbit de la docència i la producció investigadora, realitzen també una programació cultural de caràcter estable i permanent que, dirigida al conjunt de la ciutadania, enriqueix l'oferta cultural de les nostres ciutats i el conjunt del nostre país, mereix ser reconeguda i recolzada mitjançant l'articulació d'una línia d'ajudes orientada a recolzar i impulsar aquestes activitats.  
  
D'acord amb l'article 168.1.A de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions podran concedir-se de manera directa les subvencions previstes nominativament en la llei de pressupostos de la Generalitat, entenent-se com a tals aquelles l'objecte, dotació pressupostària i destinatari de les quals figuren inequívocament en els seus annexos. La concessió de les subvencions previstes nominativament en la llei de pressupostos de la Generalitat es formalitzarà mitjançant resolució de la persona titular del departament gestor del crèdit pressupostari al qual s'imputa l'ajuda o mitjançant conveni.  
La llei de pressupostos prevé una subvenció nominativa a favor de les universitats públiques valencianes per al desenvolupament d'aquestes activitats de difusió i transmissió de la cultura, configurades en la realització d'una programació cultural de rellevància que amplie l'oferta cultural de la ciutadania del poble valencià que s'instrumenta a través de la present resolució.  
L'article 160 de la Llei 1/2015, disposa que les persones titulars de les conselleries seran competents per a la concessió de les subvencions nominatives, sense perjudici del que es disposa en l'apartat 1.b d'aquest mateix article. Les competències per a concedir subvencions podran ser desconcentrades o delegades d'acord amb les normes que regulen l'atribució i l'exercici de les competències. Per tot això, fent ús de les atribucions que em confereix l'article 28.1 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell i conforme al Decret 173/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, desplegat per l'Ordre 9/2021, de 7 de maig, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i la Resolució de 13 d'abril de 2022, sobre delegació de competències en determinats òrgans, a proposta de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, resolc:  
  
Primer. Objecte  
L'objecte d'aquesta resolució és formalitzar la concessió de la subvenció prevista nominativament en la Llei 9/2022, de 30 de desembre, per la qual s'aprova el pressupost de la Generalitat per a l'exercici 2023 per a la Universitat de València-Estudi General amb la finalitat de contribuir al desenvolupament de les activitats de difusió i transmissió de la cultura relacionades en el annex d'aquesta resolució.  
  
Segon. Actuacions a desenvolupar  
En compliment d'aquesta resolució es desenvoluparan activitats culturals orientades al conjunt de la ciutadania que figuren en l'annex I.  
  
  
Tercer. Finançament de la subvenció  
La Llei 9/2022, de 30 de desembre, per la qual s'aprova el pressupost de la Generalitat per a l'exercici 2023, consigna a càrrec del Programa 09.03.01.454.10.4 una dotació de 500.000,00 euros en la línia S8600000 denominada «Activitats de difusió i transmissió de la cultura per a les universitats públiques valencianes», corresponent a la Universitat de València-Estudi General un import de 152.145,62 euros, segons annex que conté la relació de beneficiaris d'aquesta línia nominativa. Tot allò, mitjançant la seua concessió directa, de conformitat amb l'article 168.1.A, amb la finalitat de col·laborar en el finançament de les activitats de difusió i transmissió de la Cultura, realitzades per les Universitats Públiques de la CV.  
  
Quart. Despeses subvencionables  
1. Es consideren despeses subvencionables, als efectes previstos en aquesta llei, aquelles que de manera indubtable responguen a la naturalesa de l'activitat subvencionada, resulten estrictament necessàries i es realitzen en el termini establit per la present resolució. En cap cas el cost d'adquisició de les despeses subvencionables podrà ser superior al valor de mercat.  
2. Les despeses que se subvencionen procediran de les activitats executades des de l'1 de gener fins al 31 de desembre de 2023. Entre aquestes despeses de la universitat s'inclouran:  
a) Despeses de personal destinat a la realització d'activitats objecte d'aquesta resolució. Es consideren despeses de personal: retribucions salarials i cost empresarial de Seguretat Social del personal vinculat a la realització de les activitats objecte de la present resolució, així com despeses en dietes i desplaçaments d'aquest personal que queden justificades en funció de la seua finalitat. En cap cas seran despeses subvencionables les accessòries als desplaçaments com pàrquings peatges, autopistes, etc. Les retribucions salarials finançades a càrrec d'aquesta resolució, no superaran els imports màxims que per a cadascuna de les categories professionals estableix la Generalitat en aquest exercici pressupostari. Quan aquest personal haja de realitzar desplaçaments amb motiu de les activitats d'aquesta resolució, les indemnitzacions que perceba amb motiu d'aquests desplaçaments i, si escau, manutenció i allotjament, no podran superar els mòduls establits en el Decret 64/2011, de 27 de maig, del Consell, pel qual es modifica el Decret 24/1997, d'11 de febrer, sobre indemnitzacions per raó de servei i gratificació per serveis extraordinaris, i haurà d'aportar-se, en tot cas, memòria justificativa del desplaçament efectuat. El conjunt de despeses de personal no podrà superar el 80 % de la totalitat de l'import subvencionat.  
  
b) Despeses de funcionament en relació amb les actuacions objecte de la present resolució: lloguer de locals en els quals es presten els serveis, primes d'assegurances que incloguen els conceptes de responsabilitat civil i danys a tercers, comunicacions directament vinculades a la prestació del servei: telefonia, internet, burofax, correu i missatgeria, subscripció a bases de dades legislatives i revistes especialitzades, manteniment i actualització de pàgines web, serveis externs, serveis professionals, publicacions, publicitat i promoció.  
c) Despeses de restauració: l'import màxim subvencionable per a despeses de restauració no podrà excedir el 5 % de la totalitat de la quantia subvencionable. Aquestes despeses hauran d'estar relacionades amb actes protocol·laris que deriven de les activitats objecte de la subvenció, com ara presentacions, inauguracions, plaques commemoratives, etc., tots ells de caràcter públic. En cap cas, quedaran incloses aquelles despeses de restauració que deriven de reunions o altres actes que es realitzen en un àmbit privat.  
d) Despeses financeres sempre que estiguen relacionades amb l'activitat subvencionada.  
Les despeses d'assessoria jurídica o financera, les despeses notarials i registrals i les despeses pericials per a la realització del projecte subvencionat i les d'administració específiques són subvencionables si estan directament relacionades amb l'activitat subvencionada i són indispensables per a l'adequada preparació o execució d'aquesta. En cap cas seran despeses subvencionables: a) Els interessos deutors dels comptes bancaris. b) Interessos, recàrrecs i sancions administratives i penals. c) Les despeses de procediments judicials.  
3. Es considerarà despesa realitzada la que ha estat efectivament pagada amb anterioritat a la finalització del període de justificació determinat en aquesta resolució.  
4. Els tributs són despesa subvencionable quan el beneficiari de la subvenció els abona efectivament. En cap cas es consideren despeses subvencionables els impostos indirectes quan siguen susceptibles de recuperació o compensació ni els impostos personals sobre la renda.  
  
No serà subvencionable l'IVA satisfet per l'adquisició de béns o serveis, llevat que s'acredite documentalment que forma part del cost de l'activitat a desenvolupar per la persona beneficiària, i que no és susceptible de recuperació o compensació. En cas que s'haja repercutit o compensat parcialment, s'aportarà documentació acreditativa del percentatge o la part de l'impost susceptible de ser repercutit o compensat.  
  
5. Els costos indirectes hauran d'imputar-se pel beneficiari a l'activitat subvencionada en la part que raonablement corresponga d'acord amb principis i normes de comptabilitat generalment admeses i, en tot cas, en la mesura en què aquests costos corresponguen al període en què efectivament es du a terme l'activitat.  
6. Si és el cas i conforme a l'article 31.3 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, quan l'import de la despesa subvencionable supere les quanties establides en la vigent legislació de contractació del sector públic per al contracte menor, la persona beneficiària haurà de sol·licitar com a mínim tres ofertes de diferents proveïdors, amb caràcter previ a la contracció del compromís per a l'obra, la prestació del servei o el lliurament del bé, llevat que per les seues especials característiques no hi haja en el mercat suficient nombre d'entitats que els realitzen, presten o subministren, o llevat que la despesa s'haja realitzat amb anterioritat a la subvenció. L'elecció entre les ofertes presentades, que hauran d'aportar-se en la justificació, o, si és el cas, en la sol·licitud de subvenció, es realitzarà conforme a criteris d'eficiència i economia, i s'haurà de justificar expressament en una memòria l'elecció quan no recaiga en la proposta econòmica més avantatjosa.  
  
Cinqué. Òrgan responsable  
S'encomana a la Direcció General de Cultura i Patrimoni la realització de tots i cadascun dels actes i tràmits conduents a la instrucció i gestió de la present subvenció fins a la seua efectiva concessió, prèvia presentació de la documentació requerida per a la tramitació d'aquesta resolució de compromís de la despesa, requeriment que serà cursat durant el primer trimestre de l'any en curs. La Direcció General adoptarà les mesures oportunes per a remoure els obstacles que impedisquen, dificulten o retarden l'exercici ple dels drets de l'interessat o el respecte als seus interessos legítims, i disposarà tot el necessari per a evitar i eliminar tota anormalitat en la tramitació del procediment.  
  
  
Sisé. Obligacions de la Universitat de València-Estudi General  
L'entitat beneficiària es compromet a desenvolupar la programació cultural d'activitats a la que es fa referència al resolc segon d'aquesta resolució. Així mateix, s'obliga a fer constar de forma visible la col·laboració de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport en totes les activitats objecte d'aquesta resolució.  
L'entitat beneficiària haurà de presentar una memòria de les actuacions realitzades amb la justificació de les despeses ocasionades, que acredite el compliment de l'objecte d'aquesta resolució.  
L'entitat beneficiària haurà de fer-se càrrec dels mitjans humans i materials que calguen per al compliment de les actuacions objecte d'aquesta resolució.  
A més de les obligacions previstes en els articles 13, 14 i 31.3 de la Llei 38/2003, general de subvencions i les derivades de la Llei 1/2022, de transparència i bon govern de la Comunitat Valenciana que segons la seua disposició transitòria 2a manté la vigència del capítol I del títol I «Publicitat activa» de la Llei 2/2015, fins al 22 d'abril de 2023, que comprén, entre altres, la publicitat activa relativa a les «subvencions, el seu import, objectiu o finalitat i destinatari o beneficiari». Per tant, transitòriament serà aplicable la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de transparència, bon govern i participació ciutadana; i el seu Reglament de desenvolupament aprovat mitjançant Decret 105/2017, de 28 de juliol, del Consell.  
  
  
Seté. Règim de justificació de la subvenció  
1. L'entitat beneficiària haurà de presentar, davant l'òrgan gestor, l'adequada justificació de la subvenció, de la realització de l'activitat, del compliment de les condicions imposades, i de la consecució dels objectius previstos en l'acte de concessió de la subvenció.  
No obstant això, no podrà realitzar-se el pagament de la subvenció fins que la persona beneficiària no es trobe al corrent en el compliment de les seues obligacions tributàries i enfront de la Seguretat Social o tinga la condició de subjecte deutor per resolució de procedència de reintegrament.  
2. Podrà sol·licitar-se un pagament anticipat una vegada aprovada la resolució de concessió que suposarà un lliurament de fons amb caràcter previ a la justificació, com a finançament necessari per a poder dur a terme les actuacions inherents a la subvenció, en els termes i condicions prevists en l'article 171.3.a de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions. Amb la sol·licitud facultativa del pagament anticipat, que no podrà excedir el 30 % de l'import anual de la subvenció concedida, s'entendran finançades aquelles despeses que es realitzen en els mesos de novembre i desembre. Aquestes despeses finançades de forma anticipada es justificaran en el termini i la forma que a continuació es determina.  
3. L'aportació d'aquesta justificació de la despesa acreditativa del compliment de l'activitat s'efectuarà en els termes següents:  
A) Si no s'haguera sol·licitat pagament anticipat, la justificació haurà de presentar-se fins al 15 de novembre de 2023, termini que podrà ser ampliat de conformitat amb l'article 70 del Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei general de subvencions.  
B) En cas d'haver sol·licitat pagament anticipat en els termes previstos en l'apartat anterior:  
- La justificació de les despeses realitzades des de gener a octubre s'hauran de presentar fins al 15 de novembre de 2023, termini que podrà ser ampliat de conformitat amb l'article 70 del Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei general de subvencions.  
- Les restants despeses de novembre i desembre es justificaran fins al 31 de gener de l'exercici següent.  
No s'admetran abonaments a compte.  
En concret, l'entitat beneficiària haurà de presentar un compte justificatiu de la despesa realitzada, que es compondrà dels documents següents:  
a) Una memòria d'actuació justificativa del compliment de les condicions imposades en la concessió de la subvenció, amb indicació de les activitats realitzades i dels resultats obtinguts.  
b) Una memòria econòmica justificativa del cost de les activitats realitzades, que contindrà:  
1r. Una relació classificada i numerada de les despeses de l'activitat, amb identificació de la persona creditora i del document, concepte de la despesa, el seu import, la data d'emissió, la data de pagament, relació de la despesa amb l'activitat subvencionada, percentatge d'imputació de cada factura a la subvenció concedida, i import imputat.  
  
2n. Les factures o documents de valor probatori equivalent en el tràfic jurídic mercantil o amb eficàcia administrativa i la documentació acreditativa del pagament, ordenats correlativament, d'acord amb la relació anterior. Les factures hauran de complir els requisits regulats en el Reial decret 1619/2012, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les obligacions de facturació i hauran de ser emeses dins de l'exercici 2023, i correspondre el període de realització de les despeses subvencionables amb la preparació i l'execució de l'activitat subvencionada.  
Les factures hauran de reflectir amb el suficient detall les prestacions realitzades.  
No podran aportar-se com a justificant de despeses els albarans, les notes de lliurament ni les factures proforma. L'acreditació de les despeses també podrà efectuar-se mitjançant factures electròniques, sempre que complisquen els requisits exigits per a la seua acceptació en l'àmbit tributari.  
3r. Una relació detallada d'altres ingressos o subvencions que hagen finançat l'activitat subvencionada amb indicació de l'import i la seua procedència, o, si és el cas, la declaració responsable que no ha rebut altres subvencions o ajudes o ingressos, per a l'actuació objecte d'aquesta subvenció.  
c) Amb la finalitat de poder realitzar l'adequat control, l'entitat beneficiària haurà de presentar declaració responsable que faça constar que tots i cadascun dels documents o factures presentats s'apliquen únicament a la justificació de la subvenció concedida.  
d) Declaració responsable signada per la persona representant legal de l'entitat sobre el compliment de les obligacions establides en la Llei 38/2003, de 17 de novembre, amb expressa indicació que es troba al corrent en el pagament d'obligacions per reintegrament de subvencions.  
  
4. Quant als documents acreditatius dels pagaments a les persones o entitats creditores, com a justificants de pagament s'admetran resguards de transferència (si engloba diverses factures, s'haurà d'aportar relació detallada d'aquestes), així com xecs i pagarés, en els termes següents:  
  
1r. Si la forma de pagament és una transferència bancària, aquesta es justificarà mitjançant el resguard de l'ordre de càrrec, i haurà de figurar en el concepte de la transferència el número de factura o, en defecte d'això, el concepte abonat.  
2n. Si la forma de pagament és el xec o pagaré, el document justificatiu consistirà en un rebut, signat i estampillat per la persona o entitat proveïdora, on haurà d'especificar-se la factura o documentació justificativa de la despesa a la qual correspon el pagament i la seua data, el número i la data del xec o, si és el cas, la del venciment del pagaré, i haurà d'aparéixer, sota la signatura, el nom i el número del NIF de la persona que signa.  
La forma de pagament contemplada en els dos punts anteriors s'acompanyarà de còpia de l'extracte bancari del càrrec en compte corresponent a l'operació justificada.  
4. Així mateix, l'entitat beneficiària haurà d'acreditar, per mitjà de certificació expedida per l'òrgan competent, davant l'òrgan gestor de la subvenció regulada en aquesta resolució, els punts següents:  
a) Que els fons han sigut destinats a realitzar l'activitat per a la qual van ser concedits.  
b) Que la documentació original acreditativa de la despesa realitzada i efectivament pagada es troba en les seues dependències, a la disposició de l'òrgan gestor de la subvenció, de la Intervenció General de la Generalitat i de la Sindicatura de Comptes.  
Tota la documentació i justificació d'aquesta resolució serà remesa per la Universitat de València-Estudi General a la Direcció General de Cultura i Patrimoni de manera telemàtica. L'enllaç al procediment telemàtic serà el següent:  
https://www.gva.es/es/inicio/procedimientos'id\_proc=18494  
  
Huité. Forma de pagament de la subvenció  
El pagament s'efectuarà, per mitjà de transferència al compte bancari de l'entitat beneficiària que aquesta determine, una vegada rebuda la justificació i acreditat que l'entitat es troba al corrent de pagament de les seues obligacions tributàries i davant la Seguretat Social.  
En el cas que el compte bancari de l'entitat no estiguera donat d'alta en la Generalitat, o haja de modificar les seues dades, l'entitat haurà de donar d'alta les seues dades a través del sistema PROPER en compliment de l'Ordre 2/2022 de la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic, per la qual es regulen les actuacions o tràmits d'alta, modificació i baixa de les dades personals identificatives i bancàries de les persones físiques i jurídiques que es relacionen econòmicament amb la Generalitat i la Resolució de 16 de juny de 2022, del conseller d'Hisenda i Model Econòmic, per la qual s'aprova la implementació del sistema informàtic PROPER i es regulen les actuacions administratives automatitzades de la Intervenció de la Generalitat Valenciana.  
  
Nové. Compatibilitat amb altres ajudes i ingressos  
La present subvenció es declara expressament compatible amb la percepció d'altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos per a la mateixa finalitat, procedents de qualssevol administracions o ens públics o privats, nacionals, de la Unió Europea o d'organismes internacionals, sense que en cap cas el seu import puga ser de tal quantia que, aïlladament o en concurrència amb altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos, supere el cost de l'activitat subvencionada.  
  
Deu. Minoració i reintegrament de les subvencions  
1. Es produirà la pèrdua del dret al cobrament total o parcial de la subvenció en el supòsit de falta de justificació o la seua presentació extemporània. La justificació parcial per sobre del 75 % de la quantitat atorgada reduirà proporcionalment la subvenció. La justificació parcial per sota del 75 % de la quantitat prevista en la dotació de la línia, implicarà una minoració total de la subvenció i, si escau, el reintegrament d'aquelles quantitats el pagament de les quals s'haja anticipat a sol·licitud del beneficiari.  
En tot cas es garantirà el dret de l'audiència de l'entitat interessada.  
  
2. Tota alteració de les condicions tingudes en compte per a la concessió de la subvenció, i en tot cas l'obtenció concurrent d'altres aportacions fora dels casos permesos en les normes reguladores, podrà donar lloc a la modificació de la concessió, així com al reintegrament de l'excés obtingut sobre el cost de l'activitat subvencionada amb els interessos de demora corresponents des del pagament de la subvenció fins a la data en què s'acorde la procedència del reintegrament, de conformitat amb l'article 37 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i l'article 172 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.  
3. L'entitat beneficiària d'aquesta subvenció quedarà sotmesa a les responsabilitats i règim sancionador regulat en el títol IV de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i en el capítol IV, del títol X, de la Llei 1/2015, de 6 de febrer.  
  
Onze. Comprovació de la subvenció  
1. De conformitat amb el que estableix l'article 169 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, la Direcció General de Cultura i Patrimoni efectuarà la comprovació administrativa sobre el 100 % de la documentació presentada en la justificació de la subvenció concedida.  
  
2. La comprovació material de la realització de les activitats es durà a terme d'acord amb el pla de control següent:  
a) Es realitzarà un control administratiu, i de qualitat, sense perjudici del que es pot dur a terme sobre el terreny, a fi de valorar el grau de compliment dels objectius marcats. Per a això s'analitzarà la documentació administrativa aportada pel beneficiari, i se'n comprovarà l'execució, per tal de valorar si s'ajusta al que s'estableix en la resolució, així com la qualitat i idoneïtat. La comprovació es farà a través de la memòria a la qual es fa referència en l'apartat tercer del resolc sisé d'aquesta resolució amb les inspeccions que es consideren necessàries, vídeos, fotografies geoetiquetades o datades i altres mitjans de prova en format electrònic que garantisquen l'adequada realització de l'activitat subvencionada.  
b) El criteri de selecció de la mostra serà aleatori.  
c) El percentatge mínim d'ajuda que caldrà controlar serà del 20 % del total pagat en aquesta subvenció.  
  
Dotze. Protecció de dades personals  
1. La gestió d'aquesta subvenció comporta el tractament de dades de caràcter personal, per la qual cosa s'apliquen les mesures i garanties regulades en la normativa en matèria de protecció de dades, especialment el Reglament (UE) 2016/679, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques quant al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades (RGPD), i la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals.  
2. En compliment del qual disposa l'article 13 de l'RGPD, la informació en matèria de protecció de dades és la següent:  
a) Responsable del tractament: Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. Av. de Campanar, 32. 46015 València. Correu electrònic: protecciodedadeseducacio@gva.es.  
b) Delegació de Protecció de Dades de la Generalitat. Passeig de l'Albereda, 16. 46010 València. Correu electrònic: dpd@gva.es.  
c) Finalitat del tractament: gestionar la concessió de la subvenció.  
  
d) Les bases de legitimació general aplicables al tractament de dades són les previstes en els apartats c i e de l'article 6.1 de l'RGPD (l'interés públic i l'obligació legal), en relació amb les normes específiques que regulen aquest procediment.  
e) Quan la persona sol·licitant, o el seu representant legal, aporte dades de caràcter personal de terceres persones en el procediment administratiu, especialment en la fase de justificació de la subvenció, tindrà l'obligació d'informar-les en els termes que estableix aquesta clàusula.  
  
f) Persones destinatàries de les dades: no està prevista la comunicació de dades de caràcter personal.  
g) Les dades no seran objecte de transferències internacionals.  
h) El responsable podrà efectuar, en l'exercici de les seues competències, les verificacions necessàries per a comprovar l'exactitud de les dades declarades per la persona interessada que estan en poder de les administracions públiques.  
i) De conformitat amb l'article 13.2 de l'RGPD, totes les dades personals sol·licitades a través dels formularis i la documentació vinculada són necessàries per a poder tramitar la subvenció en les diferents fases del procediment. La falta de comunicació d'aquestes dades a la conselleria comportarà les conseqüències previstes per l'ordenament jurídic.  
  
j) Termini de conservació de dades: les dades personals es conservaran durant el temps necessari per a complir la finalitat per a la qual se sol·liciten i pels terminis establits en les normes vigents per a complir obligacions i responsabilitats legals, i seran suprimides d'acord amb el que es preveu en la normativa d'arxius i documentació.  
  
k) La persona interessada té dret a sol·licitar del responsable del tractament l'accés, rectificació i supressió de les seues dades de caràcter personal, així com la limitació o oposició tant al tractament d'aquestes dades com a no ser objecte de decisions individuals automatitzades, de manera presencial o telemàtica, de conformitat amb el que s'indica en la pàgina següent: http://www.gva.es/va/proc19970  
l) A més de qualsevol altre recurs administratiu o acció judicial, si la persona interessada considera no atesos els seus drets o vulnerat el tractament de les seues dades personals, pot reclamar davant la Delegació de Protecció de Dades, de manera presencial o telemàtica, de conformitat amb el que s'indica en la pàgina següent: http://www.gva.es/proc22094. A més, hi ha la possibilitat de reclamar davant l'Agència Espanyola de Protecció de Dades.  
Per a més informació, es pot consultar el registre d'activitat de tractament denominat Ajudes, beques i subvencions, accessible en www.ceice.gva.es/registre-de-tractament-de-dades.  
  
Tretze. Règim jurídic aplicable  
Aquesta resolució es regirà pel que preveu la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i el Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el seu reglament, en tot el que resulte bàsic, així com per la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, en la mesura en què és un mitjà pel qual s'instrumenta una subvenció. De la mateixa manera, queda fora de l'àmbit d'aplicació de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014, per no estar el seu objecte comprés en el dels contractes regulats en aquesta llei.  
  
  
Catorze. Efectes  
La present resolució produirà efectes a partir de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i durant l'exercici 2023.  
  
Quinze. Manifestació de conformitat  
1. L'entitat beneficiària haurà de manifestar, en el termini de quinze dies hàbils a partir de la publicació d'aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, la seua conformitat amb la present resolució de concessió que constitueix les seues bases reguladores, d'acord amb el model que s'inclou com a annex I de la present resolució.  
2. El model de conformitat, degudament emplenat i signat, haurà de presentar-se telemàticament en el portal de la Generalitat, Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, dins de l'apartat «Sol·licitud general d'iniciació i tramitació telemàtica de procediments de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport» en l'enllaç següent https://www.gva.es/es/inicio/procedimientos'id\_proc=18494 o en qualsevol dels llocs previstos en l'article 16.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
3. D'acord amb el que es disposa en l'article 68 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, si el document de conformitat s'haguera emplenat de manera incompleta o no s'hagueren aportat els requisits i documents que s'assenyalen en aquesta base, la persona interessada seria requerida perquè, en un termini de deu dies hàbils, esmenara la falta o aportara els documents preceptius, amb la indicació que, en cas de no fer-ho, es consideraria que desisteix, amb resolució prèvia d'arxivament de l'expedient, que haurà de ser dictada en els termes que preveu l'article 21 de l'esmentada llei, i quedaria sense efecte la concessió de la subvenció, i es perdria, per tant, el dret a la percepció.  
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, de conformitat amb el que es disposa per l'article 114.c de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions publiques, les persones interessades podran interposar els recursos següents:  
a) Potestativament, recurs de reposició davant el mateix òrgan que la va dictar i que és la persona titular de la conselleria d'Educació, Cultura i Esport, en el termini d'un mes, comptat des de l'endemà de la publicació, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 112, 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions publiques, tenint en compte que no es possible simultaniejar el recurs contenciós administratiu i el potestatiu de reposició.  
b) Directament, recurs contenciós administratiu davant del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptats des de l'endemà de la publicació, de conformitat amb el que es disposa en els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
Tot això sense perjudici que les persones interessades puguen exercir qualsevol altra via que consideren oportuna.  
  
València, 20 d'abril de 2023.- El secretari autonòmic de Cultura i Esport, p. d. (R 13.04.2022; DOGV 9328, 29.04.2022): Joaquim Enric López Camps.  
  
  
  
ANNEX I  
  
Activitat 1  
Cicle debats Women Art Power Dones Creadores  
Els eixos temàtics són dos: la perspectiva de gènere i l'exploració del concepte «arts vives»  
Objectius:  
- Acostar les arts al públic general, revaloritzant el seu costat humà, en franc desavantatge per causa del neoliberalisme imperant, que impregna també els mecanismes de la pràctica artística, mercantilitzant-la al màxim i deshumanitzant-la.  
- Donar veu a aquestes dones, sentir-les expressar-se, conéixer la seua idiosincràsia i potser descobrir els seus projectes en curs.  
- Propiciar la generació de projectes conjunts entre artistes de diferents disciplines, perseguint la hibridació pròpia dels projectes d'arts vives, que es gesten des de zero precisament així, entrellaçant diferents llenguatges.  
Paraula clau:  
Espontaneïtat.  
Fugint d'un discurs elaborat i formal, aquestes converses es desenvolupen en un to distés, creant una atmosfera en la qual la naturalitat és la premissa.  
Aquesta circumstància es veu propiciada per la professionalitat de la periodista Pepa Gómez, conductora de la trobada, que fins i tot obri un torn de preguntes cap al final del mateix per a afavorir la interacció de les convidades amb el públic assistent.  
Enclavament:  
Preferentment un lloc que convide a l'espontaneïtat i a la participació del públic.  
Duració:  
un cicle de 5 sessions de 90 min. de duració  
Periodicitat proposada:  
Mensual (Total: 5 mesos)  
  
Activitat 2  
Cicle trobades literàries/\*Poesia  
Des de l'Aula de Narratives del Servei de Cultura Universitària es proposaran diferents trobades literàries amb figures rellevants de la cultura valenciana o de rellevància internacional.  
Posar en valor la narrativa com a forma d'expressió que hui dia sembla subjugada a l'audiovisual i reflexionar sobre les maneres d'atenció subjectes a les possibles modificacions de la immediatesa imperant.  
  
Activitat 3  
Programa d'inserció social a través de l'art. Nau Social - ART I MENT  
El programa d'inserció social a través de l'art ART I MENT està destinat a promoure la inclusió social en grups vulnerables; adolescents en risc d'exclusió per fracàs escolar, joves amb conductes addictives, grups de refugiats, minories ètniques o grups amb diversitat funcional, són els públics als quals ens dirigim per a proporcionar factors de protecció a través de l'art.  
L'art, música, dansa, pintura… es converteix així en l'eina per a desenvolupar aptituds i experiències que enriqueixen i enforteixen al grup.  
  
Activitat 4  
Programació exposicions temporals 2023  
4.1. València, 1972. Cap a la ciutat monstre  
Fins al 23 d'abril 2023  
El 1972, Manuel Sanchis Guarner va editar el seu llibre La ciutat de València. Síntesi d'història i geografia urbana (Cercle de Belles Arts, València). Aquest llibre va canviar la percepció que fins al moment es tenia de l'evolució urbana i del patrimoni de la capital valenciana. La publicació va obrir una etapa fructífera d'estudis moderns i avançats sobre arquitectura, arqueologia, geografia urbana, història, literatura i, fins i tot, festes i tradicions, que va tenir el llibre de Sanchis Guarner com a revulsiu immediat. A més, l'obra va obrir un corrent d'estima envers una ciutat que calia conservar i protegir de la destrucció.  
  
En complir-se cinquanta anys d'aquella publicació paga la pena donar a conéixer a les noves generacions no sols la figura del mestre Sanchis Guarner i la seua obra, sinó també la ciutat de 1972 on ell va escriure aquest treball fonamental. Com era la ciutat de 1972 i com ha canviat- Quins eren els temes urbans i socials més rellevants en aquells moments- Per què Sanchis Guarner va redactar un llibre com aquest-  
  
4.2. Hermano Lobo (1972-1976): un ou dur per al Caudillo  
Gener-maig 2023  
En aquells primers anys setanta del segle XX, quan la dictadura estava ja tan degradada com el cabdill que la regentava, imaginar la democràcia que hom volia conquerir va ser alguna cosa més que una necessitat. Fou un pas decisiu per a poder construir el futur. Hi havia, és clar, la cultura insurgent de les nostres universitats, dels nostres creadors al cinema, de pintors i músics, d'actors i actrius, que guanyaven cada dia un tros de llibertat a pesar de la vigilància policial.  
Per aquesta raó, calgué aguditzar l'enginy, descobrir noves vies de comunicació que a més d'accelerar la decrepitud del règim permeteren començar a materialitzar la paraula llibertat. I entre totes les opcions, una d'elles cobrà especial força en aquell temps. Una revista gràfica d'humor, amb un llop com a sant i senya, va irrompre udolant aquell 13 de maig de 1973 per a fer mal paper a tota la premsa grisa i uniforme del seu entorn. La recepta no era nova, però sí trencadora per la dimensió intel·lectual de tots els seus creadors, des de l'humor de Forges, passant per la sàtira d'El Perich, fins al submón d'OPS. I el resultat fou espectacular. Els tiratges prompte superaren els 100.000 exemplars. Un fenomen editorial que no va tardar en convertir-se en un signe d'identitat.  
  
4.3. SENT I MENT. Falla inmaterial 2023. Proposta d'Edu Comelles  
21 febrer/26 març 2023  
SENT i MENT és un projecte que consta d'una instal·lació sonora immersiva que trasllada l'experiència física i sensitiva de la Mascletada, de la plaça de l'Ajuntament a l'espai expositiu del Centre Cultural La Nau. La instal·lació recrea a escala sonora una Mascletada feta a partir de mostres de so diverses que s'articulen de forma generativa per a crear una nova forma de viure aquest esdeveniment que és patrimoni immaterial de la ciutat.  
L'obra es desplega en un espai de privació sensorial on l'espectador i oient queda envoltat de foscor i so per així aguditzar aquest sentit, capaç de fer-nos viatjar i sentir el so, la vibració i la potència emotiva d'aquest acte pirotècnic.  
El paisatge sonor que es desplega en l'espai expositiu és el resultat de reconfigurar els sons i les estructures pirotècniques de la mascletada a partir de dades. Els autors i les autores de la proposta han creuat dades recollides en la ciutat de València del portal de dades obertes de la Regidoria de Participació Ciutadana i Govern Obert de l'Ajuntament de València. Finalment, la peça compta amb un element interactiu que transforma la peça sonora i l'adapta a cada visitant en l'espai expositiu, sentint la seua presència a través d'un sistema de sensors electrònic.  
  
4.4. Artivisme Feminista. Proposta Col·lectiva Portal d'Igualtat  
Abril-juliol 2023  
Projecte expositiu que pretén posar en valor l'activisme de dones artistes que a través de diferents llenguatges fan de l'art una eina de lluita per la igualtat, per desbancar els rols de gènere i contra la violència de gènere.  
Conscients dels importants antecedents de la museologia feminista, aquesta mostra tractarà de convertir la sala en un espai de debat social i democràtic, de reflexió i replantejament de qüestions que donem per descomptat sobre el feminisme. Què és ser feminista hui- Per què tots hauríem de ser feministes- És efectiu l'art com a instrument de canvi social-  
4.5. Autoretrat. Proposta de Clara Boj i Diego Díaz  
1 juny-3 setembre 2023  
L'existència contemporània desemboca, inexorablement, en un immens arxiu de bases de dades que s'actualitzen a temps real, que capturen cada instant de la nostra vida tant en línia com fora de línia, a través dels mesuraments i els registres que els dispositius que ens envolten capturen del món i de la nostra presència en aquest. La digitalització del món físic ha convertit les xarxes de dades en un espai massiu d'informació pràcticament il·legible per als ciutadans, però que nodreix, cada vegada més, estudis de mercat, anàlisis i algorismes predictius que modelen la nostra existència.  
 La vida digital es construeix en un continu diàleg entre la informació que la xarxa ens ofereix i la informació sobre nosaltres mateixos que oferim a la xarxa i que configura una mena d'ombra de nosaltres mateixos, un doble digital resultat de la creació d'un perfil, a manera de retrat robot, dels nostres gustos, dels nostres hàbits socials i de consum i de les nostres interaccions amb altres dobles.  
 L'exposició Autoretrat mostra una recopilació de treballs artístics recents de Clara Boj i Diego Díaz, que, prenent la seua pròpia identitat com a punt de partida, formulen algunes preguntes sobre la vida present i futura en el datacé, alhora que mostren la magnitud i la complexitat dels arxius digitals i exploren les implicacions que aquests registres tenen en aspectes clau com la intimitat, la privacitat, la definició del criteri personal, la seguretat, etc.  
4.6. Campus. Arquitectura universitària en la pintura contemporània  
16 maig-3 setembre  
El campus com a conjunt d'edificis i instal·lacions que componen la Universitat de València conté un enorme patrimoni arquitectònic gens immotivat. Cada edifici s'articula segons la seua funció particular i, alhora, s'integra en un conjunt planificat que constitueix una plaça activa i oberta, una màquina d'ensenyar i investigar.  
 En Campus la pintura serà un laboratori d'idees on elaborarem visions particulars de l'arquitectura universitària, caixa o continent necessari per a poder impartir la docència, investigar, arxivar i transmetre coneixements. La caixa entesa com a referent conceptual i arquitectònic, i les visions i mons pictòrics que genere, serà una de les línies de treball per on transitarà el projecte Campus. Els 14 artistes seleccionats oferiran una diversitat de mons interrelacionats entre arquitectura i pintura ajudats per una intensiva tasca de cerca d'imatges d'arxiu, de plànols i d'obres artístiques del patrimoni de la mateixa Universitat amb els quals es pot establir un diàleg profitós.  
  
4.7. Les corps incorruptibles. Projecte d'Emille Hallard  
8 juny-3 setembre  
El segle XXI continua arrossegant els mateixos cànons de bellesa del segle passat: dona jove, blanca, prima, etèria i heterosexual. La bellesa, el primer actiu comercial de la dona, un passaport per a un matrimoni feliç, l'èxit professional i el reconeixement social. El bombardeig d'imatges infinitament «photoshopades» a les quals hui estem exposats aliena a les dones i als homes amb una cerca constant d'un ideal de bellesa inassolible, que només condueix a la frustració i a l'odi a si mateixos.  
Rebutjar la norma és triar, tant des de la vulnerabilitat com des de l'entusiasme, ser incorruptible, fidel a un mateix, honest, punk enfront d'un sistema capitalista que genera fills monstruosos d'uniformitat i consumisme, tot això des del mateix motle patriarcal postcolonial.  
  
Les fotografies que conformen l'exposició «Les corps incorruptibles» són una celebració de la diversitat, la improbabilitat, l'ambigüitat, l'androgin, i el no-binari. Una declaració d'amor feminista, queer i antiracista.  
  
4.8. Cossos sense patró. Fotografies de Sebastián Freire  
28 setembre-5 novembre 2023  
L'objectiu de la mostra és postular el cos i la carn com l'espai d'operacions d'inscripció i de marcat. «Què és un cos marcat- I de quina índole són les marques que un cos porta avant com una nafra o com una torxa, segons es preferisca?» són les preguntes que la mostra es planteja centralment. Si el cos és un arxiu d'aquestes marques (expressives o socialment significatives), els estils de la carn es revelaran com el resultat d'un combat entre l'expressivitat i la normalització.  
  
Les marques o estils de la carn poden ser l'edat, el gènere, la raça, la malaltia, la mutilació, però també els gestos, posats i maneres que els cossos usen per a parar-se enfront del món o, fins i tot, la renúncia a les marques més imposades (el gènere, la raça, la classe). L'estil de la carn és la carn assumida com a cos propi i la fotografia és una estilística d'una carn en transició cap a llocs encara impensats o no pensats del tot.  
  
La mostra presentarà una sèrie de 40 fotografies reproduïdes a gran format de Sebastián Freire. Quasi la totalitat d'elles van ser realitzades en estudi i són inèdites. No constitueixen ni una galeria ni un repertori. Cada foto exigeix pensar tot allò a partir de què la carn adopta un estil. Cada cos és un univers de contradiccions i cada foto mostra un xicotet camp de batalla.  
4.9. Francisco Largo Caballero i el protagonisme de la classe treballadora (1869-1946)  
Setembre-novembre 2023  
Fa setanta-cinc anys, moria en el seu exili francés un dels personatges més representatius de la Història d'Espanya durant la primera meitat del segle XX: Francisco Largo Caballero. La seua figura havia sigut central en la trajectòria del socialisme sindical i polític al nostre país i la seua mort el convertiria en un referent amb projecció de futur. Però Largo Caballero era, per damunt de tot, un genuí representant de la seua classe i del seu temps.   
Aquesta exposició planteja l'objectiu de rescatar la imatge del dirigent obrer en el seu context i oferir-la a un públic ampli, interessat no sols en la seua figura, sinó en l'època en la qual es va gestar la consolidació del moviment obrer a Espanya i la seua posterior destrucció, a les mans de la dictadura franquista i del feixisme europeu.  
4.10. Pintar enfront de tot. Manuela Ballester (1908-1994)  
Novembre 2023-març 2024  
Manuela Ballester va ser una de les integrants de l'anomenada «generació valenciana dels trenta», una compromesa artista en temps de guerra i una incansable pintora durant els seus exilis mexicà i alemany. Preocupada pels drets de les dones i els ideals democràtics, Manuela Ballester va lluitar per conjugar els rols atribuïts al seu gènere amb la seua professió, cosa de la qual la seua producció és una fidel mostra.  
 Així, aquesta exposició es proposa contribuir al reconeixement de Manuela Ballester i donar a conéixer algunes de les seues obres mai vistes a Espanya, alhora que s'estableix com la primera gran retrospectiva de l'artista que conjumina nombroses obres de la seua extensa producció, fora i dins d'Espanya. Aquesta exposició, sense dubte el projecte expositiu més ambiciós d'aquesta temporada, pretén reunir per primera l'obra de Manuela Ballester molt dispersa en diferents col·leccions públiques i privades a Mèxic, Alemanya i Espanya.  
4.11. Escriptors i escriptores de l'exili   
Novembre 2023-gener 2024  
L'objectiu principal d'aquesta exposició es recuperar i posar en valor l'exili valencià de 1939 derivat de la guerra civil, en especial la producció literària. Ens centrem en els escriptors i escriptores valencianes que han publicat en valencià abans, durant o després de l'emigració: Francesc Bosch Morata, Eduard Buïl, Josep Castanyer Fons, Angelí Castanyer Fons, Emili Gómez Nadal, Ernest Guasp, Artur Perucho Badia, Francesc Puig Espert, Francesc Soto Mas, etc.  
4.12. Paraules empresonades. Repressió, censura i control a la València de postguerra.  
Desembre 2023-febrer 2024  
Aquesta exposició pretén donar a conèixer una part important de l'arxiu documental de Rafael Solaz al voltant de la València de postguerra per difondre i analitzar la situació de les persones empresonades, la vida a l'interior i a l'exterior de les presons a la València franquista.  
  
  
Activitat 5  
Observatori Cultural Universitat de València  
5.1. Programació  
Organització de conferències, seminaris o debats que la seua temàtica siga capaç d'introduir en l'agenda cultural assumptes d'interés per al sector, que integren tendències emergents i s'anticipen als senyals febles d'interés. Entre els temes previstos es troben els desafiaments de la programació en espais culturals no tradicionals, la precarietat en les condicions de treball o la cultura com a escenari de radicalització democràtica en un context de crisi.  
5.1.1 «Des dels marges: espais d'autogestió cultural a València»  
Dimarts 24 de gener, 18.00 hores  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV  
Intervenen:  
Silvia Sánchez (Cabanyal Horta), Marc (militant del CSOA L'Horta) i Francisco Collado Cerveró (membre del Punt, Espai de Lliure Aprenentatge).  
Presenta i modera:  
Raúl Abeledo. director acadèmic Observatori Cultural UV.  
Síntesi:  
Cabanyal Horta, CSOA l'Horta Benimaclet i El Punt, Espai de Lliure Aprenentatge són tres projectes valencians que tenen com a denominador comú l'autogestió cultural. Aquest tipus d'iniciatives es configuren com a instàncies de participació activa que asseguren el ple exercici dels drets culturals de les comunitats o barris on estan inserits. Els veïns i veïnes són protagonistes, responsables i col·laboradors de la programació de continguts que ofereixen aquests espais, les activitats dels quals estan sovint vinculades a conceptes com a agroecologia, democràcia, sustentabilitat o memòria.  
5.1.2 «Precarietat laboral en el sector cultural»  
Dijous 9 de febrer, 18.00 hores  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV  
Conferència de Marta C. Devesa. Advocada i gestora cultural.  
Presenta i modera:  
Raúl Abeledo. Director acadèmic Observatori Cultural UV.  
Síntesi  
No són novetat les condicions precàries en les quals s'exerceixen els treballadors i treballadores del sector cultural. Tampoc ho són les complexitats que apareixen després de la paradoxal autoexplotació que sol ser present en aquestes relacions laborals. L'assumpte que hui preocupa és com, a pesar aquestes característiques, es manté activa la producció artística. Qui estan sostenint l'activitat i de quina manera la porten avant- Com s'articula el funcionament d'una organització artística sota les exigències administratives pròpies de les emprenedories creatives- Serveix promoure la propietat intel·lectual com a eina per a assegurar la competitivitat i professionalització de totes les disciplines artístiques- Quin tipus de perfil professional és el que s'està requerint per a portar avant aquesta missió-  
5.1.3 «Cultura ingovernable: l'autonomia cultural com a necessitat democràtica»  
Dijous 23 de febrer, 18.00 hores  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV  
Conferència de Jazmín Beirak. Política, historiadora de l'art, gestora cultural i investigadora en polítiques culturals.  
Presenta i modera:  
Raúl Abeledo. director acadèmic Observatori Cultural UV.  
Síntesi:  
El resguard dels drets culturals de la ciutadania a través de la implementació d'unes polítiques públiques específiques és una tasca tan complexa com evitar que qualsevol control institucional recaiga sobre la cultura. La invitació que ens fa la política, historiadora de l'art, gestora cultural i investigadora en polítiques culturals, Jazmín Beirak Ulanosky, és, precisament, a desgovernar la cultura. A regular les institucions perquè aquestes no regulen a la cultura. D'acord amb la seua proposta, això implicaria promoure el compromís públic amb la cultura amb l'objectiu de garantir l'autonomia que es requereix per a propiciar la seua independència.  
5.1.4 «Polítiques públiques culturals: el resguard i promoció dels drets culturals» (títol no definitiu)  
Dijous 20 d'abril, 18.00 hores  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV  
Intervenen:  
Tony R. Murphy. Doctor en Sociologia de la Cultura i CEO de Culturalink.  
Jesús Prieto. Doctor en Dret, especialista en Dret de la Cultura  
Presenta i modera:  
Raúl Abeledo. director acadèmic Observatori Cultural UV.  
Síntesi  
En la conferència s'abastaran temàtiques en relació amb les polítiques públiques culturals, les alternatives que jauen després d'un Servei/Sistema Públic de Cultura o les garanties que hagueren d'emergir des de la institucionalitat per a l'exercici dels drets culturals. La conferència s'estructurarà entorn d'un diàleg entre Tony R. Murphy i Jesús Prieto. Murphy és Doctor en Sociologia de la Cultura i CEO de Culturalink, expert en política cultural i planificació estratègica de la cultura amb més de 25 anys d'experiència professional. Prieto, per la seua part és un reconegut advocat especialista en Dret de la Cultura que lidera la Càtedra Andrés Bello de Drets Culturals (Conveni Andrés Bello, Universitat Carles III de Madrid i Universitat Nacional d'Educació a Distància).  
  
5.1.5 «Cultura del Rock&Roll» (títol no definitiu)  
Dijous 11 de maig, 18.00 hores  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV  
Intervenen:  
Óscar Mezquita, Flexidiscos  
Paloma Borbone, codirectora i CEO Funtastic Dracula Carnival  
José de Rueda, gerent i programador de 16 Tones  
Presenta i modera:  
Raúl Abeledo. director acadèmic Observatori Cultural UV.  
Síntesi:  
Sobre els diferents agents que intervenen en el cicle cultural productiu en la indústria musical a València. S'abordarà la temàtica des dels desafiaments de la gestió i programació d'una disqueria (Flexidiscos), un festival (Funtastic Carnival Festival) i una sala (16 Tones).  
  
Flexidiscos és un segell i distribuïdora independent de discos, cassets, CDs i fanzines que es decanta per estils com el punk, post-punk, hardcore, pop i música electrònica. Funtastic Carnival Festival és un festival musical autogestionat que reuneix cada any a la ciutat de Benidorm a quasi dos mil persones atretes per una programació fora del circuit convencional. 16 Toneladas és una sala específicament dissenyada per a la música que està situada en el centre històric de València i, des dels seus inicis en 2014, ha programat més 400 concerts  
  
Durant el segon semestre, es preveu la realització d'altres conferències/seminaris els temes i els convidats dels quals potencials serien els següents:  
  
Cementerios: Patrimonio y Memoria Roberto Ramos de León  
Édouard Bueno  
Nieves Concostrina  
Inteligencia Artificial y Mediación Cultural Álvaro Fierro  
Filosofía inacabada Marina Garcés  
La reinvención de las librerías como dinamizadoras de la cultura La Repartidora  
La Rossa  
El Cresol  
Cultura libre de estado Jaron Rowan  
Políticas públicas culturales y desigualdad Nicolás Barbieri  
  
  
  
5.2 Formació  
Es donarà continuïtat a la línia de tallers formatius generant oportunitats de capacitació, amb especial èmfasi en l'exercici dels drets culturals.  
  
Ilustración como herramienta de transformación social Miguel Brieva  
Cultura e Innovación Roberto Gómez de la Iglesia  
Autogestión de espacios culturales Francisco Collado Cerveró  
  
  
  
5.3. Publicacions  
Amb l'objectiu de difondre la labor del Observatori Cultural UV i, al mateix temps, col·laborar amb l'anàlisi de les relacions entre la cultura i la societat des de diferents perspectives, s'ha previst generar una segona publicació impresa que compile les ponències de les persones que han participat en els diversos seminaris que s'han realitzat durant 2023.  
Es tracta d'un llibre coeditat entre Tirant lo Blanch i Publicacions de la Universitat de València que, en dos volums. El primer ja va ser publicat al desembre 2022 i, el segon, s'està preparant per al tercer o quart trimestre de 2023. Les autores i autors que participen corresponen a una selecció de professionals del sector cultural i experts acadèmics que han participat de les conferències, seminaris i altres activitats que organitzem a la deixe anar de l'any acadèmic 2022. Les temàtiques i professionals a càrrec serien:  
  
Antonio González i Salvador Catalán Els observatoris culturals desitjats o la temptació contemporània de Prometeu  
Pilar Almenar Cultura a la presó  
José Albelda Estètica, art i ecologia per a temps de decreixement  
  
Juan Bordera La tardor de la civilització ha començat  
Iñaki López Activisme cultural enfront de la depredació del territori  
Teresa Ferré Panisello Agustí Centelles: arxiu, imatge, memòria  
Ramón Mayrata Màgia: del mite a la realitat virtual  
  
  
Igual que el primer volum, el disseny estarà a càrrec de l'artista visual Elías Taño, autor de la identitat visual del Observatori Cultural UV.  
5.4. Estudis  
Considerant que l'Observatori Cultural UV es planteja també com un projecte d'anàlisi i avaluació de l'activitat cultural, es posarà en marxa un procés de reflexió estratègica de caràcter participatiu i multidisciplinari amb l'objectiu d'implementar a futur nous instruments que permeten tant avaluar l'activitat cultural que programa la UV com valorar la participació de la comunitat universitària en ella.  
  
  
Activitat 6  
Música i poesia en Valencià  
La Capella de la Sapiència serà el lloc destinat a presentar un cicle de concerts on la música i la poesia en valencià seran els protagonistes. La posada en valor de grups i artistes emergents que desenvolupen les seues propostes en valencià són els objectius d'aquest cicle que es presentarà per primera vegada en 2023.  
  
Activitat 7  
Premis Vicent Ventura  
El premi anual de la Universitat de València en memòria i homenatge al periodista Vicent Ventura s'atorga a una persona o col·lectiu que s'haja distingit per la seua trajectòria cívica, democràtica i de compromís amb el País Valencià.  
El premi consisteix en una ceràmica de Xavier Montsalvatje, ceramista nascut a Godella i format en països com Portugal, Bèlgica o USA. Compagina el seu treball en el taller, amb la docència i ha realitzat exposicions de la seua obra en sales de diferents països.  
La comissió organitzadora del guardó, que integren representants de la Universitat de València i de la Jaume I de Castelló, els sindicats STEPV, CC OO, UGT i Va unir de Llauradors i Ramaders, així com la Va unir de Periodistes Valencians. En la comissió, coordinada per l'escriptor Alfons Cervera, també s'integren persones que van conéixer a Vicent Ventura, com Ramon Lapiedra, Àngel Llàcer, Daure Balaguer, Vicent Pitarch, Francesc Pérez Moragón, Josep Iborra, Anna Aguilar o Josep Richart.  
La comissió valorarà les persones més rellevants del pensament crític en la Comunitat Valenciana i les proposarà per a rebre aquest guardó en 2023  
Publicacions de la Universitat de València i el catedràtic jubilat d'Economia Aplicada Josep María Jordán Galduf, van ser els guanyadors del premi Vicent Ventura 2022.  
Activitat 8  
Cultura als Campus-Cultuviva  
La cultura ha de formar part del bagatge dels estudiants de la UV, participar de manera creativa i despertar el pensament crític a través de la programació cultural és l'objectiu d'aquest programa que porta als Campus de la Universitat de València, concerts i debats amb figures de plena actualitat com a monologuistes, periodistes esportius o rapers de fama internacional.  
  
Activitat 9  
Ruta patrimoni arquitectònic de la Universitat de València als campus de Burjassot i Tarongers i al Centre Històric de València  
La vida de l'estudiantat i de la comunitat universitària es desenvolupa en espais, entorns i edificis repartits en quatre campus (Blasco Ibáñez, Burjassot, Tarongers i Ontinyent), tots els quals han estat configurats al llarg del segle XX, i en la seua majoria durant les darreres dècades. La seua contemporaneïtat fa que a penes siguen valorats per la comunitat universitària i per la societat en general com a obra arquitectònica o artística, tot i haver estat projectats en molts casos per arquitectes referents dins l'àmbit valencià o estatal. La Universitat de València, com a titular dels béns i des de la seua responsabilitat social com a universitat pública pot jugar un paper molt important en la projecció i difusió del seu patrimoni cultural cap a la comunitat universitària i la societat en general, tal com s'expressa en l'article 12 dels seus Estatuts. També el Plan Nacional de Conservación del Patrimonio Cultural del Siglo XX, elaborat per l'Instituto de Patrimonio Cultural de España, planteja que un dels riscos de conservació d'aquests béns rau en la seua contemporaneïtat. Per això es demanden de forma especial accions encaminades a la difusió i posada en valor de la singularitat i importància dels bens més rellevants.  
En el conveni de l'any 2022 es va implantar la primera fase d'aquest projecte conjunt per a tota la Universitat de València en els campus de Blasco Ibáñez y d'Ontinyent. Aquesta primera fase ens ha servit també per a establir un model que reproduirem en la resta de campus i d'edificis per a que el projecte, tot i materialitzar-se en dues fases, siga unitari en quant a continguts i imatge. Enguany ens plantegem concloure el projecte amb una segona fase que arribaria als campus de Burjassot i Tarongers i els edificis històrics disseminats dins el nucli històric de la ciutat de València. Ens trobem amb un conjunt amb diversos graus de protecció, i altres que, tot i no tindre'n cap per la seua contemporaneïtat, han estat inclosos en diverses guies d'arquitectura i publicacions especialitzades atenent els seus valors arquitectònics. Per això es fa necessària la difusió d'aquest patrimoni arquitectònic entre el públic en general com a elements que formen part de la ciutat on s'hi troben, i també entre la comunitat universitària  
Objectius   
- Implementar eines i recursos virtuals que permeten el coneixement de valor cultural dels diferents edificis del campus per a la comunitat universitària i per al vianant i el públic en general.  
- Afavorir un coneixement dels valors arquitectònics i culturals dels edificis del campus, més enllà del valor merament funcional com a lloc per a l'estudi.  
- Que la comunitat universitària tinga una visió més amplia del campus on estudia, que ultrapasse l'edifici de la seua pròpia facultat.  
Accions previstes  
1. Senyalització dels edificis amb interés patrimonial dels campus  
2. Creació d'una audioguia  
  
1. Senyalització dels edificis amb interés patrimonial  
Es col·locaran a l'entrada dels edificis més representatius plafons de 24,2 x 27,6 cm, amb una informació breu. Mitjançant un codi QR es podrà accedir a una informació molt més ampliada en forma d'audioguia i en diversos idiomes. Els textos en els plafons estaran redactats en valencià, tot i que a través del QR es pot accedir a l'opció per a triar un dels tres idiomes (valencià, castellà, anglés) o en llengua de signes.  
  
Els edificis a senyalitzar seran el següents:  
Campus Tarongers:  
- Biblioteca de Ciències Socials Gregori Maians  
- Facultat de Dret  
- Facultat d'Economia  
  
Campus Burjassot-Paterna:  
- Biblioteca de Ciències Eduard Boscà  
- Edifici d'Investigació Jeroni Muñoz  
- Escola Tècnica Superior d'Enginyeria  
- Facultat de Farmàcia.  
  
Edificis en Ciutat Vella de València:  
- La Nau  
- Jardí Botànic  
- Palau de Cerveró  
- Col·legi Major Rector Peset  
  
2. Creació d'una audioguia  
L'objectiu de la proposta de senyalització d'edificis, com hem explicat, a més de donar una informació bàsica al vianant, és facilitar l'accés a través de codis QR a una informació més completa en text, locució en àudio i enregistrament en vídeo en llengua de signes, que es presenten en forma d'audioguia. Respecte les aplicacions presenta l'avantatge que no necessita la descàrrega i instal·lació d'una aplicació, la qual cosa facilita l'accés immediat a la informació amb un lector de QR. Aquest lector ja es troba instal·lat de fàbrica en molts terminals mòbils. La informació estarà allotjada en servidors de la Universitat, en concret a la pàgina web de Patrimoni Cultural, des d'on també es pot consultar: https://ir.uv.es/a54EbHD   
3. Creació de rutes d'arquitectura universitària  
A més de la informació individualitzada sobre cada edifici accessible a través de les plaques col·locades sobre les façanes, es pretén que els edificis de cadascun dels campus es puguen visitar en forma de ruta. Per això es proposa la creació d'un fullet per cada espai (Burjassot, Tarongers i Ciutat Vella) en pdf en format DIN A-4 que puga ser descarregat des del web i imprés en una impressora domèstica per a que aquelles persones que estiguen interessades puguen realitzar la ruta pel seu compte.  
  
Activitat 10  
Elaboració d'una audioguia accessible de l'edifici històric de la Nau  
  
L'edifici de la Nau, declarat Bé d'Interés Cultural des de 1981, és visitat anualment per més de 6000 persones que participen del programa de visites guiades per a grups. A més d'aquestes visites organitzades prèvia reserva, l'edifici de La Nau rep la visita diària d'un bon nombre de persones que participen de la programació cultural o de turistes que visiten la ciutat i entren a conèixer el seu interior, atrets per les traces monumentals que presenta l'exterior de l'edifici. Per això es fa necessària una guia per a que les persones visitants puguen accedir de forma autònoma una informació mínima i a més, que aquesta complisca uns requisits mínims d'accessibilitat a determinades diversitats sensorials.  
  
  
Objectius  
- Afavorir un coneixement dels valors arquitectònics i culturals dels edificis històrics de la Universitat de València.  
- Implementar eines i recursos virtuals que permeten el coneixement dels valors històrics, artístics i culturals de l'edifici de la Nau adreçats a diversos segments de públic (turista, visitant local, comunitat universitària, persones amb diversitat valor cultural) que vulguen realitzar una visita de forma autònoma.  
Accions previstes  
1. Identificació d'espais i de béns culturals destacats  
2. Creació d'una audioguia  
3. Creació d'un fullet guia amb el recorregut  
  
1. Identificació d'espais i de béns culturals destacats  
Es col·locaran a l'entrada dels espais més representatius de l'edifici plafons de 20 x 20 cm aproximadament, amb el nom de la dependència i el QR que donarà accés a la informació en forma d'audioguia en valencià, castellà o anglés i en llengua de signes subtitulada. En alguns casos, com es pot observar al llistat que presentem a continuació, a més s'ofereix informació d'alguns elements artístics mobles destacats.  
  
Els espais i les obres a senyalitzar seran el següents:  
1. Introducció i presentació.  
2. Claustre Major.  
3. Estàtua de Lluís Vives.  
4. Medallons dels jurats de la ciutat, al claustre.  
5. Espais culturals.  
6. Paranimf.  
7. Pati rectoral.  
8. Capella.  
9. Verge de la Sapiència.  
10. Sala Duc de Calabria.  
11. Biblioteca Moles.  
12. Dependències rectorals.  
13. Retrato del rector Vicent Blasco.  
14. Arca de cabdals.  
  
2. Creació d'una audioguia  
L'objectiu de la proposta, com hem explicat, és facilitar un coneixement bàsic de la història i els valors artístics i arquitectònics de l'edifici de La Nau a qualsevol persona que s'aprope pel seu compte a visitar-lo. La informació es presentarà en text, àudio en tres idiomes (valencià, castellà i anglés) vídeo en llengua de signes subtitulat, i galeria d'imatges. Aquesta informació serà accessible a través de codis QR. Aquest sistema d'audioguia, presenta l'avantatge respecte les aplicacions que no necessita la descàrrega i instal·lació d'una aplicació, la qual cosa facilita l'accés immediat a la informació amb un lector de QR. Aquest lector ja es troba instal·lat de fàbrica en molts terminals mòbils. La informació estarà allotjada en servidors de la Universitat, en concret a la pàgina web de Patrimoni Cultural, des d'on també es pot consultar.  
  
3. Creació d'un fullet guia amb el recorregut  
Amb la finalitat de crear un recorregut coherent que enllace els diversos punts de l'audioguia d'acord amb un ordre lògic, es preveu dissenyar un fullet en format díptic amb un plànol de l'edifici indicant el recorregut i la localització dels diferents punts d'informació, que estarà a disposició de la persona visitant en la recepció de l'edifici.  
  
  
  
  
ANNEX II  
Model de conformitat de la subvenció de caràcter nominatiu  
  
1. IDENTIFICACIÓ DE LA SUBVENCIÓ  
  
-Anualitat:  
-Òrgan gestor:  
-Import:  
-Títol:  
  
  
  
2. ENTITAT BENEFICIÀRIA  
  
-Nom o raó social (\*):  
-Tipus d'entitat:  
-Sigles:  
-NIF:  
-Adreça:  
-Localitat:  
-Província:  
-Telèfon:  
-Correu electrònic:  
-Pàgina web:  
(\*) El nom ha de ser coincident amb el que figura en aquesta resolució  
Dades de la persona representant:  
Nom:  
Cognoms:  
DNI/NIF:  
Càrrec:  
Dispositiu electrònic i/o a l'adreça de correu electrònic per a l'enviament d'avís de notificació electrònica:  
  
3. DECLARACIÓ RESPONSABLE  
  
Declare que, a la vista de les bases que regeixen aquesta convocatòria, les accepte íntegrament i accepte la subvenció per al projecte a què es refereix la present resolució.  
Declare que l'entitat a la qual represente no es troba sotmesa a les prohibicions previstes en l'article 13 de la Llei 38/2003, general de subvencions, que determina la prohibició d'obtindre la condició de beneficiària de subvencions, i cal ressaltar especialment la de no ser deutora per reintegrament de subvencions.  
Declare que totes les dades que figuren en aquest document són certes, i em compromet, en nom de l'entitat, a destinar l'import de la subvenció que es regula i concedeix en aquesta resolució a l'objecte previst.  
  
Data i signatura de la persona representant de l'entitat.  
  
  
La Conselleria d'Educació, Cultura i Esport és responsable del tractament de les dades personals que es recullen en aquest document i, si és el cas, adjunts al qual acompanyen, i les tractarà per a gestionar l'acceptació de la subvenció concedida. Les persones interessades poden exercir els seus drets d'accés, rectificació, oposició, supressió, limitació del tractament i no ser objecte d'una decisió basada únicament en el tractament automatitzat, segons s'indica en la pàgina següent: http://www.gva.es/va/proc19970. Per a més informació consulte el registre d'activitat de tractament anomenat «Ajudes, beques i subvencions» en la següent pàgina web: www.ceice.gva.es/registre-de-tractament-de-dades



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9625, del 26-06-2023 (2023/6912)

RESOLUCIÓN de 20 de abril de 2023, del secretario autonómico de Cultura y Deporte, por la que se regula y concede una subvención directa a la Universitat de València-Estudi General para el desarrollo de actividades de difusión y transmisión de la cultura.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9625

Fecha DOGV
:   26-06-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - B) SUBVENCIONES Y BECAS

Número del documento
:   2023/6912

CVE


Fecha del documento
:   20-04-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [ayuda pública](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de abril de 2023, del secretario autonómico de Cultura y Deporte, por la que se regula y concede una subvención directa a la Universitat de València-Estudi General para el desarrollo de actividades de difusión y transmisión de la cultura. [2023/6912]  
La Ley 9/2022, de 30 de diciembre, de presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2023, a través de la cual se aprueban los presupuestos que deben ejecutar los organismos que integran la Generalitat durante el ejercicio presupuestario de 2023, incluye una línea nominativa por un importe global de 500.000,00 euros, denominada «Actividades de difusión y transmisión de la cultura por las universidades públicas valencianas», cuya finalidad es colaborar con cada una de las universidades públicas de la Comunitat Valenciana en el desarrollo de las actividades culturales que realizan en ejercicio de sus funciones propias.  
De acuerdo con el anexo de la mencionada línea nominativa, la Universitat de València-Estudi General tiene asignada una subvención por un importe de 152.145,62 euros para el ejercicio de 2023.  
Mediante la Resolución de 27 de enero de 2021, del conseller de Educación, Cultura y Deporte (DOGV 9008, 29.01.2021), se modificó el Plan estratégico de subvenciones de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte para el periodo 2020-2023. De acuerdo con lo que prevé la mencionada resolución, se incorpora al objetivo 2 del Plan estratégico de subvenciones la línea nominativa que instrumenta la presente resolución, la cual tiene por objetivo financiar las actividades de difusión y transmisión de la cultura por las universidades públicas valencianas.  
La subvención que se formaliza por la presente resolución no necesita ser notificada a la Unión Europea, porque no reúne los requisitos del apartado 1 del artículo 107 del TFUE, según dispone el Decreto 128/2017, de 29 de septiembre, del Consell, puesto que la actividad subvencionada no supone una ventaja económica para la entidad beneficiaria, ya que la subvención no supera el coste de la actividad. Las ayudas no afectan el intercambio comercial entre estados miembros, puesto que las actividades subvencionables tienen un carácter educativo, formativo y de protección de un deporte tradicional como patrimonio cultural. La subvención prevista en esta resolución no desarrolla actividades económicas en que se ofrezcan al mercado bienes y servicios, por lo que no existe posibilidad de falseamiento de la competencia.  
La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte tiene atribuidas competencias exclusivas en materia de cultura y promoción cultural, en cuyo desarrollo impulsa, entre otras iniciativas, varias líneas de fomento y colaboración con entidades y administraciones públicas con las que coadyuva en la consecución de una programación de una oferta cultural diversa y amplia que facilite el derecho de toda la ciudadanía a participar en la vida cultural en condiciones de libertad e igualdad.  
De acuerdo con lo que proclama el artículo 1.2 de la Ley orgánica 6/2001, de 21 de diciembre, de universidades, una de las funciones esenciales de la institución universitaria al servicio de la sociedad es «la difusión [...] y la transferencia del conocimiento al servicio de la cultura [...]», así como la «difusión del conocimiento y la cultura a través de la extensión universitaria».  
Sin embargo, y de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 93 de la mencionada ley, constituye «responsabilidad de la universidad conectar al universitario con el sistema de ideas vivas de su tiempo», y corresponde a estas instituciones arbitrar los medios necesarios «para potenciar su compromiso con la reflexión intelectual, la creación y la difusión de la cultura». Además, «[...] las universidades promoverán el acercamiento de las culturas humanística y científica y se esforzarán por transmitir el conocimiento a la sociedad mediante la divulgación de la ciencia». Que, en este contexto, y dado que es público y notorio que las universidades públicas valencianas, más allá de su función en el ámbito de la docencia y la producción investigadora, realizan también una programación cultural de carácter estable y permanente que, dirigida al conjunto de la ciudadanía, enriquece la oferta cultural de nuestras ciudades y el conjunto de nuestro país, merece ser reconocida y apoyada mediante la articulación de una línea de ayudas orientada a apoyar e impulsar estas actividades.  
De acuerdo con el artículo 168.1.A de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, podrán concederse de manera directa las subvenciones previstas nominativamente en la ley de presupuestos de la Generalitat, entendiéndose como tales aquellas cuyo objeto, dotación presupuestaria y destinatario figuren inequívocamente en sus anexos. La concesión de las subvenciones previstas nominativamente en la Ley de presupuestos de la Generalitat se formalizará mediante resolución de la persona titular del departamento gestor del crédito presupuestario al cual se imputa la ayuda o mediante convenio.  
La ley de presupuestos contempla una subvención nominativa a favor de las universidades públicas valencianas para el desarrollo de estas actividades de difusión y transmisión de la cultura, configuradas en la realización de una programación cultural de relevancia que amplíe la oferta cultural de la ciudadanía del pueblo valenciano que se instrumente a través de la presente resolución.  
El artículo 160 de la Ley 1/2015 dispone que las personas titulares de las consellerias serán competentes para la concesión de las subvenciones nominativas, sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado 1.b de este mismo artículo. Las competencias para conceder subvenciones podrán ser desconcentradas o delegadas, de acuerdo con las normas que regulan la atribución y el ejercicio de las competencias. Por todo ello, en uso de las atribuciones que me confiere el artículo 28.1 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, y conforme al Decreto 173/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, desplegado por la Orden 9/2021, de 7 de mayo, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, y la Resolución de 13 de abril de 2022, sobre delegación de competencias en determinados órganos, a propuesta de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, resuelvo:  
  
Primero. Objeto  
El objeto de esta resolución es formalizar la concesión de la subvención prevista nominativamente en la Ley 9/2022, de 30 de diciembre, por la que se aprueba el presupuesto de la Generalitat para el ejercicio 2023 para la Universitat de València-Estudi General con el fin de contribuir al desarrollo de las actividades de difusión y transmisión de la cultura relacionadas en el anexo de esta resolución.  
  
Segundo. Actuaciones a desarrollar  
En cumplimiento de esta resolución, se desarrollarán las actividades culturales orientadas al conjunto de la ciudadanía que figuran en el anexo I de la misma.  
  
Tercero. Financiación de la subvención  
La Ley 9/2022, de 30 de diciembre, por la que se aprueba el presupuesto de la Generalitat para el ejercicio 2023, consigna, a cargo del programa 09.03.01.454.10.4, una dotación de 500.000,00 euros a la línea S8600000 denominada «Actividades de difusión y transmisión de la cultura para las universidades públicas valencianas», correspondiendo a la Universitat de València-Estudi General un importe de 152.145,62 euros, según el anexo que contiene la relación de beneficiarios de esta línea nominativa. Todo ello mediante su concesión directa, en conformidad con el artículo 168.1.A, con el fin de colaborar en la financiación de las actividades de difusión y transmisión de la cultura, realizadas por las universidades públicas de la C.V.  
  
Cuarto. Gastos subvencionables  
1. Se consideran gastos subvencionables, a los efectos previstos en esta ley, aquellos que de manera indudable respondan a la naturaleza de la actividad subvencionada, resulten estrictamente necesarios y se realicen en el plazo establecido por la presente resolución. En ningún caso el coste de adquisición de los gastos subvencionables podrá ser superior al valor de mercado.  
2. Los gastos que se subvencionen procederán de las actividades ejecutadas desde el 1 de enero hasta el 31 de diciembre de 2023. Entre estos gastos de la universidad se incluirán:  
a) Gastos de personal destinado a la realización de actividades objeto de esta resolución. Se consideran gastos de personal: retribuciones salariales y coste empresarial de Seguridad Social del personal vinculado a la realización de las actividades objeto de la presente resolución, así como los gastos en dietas y desplazamientos de este personal que queden justificados en función de su finalidad. En ningún caso serán gastos subvencionables los accesorios a los desplazamientos como aparcamientos, peajes, autopistas, etc. Las retribuciones salariales financiadas a cargo de esta resolución no superarán los importes máximos que, para cada una de las categorías profesionales, establece la Generalitat en este ejercicio presupuestario. Cuando este personal deba realizar desplazamientos con motivo de las actividades de esta resolución, las indemnizaciones que perciba con motivo de estos desplazamientos y, si procede, la manutención y el alojamiento no podrán superar los módulos establecidos en el Decreto 64/2011, de 27 de mayo, del Consell, por el que se modifica el Decreto 24/1997, de 11 de febrero, sobre indemnizaciones por razón de servicio y gratificación por servicios extraordinarios, y deberá aportarse, en todo caso, una memoria justificativa del desplazamiento efectuado. El conjunto de gastos de personal no podrá superar el 80% de la totalidad del importe subvencionado.  
b) Gastos de funcionamiento en relación con las actuaciones objeto de esta resolución: alquiler de locales en los que se presten los servicios, primas de seguros que incluyan los conceptos de responsabilidad civil y daños a terceros, comunicaciones directamente vinculadas a la prestación del servicio: telefonía, internet, burofax, correo y mensajería, suscripción a bases de datos legislativas y revistas especializadas, mantenimiento y actualización de páginas web, servicios externos, servicios profesionales, publicaciones, publicidad y promoción.  
c) Gastos de restauración: el importe máximo subvencionable para gastos de restauración no podrá exceder el 5 % de la totalidad de la cuantía subvencionable. Estos gastos deberán estar relacionados con actos protocolarios que deriven de las actividades objeto de la subvención, como, por ejemplo, presentaciones, inauguraciones, placas conmemorativas, etc. Todos estos de carácter público. En ningún caso quedarán incluidos los gastos de restauración que deriven de reuniones o de otros actos que se realicen en un ámbito privado.  
d) Gastos financieros, siempre que estén relacionados con la actividad subvencionada.  
Los gastos de asesoría jurídica o financiera, los gastos notariales y registrales y los gastos periciales para la realización del proyecto subvencionado y los de administración específicos son subvencionables si están directamente relacionados con la actividad subvencionada y son indispensables para la adecuada preparación o ejecución de esta. En ningún caso serán gastos subvencionables: a) los intereses deudores de las cuentas bancarias; b) los intereses, recargos y sanciones administrativas y penales; c) los gastos de procedimientos judiciales.  
3. Se considerará gasto realizado el que haya sido efectivamente pagado con anterioridad a la finalización del periodo de justificación determinado en la presente resolución.  
4. Los tributos son gasto subvencionable cuando el beneficiario de la subvención los abona efectivamente. En ningún caso se considerarán gastos subvencionables los impuestos indirectos cuando sean susceptibles de recuperación o compensación, ni los impuestos personales sobre la renta.  
No será subvencionable el IVA satisfecho por la adquisición de bienes o servicios, salvo que se acredite documentalmente que forma parte del coste de la actividad a desarrollar por la persona beneficiaria, y que no es susceptible de recuperación o compensación. En caso de que se haya repercutido o compensado parcialmente, se aportará la documentación acreditativa del porcentaje o la parte del impuesto susceptible de ser repercutido o compensado.  
5. Los costes indirectos deberán imputarse, por el beneficiario, a la actividad subvencionada en la parte que razonablemente corresponda según los principios y las normas de contabilidad generalmente admitidas, y, en todo caso, en la medida en que dichos costes correspondan al periodo en que efectivamente se lleva a cabo la actividad.  
6. En su caso y conforme con el artículo 31.3 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, cuando el importe del gasto subvencionable supere las cuantías establecidas en la vigente legislación de contratación del sector público para el contrato menor, la persona beneficiaria deberá solicitar como mínimo tres ofertas de diferentes proveedores, con carácter previo a la contracción del compromiso para la obra, la prestación del servicio o la entrega del bien, salvo que, por sus características especiales, no haya en el mercado suficiente número de entidades que los realizan, prestan o suministran, o salvo que el gasto se haya realizado con anterioridad a la subvención. La elección entre las ofertas presentadas, que deberán aportarse en la justificación, o, en su caso, en la solicitud de subvención, se realizará conforme a criterios de eficiencia y economía, y se deberá justificar expresamente en una memoria la elección cuando no recaiga en la propuesta económica más ventajosa.  
  
Quinto. Órgano responsable  
Se encomienda a la Dirección General de Cultura y Patrimonio la realización de todos y cada uno de los actos y trámites conducentes a la instrucción y gestión de la presente subvención hasta su efectiva concesión, previa presentación de la documentación requerida para la tramitación de esta resolución de compromiso del gasto, requerimiento que será cursado durante el primer trimestre del año en curso. La Dirección General adoptará las medidas oportunas para remover los obstáculos que impidan, dificulten o retrasen el pleno ejercicio de los derechos del interesado o el respeto a sus intereses legítimos, y dispondrá de todo lo necesario para evitar y eliminar cualquier anormalidad en la tramitación del procedimiento.  
  
Sexto. Obligaciones de la Universitat de València - Estudi General  
La entidad beneficiaria se compromete a desarrollar la programación cultural de actividades a la que se hace referencia en el resuelvo segundo de esta resolución. Así mismo, se obliga a hacer constar de forma visible la colaboración de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte en todas las actividades objeto de esta resolución.  
La entidad beneficiaria deberá presentar una memoria de las actuaciones realizadas con la justificación de los gastos ocasionados, que acredite el cumplimiento del objeto de esta resolución.  
La entidad beneficiaria deberá hacerse cargo de los medios humanos y materiales que haga falta para el cumplimiento de las actuaciones objeto de esta resolución.  
Además de las obligaciones previstas en los artículos 13, 14 y 31.3 de la Ley 38/2003, general de subvenciones, y las derivadas de la Ley 1/2022, de transparencia y buen gobierno de la Comunitat Valenciana, que, según su disposición transitoria 2.ª, mantiene la vigencia del capítulo I del título I «Publicidad activa» de la Ley 2/2015, hasta el 22 de abril de 2023, que comprende, entre otros, la publicidad activa relativa a las «subvenciones, su importe, objetivo o finalidad y destinatario o beneficiario». Por lo tanto, transitoriamente, será aplicable la Ley 2/2015, de 2 de abril, de transparencia, buen gobierno y participación ciudadana, y su reglamento de desarrollo aprobado mediante el Decreto 105/2017, de 28 de julio, del Consell.  
  
Séptimo. Régimen de justificación de la subvención  
1. La entidad beneficiaria deberá presentar, ante el órgano gestor, la adecuada justificación de la subvención, de la realización de la actividad, del cumplimiento de las condiciones impuestas y de la consecución de los objetivos previstos en el acto de concesión de la subvención.  
No obstante lo anterior, no podrá realizarse el pago de la subvención mientras la persona beneficiaria no se encuentre al corriente en el cumplimiento de sus obligaciones tributarias y con la Seguridad Social o tenga la condición de sujeto deudor por resolución de procedencia de reintegro.  
2. Podrá solicitarse un pago anticipado una vez aprobada la resolución de concesión, que supondrá una entrega de fondos con carácter previo a la justificación, como financiación necesaria para poder llevar a cabo las actuaciones inherentes a la subvención, en los términos y las condiciones previstos en el artículo 171.3.a de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones. Con la solicitud facultativa del pago anticipado, que no podrá exceder del 30% del importe anual de la subvención concedida, se entenderán como financiados aquellos gastos en los que se incurra en los meses de noviembre y diciembre. Estos gastos financiados de forma anticipada se justificarán en el tiempo y la forma que a continuación se determinan.  
3. La aportación de esta justificación del gasto acreditativo del cumplimiento de la actividad se efectuará en los términos siguientes:  
A) Si no se hubiera solicitado pago anticipado, la justificación deberá presentarse hasta el 15 de noviembre de 2023, plazo que podrá ser ampliado, de conformidad con el artículo 70 del Real decreto 887/2006, de 21 de julio, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley general de subvenciones.  
B) En caso de haber solicitado el pago anticipado en los términos previstos en el apartado anterior:  
- La justificación de los gastos realizados desde enero a octubre se deberán presentar hasta el 15 de noviembre de 2023, plazo que podrá ser ampliado en conformidad con el artículo 70 del Real decreto 887/2006, de 21 de julio, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley general de subvenciones.  
- Los gastos restantes de noviembre y diciembre se justificarán hasta el 31 de enero del ejercicio siguiente.  
No se admitirán abonos por anticipado.  
En concreto, la entidad beneficiaria deberá presentar una cuenta justificativa del gasto realizado, que se compondrá de los documentos siguientes:  
a) Una memoria de actuación justificativa del cumplimiento de las condiciones impuestas en la concesión de la subvención, con indicación de las actividades realizadas y de los resultados obtenidos.  
b) Una memoria económica justificativa del coste de las actividades realizadas, que contendrá:  
1.º Una relación clasificada y numerada de los gastos de la actividad, con identificación de la persona acreedora y del documento, concepto del gasto, el importe, la fecha de emisión, la fecha de pago, la relación del gasto con la actividad subvencionada, el porcentaje de imputación de cada factura a la subvención concedida y el importe imputado.  
2.º Las facturas o documentos de valor probatorio equivalente en el tráfico jurídico mercantil o con eficacia administrativa y la documentación acreditativa del pago, ordenados correlativamente, según la relación anterior. Las facturas deberán cumplir los requisitos regulados en el Real decreto 1619/2012, de 30 de noviembre, por el que se aprueba el reglamento por el que se regulan las obligaciones de facturación, y deberán ser emitidas dentro del ejercicio 2023 y corresponder el periodo de realización de los gastos subvencionables con la preparación y la ejecución de la actividad subvencionada.  
Las facturas deberán reflejar, con el suficiente detalle, las prestaciones realizadas.  
No podrán aportarse como justificante de gastos los albaranes, las notas de entrega ni las facturas proforma. La acreditación de los gastos también podrá efectuarse mediante facturas electrónicas, siempre que cumplan los requisitos exigidos para su aceptación en el ámbito tributario.  
3.º Una relación detallada de otros ingresos o subvenciones que hayan financiado la actividad subvencionada, con indicación del importe y su procedencia, o, en su caso, la declaración responsable de que no ha recibido otras subvenciones o ayudas o ingresos para la actuación objeto de esta subvención.  
c) Con el fin de poder realizar el adecuado control, la entidad beneficiaria deberá presentar declaración responsable que haga constar que todos y cada uno de los documentos o facturas presentados se aplican únicamente a la justificación de la subvención concedida.  
d) Declaración responsable firmada por la persona representante legal de la entidad sobre el cumplimiento de las obligaciones establecidas en la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, con indicación expresa de que se encuentra al corriente en el pago de obligaciones por reintegro de subvenciones.  
4. En cuanto a los documentos acreditativos de los pagos a las personas o entidades acreedoras, como justificantes de pago se admitirán resguardos de transferencia (si engloba varias facturas, se deberá aportar relación detallada de estas), así como cheques y pagarés, en los términos siguientes:  
1.º Si la forma de pago es una transferencia bancaria, esta se justificará mediante el resguardo de la orden de cargo, y deberá figurar, en el concepto de la transferencia, el número de factura o, en su defecto, el concepto abonado.  
2.º Si la forma de pago es el cheque o pagaré, el documento justificativo consistirá en un recibo, firmado y estampillado por la persona o entidad proveedora, donde tendrá que especificarse la factura o documentación justificativa del gasto al que corresponde el pago y su fecha, el número y la fecha del cheque o, en su caso, la del vencimiento del pagaré, y tendrá que aparecer, bajo la firma, el nombre y el número del NIF de la persona que firma.  
La forma de pago contemplada en los dos puntos anteriores se acompañará de la copia del extracto bancario del cargo en cuenta correspondiente a la operación justificada.  
4. Así mismo, la entidad beneficiaria deberá acreditar, a través de la certificación expedida por el órgano competente, ante el órgano gestor de la subvención regulada en esta resolución, los siguientes puntos:  
a) Que los fondos han sido destinados a realizar la actividad para la que fueron concedidos.  
b) Que la documentación original acreditativa del gasto realizado y efectivamente pagado se encuentra en sus dependencias, a disposición del órgano gestor de la subvención, de la Intervención General de la Generalitat y de la Sindicatura de Comptes.  
Toda la documentación y justificación de esta resolución deberá ser remitida por la Universitat de València-Estudi General a la Dirección General de Cultura y Patrimonio de manera telemática. El enlace al procedimiento telemático será el siguiente:  
https://www.gva.es/es/inicio/procedimientos?id\_proc=18494  
  
Octavo. Forma de pago de la subvención  
El pago se efectuará, a través de transferencia a la cuenta bancaria de la entidad beneficiaria que esta determine, una vez recibida la justificación y se haya acreditado que la entidad se encuentra al corriente de pago de sus obligaciones tributarias y ante la Seguridad Social.  
En el supuesto de que la cuenta bancaria de la entidad no estuviera dada de alta en la Generalitat, o deban modificarse sus datos, la entidad deberá darlos de alta a través del sistema PROPER, de acuerdo con la Orden 2/2022, de la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico, por la que se regulan las actuaciones o los trámites de alta, la modificación y baja de los datos personales identificativos y bancarios de las personas físicas y jurídicas que se relacionan económicamente con la Generalitat, y la Resolución de 16 de junio de 2022, del conseller de Hacienda y Modelo Económico, por la que se aprueba la implementación del sistema informático PROPER y se regulan las actuaciones administrativas automatizadas de la Intervención de la Generalitat Valenciana.  
  
Noveno. Compatibilidad con otras ayudas e ingresos  
La presente subvención se declara expresamente compatible con la percepción de otras subvenciones, ayudas, ingresos o recursos para la misma finalidad, procedentes de cualquier administración o ente público o privado, nacional, de la Unión Europea o de organismos internacionales, sin que en ningún caso su importe pueda ser de tal cuantía que, aisladamente o en concurrencia con otras subvenciones, ayudas, ingresos o recursos, supere el coste de la actividad subvencionada.  
  
Décimo. Minoración y reintegro de las subvenciones  
1. Se producirá la pérdida del derecho al cobro total o parcial de la subvención en el supuesto de falta de justificación o su presentación extemporánea. La justificación parcial por encima del 75 % de la cantidad otorgada reducirá proporcionalmente la subvención. La justificación parcial por debajo del 75 % de la cantidad prevista en la dotación de la línea, implicará una minoración total de la subvención, y, si procede, el reintegro de las cantidades cuyo pago se haya anticipado a solicitud del beneficiario.  
En todo caso, se garantizará el derecho de la audiencia de la entidad interesada.  
2. Cualquier alteración de las condiciones tenidas en cuenta para la concesión de la subvención, y, en todo caso, la obtención concurrente de otras aportaciones fuera de los casos permitidos en las normas reguladoras, podrá dar lugar a la modificación de la concesión, así como al reintegro del exceso obtenido sobre el coste de la actividad subvencionada con los intereses de demora correspondientes desde el pago de la subvención hasta la fecha en que se acuerde la procedencia del reintegro, en conformidad con el artículo 37 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, y el artículo 172 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, sector público instrumental y subvenciones.  
3. La entidad beneficiaria de esta subvención quedará sometida a las responsabilidades y el régimen sancionador regulado en el título IV de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, y el capítulo IV, del título X, de la Ley 1/2015, de 6 de febrero.  
  
Once. Comprobación de la subvención  
1. En conformidad con lo que establece el artículo 169 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, la Dirección General de Cultura y Patrimonio efectuará la comprobación administrativa sobre el 100% de la documentación presentada en la justificación de la subvención concedida.  
2. La comprobación material de la realización de las actividades se llevará a cabo según el plan de control siguiente:  
a) Se realizará un control administrativo y de calidad, sin perjuicio del que se pueda llevar a cabo sobre el terreno, a fin de valorar el grado de cumplimiento de los objetivos marcados. Para ello, se analizará la documentación administrativa aportada por el beneficiario, y se comprobará su ejecución, para valorar si se ajusta a lo que se establece en la resolución, así como la calidad e idoneidad. La comprobación se hará a través de la memoria a la que se hace referencia en el apartado tercero del resuelvo sexto de esta resolución, con las inspecciones que se consideren necesarias, vídeos, fotografías geoetiquetadas o fechadas y otros medios de prueba en formato electrónico que garanticen la adecuada realización de la actividad subvencionada.  
b) El criterio de selección de la muestra será aleatorio.  
c) El porcentaje mínimo de ayuda que habrá que controlar será del 20 % del total pagado en esta subvención.  
  
Doce. Protección de datos personales  
1. La gestión de esta subvención conlleva el tratamiento de datos de carácter personal, por lo que se aplican las medidas y garantías reguladas en la normativa en materia de protección de datos, especialmente el Reglamento (UE) 2016/679, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de abril de 2016, relativo a la protección de las personas físicas en cuanto al tratamiento de datos personales y a la libre circulación de estos datos (RGPD), y la Ley orgánica 3/2018, de 5 de diciembre, de protección de datos personales y garantía de los derechos digitales.  
2. En cumplimiento de lo que dispone el artículo 13 del RGPD, la información en materia de protección de datos es la siguiente:  
a) Responsable del tratamiento: Conselleria de Educación, Cultura y Deporte. av. de Campanar, 32. 46015 València. Correo electrónico: protecciodedadeseducacio@gva.es.  
b) Delegación de Protección de Datos de la Generalitat. Paseo de la Alameda, 16. 46010 València. Correo electrónico: dpd@gva.es.  
c) Finalidad del tratamiento: gestionar la concesión de la subvención.  
d) Las bases de legitimación general aplicables al tratamiento de datos son las previstas en los apartados c y e del artículo 6.1 del RGPD (el interés público y la obligación legal), en relación con las normas específicas que regulan este procedimiento.  
e) Cuando la persona solicitante, o su representante legal, aporte datos de carácter personal de terceras personas en el procedimiento administrativo, especialmente en la fase de justificación de la subvención, tiene la obligación de informarles en los términos que establece esta cláusula.  
f) Personas destinatarias de los datos: no está prevista la comunicación de datos de carácter personal.  
g) Los datos no son objeto de transferencias internacionales.  
h) El responsable puede efectuar, en el ejercicio de sus competencias, las verificaciones necesarias para comprobar la exactitud de los datos declarados por la persona interesada que están en poder de las administraciones públicas.  
i) En conformidad con el artículo 13.2 del RGPD, todos los datos personales solicitados a través de los formularios y la documentación vinculada son necesarios para poder tramitar la subvención en las distintas fases del procedimiento. La falta de comunicación de estos datos a la Conselleria conlleva las consecuencias previstas por el ordenamiento jurídico.  
j) Plazo de conservación de datos: los datos personales se deben conservar durante el tiempo necesario para cumplir la finalidad con la que se solicitan y durante los plazos establecidos en las normas vigentes para cumplir obligaciones y responsabilidades legales, y se suprimirán de acuerdo con lo previsto en la normativa de archivos y documentación.  
k) La persona interesada tiene derecho a solicitar al responsable del tratamiento el acceso, la rectificación y la supresión de sus datos de carácter personal, así como la limitación u oposición tanto al tratamiento de estos datos como a no ser objeto de decisiones individuales automatizadas, de manera presencial o telemática, de conformidad con lo que se indica en la página siguiente: http://www.gva.es/proc19970  
l) Además de cualquier otro recurso administrativo o acción judicial, si la persona interesada considera que no se han atendido sus derechos o se ha vulnerado el tratamiento de sus datos personales, puede reclamar ante la Delegación de Protección de Datos, de manera presencial o telemática, de conformidad con lo que indica la página siguiente: http://www.gva.es/proc22094. Además, hay la posibilidad de reclamar ante la Agencia Española de Protección de Datos.  
Para más información, se puede consultar el registro de actividades de tratamiento denominado Ayudas, becas y subvenciones, accesible en www.ceice.gva.es/registre-de-tractament-de-dades.  
  
Trece. Régimen jurídico aplicable  
Esta resolución se regirá por lo previsto en la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, y por el Real decreto 887/2006, de 21 de julio, por el que se aprueba su reglamento, en todo lo que resulte básico, así como por la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, en la medida en que es un medio por el que se instrumenta una subvención. Del mismo modo, queda fuera del ámbito de aplicación de la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público, por la que se trasponen al ordenamiento jurídico español las directivas del Parlamento Europeo y del Consejo 2014/23/UE y 2014/24/UE, de 26 de febrero de 2014, por no estar su objeto comprendido en el de los contratos regulados en esta.  
  
Catorce. Efectos  
Esta resolución producirá efectos a partir del día siguiente al de la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y durante el ejercicio 2023.  
  
Quince. Manifestación de conformidad  
1. La entidad beneficiaria deberá manifestar, en el plazo de quince días hábiles a partir de la publicación de esta resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, su conformidad con esta resolución de concesión que constituye sus bases reguladoras, de acuerdo con el modelo que se incluye como anexo II de la presente resolución.  
  
2. El modelo de conformidad, debidamente rellenado y firmado, deberá presentarse telemáticamente en el portal de la Generalitat, Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, dentro del apartado «Solicitud general de iniciación y tramitación telemática de procedimientos de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte» en el enlace siguiente https://www.gva.es/es/inicio/procedimientos?id\_proc=18494 o en cualquier de los lugares previstos en el artículo 16.4 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
3. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 68 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, si el documento de conformidad se hubiera rellenado de manera incompleta o no se hubieron aportado los requisitos y documentos que se señalan en esta base, la persona interesada sería requerida para que, en un plazo de diez días hábiles, enmendara la falta o aportara los documentos preceptivos, con la indicación que, en caso de no hacerlo, se le considerará como desistida, con resolución previa de archivo del expediente, que deberá ser dictada en los términos que prevé el artículo 21 de la mencionada ley, y quedaría sin efecto la concesión de la subvención, y se perdería, por lo tanto, el derecho a la percepción.  
Contra esta resolución, que pone fin a la vía administrativa, en conformidad con lo que dispone el artículo 114.c de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo de las administraciones públicas, las personas interesadas podrán interponer los recursos siguientes:  
  
a) Potestativamente, recurso de reposición ante el mismo órgano que la dictó, y que es la persona titular de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, en el plazo de un mes, contado desde el día siguiente a la publicación, en conformidad con lo establecido en los artículos 112, 123 y 124 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, teniendo en cuenta que no es posible simultanear el recurso contencioso-administrativo y el potestativo de reposición.  
b) Directamente, recurso contencioso-administrativo ante el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el plazo de dos meses, contados desde el día siguiente a la publicación, en conformidad con lo dispuesto en los artículos 10, 14 y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la jurisdicción contencioso-administrativa.  
Todo esto, sin perjuicio de que las personas interesadas puedan ejercer cualquier otra vía que consideren oportuna.  
  
València, 20 de abril de 2023.- El secretario autonómico de Cultura y Deporte, p. d. (R 13.04.2022; DOGV 9328, 29.04.2022): Joaquim Enric López Camps.  
  
  
  
ANEXO I  
  
Actividad 1  
Ciclo debates Women Art Power Dones Creadores  
Los ejes temáticos son dos: la perspectiva de género y la exploración del concepto ‘artes vivas'.  
Objetivos:  
- Acercar las artes al público general, revalorizando su lado humano, en franca desventaja a causa del neoliberalismo imperante, que impregna también los mecanismos de la práctica artística, mercantilizándola al máximo y deshumanizándola.  
- Dar voz a estas mujeres, sentir cómo se expresan, conocer su idiosincrasia y, quizá, descubrir sus proyectos en curso.  
- Propiciar la generación de proyectos conjuntos entre artistas de diferentes disciplinas, persiguiendo la hibridación propia de los proyectos de artes vivas, que se gestan desde cero precisamente así, entrelazando distintos lenguajes.  
Palabra clave:  
Espontaneidad.  
Huyendo de un discurso elaborado y formal, estas conversaciones se desarrollan en un tono distendido, creando una atmósfera en la que la naturalidad es la premisa.  
Esta circunstancia se ve propiciada por la profesionalidad de la periodista Pepa Gómez, conductora del encuentro, que incluso abre un turno de preguntas hacia el final del mismo para favorecer la interacción de las invitadas con el público asistente.  
Enclave:  
Preferentemente un lugar que invite a la espontaneidad y a la participación del público.  
Duración:  
Un ciclo de 5 sesiones de 90 min. de duración  
Periodicidad propuesta:  
Mensual (total: 5 meses)  
  
Actividad 2  
Ciclo encuentros literarios/\*Poesía  
Desde el Aula de Narrativas del Servicio de Cultura Universitaria se propondrán diferentes encuentros literarios con figuras relevantes de la cultura valenciana o de relevancia internacional.  
Poner en valor la narrativa como forma de expresión que hoy en día parece subyugada al audiovisual y reflexionar sobre las maneras de atención sujetas a las posibles modificaciones de la inmediatez imperante.  
  
Actividad 3  
Programa de inserción social a través del arte. Nau Social - ART i MENT  
El programa de inserción social a través del arte ART i MENT está destinado a promover la inclusión social en grupos vulnerables: adolescentes en riesgo de exclusión por fracaso escolar, jóvenes con conductas adictivas, grupos de refugiados, minorías étnicas o grupos con diversidad funcional, son los públicos a los que nos dirigimos para proporcionar factores de protección a través del arte.  
El arte, la música, la danza, la pintura se convierten, así, en la herramienta para desarrollar aptitudes y experiencias que enriquecen y fortalecen al grupo.  
  
Actividad 4  
Programación exposiciones temporales 2023  
4.1. València, 1972. Hacia la ciudad monstruo  
Hasta el 23 de abril 2023  
En 1972, Manuel Sanchis Guarner editó su libro La ciutat de València. Síntesi d'història i geografia urbana (Círculo de Bellas Artes, València). Este libro cambió la percepción que hasta el momento se tenía de la evolución urbana y del patrimonio de la capital valenciana. La publicación abrió una etapa fructífera de estudios modernos y avanzados sobre arquitectura, arqueología, geografía urbana, historia, literatura e, incluso, fiestas y tradiciones, que tuvo el libro de Sanchis Guarner como revulsivo inmediato. Además, la obra abrió una corriente de aprecio hacia una ciudad que había que conservar y proteger de la destrucción.  
Al cumplirse cincuenta años de aquella publicación, merece la pena dar a conocer a las nuevas generaciones no solo la figura del maestro Sanchis Guarner y su obra, sino también la ciudad de 1972 donde él escribió este trabajo fundamental. ¿Cómo era la ciudad de 1972 y cómo ha cambiado? ¿Cuáles eran los temas urbanos y sociales más relevantes en aquellos momentos? ¿Por qué Sanchis Guarner redactó un libro como este?  
4.2. Hermano Lobo (1972-1976): un huevo duro para el Caudillo  
Enero-mayo 2023  
En aquellos primeros años setenta del siglo XX, cuando la dictadura estaba ya tan degradada como el caudillo que la regentaba, imaginar la democracia que se quería conquistar fue algo más que una necesidad. Fue un paso decisivo para poder construir el futuro. Había, está claro, la cultura insurgente de nuestras universidades, de nuestros creadores en el cine, de pintores y músicos, de actores y actrices, que ganaban cada día un trozo de libertad a pesar de la vigilancia policial.  
Por esta razón, hubo que agudizar el ingenio, descubrir nuevos cauces de comunicación que, además de acelerar la decrepitud del régimen, permitieran empezar a materializar la palabra libertad. Y, entre todas las opciones, una de ellas cobró especial fuerza en aquellos tiempos. Una revista gráfica de humor, con un lobo como santo y seña, irrumpió aullando aquel 13 de mayo de 1973 para hacer daño a toda la prensa gris y uniforme de su entorno. La receta no era nueva, pero sí rompedora por la dimensión intelectual de todos sus creadores, desde el humor de Forges, pasando por la sátira de El Perich, hasta el submundo de OPS. Y el resultado fue espectacular. Las tiradas pronto superaron los 100.000 ejemplares. Un fenómeno editorial que no tardó en convertirse en un signo de identidad.  
4.3. SENT i MENT. Falla immaterial 2023. Propuesta de Edu Comelles  
21 febrero-26 marzo 2023  
SENT i MENT es un proyecto que consta de una instalación sonora inmersiva que traslada la experiencia física y sensitiva de la mascletá, de la plaza del Ayuntamiento al espacio expositivo del Centre Cultural La Nau. La instalación recrea a escala sonora una mascletá hecha a partir de muestras diversas de sonido que se articulan de forma generativa para crear una nueva forma de vivir este acontecimiento que es patrimonio inmaterial de la ciudad.  
La obra se despliega en un espacio de privación sensorial donde el espectador y oyente queda rodeado de oscuridad y sonido para, así, agudizar este sentido, capaz de hacernos viajar y sentir el sonido, la vibración y la potencia emotiva de este acto pirotécnico.  
El paisaje sonoro que se despliega en el espacio expositivo es el resultado de reconfigurar los sonidos y las estructuras pirotécnicas de la mascletá a partir de datos. Los autores y las autoras de la propuesta han cruzado datos recogidos en la ciudad de València, del portal de datos abiertos de la Concejalía de Participación Ciudadana y Gobierno Abierto del Ayuntamiento de València. Finalmente, la pieza cuenta con un elemento interactivo que transforma la pieza sonora y lo adapta a cada visitante en el espacio expositivo, sintiendo su presencia a través de un sistema de sensores electrónico.  
4.4. Artivisme feminista. Propuesta colectiva portal de igualdad  
Abril-julio 2023  
Proyecto expositivo que pretende poner en valor el activismo de mujeres artistas que, a través de diferentes lenguajes, hacen del arte una herramienta de lucha por la igualdad, para desbancar los roles de género y contra la violencia de género.  
Conscientes de los importantes antecedentes de la museología feminista, esta muestra tratará de convertir la sala en un espacio de debate social y democrático, de reflexión y replanteamiento de cuestiones que damos por sentado sobre el feminismo. ¿Qué es ser feminista hoy? ¿Por qué todos deberíamos ser feministas? ¿Es efectivo el arte como instrumento de cambio social?  
4.5. Autorretrato. Propuesta de Clara Boj y Diego Díaz  
1 junio-3 septiembre 2023  
La existencia contemporánea desemboca, inexorablemente, en un inmenso archivo de bases de datos que se actualizan a tiempo real, que capturan cada instante de nuestra vida tanto en línea como fuera de línea, a través de las mediciones y los registros que los dispositivos que nos rodean capturan del mundo y de nuestra presencia en este. La digitalización del mundo físico ha convertido las redes de datos en un espacio masivo de información prácticamente ilegible para los ciudadanos, pero que nutre, cada vez más, estudios de mercado, análisis y algoritmos predictivos que modelan nuestra existencia.  
 La vida digital se construye en un continuo diálogo entre la información que la red nos ofrece y la información sobre nosotros mismos que ofrecemos en la red y que configura un tipo de sombra de nosotros mismos, un doble digital resultado de la creación de un perfil, a modo de retrato robot, de nuestros gustos, de nuestros hábitos sociales y de consumo y de nuestras interacciones con otros dobles.  
 La exposición Autorretrato muestra una recopilación de trabajos artísticos recientes de Clara Boj y Diego Díaz, que, tomando su propia identidad como punto de partida, formulan algunas preguntas sobre la vida presente y futura en el dataceno, a la vez que muestran la magnitud y la complejidad de los archivos digitales y exploran las implicaciones que estos registros tienen en aspectos clave como la intimidad, la privacidad, la definición del criterio personal, la seguridad, etc.  
4.6. Campus. Arquitectura universitaria en la pintura contemporánea  
16 mayo-3 septiembre  
El campus como conjunto de edificios e instalaciones que componen la Universitat de València contiene un enorme patrimonio arquitectónico nada inmotivado. Cada edificio se articula según su función particular y, a la vez, se integra en un conjunto planificado que constituye una plaza activa y abierta, una máquina de enseñar e investigar.  
 En «Campus», la pintura será un laboratorio de ideas donde elaboraremos visiones particulares de la arquitectura universitaria, caja o continente necesario para poder impartir la docencia, investigar, archivar y transmitir conocimientos. La caja entendida como referente conceptual y arquitectónico, y las visiones y los mundos pictóricos que genere, será una de las líneas de trabajo por donde transitará el proyecto «Campus». Los 14 artistas seleccionados ofrecerán una diversidad de mundos interrelacionados entre arquitectura y pintura, ayudados por una intensiva tarea de busca de imágenes de archivo, de planos y de obras artísticas del patrimonio de la misma universidad con los que se puede establecer un diálogo provechoso.  
4.7. Les corps incorruptibles. Proyecto de Emille Hallard  
8 junio-3 septiembre  
El siglo xxi continúa arrastrando los mismos cánones de belleza del siglo pasado: mujer joven, blanca, delgada, etérea y heterosexual. La belleza, el primer activo comercial de la mujer, un pasaporte para un matrimonio feliz, el éxito profesional y el reconocimiento social. El bombardeo de imágenes infinitamente «photoshopeadas» a las que hoy estamos expuestos aliena a las mujeres y los hombres con una busca constante de un ideal de belleza inalcanzable, que solo conduce a la frustración y al odio a sí mismos.  
Rechazar la norma es elegir, tanto desde la vulnerabilidad como desde el entusiasmo, ser incorruptible, fiel a uno mismo, honesto, punk frente a un sistema capitalista que genera hijos monstruosos de uniformidad y consumismo, todo ello desde el mismo molde patriarcal poscolonial.  
Las fotografías que conforman la exposición «Les corps incorruptibles» son una celebración de la diversidad, la improbabilidad, la ambigüedad, lo andrógino y lo no-binario. Una declaración de amor feminista, queer y antirracista.  
  
4.8. Cossos sense patró. Fotografías de Sebastián Freire  
28 septiembre-5 noviembre 2023  
El objetivo de la muestra es postular el cuerpo y la carne como el espacio de operaciones de inscripción y de marcado. «¿Qué es un cuerpo marcado? Y ¿de qué índole son las marcas que un cuerpo lleva adelante como una llaga o como una antorcha, según se prefiera?» son las preguntas que la muestra se plantea centralmente. Si el cuerpo es un archivo de esas marcas (expresivas o socialmente significativas), los estilos de la carne se revelarán como el resultado de un combate entre la expresividad y la normalización.  
Las marcas o los estilos de la carne pueden ser la edad, el género, la raza, la enfermedad, la mutilación, pero también los gestos, los ademanes y las maneras que los cuerpos usan para pararse frente al mundo o, incluso, la renuncia a las marcas más impuestas (el género, la raza, la clase). El estilo de la carne es la carne asumida como cuerpo propio y la fotografía es una estilística de una carne en transición hacia lugares todavía impensados o no pensados del todo.  
La muestra presentará una serie de 40 fotografías, reproducidas a gran formato, de Sebastián Freire. Casi la totalidad de ellas fueron realizadas en estudio y son inéditas. No constituyen ni una galería ni un repertorio. Cada foto exige pensar todo aquello a partir de lo cual la carne adopta un estilo. Cada cuerpo es un universo de contradicciones y cada foto muestra un pequeño campo de batalla.  
4.9. Francisco Largo Caballero y el protagonismo de la clase trabajadora (1869-1946)  
Septiembre-noviembre 2023  
Hace setenta y cinco años, moría, en su exilio francés, uno de los personajes más representativos de la historia de España durante la primera mitad del siglo XX: Francisco Largo Caballero. Su figura había sido central en la trayectoria del socialismo sindical y político en nuestro país y su muerte lo convertiría en un referente con proyección de futuro. Pero Largo Caballero era, por encima de todo, un genuino representante de su clase y de su tiempo.   
Esta exposición plantea el objetivo de rescatar la imagen del dirigente obrero en su contexto y ofrecerla a un público amplio, interesado no solo en su figura, sino en la época en la que se gestó la consolidación del movimiento obrero en España y su posterior destrucción, a manos de la dictadura franquista y del fascismo europeo.  
4.10. Pintar frente a todo. Manuela Ballester (1908-1994)  
Noviembre 2023-marzo 2024  
Manuela Ballester fue una de las integrantes de la llamada «generación valenciana de los treinta», una comprometida artista en tiempo de guerra y una incansable pintora durante sus exilios mexicano y alemán. Preocupada por los derechos de las mujeres y los ideales democráticos, Manuela Ballester luchó por conjugar los roles atribuidos a su género con su profesión, de lo que su producción es una fiel muestra.  
 Así, esta exposición se propone contribuir al reconocimiento de Manuela Ballester y dar a conocer algunas de sus obras nunca vistas en España, al mismo tiempo que se establece como la primera gran retrospectiva de la artista que aúna numerosas obras de su extensa producción, fuera y dentro de España. Esta exposición, sin duda el proyecto expositivo más ambicioso de esta temporada, pretende reunir, por primera vez, la obra de Manuela Ballester, muy dispersa en diferentes colecciones públicas y privadas en México, Alemania y España.  
4.11. Escriptors i escriptores de l'exili  
noviembre 2023-enero 2024  
El objetivo principal de esta exposición es recuperar y poner en valor el exilio valenciano de 1939 derivado de la guerra civil, en especial su producción literaria. Nos centramos en los escritores y escritoras valencianas que han publicado en valenciano antes, durante o después de la emigración: Francesc Bosch Morata, Eduard Buïl, Josep Castanyer Fons, Angelí Castanyer Fons, Emili Gómez Nadal, Ernest Guasp, Artur Perucho Badia, Francesc Puig Espert, Francesc Soto Mas, etc.  
4.12. Palabras encarceladas. Represión, censura y control en la València de posguerra.  
Diciembre 2023-febrero 2024  
Esta exposición pretende dar a conocer una parte importante del archivo documental de Rafael Solaz sobre la València de posguerra para difundir y analizar la situación de las personas encarceladas, la vida en el interior y el exterior de las prisiones en la València franquista.  
  
  
Actividad 5  
Observatori Cultural Universitat de València  
5.1. Programación  
Organización de conferencias, seminarios o debates cuya temática sea capaz de introducir en la agenda cultural asuntos de interés para el sector, que integren tendencias emergentes y se anticipen a las señales débiles de interés. Entre los temas previstos se encuentran los desafíos de la programación en espacios culturales no tradicionales, la precariedad en las condiciones de trabajo o la cultura como escenario de radicalización democrática en un contexto de crisis.  
5.1.1 «Des dels marges: espais d'autogestió cultural a València»  
Martes 24 de enero, 18.00 horas  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV.  
Intervienen:  
Silvia Sánchez (Cabanyal Horta), Marc (militante del CSOA L'Horta) y Francisco Collado Cerveró (miembro del Punt, Espai de Lliure Aprenentatge).  
Presenta y modera:  
Raúl Abeledo. director académico Observatori Cultural UV.  
Síntesis:  
Cabanyal Horta, CSOA L'Horta Benimaclet y El Punt, Espai de Lliure Aprenentatge son tres proyectos valencianos que tienen como denominador común la autogestión cultural. Este tipo de iniciativas se configuran como instancias de participación activa que aseguran el pleno ejercicio de los derechos culturales de las comunidades o barrios donde están insertados. Los vecinos y vecinas son protagonistas, responsables y colaboradores de la programación de contenidos que ofrecen estos espacios, cuyas actividades están a menudo vinculadas a conceptos como agroecología, democracia, sustentabilidad o memoria.  
5.1.2 «Precariedad laboral en el sector cultural»  
Jueves 9 de febrero, 18.00 horas.  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV.  
Conferencia de Marta C. Devesa. Abogada y gestora cultural.  
Presenta y modera:  
Raúl Abeledo. director académico Observatori Cultural UV.  
Síntesis:  
No son novedad las condiciones precarias en las que ejercen los trabajadores y trabajadoras del sector cultural. Tampoco lo son las complejidades que aparecen después de la paradójica autoexplotación que suele estar presente en estas relaciones laborales. El asunto que hoy preocupa es cómo, a pesar estas características, se mantiene activa la producción artística. ¿Quién están sosteniendo la actividad y de qué manera la llevan adelante? ¿Cómo se articula el funcionamiento de una organización artística bajo las exigencias administrativas propias de los emprendimientos creativos? ¿Sirve promover la propiedad intelectual como herramienta para asegurar la competitividad y profesionalización de todas las disciplinas artísticas? ¿Qué tipo de perfil profesional es el que se está requiriendo para llevar adelante esta misión?  
5.1.3 «Cultura ingobernable: la autonomía cultural como necesidad democrática»  
Jueves 23 de febrero, 18.00 horas.  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV.  
Conferencia de Jazmín Beirak. Política, historiadora del arte, gestora cultural e investigadora en políticas culturales.  
Presenta y modera:  
Raúl Abeledo. director académico Observatori Cultural UV.  
Síntesis:  
El resguardo de los derechos culturales de la ciudadanía a través de la implementación de unas políticas públicas específicas es una tarea tan compleja como evitar que cualquier control institucional recaiga sobre la cultura. La invitación que nos hace la política, historiadora del arte, gestora cultural e investigadora en políticas culturales, Jazmín Beirak Ulanosky, es, precisamente, a desgobernar la cultura. A regular las instituciones para que estas no regulen la cultura. De acuerdo con su propuesta, esto implicaría promover el compromiso público con la cultura con el objetivo de garantizar la autonomía que se requiere para propiciar su independencia.  
5.1.4 «Políticas públicas culturales: el resguardo y promoción de los derechos culturales» (título no definitivo)  
Jueves 20 de abril, 18.00 horas.  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV.  
Intervienen:  
Tony R. Murphy. Doctor en Sociología de la Cultura y CEO de Culturalink.  
Jesús Prieto. Doctor en Derecho, especialista en Derecho de la Cultura  
Presenta y modera:  
Raúl Abeledo. director académico Observatori Cultural UV.  
Síntesis  
En la conferencia se tratarán temáticas en relación con las políticas públicas culturales, las alternativas que yacen después de un servicio/sistema público de cultura o las garantías que tuvieron que emerger desde la institucionalidad para el ejercicio de los derechos culturales. La conferencia se estructurará en torno a un diálogo entre Tony R. Murphy y Jesús Prieto. Murphy es doctor en Sociología de la Cultura y CEO de Culturalink, experto en política cultural y planificación estratégica de la cultura, con más de 25 años de experiencia profesional. Prieto, por su parte, es un reconocido abogado especialista en derecho de la cultura que lidera la Cátedra Andrés Bello de Derechos Culturales (Convenio Andrés Bello, Universidad Carlos III de Madrid y Universidad Nacional de Educación a Distancia).  
5.1.5 «Cultura del Rock&Roll» (título no definitivo)  
Jueves 11 de mayo, 18.00 horas.  
Aula Magna, Centre Cultural La Nau UV.  
Intervienen:  
Óscar Mezquita, Flexidiscos.  
Paloma Borbone, codirectora y CEO Funtastic Dracula Carnival.  
José de Rueda, gerente y programador de 16 Toneladas.  
Presenta y modera:  
Raúl Abeledo. director académico Observatori Cultural UV.  
Síntesis:  
Sobre los diferentes agentes que intervienen en el ciclo cultural productivo en la industria musical en València. Se abordará la temática desde los desafíos de la gestión y programación de una disquería (Flexidiscos), un festival (Funtastic Carnival Festival) y una sala (16 Toneladas).  
Flexidiscos es un sello y distribuidora independiente de discos, casetes, CD y fanzines que se decanta por estilos como el punk, post-punk, hardcore, pop y música electrónica. Funtastic Carnival Festival es un festival musical autogestionado que reúne cada año, en la ciudad de Benidorm, a casi dos mil personas atraídas por una programación fuera del circuito convencional. 16 Toneladas es una sala específicamente diseñada para la música que está situada en el centro histórico de València y que, desde sus inicios en 2014, ha programado más de 400 conciertos  
Durante el segundo semestre, se prevé la celebración de otras conferencias/seminarios cuyos temas e invitados potenciales serían los siguientes:  
  
Cementerios: patrimonio y memoria Roberto Ramos de León  
Édouard Bueno  
Nieves Concostrina  
Inteligencia artificial y mediación cultural Álvaro Fierro  
Filosofía inacabada Marina Garcés  
La reinvención de las librerías como dinamizadoras de la cultura La Repartidora  
La Rossa  
El Cresol  
Cultura libre de estado Jaron Rowan  
Políticas públicas culturales y desigualdad Nicolás Barbieri  
  
  
  
5.2 Formación  
Se dará continuidad a la línea de talleres formativos, generando oportunidades de capacitación, con especial énfasis en el ejercicio de los derechos culturales.  
  
Ilustración como herramienta de transformación social Miguel Brieva  
Cultura e innovación Roberto Gómez de la Iglesia  
Autogestión de espacios culturales Francisco Collado Cerveró  
  
  
  
5.3. Publicaciones  
Con el objetivo de difundir la labor del Observatori Cultural UV y, al mismo tiempo, colaborar con el análisis de las relaciones entre la cultura y la sociedad desde diferentes perspectivas, se ha previsto generar una segunda publicación impresa que compile las ponencias de las personas que han participado en los diversos seminarios que se han realizado en 2023.  
Se trata de un libro, en dos volúmenes, coeditado entre Tirant lo Blanch y Publicacions de la Universitat de València. El primero ya fue publicado en diciembre 2022, y el segundo se está preparando para el tercer o cuarto trimestre de 2023. Las autoras y autores que participan en él corresponden a una selección de profesionales del sector cultural y expertos académicos que han participado de las conferencias, seminarios y otras actividades que organizamos a lo largo del año académico 2022. Las temáticas y profesionales a cargo serían:  
  
Antonio González y Salvador Catalán Los observatorios culturales deseados o la tentación contemporánea de Prometeo  
Pilar Almenar Cultura en la prisión  
José Albelda Estética, arte y ecología para tiempo de decrecimiento  
Juan Bordera El otoño de la civilización ha empezado  
Iñaki López Activismo cultural frente a la depredación del territorio  
Teresa Ferré Panisello Agustí Centelles: archivo, imagen, memoria  
Ramón Mayrata Magia: del mito a la realidad virtual  
  
  
Igual que el primer volumen, el diseño estará a cargo del artista visual Elías Taño, autor de la identidad visual del Observatori Cultural UV.  
5.4. Estudios  
Considerando que el Observatori Cultural UV se plantea también como un proyecto de análisis y evaluación de la actividad cultural, se pondrá en marcha un proceso de reflexión estratégica de carácter participativo y multidisciplinario con el objetivo de implementar futuros nuevos instrumentos que permitan tanto evaluar la actividad cultural que programa la UV como valorar la participación de la comunidad universitaria en ella.  
  
Actividad 6  
Música i poesia en Valencià  
La Capilla de la Sapiencia será el lugar destinado a presentar un ciclo de conciertos donde la música y la poesía en valenciano serán los protagonistas. La puesta en valor de grupos y artistas emergentes que desarrollan sus propuestas en valenciano son los objetivos de este ciclo que se presentará por primera vez en 2023.  
  
Actividad 7  
Premios Vicent Ventura  
El premio anual de la Universitat de València en memoria y homenaje al periodista Vicent Ventura se otorga a una persona o colectivo que se haya distinguido por su trayectoria cívica, democrática y de compromiso con el País Valenciano.  
El premio consiste en una cerámica de Xavier Montsalvatje, ceramista nacido en Godella y formado en países como Portugal, Bélgica o Estados Unidos. Compagina su trabajo en el taller con la docencia y ha realizado exposiciones de su obra en salas de diferentes países.  
La comisión organizadora del galardón, que integran representantes de la Universitat de València y de la Universitat Jaume I de Castelló, los sindicatos STEPV, CCOO, UGT y la Unió de Llauradors i Ramaders, así como la Unió de Periodistes Valencians. En la comisión, coordinada por el escritor Alfons Cervera, también se integran personas que conocieron a Vicent Ventura, como Ramon Lapiedra, Àngel Llàcer, Doro Balaguer, Vicent Pitarch, Francesc Pérez Moragón, Josep Iborra, Anna Aguilar o Josep Richart.  
La comisión valorará a las personas más relevantes del pensamiento crítico en la Comunitat Valenciana y las propondrá para recibir este galardón en 2023  
Publicacions de la Universitat de València y el catedrático jubilado de Economía Aplicada Josep María Jordán Galduf fueron los ganadores del Premio Vicent Ventura 2022.  
Actividad 8  
Cultura en los Campus-Cultuviva  
La cultura debe formar parte del bagaje de los estudiantes de la UV; participar de manera creativa y despertar el pensamiento crítico a través de la programación cultural es el objetivo de este programa que lleva a los campus de la Universitat de València conciertos y debates con figuras de plena actualidad como monologuistas, periodistas deportivos o raperos de fama internacional.  
  
Actividad 9  
Ruta patrimonio arquitectónico de la Universitat de València en los campus de Burjassot y Tarongers y el Centro Histórico de València   
La vida del estudiantado y de la comunidad universitaria se desarrolla en espacios, entornos y edificios repartidos en cuatro campus (Blasco Ibáñez, Burjassot, Tarongers y Ontinyent), todos ellos configurados a lo largo del siglo XX, y en su mayoría durante las últimas décadas. Su contemporaneidad hace que apenas sean valorados por la comunidad universitaria y por la sociedad en general como obra arquitectónica o artística, a pesar de haber sido proyectados en muchos casos por arquitectos referentes dentro del ámbito valenciano o estatal. La Universitat de València, como titular de los bienes y desde su responsabilidad social como universidad pública, puede jugar un papel muy importante en la proyección y difusión de su patrimonio cultural hacia la comunidad universitaria y la sociedad en general, tal como se expresa en el artículo 12 de sus estatutos. También el Plan nacional de conservación del patrimonio cultural del siglo xx, elaborado por el Instituto de Patrimonio Cultural de España, plantea que uno de los riesgos de conservación de estos bienes yace en su contemporaneidad. Por eso se demandan de forma especial acciones dirigidas a la difusión y puesta en valor de la singularidad e importancia de los bienes más relevantes.  
En el convenio del año 2022 se implantó la primera fase de este proyecto conjunto para toda la Universitat de València en los campus de Blasco Ibáñez y de Ontinyent. Esta primera fase nos ha servido también para establecer un modelo que reproduciremos en el resto de campus y de edificios para que el proyecto, a pesar de materializarse en dos fases, sea unitario en cuanto a contenidos e imagen. Este año nos planteamos concluir el proyecto con una segunda fase que abarcaría los campus de Burjassot y Tarongers y los edificios históricos diseminados dentro del núcleo histórico de la ciudad de València. Nos encontramos con un conjunto con varios grados de protección, y otros que, a pesar de no tener ninguna protección por su contemporaneidad, han sido incluidos en varias guías de arquitectura y publicaciones especializadas por sus valores arquitectónicos. Por eso se hace necesaria la difusión de este patrimonio arquitectónico entre el público en general como elementos que forman parte de la ciudad donde se encuentran, y también entre la comunidad universitaria.  
Objetivos  
- Implementar herramientas y recursos virtuales que permiten el conocimiento del valor cultural de los diferentes edificios del campus para la comunidad universitaria y para el peatón y el público en general.  
- Favorecer un conocimiento de los valores arquitectónicos y culturales de los edificios del campus, más allá del valor meramente funcional como lugar para el estudio.  
- Que la comunidad universitaria tenga una visión más amplia del campus donde estudia, más allá del edificio de su propia facultad.  
Acciones previstas  
1. Señalización de los edificios con interés patrimonial de los campus.  
2. Creación de una audioguía.  
  
1. Señalización de los edificios con interés patrimonial  
Se colocarán en la entrada de los edificios más representativos plafones de 24,2 x 27,6 cm, con una información breve. Mediante un código QR se podrá acceder a una información mucho más ampliada en forma de audioguía y en varios idiomas. Los textos en los plafones estarán redactados en valenciano, a pesar de que, a través del QR, se puede acceder a la opción para elegir uno de los tres idiomas (valenciano, castellano, inglés) o lengua de signos.  
Los edificios a señalizar serán los siguientes:  
Campus Tarongers:  
- Biblioteca de Ciencias Sociales Gregori Maians  
- Facultad de Derecho  
- Facultad de Economía  
  
Campus Burjassot-Paterna:  
- Biblioteca de Ciencias Eduard Boscà  
- Edificio de Investigación Jeroni Muñoz  
- Escuela Técnica Superior de Ingeniería  
- Facultad de Farmacia  
  
Edificios en Ciutat Vella de València:  
- La Nau  
- Jardín Botánico  
- Palacio de Cerveró  
- Colegio Mayor Rector Peset  
  
2. Creación de una audioguía  
El objetivo de la propuesta de señalización de edificios, como hemos explicado, además de dar una información básica al peatón, es facilitar el acceso, a través de códigos QR, a una información más completa en texto, locución en audio y grabación en vídeo en lengua de signos, que se presentan en forma de audioguía. Respecto a las aplicaciones, presenta la ventaja que no necesita la descarga e instalación de una aplicación, lo que facilita el acceso inmediato a la información con un lector de QR. Este lector ya se encuentra instalado de fábrica en muchos terminales móviles. La información estará alojada en servidores de la universidad, en concreto en la página web de Patrimonio Cultural, desde donde también se puede consultar: https://ir.uv.es/a54ebhd  
3. Creación de rutas de arquitectura universitaria  
Además de la información individualizada sobre cada edificio accesible a través de las placas colocadas sobre las fachadas, se pretende que los edificios de cada uno de los campus se puedan visitar en forma de ruta. Por eso, se propone la creación de un folleto por cada espacio (Burjassot, Tarongers y Ciutat Vella) en PDF y en formato DIN A-4 que pueda ser descargado desde la web e impreso en una impresora doméstica para que aquellas personas que estén interesadas puedan realizar la ruta por su cuenta.  
  
Actividad 10  
Elaboración de una audioguía accesible del edificio histórico de La Nau  
El edificio de La Nau, declarado bien de interés cultural desde 1981, es visitado anualmente por más de 6.000 personas, que participan del programa de visitas guiadas para grupos. Además de estas visitas organizadas previa reserva, el edificio de La Nau recibe la visita diaria de un buen número de personas que participan de la programación cultural o de turistas que visitan la ciudad y entran a conocer su interior, atraídos por las trazas monumentales que presenta el exterior del edificio. Por eso se hace necesaria una guía, para que las personas visitantes puedan acceder de forma autónoma a una información mínima, y, además, que esta cumpla unos requisitos mínimos de accesibilidad a determinadas diversidades sensoriales.  
  
Objetivos  
- Favorecer un conocimiento de los valores arquitectónicos y culturales de los edificios históricos de la Universitat de València.  
- Implementar herramientas y recursos virtuales que permitan el conocimiento de los valores históricos, artísticos y culturales del edificio de La Nau, dirigidos a varios segmentos de público (turista, visitante local, comunidad universitaria, personas con diversidad valor cultural) que quieran realizar una visita de forma autónoma.  
Acciones previstas  
1. Identificación de espacios y de bienes culturales destacados  
2. Creación de una audioguía  
3. Creación de un folleto guía con el recorrido  
  
1. Identificación de espacios y de bienes culturales destacados  
Se colocarán en la entrada de los espacios más representativos del edificio plafones de 20 x 20 cm aproximadamente, con el nombre de la dependencia y el QR que dará acceso a la información en forma de audioguía en valenciano, castellano o inglés y en lengua de signos subtitulada. En algunos casos, como se puede observar en el listado que presentamos a continuación, además, se ofrece información de algunos elementos artísticos muebles destacados.  
Los espacios y las obras a señalizar serán los siguientes:  
1. Introducción y presentación  
2. Claustro Mayor  
3. Estatua de Lluís Vives  
4. Medallones de los jurados de la ciudad, en el claustro  
5. Espacios culturales  
6. Paraninfo  
7. Patio rectoral  
8. Capilla  
9. Virgen de la Sapiencia  
10. Sala Duque de Calabria  
11. Biblioteca Moles  
12. Dependencias rectorales  
13. Retrato del rector Vicent Blasco  
14. Arca de capitales  
  
2. Creación de una audioguía  
El objetivo de la propuesta, como hemos explicado, es facilitar un conocimiento básico de la historia y los valores artísticos y arquitectónicos del edificio de La Nau a cualquier persona que se acerque por su cuenta a visitarlo. La información se presentará en texto, audio en tres idiomas (valenciano, castellano e inglés), vídeo en lengua de signos subtitulado, y galería de imágenes. Esta información será accesible a través de códigos QR. Este sistema de audioguía, presenta la ventaja respecto a las aplicaciones que no necesita la descarga e instalación de una aplicación, lo cual facilita el acceso inmediato a la información con un lector de QR. Este lector ya se encuentra instalado de fábrica en muchos terminales móviles. La información estará alojada en servidores de la universidad, en concreto en la página web de Patrimonio Cultural, desde donde también se puede consultar.  
3. Creación de un folleto-guía con el recorrido  
Con el fin de crear un recorrido coherente que enlace los diversos puntos de la audioguía según un orden lógico, se prevé diseñar un folleto en formado díptico con un plano del edificio indicando el recorrido y la localización de los diferentes puntos de información, que estará a disposición de la persona visitante en la recepción del edificio.  
  
  
  
  
ANEXO II  
Modelo de conformidad de la subvención de carácter nominativo  
  
1. IDENTIFICACIÓN DE LA SUBVENCIÓN  
  
-Anualidad:  
-Órgano gestor:  
-Importe:  
-Título:  
  
  
  
2. ENTIDAD BENEFICIARIA  
  
-Nombre o razón social (\*):  
-Tipo de entidad:  
-Siglas:  
-NIF:  
-Dirección:  
-Localidad:  
-Provincia:  
-Teléfono:  
-Correo electrónico:  
-Página web:  
(\*) El nombre debe coincidir con el que figura en esta resolución  
  
Datos de la persona representante:  
Nombre:  
Apellidos:  
DNI/NIF:  
Cargo:  
Dispositivo electrónico y/o dirección de correo electrónico para el envío de aviso de notificación electrónica:  
  
3. DECLARACIÓN RESPONSABLE  
  
Declaro que, a la vista de las bases que rigen esta convocatoria, las acepto íntegramente y acepto la subvención para el proyecto al que se refiere la presente resolución.  
Declaro que la entidad a la que represento no se encuentra sometida a las prohibiciones previstas en el artículo 13 de la Ley 38/2003, general de subvenciones, que determina la prohibición de obtener la condición de beneficiaria de subvenciones, y cabe resaltar especialmente la de no ser deudora por reintegro de subvenciones.  
Declaro que todos los datos que figuran en este documento son ciertos, y me comprometo, en nombre de la entidad, a destinar el importe de la subvención que se regula y concede en esta resolución al objeto previsto.  
Fecha y firma de la persona representante de la entidad.  
  
  
La Conselleria de Educación, Cultura y Deporte es responsable del tratamiento de los datos personales que se recogen en este documento y, si procede, en los adjuntos que se acompañen, y los tratará para gestionar la aceptación de la subvención concedida. Las personas interesadas pueden ejercer sus derechos de acceso, rectificación, oposición, supresión, limitación del tratamiento y no ser objeto de una decisión basada únicamente en el tratamiento automatizado, según se indica en la página siguiente: https://www.gva.es/es/inicio/procedimientos?id\_proc=19970. Para mayor información, consulte el registro de actividad de tratamiento denominado «Ayudas, becas y subvenciones» en la siguiente página web: https://ceice.gva.es/es/registre-de-tractament-de-dades



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML