Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4141, del 04-12-2001 (2001/11619)

RESOLUCIÓ de 27 de novembre de 2001, de la Subsecretaria del Secretariat del Govern i Relacions amb les Corts de la Presidència de la Generalitat, per la qual es disposa la publicació del Conveni singularitzat de col·laboració entre la Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana i l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya, en matèria d'investigació i ordenació dels recursos minerals a la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4141

Data del DOGV
:   04-12-2001

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - A) CONVENIS INTERADMINISTRATIUS

Número del document
:   2001/11619

CVE


Data del document
:   27-11-2001

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria Indústria i Comerç](javascript:void(0))
    * [cooperació administrativa](javascript:void(0))
    * [recurs mineral](javascript:void(0))
    * [centre d'investigació](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de novembre de 2001, de la Subsecretaria del Secretariat del Govern i Relacions amb les Corts de la Presidència de la Generalitat, per la qual es disposa la publicació del Conveni singularitzat de col·laboració entre la Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana i l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya, en matèria d'investigació i ordenació dels recursos minerals a la Comunitat Valenciana. [2001/X11619]
  
Subscrit, després de la tramitació prèvia reglamentària, entre la Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana i l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya, el 7 de desembre de 2000, un conveni singularitzat de col·laboració en matèria d'investigació i ordenació dels recursos minerals a la Comunitat Valenciana, i en compliment del que estableix l'article 8.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, cal publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'esmentat conveni, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis amb el número 0835/2001, i que figura com a annex d'aquesta resolució.
  
València, 27 de novembre de 2001.- La subsecretària del Secretariat del Govern i Relacions amb les Corts: Amparo Koninckx Frasquet.
  
Conveni singularitzat de col·laboració entre la Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana i l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya, en matèria d'investigació i ordenació dels recursos minerals a la Comunitat Valenciana.
  
València, 7 de desembre de 2000.
  
Reunits:
  
D'una part, el Sr. Fernando V. Castelló Boronat, conseller d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana, en virtut de l'Acord del Govern Valencià de data 5 de setembre de 2000.
  
I de l'altra, el Sr. Emilio Custodio Gimena, director general de l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya (ITGE), designat pel RD 230/1997, de 14 de febrer, que actua en representació legal de l'Institut i de conformitat amb la Llei 13/1986, de 14 d'abril, de Foment i Coordinació General de la Investigació Científica i Tècnica, el Reial Decret 2.402/1977, de 17 de juny, i la resta de disposicions que regulen el funcionament de l'organisme.
  
Ambdós es reconeixen mútuament competència i capacitat suficients per a formalitzar el present conveni de col·laboració, en el qual prèviament,
  
Exposen:
  
Primer
  
La Conselleria d'Indústria i Comerç és el màxim òrgan encarregat de la direcció i l'execució de la política del Govern Valencià en les matèries d'indústria i energia, comerç i defensa dels consumidors i usuaris, i exerceix les competències que legalment té atribuïdes a aquests efectes, entre les quals s'inclouen les relacionades amb la mineria.
  
Segon
  
Entre els fins i les funcions que a l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya, ITGE, atorga l'article 4 del Reial Decret 2.402/1977, de 17 de juny, figuren l'estudi del sòl i subsòl quant calga per al coneixement i desenvolupament de la geologia, mineria, hidrogeologia i geotècnica, la formulació de plans, programes i projectes de reconeixement i investigació en les matèries esmentades, l'execució d'aquests, la catalogació de totes les matèries incloses en sòl o subsòl que siguen susceptibles d'aprofitament o transformació industrial, la preparació de publicacions sobre els treballs realitzats, la publicació de la cartografia nacional específica i l'execució d'informes tècnics sol·licitats per l'administració, a més a més de determinades missions mediambientals reconegudes en la normativa legal vigent.
  
Que l'ITGE està configurat com a organisme públic, segons la Llei 6/1997, de 14 d'abril, d'Organització i Funcionament de l'administració General de l'Estat, i en virtut del que s'ha disposat en l'article 61 de la Llei 50/1998, de 30 de desembre, de Mesures Fiscals, Administratives i d'Ordre Social.
  
D'altra banda, en virtut del que s'ha disposat en l'article 14 de la Llei 13/1986, de 14 d'abril, de Foment i Coordinació General de la Investigació Científica i Tècnica, té, entre altres funcions, la d'assessorar en matèria d'investigació científica i innovació tecnològica a organismes que depenen de l'administració de l'Estat o de les comunitats autònomes que ho sol·liciten.
  
Tercer
  
L'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya (ITGE), d'acord amb l'article quinzé de la Llei 13/1986, de 14 d'abril, de Foment i Coordinació General de la Investigació Científica i Tècnica, va subscriure amb la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme de la Generalitat Valenciana, un Conveni Marc d'Assistència Tècnica, amb data 29 de juliol de 1983, el qual preveu, en la clàusula segona, la realització d'un programa anual d'actuacions d'acord amb les previsions pressupostàries.
  
Quart
  
Que ambdues parts manifesten coincidència d'interessos per a desenvolupar el present conveni per trobar-se dins de les funcions atribuïdes a ambdós organismes, i acorden portar-lo a cap mitjançant un conveni de col·laboració en el marc de l'indicat Conveni d'Assistència Tècnica, amb subjecció al que s'ha disposat en les següents:
  
Clàusules:
  
Primera. Objecte del conveni
  
L'objecte del present conveni és assessorar i prestar assistència tècnica per part de l'ITGE a la Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana, per a la redacció, elaboració i formulació dels plans d'acció territorial dels diferents subsectors industrials lligats a la indústria extractiva i a les aigües minerals, en el marc del desenvolupament tècnic d'un Pla director Bàsic dels Recursos Minerals a la Comunitat Valenciana.
  
Les activitats i el programa de treball que portarà a cap l'ITGE durant l'any 2000 es recullen de manera detallada en el document Pla director Bàsic dels Recursos Minerals a la Comunitat Valenciana. Actuacions durant l'any 2000. abril, 2000, que s'adjunta com a annex I.
  
Els treballs, estudis, assessorament i informes seran realitzats per un equip pertanyent a l'ITGE, el qual podrà subcontractar-ne aquelles parts que considere necessari per a l'adequat compliment dels compromisos previstos en el present conveni específic, després de la consulta prèvia a la Conselleria d'Indústria i Comerç i acceptada per ambdós organismes.
  
Segona. Finançament
  
La Conselleria d'Indústria i Comerç aportarà a l'ITGE, a càrrec de l'exercici pressupostari del període de vigència del present conveni, la quantitat de quinze milions de pessetes (15.000.000 PTA), a càrrec del Programa 722.10, Ordenació i Promoció Industrial i Energètica. capítol VI. Projecte d'Inversió 1.100. Investigació i Assistència Tècnica, per a l'execució de les activitats que es detallen en el punt 5. Pressupost i temps d'execució, de l'Annex I.
  
L'import de sis milions cinc-centes mil pessetes, que correspon al finançament de l'ITGE mitjançant aportació dels seus mitjans personals i materials, serà assumit a càrrec dels capítols 1 i 2 de la seua dotació pressupostària.
  
Tercera. Abonament dels treballs
  
La Conselleria d'Indústria i Comerç abonarà a l'ITGE la quantitat de quinze milions de pessetes (90.151,82 euros), i s'admetran pagaments parcials pels treballs efectuats, quan es presenten les factures o la documentació equivalent acreditativa de la despesa, expedida de conformitat amb la legalitat vigent pel ITGE a nom de la Generalitat Valenciana.
  
Els abonaments s'efectuaran al compte núm. 9000.0001.20.0200007450 de l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya en el Banc d'Espanya, oficina principal.
  
Quarta. Comissió de Seguiment del conveni
  
Per al seguiment de les activitats incloses en la clàusula primera del present conveni, es constituirà una Comissió que estarà integrada per dos representants de cada una de les parts firmants i que es designaran en el termini de quinze dies després de la firma del present conveni. Aquesta Comissió es reunirà una vegada al mes, o quan així ho requerisca una de les parts firmants.
  
L'esmentada Comissió, a més de vetlar pel compliment del programa convingut, podrà proposar a les parts, en el desenvolupament dels treballs, modificacions tècniques o de redistribució de les quanties assignades al projecte, i també la realització d'actuacions no previstes en el present programa de treballo, les quals hauran de ser autoritzades pels òrgans firmants.
  
Quant al finançament de les actuacions imprevistes, caldrà ajustar-se a allò estipulat per les parts en la corresponent modificació addicional al present Conveni Específic que a aquest efecte haurà d'elaborar-se.
  
Cinquena. Propietat dels treballs realitzats
  
Tots els documents i treballs que es generen en qualsevol de les seues fases, com a conseqüència de l'execució del present Conveni Específic, seran propietat de la Generalitat Valenciana i aquesta, en conseqüència, podrà demanar en qualsevol moment els lliuraments de part dels estudis realitzats, sempre que siga compatible amb el programa definitiu d'elaboració i no n'afecte el correcte desenvolupament.
  
Els resultats obtinguts, com a conseqüència del desenvolupament del present conveni, no podran utilitzar-se o proporcionar-se a tercers, ni ser editats totalment o parcialment, llevat d'autorització escrita de la Generalitat Valenciana.
  
Sisena. Legislació aplicable
  
El present Conveni Específic és de caràcter administratiu i es considera inclòs en l'article 3.1.c de la Llei 13/1995, de 18 de maig, de Contractes de les Administracions Públiques, per la qual cosa queda fora de l'àmbit d'aplicació d'aquesta, sense perjudici de l'aplicació dels principis d'aquesta llei per a resoldre els dubtes i les llacunes que s'hi pogueren presentar, i es regirà per les clàusules d'aquest i, supletòriament, per les normes generals de Dret Administratiu, i sense perjudici del que s'ha establit en els articles 6 i 8 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, relatius als convenis de col·laboració entre l'Estat i les comunitats autònomes, i la resta de normativa aplicable de la Generalitat Valenciana.
  
Setena. Terminis d'execució
  
El termini d'execució dels treballs objecte del present conveni serà des de la firma d'aquest fins al 31 de desembre de 2000, data en la qual han d'estar finalitzats i a la disposició de la Conselleria d'Indústria i Comerç tots els treballs previstos en el document annex I. No obstant això anterior, l'informe final relatiu al subsector argiles ceràmiques haurà de ser entregat a la Generalitat Valenciana amb anterioritat al 15 d'octubre de 2000.
  
No obstant això, la Conselleria d'Indústria i Comerç podrà ampliar-ne el termini establit en el paràgraf anterior.
  
Huitena. Vigència del conveni
  
La vigència del present conveni serà des de la firma d'aquest fins al 31 de desembre de 2000, i es podrà prorrogar mitjançant acord mutu de les parts, una vegada avaluades les circumstàncies que concórreguen en el cas.
  
Novena. Causes de resolució
  
L'incompliment de qualsevol de les parts de les condicions establides en el present conveni podrà originar-ne la rescissió i, si és el cas, l'establiment de penalitats per demora.
  
Així mateix, serà causa de resolució del conveni el mutu acord de les parts.
  
Ambdues parts es mostren conformes amb les estipulacions anteriors i, com a prova d'això, firmen al lloc i en la data indicats.
  
El conseller d'Indústria i Comerç,
  
FERNANDO V. CASTELLÓ BORONAT
  
El director de l'Institut Tecnològic Geominer d'Espanya,
  
EMILIO CUSTODIO GIMENA
  
ANNEX I
  
Al conveni singularitzat de col·laboració entre la Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana i l'Institut Geològic i Miner d'Espanya en matèria d'investigació i ordenació dels recursos miners a la Comunitat Valenciana.
  
0. Presentació. activitats a realitzar durant l'any 2000
  
La Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana, a través de la Direcció General d'Indústria i Energia, tot coneixent la importància que per al desenvolupament socioeconòmic de la Comunitat té el sector industrial vinculat a l'explotació i l'aprofitament dels recursos naturals miners, està plenament convençuda de la necessitat de portar a cap el desenvolupament d'un Pla director dels Recursos Minerals, vinculat amb la modernització i racionalització de l'activitat minera.
  
L'esmentat Pla director estarà bàsicament associat a aconseguir els objectius següents:
  
· Potenciar el desenvolupament miner sostenible, fent compatible l'enfocament econòmic d'un òptim benefici dels recursos amb una mínima afecció al medi ambient, mitjançant:
  
- La localització de l'activitat extractiva als territoris de major potencialitat, des del punt de vista economicominer, alhora que de menor fragilitat ambiental.
  
- L'establiment de models d'explotació-restauració que asseguren simultàniament les majors condicions de seguretat, el major benefici dels recursos, el mínim impacte ambiental i l'adequada restauració dels terrenys afectats.
  
· Harmonitzar l'activitat extractiva amb la resta de les activitats dins del marc de l'ordenació territorial, amb vista a aconseguir una utilització racional dels recursos naturals
  
· Satisfer la demanda de recursos minerals i roques industrials amb productes autòctons, especialment en aquells sectors industrials de la Comunitat Valenciana que els utilitzen com a matèria primera.
  
· Ampliar el sector extractiu a noves substàncies.
  
· Establir les bases per a la instauració d'un marc legal que permeta el desenvolupament d'una mineria sostenible i que alhora garantisca, al potencial inversionista, seguretat jurídica.
  
· Impulsar indústries de major valor afegit.
  
· Promoure la innovació tecnològica de materials, processos i aplicacions.
  
· Millorar la imatge del sector miner davant la societat.
  
Per a la consecució dels mencionats objectius, el Pla director s'estructurarà en els següents passos:
  
š Pla director Bàsic dels Recursos Minerals de la Comunitat Valenciana
  
Es portarà a cap durant l'any 2000 i generarà una sèrie de treballs subsidiaris que constituiran els diferents Plans Sectorials.
  
š Plans Sectorials
  
Es portaran a cap entre els anys 2001-2003 i es realitzaran mitjançant la forma administrativa de conveni singularitzat, dins del Conveni Marc d'Assistència Tècnica existent entre la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme de la Generalitat Valenciana i l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, de data 29 de juliol de 1983. Aquests Plans Sectorials correspondran als sectors de producció: d'argiles ceràmiques, àrids, pedra natural, sals i aigües minerals i termals.
  
Per al present any 2000, les activitats a realitzar s'exposen a continuació.
  
1. Anàlisi de la situació actual del sector de la indústria extractiva
  
1.1 Introducció
  
La mineria és una activitat important en el desenvolupament industrial i econòmic de la Comunitat Valenciana, en proporcionar les matèries primeres fonamentals a sectors industrials amb gran pes en l'estructura socioeconòmica de la regió, com són el ceràmic, marbre, ciment, materials de construcció, etc.
  
Encara que a la Comunitat són molt abundants la presència de mineralitzacions de tot tipus, la qualitat d'aquestes o la grandària dels jaciments que les contenen fa que hi haja multitud d'indicis miners i xicotetes explotacions abandonades de cap a cap de tot el territori, i només siguen les pedreres i les explotacions de roques industrials les que han mantingut la seua importància fins al moment actual.
  
Menció a banda té el sector vinculat amb l'explotació i l'aprofitament d'aigües de minerals i establiments termals, el qual manté des de la dècada dels huitanta un important auge tant en l'àmbit de la mateixa Comunitat com en el nacional.
  
Segons l'Estadística Minera d'Espanya de 1997, última publicada pel MINER, la mineria valenciana que pel valor de la seua producció ocupa el seté lloc entre les disset autonomies espanyoles, avança fins al quart lloc, quan dels productes de pedrera es tracta, o passa al cinqué, quan s'analitzen els minerals no metàl·lics. Encara que a la Comunitat es van extraure altres recursos geològics (ferro, hidrocarburs, etc.), en els últims anys l'activitat extractiva més important i continuada correspon als subsectors de minerals no metàl·lics i productes de pedrera.
  
Taula 1. Evolució de la mineria a la Comunitat Valenciana
  
Concepto 1977 1987 1997
  
Nombre d'explotacions 410 282 259
  
Nombre d'empleats 2.428 1.801 1.797
  
Producció vendible (MPTA) 2.999 8.520 22.527
  
Font: Estadística Minera d'Espanya. MINER.
  
Atenent els últims anys, en el període 1987-1997 el nombre d'explotacions de la Comunitat es va reduir un 8%, mentre que la població minera s'ha mantingut i el valor de la producció quasi es triplicava.
  
Actualment són 259 les explotacions mineres existents a la Comunitat Valenciana que generen una ocupació directe de 1.797 llocs de treball, amb un valor mitjà de la producció per treballador de 12,5 MPTA, és a dir 22,3 punts per damunt de la mitjana nacional.
  
1.2 Subsectors a analitzar
  
A la vista del que s'ha comentat i segons el coneixement que es té de la indústria extractiva valenciana dels últims anys, s'analitzaran en principi els subsectors productius actuals, incloent-hi el de les aigües minerals i els establiments termals.
  
Els recursos extrets actualment són els representats en la taula 2, als quals caldrà afegir el subsector de les aigües minerals; del qual, segons la informació consultada, hi ha un nombre important de manifestacions (aigües mineromedicinals, aigües termals, aigües de beguda envasada i aigües mineroindustrials).
  
1.3 Metodologia
  
El contingut i la metodologia de l'anàlisi del sector miner constarà de les següents grans fases:
  
A. Estudi econòmic i social dels subsectors de la mineria valenciana; s'estudiaran per a això de forma detallada les diferents explotacions mineres amb significat econòmic sota les cinc dimensions següents:
  
1. Espacial
  
Es farà una anàlisi regional de l'entorn on es realitzen les explotacions mineres i estan situades les plantes de benefici i/o transformadores, a fi d'analitzar les implicacions de caràcter social i econòmic de l'activitat minera en l'entorn concret on es produeixen.
  
2. Material
  
Consistent a analitzar mitjançant una sèrie de tècniques de quantificació la importància relativa del sector i el sistema de relacions intersectorials i interindustrials.
  
Aquestes poden acomodar-se a l'esquema exposat en la taula 3.
  
3. Temporal
  
Mitjançant sèries cronològiques, números índexs i altres mètodes, s'inclouria l'evolució, la situació actual i les tendències del sector.
  
S'utilitzaran sèries estadístiques publicades pels distints organismes de caràcter nacional o local. I també la presa de dades de les distintes corporacions, empreses i associacions i es realitzarien les actualitzacions oportunes perquè aquestes tingueren major operativitat. Quant a les previsions, s'analitzaran les sèries cronològiques una vegada corregits els efectes estacionals i cíclics i així predir-ne la tendència.
  
Taula 3. Subsectors de l'estructura industrial relacionats amb la mineria
  
4. Social
  
S'analitzaran aspectes específics del mercat de treball, segmentació d'aquest, grau de qualificació de la mà d'obra ocupada, índex d'atur i precarietat de les relacions laborals. També es considerarà la influència en el sector del transport.
  
5. Tecnològic
  
Es tindria en compte l'aplicació de nous coneixements, mètodes i millores en la producció, a fi de fer front a un mercat cada vegada més competitiu i de majors exigències en la qualitat dels productes.
  
B. Inversions mineres i en infraestructures
  
S'analitzaria el comportament durant els últims anys de les inversions empresarials tant nacionals com estrangeres, en el sector miner, i també les del sector públic en forma de suport financer a activitats d'exploració, investigació i desenvolupament i medi ambient miner.
  
El suport de les diferents administracions públiques és decisiu per a l'ordenació de l'espai valencià i ha de dirigir-se principalment cap a aquelles zones més regressives, amb baixa densitat demogràfica i envelliment de la població, fomentant a través de dotacions en infraestructures i equipaments la creació de llocs de treball al marge de les activitats primàries.
  
Les obres d'infraestructura produirien, a més a més, un altre efecte no menys important, com l'apropament de les zones perifèriques als grans centres de consum de les regions centrals amb menors costos de transport, economies d'escala en la producció, menors costos de telecomunicacions i majors possibilitats de captació d'informació, mà d'obra més especialitzada i qualificada i, per consegüent, millors condicions per a adoptar pràctiques innovadores.
  
C. Anàlisi bàsica de la demanda de cada un dels distints sectors
  
Es procedirà a avaluar, encara que de forma genèrica, la importància de la demanda de cada un dels sectors analitzats dins de l'esquema econòmic actual de la Comunitat Valenciana.
  
D. Comerç exterior, en allò que fa referència a importacions i exportacions des de la Comunitat Valenciana respecte d'altres autonomies espanyoles i altres països, tant de minerals com semielaborats o productes acabats.
  
S'utilitzaran les sèries de l'Estadística de Comerç Exterior publicades, així com dades de les distintes corporacions, empreses i associacions. Quant a les previsions, s'analitzaran les sèries cronològiques una vegada corregits els efectes estacionals i cíclics i així predir-ne la tendència.
  
E. Avaluació de l'impacte del sector miner sobre la societat i l'economia de la Comunitat Valenciana
  
Constitueix la part més significativa de l'estudi i és l'objectiu de l'anàlisi. Haurà de realitzar-se amb absoluta precisió dins dels marges que es consideren en aquest tipus de treball, i caldrà una definició prèvia dels índexs de valoració que s'utilitzaran.
  
En principi, aquests indicadors podrien ser en línies generals els següents:
  
- Índexs d'avaluació d'importància econòmica. Per exemple:
  
- Creixement històric de la producció sectorial.
  
- Percentatge del valor afegit brut sobre el valor de la producció total.
  
- Índexs d'avaluació de comerç exterior. Per exemple:
  
- Ritme importador.
  
- Ritme de creixement esperat de les exportacions.
  
- Percentatge de les exportacions sobre el valor sectorial de la producció.
  
- Índexs d'avaluació d'intensitat d'ocupació. Per exemple:
  
- Percentatge de les despeses de personal sobre el valor afegit brut.
  
- Creixement del percentatge de despeses de personal.
  
- Índexs d'avaluació de consum energètic. Per exemple:
  
- Evolució dels consums energètics sobre el valor afegit.
  
- Índexs d'avaluació del sector transport. Per exemple:
  
- Evolució de les xifres del sector.
  
- Taxes d'ocupació en el transport de productes miners.
  
- Índexs d'avaluació d'importància de les relacions intersectorials. Per exemple:
  
- Efectes d'arrossegament cap avant.
  
- Efectes d'arrossegament cap arrere.
  
- Índexs d'avaluació de canvis estructurals. Per exemple:
  
- Canvis de valor afegit sobre el valor de la producció .
  
- Canvis en la participació dels costos salarials sobre el valor afegit.
  
- Altres índexs d'avaluació
  
Si en el transcurs de la investigació aparegueren alguns avaluadors que es pogueren considerar d'importància, hauran de ser tinguts en compte.
  
F. Problemàtica mineroambiental
  
Partint de la idea bàsica que els impactes ambientals més freqüents derivats de l'activitat extractiva a cel obert, predominant a la Comunitat Valenciana, estan associats fonamentalment als aspectes:
  
· Visual i sobre el paisatge, a causa de la creació de grans buits de difícil recuperació i de grans runams.
  
· Pèrdues de sòls i de vegetació.
  
· Alteracions hidrològiques.
  
· Emissió de pols, sorolls i vibracions i ona aèria quan s'utilitzen explosius
  
Per a l'anàlisi mineroambiental, es procedirà a definir, en cada un dels diferents tipus de subsectors seleccionats, les característiques ambientals: identificació i valoració d'impactes ambientals, mesures correctores i protectores, pràctiques de restauració, etc.
  
Així mateix, es procedirà a representar cartogràficament a escala 1:200.000, els espais naturals, o qualsevol altre tipus de figura de protecció administrativa, amb possible caràcter restrictiu pel que fa a l'activitat minera.
  
D'acord amb els resultats obtinguts en els anteriors apartats, es valorarà el pes o l'impacte del sector miner en la societat i l'economia valenciana.
  
A més d'unes conclusions i avaluació generals, es presentarà un desglossament per conceptes i subsectors.
  
2. Anàlisi i compendi del règim jurídic de la mineria i el medi ambient a la Comunitat Valenciana
  
L'extensa legislació mediambiental existent a escala nacional i autonòmica i en moltes ocasions la divergència d'interessos que s'estableix entre la reglamentació jurídica de l'esmentada normativa i el desenvolupament de determinades activitats, com poden ser les extractives, fa necessari conéixer la situació actual legal en matèria ambiental i minera, amb vista a poder establir criteris comuns que permeten un desenvolupament sostenible de la mineria.
  
En aquest sentit, s'entén que cal analitzar quina és la situació actual del sector de la indústria extractiva, en relació amb el règim jurídicominer i ambiental vigent a la Comunitat Valenciana.
  
L'estructura de treball que es planteja és la següent:
  
2.1 Recopilació de la normativa vigent
  
1. Recopilació de la normativa minera i mediambiental vigent a la Comunitat Valenciana.
  
En aquest punt es realitzarà una exhaustiva recopilació de tota la legislació que actualment regeix el sector miner i ambiental.
  
2. Recopilació de les figures de protecció existents a la Comunitat.
  
Es recollirà tota la informació corresponent als plans d'ordenació de recursos naturals i plans rectors d'ús i gestió dels espais naturals protegits, i s'analitzarà breument el seu contingut en relació amb l'extracció de recursos minerals.
  
3. Recopilació d'altres normatives d'aplicació: aigües, residus, etc.
  
2.2 Anàlisi del règim del sòl de la Comunitat Valenciana
  
La legislació sectorial del sòl és una eina molt important com a instrument de planificació i que, en el cas del plantejament inicial d'un Pla director de mineria, cal tenir en compte.
  
Per això, s'hauran d'analitzar breument les diferents figures legals de planejament que considera la llei en els respectius àmbits d'aplicació:
  
Plans directors d'ordenació autonòmica.
  
Plans directors territorials.
  
Plans generals municipals.
  
S'analitzarà, en els diferents nivells d'aplicació, l'activitat minera en relació amb el règim general de protecció del sòl i dels espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana, quant a directrius generals, planificació, gestió i regulació d'usos possibles i les seues limitacions.
  
Dins de les principals àrees mineres caldrà incloure els aspectes més específics relacionats amb el desenvolupament de l'activitat extractiva i les seues limitacions quant a la classificació del sòl per a cada una de les categories establides en els corresponents planejaments urbanístics i les mesures de protecció del medi ambient: conservació i compatibilitat amb altres usos i aprofitaments.
  
2.3 Procediments administratius
  
Aquest punt inclourà:
  
- Relació de la documentació que cal adjuntar amb vista a aconseguir les autoritzacions mineres de qualsevol recurs geològic classificat segons la Llei de Mines (seccions A, B, C i D) per a cada una de les figures administratives d'exploració, investigació i explotació.
  
- Anàlisi de les competències de les administracions locals, pel que fa al desenvolupament de l'activitat minera.
  
- Exposició dels continguts tècnics necessaris que han d'aparéixer, per a l'autorització per part de les autoritats mineres i mediambientals competents, en els estudis d'impacte ambiental i els plans de restauració preceptius.
  
3. Mapa de recursos i explotacions mineres
  
Un dels aspectes que hauran de resoldre's amb el desenvolupament del present projecte serà l'execució d'un Mapa de Recursos i Explotacions Mineres de la Comunitat Valenciana, a escala 1:200.000, on queden perfectament recollides i representades totes les explotacions mineres actuals existents dins de l'àmbit de la Comunitat.
  
Entenem que aquest document serà una eina bàsica i necessària per a, posteriorment, escometre qualsevol estudi d'ordenació mineroterritorial que, des de la Generalitat, es vulga iniciar.
  
La proposta que des de l'IGME es fa, en aquest punt, és la següent:
  
3.1 Anàlisi i síntesi de la geologia MAGNA, a escala 1:50.000, que cobreix la totalitat de la Comunitat
  
Aquesta síntesi geològica es faria amb criteris plenament miners i no academicistes, per a la qual cosa es tindran en compte els àmbits estratigràfics favorables per a la localització de les diferents substàncies.
  
3.2 Realització d'una síntesi geològica, a escala 1:200.000, amb els treballs previs obtinguts en el punt anterior
  
Es realitzarà una síntesi geològica dels terrenys existents a la Comunitat Valenciana, amb indicació de les principals unitats i formacions productives, des del punt de vista dels recursos miners.
  
Es descriurà:
  
- L'estratigrafia general, començant pels terrenys més antics i centrant-nos en litologies i fàcies similars, d'acord amb els diferents dominis estratigràfics i estructurals.
  
- Grans trets tectònics de les diferents zones, amb especial interés en el patró de fracturació de l'entorn (falles, fractures, diàclasis, joints, etc.).
  
- Roques ígnies.
  
Per operativitat, recomanem la representació d'aquesta síntesi sobre una cobertura inicial de fulls topogràfics a escala 1:200.000. Es veurà al llarg del projecte quin dels diferents tipus de representació, fulls, mapa provincial o mapa de la Comunitat, és més adequat.
  
3.3 Representació d'explotacions mineres
  
Amb la informació subministrada per les diferents seccions de mines de la Comunitat referent a les diferents explotacions actives existents, es reflectirà, mitjançant una simbologia adequada, en la cartografia geològica preparada prèviament.
  
3.4 Definició i demarcació dels diferents litotectes
  
Després d'haver plasmat les explotacions en la base geològica a escala 1:200.000, es demarcaran els diferents litotectes existents en l'àmbit de la zona de treball.
  
Definim litotecte com a: ?unitat litoestratigràfica definida en l'espai i en el temps, on s'engloben la totalitat o la majoria d'una sèrie d'explotacions donades, de la mateixa naturalesa o naturalesa similar?.
  
Realment es tracta d'unitats litoestratigràfiques perfectament definides i definibles i susceptibles d'exploració, ateses les seues característiques intrínseques: estratigràfiques, litològiques, mineralògiques, sedimentològiques, estructurals, etc.
  
3.5 Suport gràfic
  
Tota la cartografia generada en aquest projecte tindrà suport digital. Això ens permetrà el seu ús d'una forma més ràpida i més flexible; permetent-nos l'adaptació, de forma immediata, a les necessitats que es generen a mesura que transcorre el projecte.
  
Aquest tipus de cartografia disposa d'una sèrie d'avantatges sobre sistemes més convencionals i no encareix el producte final. Entre elles, possiblement, la més significativa és el poder d'evolució que permet la cartografia, cosa que genera una quantitat important de diferents cartografies d'acord amb les necessitats de cada moment.
  
4. Plans sectorials (1r estadi)
  
Una vegada representat el potencial miner de la Comunitat Valenciana en el corresponent Mapa de Recursos i Explotacions, caldrà definir els subsectors emergents i dissenyar un primer estadi de plans sectorials de cada un d'ells, on ha de quedar constància dels recursos estimats de cada una de les diferents substàncies, tenint plenament en compte les limitacions mediambientals existents en l'entorn.
  
4.1 Definició de subsectors miners de la Comunitat Valenciana
  
En l'actualitat, la Comunitat Valenciana es caracteritza pel potencial de cinc tipus de substàncies prioritàries: argiles ceràmiques, marbres i calcàries marmòries, àrids, sals i aigües minerals i termals.
  
- Argiles ceràmiques
  
La Comunitat Valenciana és una regió geològicament afavorida respecte al contingut en materials argilosos, tant per la qualitat d'aquests com per l'existència de masses de pedrera per al seu ús específic respecte al sector ceràmic o uns altres sectors industrials.
  
En l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana hi ha un gran nombre d'indicis d'argiles (~ 400), així com un centenar d'explotacions en diferents entorns geològics.
  
La indústria ceràmica que explota els jaciments existents es dedica fonamentalment a la producció de paviments ceràmics, sense oblidar les rajoles i la ceràmica d'artesania. En l'actualitat hi ha unes 170 fàbriques de paviments ceràmics enclavades a la Comunitat Valenciana, amb un total d'uns 14.000 treballadors.
  
De la producció nacional, uns 400.000.000 m², la participació de la Comunitat representa un 95,25% del total, dels quals el 93,86% correspon a la província de Castelló i l'1,39% restant a València. El volum de facturació estimada de les exportacions del sector, per a 1997, s'aproxima als 220.000 MPTA.
  
- Pedra natural
  
El potencial de la pedra natural de la Comunitat Valenciana, especialment els marbres de la província d'Alacant, han convertit aquesta comunitat en la segona productora nacional, segons queda reflectit en el gràfic adjunt:
  
De la mateixa manera, cal ressaltar que és la principal exportadora nacional, amb uns percentatges que se situen en el 70,6% de les tones venudes a l'exterior de material brut i el 83,3% de les d'elaborat. És, doncs, líder indiscutible de les exportacions espanyoles de marbre, molt per damunt de les dues comunitats classificades a continuació: Múrcia i el País Basc. Així mateix cal destacar el fet que la principal comunitat productora, Andalusia, ocupe uns discrets 7é i 5é lloc com a exportadora de marbre en brut i elaborat, respectivament, molt per sota del seu potencial.
  
Les principals varietats que es comercialitzen en l'àmbit de la Comunitat són: crema marfil (en totes les seues varietats), roig d'Alacant, pedra bateig, crema buixcarró, crema València, emperador clar, etc., entre les més de la quinzena de varietats existents.
  
EXPORTACIÓ DE MARBRES PER CA
  
(1996)
  
 en brut Elaborat
  
 (t) (MPTA) (t) (MPTA)
  
Andalusia 1.967 91 4.257 529
  
Aragó 1.232 27 - -
  
Balears - - 21 5
  
Canàries - - 40 -
  
Castella'Lleó 2.124 121 45 4
  
Castella'la Manxa 137 7 144 18
  
Catalunya 4.188 179 5.937 705
  
C. Valenciana 106.490 6.007 198.141 17.863
  
Extremadura 283 24 141 10
  
Galícia 2.561 5 717 56
  
Madrid 385 9 632 147
  
Múrcia 10.132 384 13.955 1.040
  
País Basc 20.537 343 11.327 1.268
  
Resta 760 159 2.491 801
  
TOTAL 150.796 7.356 237.848 22.446
  
Font: Anuari 1996 Pedra Natural. Roc-Maquina
  
- Àrids
  
Es denomina comunament àrid a una sèrie de roques que, després d'un procés de tractament industrial (simple classificació per grandàries, en el cas dels àrids naturals; o trituració, mòlta i classificació, en el cas d'àrids de trituració), s'utilitzen en la indústria de la construcció en múltiples aplicacions que van, des de l'elaboració de formigons, morters i aglomerats asfàltics, fins a la construcció de bases i subbases per a carreteres, balastos i subbalastos per a ferrocarril, o esculleres per a la defensa i construcció de ports marítims o per a evitar les solsides en les trinxeres de les vies de comunicació.
  
El consum nacional d'àrids, que és igual a la producció, va ascendir el 1996 a 252.2 Mt, quedant així situada la Comunitat Valenciana (27.6 Mt) en tercer lloc després d'Andalusia (37.2 Mt) i Catalunya (29.1), però per davant de Madrid (21.2 Mt).
  
- Sal comuna
  
La producció nacional de sal comuna l'any 1996 va ser de 3.43 Mt, xifra un poc inferior a la de l'any precedent; el valor de la producció s'ha situat al voltant de 7.900 MPTA. Els dos següents quadres indiquen, per font de procedència i per CA, les xifres de producció nacional dels últims anys.
  
La producció total de 1996 es reparteix segons la seua procedència en els següents percentatges: 64,5% sal gemma (56,7% procedent de mines exclusivament de sal gemma i 7,8% procedent de mines potàssiques), 32,6% sal marina i 2,9% sal de font. Per comunitats autònomes el repartiment de la producció ha sigut el següent: Cantàbria 52,1%; C. Valenciana 24%; Andalusia 5,6%; Catalunya 5,8%; Aragó 5,8%, Regió de Múrcia 3,0%, Navarra 2%, Illes Balears 1,5% i el 0,2% restant el conjunt de País Basc, Castella-La Manxa i Canàries.
  
- Aigües minerals
  
Amb la denominació genèrica d'aigües minerals, que engloba les mineromedicinals, mineroindustrials, termals i de beguda envasada, hi ha a la Comunitat Valenciana un important potencial; el qual es posa de manifest pel gran auge econòmic i de presència comercial que aquest subsector industrial té actualment, tant en l'àmbit de la mateixa comunitat com és del seu àmbit geogràfic.
  
L'estudi que a començament dels anys noranta realitzaren conjuntament la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme de la Generalitat Valenciana i l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, ja va posar de manifest la importància del subsector, amb més de 116 manifestacions inventariades i un nombre molt superior tant de brolladors desapareguts com d'altres manifestacions de tradició mineromedicinal.
  
4.2 Objectius
  
Els objectius a aconseguir amb aquests Plans Sectorials serien proporcionar les bases per al desenvolupament miner sostenible del sector mitjançant:
  
- La identificació d'aquelles zones del territori amb una major aptitud per al desenvolupament del sector, a partir d'un balanç entre el potencial extractiu i la fragilitat ambiental davant l'activitat minera.
  
- La focalització de la investigació dels recursos i l'explotació sostenible d'aquests, en aquestes àrees prioritàries del territori.
  
- L'establiment d'uns models d'explotació-restauració que asseguren, simultàniament, el major benefici dels recursos, la seguretat, el mínim impacte ambiental i la restauració òptima dels terrenys.
  
- L'elaboració d'una proposta d'acció territorial que servisca com a eina bàsica per a la integració de la mineria sostenible en el marc de l'ordenació territorial i per al disseny de polítiques futures de planificació territorial, en harmonia amb la resta d'activitats i aprofitament dels recursos naturals.
  
- La consecució d'unes bases per a l'establiment d'un marc legal que permeta el desenvolupament de la mineria sostenible i una simplificació dels procediments administratius.
  
4.3 Actuacions a desenvolupar
  
Les actuacions a desenvolupar en cada un dels distints plans sectorials estaran definides per les característiques de cada un dels diferents subsectors, no obstant això, i de forma general, podrien enunciar-se les principals:
  
- Definir el subsector corresponent.
  
- Fixar els objectius específics del pla.
  
- Prioritzar àrees de potenciació minera en cada subsector
  
- Establir les principals mancances i problemes detectats.
  
- Enumerar propostes d'actuacions concretes.
  
5. Pressupost



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4141, del 04-12-2001 (2001/11619)

RESOLUCIÓN de 27 de noviembre de 2001, de la Subsecretaría del Secretariado del Gobierno y Relaciones con las Cortes de la Presidencia de la Generalitat, por la que se dispone la publicación del Convenio singularizado de colaboración entre la Conselleria de Industria y Comercio de la Generalitat Valenciana y el Instituto Geológico y Minero de España en materia de investigación y ordenación de los recursos minerales en la Comunidad Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4141

Fecha DOGV
:   04-12-2001

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - A) CONVENIOS INTERADMINISTRATIVOS

Número del documento
:   2001/11619

CVE


Fecha del documento
:   27-11-2001

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria Industria y Comercio](javascript:void(0))
    * [cooperación administrativa](javascript:void(0))
    * [recurso mineral](javascript:void(0))
    * [centro de investigación](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de noviembre de 2001, de la Subsecretaría del Secretariado del Gobierno y Relaciones con las Cortes de la Presidencia de la Generalitat, por la que se dispone la publicación del Convenio singularizado de colaboración entre la Conselleria de Industria y Comercio de la Generalitat Valenciana y el Instituto Geológico y Minero de España en materia de investigación y ordenación de los recursos minerales en la Comunidad Valenciana. [2001/X11619]
  
Suscrito previa tramitación reglamentaria, entre la Conselleria de Industria y Comercio de la Generalitat Valenciana y el Instituto Geológico y Minero de España, el día 7 de diciembre de 2000, un convenio singularizado de colaboración en materia de investigación y ordenación de los recursos minerales en la Comunidad Valenciana, y en cumplimiento de lo establecido en el artículo 8.2 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, procede la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de dicho convenio que ha quedado inscrito en el Registro de Convenios con el número 0835/2001, y que figura como anexo de esta resolución.
  
Valencia, 27 de noviembre de 2001.- La subsecretaria del Secretariado del Gobierno y Relaciones con las Cortes: Amparo Koninckx Frasquet.
  
Convenio singularizado de colaboración entre la Conselleria de Industria y Comercio de la Generalitat Valenciana y el Instituo Tecnológico Geominero de España, en materia de investigación y ordenación de los recursos minerales en la Comunidad Valenciana.
  
Valencia, 7 de diciembre de 2000.
  
Reunidos:
  
De una parte, el Hble. Sr. D. Fernando V. Castelló Boronat, conseller de Industria y Comercio de la Generalitat Valenciana, en virtud del Acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha 5 de septiembre de 2000.
  
Y de otra, el Ilmo. Sr. D. Emilio Custodio Gimena, director general del Instituto Tecnológico Geominero de España (ITGE), designado por RD 230/1997 de 14 de febrero, actuando en representación legal del mismo y de conformidad con la Ley 13/86, de 14 de abril, de Fomento y Coordinación General de la Investigación Científica y Técnica, el Real Decreto 2.402/77, de 17 de junio, y demás disposiciones que regulan el funcionamiento del Organismo.
  
Ambos, intervinientes, se reconocen mutuamente con competencia y capacidad suficiente para formalizar el presente Convenio de Colaboración, en el que previamente,
  
Exponen:
  
Primero
  
La Conselleria de Industria y Comercio, es el máximo órgano encargado de la dirección y ejecución de la política del Gobierno Valenciano en las materias de industria y energía, comercio y defensa de los consumidores y usuarios, ejerciendo las competencias que legalmente tiene atribuidas a estos efectos, entre las que se incluyen las relacionadas con la minería.
  
Segundo
  
Entre los fines y funciones que al Instituto Tecnólogico Geominero de España, ITGE, otorga el artículo 4º del Real Decreto 2.402/77, de 17 de junio, figura el estudio del suelo y subsuelo en cuanto sea necesario para el conocimiento y desarrollo de la geología, minería, hidrogeología y geotécnica, la formulación de planes, programas y proyectos de reconocimiento e investigación en las materias citadas, la ejecución de los mismos, la catalogación de cuantas materias contenidas en suelo o subsuelo sean susceptibles de aprovechamiento o transformación industrial, la preparación de publicaciones sobre los trabajos realizados, la publicación de la cartografía nacional específica y la ejecución de informes técnicos solicitados por la administración, además de determinadas misiones medioambientales reconocidas en la normativa legal vigente.
  
Que el ITGE está configurado como Organismo Público, según la Ley 6/1997, de 14 de abril, de Organización y Funcionamiento de la administración General del Estado, y en virtud de lo dispuesto en el art. 61 de la Ley 50/1998, de 30 de diciembre, de Medidas Fiscales, Administrativas y de Orden Social.
  
Por otra parte, en virtud de lo dispuesto en el artículo 14 de la Ley 13/86 de 14 de abril, de Fomento y Coordinación General de la Investigación Científica y Técnica, tiene, entre otras funciones, la de asesorar en materia de investigación científica e innovación tecnológica a Organismos dependientes de la administración del Estado o de las Comunidades Autónomas que lo soliciten.
  
Tercero
  
El Instituto Tecnológico Geominero de España (ITGE), de acuerdo con el artículo decimoquinto de la Ley 13/1986, de 14 de abril, de Fomento y Coordinación General de la Investigación Científica y Técnica, suscribió con la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo de la Generalitat Valenciana, un Convenio-Marco de Asistencia Técnica, con fecha 29 de julio de 1983, el cual prevé, en su cláusula segunda, la realización de un programa anual de actuaciones de acuerdo con las previsiones presupuestarias.
  
Cuarto
  
Que ambas partes manifiestan coincidencia de intereses para desarrollar el presente Convenio por encontrarse dentro de las funciones atribuidas a ambos organismos, acordando llevarlo a cabo mediante un Convenio de colaboración en el marco del referido Convenio de Asistencia Técnica, con sujeción a lo dispuesto en las siguientes:
  
Cláusulas:
  
Primera. Objeto del Convenio
  
El objeto del presente Convenio es asesorar y prestar asistencia técnica, por parte del ITGE a la Conselleria de Industria y Comercio de la Generalitat Valenciana para la redacción ?elaboración y formulación- de los Planes de Acción Territorial de los diferentes subsectores industriales ligados a la industria extractiva y a las aguas minerales, en el marco del desarrollo técnico de un Plan director Básico de los Recursos Minerales en la Comunidad Valenciana.
  
Las actividades y el programa de trabajo a llevar a cabo por el ITGE durante el año 2000 se recogen de forma pormenorizada en el documento ?Plan director Básico de los Recursos Minerales en la Comunidad Valenciana. Actuaciones en el año 2000?. abril, 2000, que se acompaña al mismo como anexo I.
  
Los trabajos, estudios, asesoramiento e informes se realizarán por un equipo perteneciente al ITGE, quien podrá subcontratar aquellas partes de los mismos que considere necesario para el adecuado cumplimiento de los compromisos contemplados en el presente Convenio Específico, previa consulta con la Conselleria de Industria y Comercio y aceptada por ambos Organismos.
  
Segunda. Financiación
  
La Conselleria de Industria y Comercio aportará al ITGE, con cargo al ejercicio presupuestario del periodo de vigencia del presente Convenio, la cantidad quince millones de pesetas (15.000.000 PTA), con cargo al Programa 722.10. Ordenación y Promoción Industrial y Energética. capítulo VI. Proyecto de Inversión 1.100. Investigación y Asistencia Técnica, para la ejecución de las actividades que se detallan en el punto 5. Presupuesto y tiempo de ejecución, del anexo I.
  
El importe de seis millones quinientas mil pesetas, que corresponde a la financiación del ITGE mediante aportación de sus medios personales y materiales, será asumido con cargo a los capítulo 1 y 2 de su dotación presupuestaria.
  
Tercera. Abono de los trabajos
  
La Conselleria de Industria y Comercio, abonará al ITGE, la cantidad de quince millones de pesetas (90.151'82 euros), admitiéndose pagos parciales por los trabajos efectuados, contra presentación de facturas o documentación equivalente acreditativa del gasto, expedida conforme a la legalidad vigente por el ITGE a nombre de la Generalitat Valenciana.
  
Los abonos se efectuarán a la cuenta nº 9000.0001.20.0200007450 del Instituto Tecnológico Geominero de España en el Banco de España, Oficina Principal.
  
Cuarta. Comisión de seguimiento del Convenio
  
Para el seguimiento de las actividades incluidas en la cláusula primera del presente convenio, se constituirá una Comisión que estará integrada por dos representantes de cada una de las partes firmantes y que se designarán en el plazo de quince días después de la firma del presente Convenio. Esta Comisión se reunirá una vez al mes, o cuando así lo requiera una de las partes firmantes.
  
La citada Comisión, además de velar por el cumplimiento del programa convenido, podrá proponer a las partes, en el desarrollo de los trabajos, modificaciones técnicas o de redistribución de las cuantías asignadas al proyecto, así como la realización de actuaciones no previstas en el presente programa de trabajo, debiendo ser autorizadas por los órganos firmantes.
  
En cuanto a la financiación de las actuaciones imprevistas, se estará a lo estipulado por las partes en la correspondiente modificación adicional al presente Convenio Específico que a tal efecto deberá elaborarse.
  
Quinta. Propiedad de los trabajos realizados
  
Todos los documentos y trabajos que se generen en cualquiera de sus fases, como consecuencia de la ejecución del presente Convenio Específico, serán propiedad de la Generalitat Valenciana y esta, en consecuencia, podrá recabar en cualquier momento las entregas de parte de los estudios realizados, siempre que sea compatible con el programa definitivo de elaboración y no afecte al correcto desarrollo de los mismos.
  
Los resultados obtenidos, como consecuencia del desarrollo del presente Convenio, no podrán utilizarse o proporcionarse a terceros, ni ser editados total o parcialmente salvo autorización escrita de la Generalitat Valenciana.
  
Sexta. Legislación aplicable
  
El presente Convenio Específico es de carácter administrativo y se considera incluido en el art. 3.1.c de la Ley 13/1995, de 18 de mayo, de Contratos de Administraciones Públicas, por lo que queda fuera del ámbito de aplicación de la misma, sin perjuicio de la aplicación de los principios de esta Ley para resolver las dudas y lagunas que pudieran presentarse, y se regirá por las cláusulas del mismo y, supletoriamente, por las normas generales de Derecho Administrativo, y sin perjuicio de lo establecido en los Arts. 6 y 8 de la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, relativos a los Convenios de Colaboración entre el Estado y las Comunidades Autónomas, y demás normativa aplicable de la Generalitat Valenciana.
  
Séptima. Plazos de ejecución
  
El plazo de ejecución de los trabajos objeto del presente convenio será desde la firma del mismo hasta el 31 de diciembre de 2000, fecha en la cual deben estar finalizados y a disposición de la Conselleria de Industria y Comercio todos los trabajos contemplados en el documento anexo I. No obstante, lo anterior, el informe final relativo al subsector arcillas cerámicas deberá ser entregado a la Generalitat Valenciana con anterioridad al 15 de octubre de 2000.
  
No obstante, por la Conselleria de Industria y Comercio se podrá ampliar el plazo establecido en el párrafo anterior.
  
Octava. Vigencia del Convenio
  
La vigencia del presente convenio será desde la firma del mismo hasta el 31 de diciembre de 2000, pudiéndose prorrogar mediante acuerdo mutuo de las partes, una vez ponderadas las circunstancias que concurran en el caso
  
Novena. Causas de resolución
  
El incumplimiento de cualquiera de las partes de las condiciones establecidas en el presente Convenio podrá dar lugar a su rescisión, y, en su caso, al establecimiento de penalidades por demora.
  
Asimismo, será causa de resolución del Convenio el mutuo acuerdo de las partes.
  
Ambas partes se muestran conformes con las estipulaciones anteriores y en prueba de ello, firman en el lugar y fecha citados.
  
El conseller de Industria y Comercio,
  
FERNANDO V. CASTELLÓ BORONAT
  
El director del Instituto Tecnológico geominero de España,
  
EMILIO CUSTODIO GIMENA
  
ANEXO I
  
al convenio singularizado de colaboración entre la Consellería de Industria y Comercio de la Generalitat Valenciana y el Instituto Geológico y Minero de España en materia de investigación y ordenación de los recursos mineros en la Comunidad Valenciana.
  
0. Presentación. actividades a realizar durante el año 2000
  
La Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana, a través de la Dirección General de Industria y Energía, teniendo conocimiento de la importancia que para el desarrollo socio-económico de la Comunidad tiene el sector industrial vinculado a la explotación y aprovechamiento de los recursos naturales mineros, está plenamente convencida de la necesidad de llevar a cabo el desarrollo de un Plan director de los Recursos Minerales, vinculado con la modernización y racionalización de la actividad minera.
  
El citado Plan director estará básicamente asociado a alcanzar los objetivos siguientes:
  
· Potenciar el desarrollo minero sostenible, haciendo compatible el enfoque económico de un óptimo beneficio de los recursos con una mínima afección al Medio Ambiente, mediante:
  
- La localización de la actividad extractiva en los territorios de mayor potencialidad, desde el punto de vista económico-minero, a la vez que de menor fragilidad ambiental
  
- El establecimiento de modelos de explotación-restauración que aseguren simultáneamente las mayores condiciones de seguridad, el mayor beneficio de los recursos, el mínimo impacto ambiental y la adecuada restauración de los terrenos afectados
  
· Armonizar la actividad extractiva con el resto de las actividades dentro del marco de la Ordenación Territorial, en aras de lograr una utilización racional de los recursos naturales
  
· Satisfacer la demanda de recursos minerales y rocas industriales con productos autóctonos, especialmente en aquellos sectores industriales de la Comunidad Valenciana que los utilizan como materia prima
  
· Ampliar el sector extractivo a nuevas sustancias
  
· Establecer las bases para la instauración de un marco legal que permita el desarrollo de una minería sostenible y que a la vez garantice, al potencial inversionista, seguridad jurídica
  
· Incentivar industrias de mayor valor añadido
  
· Promocionar la innovación tecnológica de materiales, procesos y aplicaciones
  
· Mejorar la imagen del sector minero ante la sociedad
  
Para la consecución de los citados objetivos, el Plan director se estructurará en los siguientes pasos:
  
š Plan director Básico de los Recursos Minerales de la Comunidad Valenciana
  
Se llevará a cabo durante el año 2000 y generará una serie de trabajos subsidiarios que constituirán los diferentes Planes Sectoriales.
  
š Planes Sectoriales
  
Se llevarán a cabo entre los años 2001-2003 y se realizarán mediante la forma administrativa de Convenio Singularizado, dentro del Convenio Marco de Asistencia Técnica existente entre la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme de la Generalitat Valenciana y el Instituto Geológico y Minero de España, de fecha 29 de julio de 1983. Estos Planes Sectoriales corresponderán a los sectores de producción de: Arcillas cerámicas, Áridos, Piedra Natural, Sales y Aguas minerales y termales.
  
Para el presente año 2000, las actividades a realizar se exponen a continuación.
  
1. Análisis de la situación actual del sector de la industria extractiva
  
1.1 Introducción
  
La minería es una actividad importante en el desarrollo industrial y económico de la Comunidad Valenciana, al proporcionar las materias primas fundamentales a sectores industriales con gran peso en la estructura socio-económica de la región, como son el cerámico, mármol, cemento, materiales de construcción, etc.
  
Aunque en la comunidad son muy abundantes la presencia de mineralizaciones de todo tipo, la calidad de las mismas o el tamaño de los yacimientos que las contienen hace que haya multitud de indicios mineros y pequeñas explotaciones abandonadas a lo largo y ancho de todo el territorio, y sólo sean las canteras y las explotaciones de rocas industriales las que han mantenido su importancia hasta el momento actual.
  
Mención aparte tiene el sector vinculado con la explotación y aprovechamiento de aguas de minerales y establecimientos termales, el cual viene manteniendo desde la década de los ochenta un importante auge tanto a nivel de la propia Comunidad como nacional.
  
Según la Estadística Minera de España de 1997, última publicada por el MINER, la minería valenciana que por el valor de su producción ocupa el séptimo lugar entre las diecisiete autonomías españolas, avanza hasta el cuarto puesto cuando de los productos de cantera se trata o pasa al quinto cuando se analizan los minerales no metálicos. Aunque en la comunidad se extrajeron otros recursos geológicos (hierro, hidrocarburos, etc.), en los últimos años la actividad extractiva más importante y continuada corresponde a los subsectores de minerales no metálicos y productos de cantera.
  
Tabla 1. Evolución de la minería en la Comunidad Valenciana
  
Concepto 1977 1987 1997
  
Número de explotaciones 410 282 259
  
Número de empleados 2.428 1.801 1.797
  
Producción vendible (MPTA) 2.999 8.520 22.527
  
Fuente: Estadística Minera de España. MINER.
  
Atendiendo a los últimos años, en el periodo 1987-1997 el número de explotaciones de la Comunidad se redujo un 8% mientras que el pueble minero se ha mantenido y el valor de la producción casi se triplicaba.
  
Actualmente son 259 las explotaciones mineras existentes en la Comunidad Valenciana que generan un empleo directo de 1.797 puestos de trabajo, con un valor medio de la producción por trabajador de 12,5 MPTA, es decir 22,3 puntos por encima de la media nacional.
  
1.2 Subsectores a analizar
  
A la vista de lo comentado y según el conocimiento que se tiene de la industria extractiva valenciana de los últimos años, se analizarán en principio los subsectores productivos actuales, incluyendo los de las aguas minerales y establecimientos termales.
  
Los recursos extraídos actualmente son los representados en la Tabla 2, a los que habrá que añadir el subsector de las aguas minerales; del cual, según la información consultada, existe un número importante de manifestaciones (aguas minero-medicinales, aguas termales, aguas de bebida envasada y aguas minero-industriales) .
  
1.3 Metodología
  
El contenido y metodología del análisis del sector minero constará de las siguientes grandes fases:
  
A. Estudio económico y social de los subsectores de la minería valenciana, estudiándose para ello de forma pormenorizada las diferentes explotaciones mineras con significado económico bajo las cinco dimensiones siguientes:
  
1. Espacial
  
Realizándose un análisis regional del entorno donde se realizan las explotaciones mineras y están situadas las plantas de beneficio y/o transformadoras, con el fin de analizar las implicaciones de carácter social y económico de la actividad minera en el entorno concreto donde se producen.
  
2. Material
  
Consistente en analizar mediante una serie de técnicas de cuantificación la importancia relativa del sector y el sistema de relaciones intersectoriales e interindustriales.
  
Estas pueden acomodarse al esquema expuesto en la Tabla 3.
  
3. Temporal
  
Mediante series cronológicas, números índices y otros métodos, se contemplaría la evolución, situación actual y tendencias del sector.
  
Se utilizarán series estadísticas publicadas por los distintos organismos de carácter nacional o local. Así como la toma de datos de las distintas corporaciones, empresas y asociaciones y se realizarían las actualizaciones oportunas para que estas tuvieran mayor operatividad. En cuanto a las previsiones se analizarán las series cronológicas una vez corregidos los efectos estacionales y cíclicos y así predecir la tendencia.
  
Tabla 3. Subsectores de la estructura industrial relacionados con la minería
  
4. Social
  
Se analizarán aspectos específicos del mercado de trabajo, segmentación del mismo, grado de cualificación de la mano de obra ocupada, índice de paro y precarización de las relaciones laborales. También se considerará la influencia en el sector del transporte.
  
5. Tecnológico
  
Se contemplaría la aplicación de nuevos conocimientos, métodos y mejoras en la producción, con el objeto de hacer frente a un mercado cada vez más competitivo y de mayores exigencias en la calidad de los productos.
  
B. Inversiones mineras y en infraestructuras
  
Se analizaría el comportamiento durante los últimos años de las inversiones empresariales tanto nacionales como extranjeras, en el sector minero, así como las del sector público en forma de apoyo financiero a actividades de exploración, investigación y desarrollo y medio ambiente minero.
  
El apoyo de las diferentes Administraciones Públicas es decisivo para la ordenación del espacio valenciano debiendo dirigirse principalmente hacia aquellas zonas más regresivas con baja densidad demográfica y envejecimiento de la población, fomentando a través de dotaciones en infraestructuras y equipamientos la creación de puestos de trabajo al margen de las actividades primarias.
  
Las obras de infraestructura producirían además otro efecto no menos importante como la de acercamiento de las zonas periféricas a los grandes centros consumo de las regiones centrales con menores costes de transporte, economías de escala en la producción, menores costes de telecomunicaciones y mayores posibilidades de captación de información, mano de obra más especializada y cualificada y por consiguiente mejores condiciones para adoptar prácticas innovadoras.
  
C. Análisis básico de la demanda de cada uno de los distintos sectores
  
Se procederá a evaluar, aunque de forma genérica, la importancia de la demanda de cada uno de los sectores analizados dentro del esquema económico actual de la Comunidad Valenciana.
  
D. Comercio exterior, en lo que se refiere a importaciones y exportaciones desde la Comunidad Valenciana respecto a otras autonomías españolas y otros países, tanto de minerales como semielaborados o productos acabados.
  
Se utilizarán las series de la Estadística de Comercio Exterior publicadas, así como datos de las distintas corporaciones, empresas y asociaciones. En cuanto a las previsiones se analizarán las series cronológicas una vez corregidos los efectos estacionales y cíclicos y así predecir la tendencia.
  
E. Evaluación del impacto del sector minero sobre la sociedad y la economía de la Comunidad Valenciana
  
Constituye la parte más significativa del estudio y es el objetivo del análisis. Deberá realizarse con absoluta precisión dentro de los márgenes que se consideran en este tipo de trabajo, y precisará de una definición previa de los índices de valoración que se utilizarán.
  
En principio estos indicadores, podrían ser en líneas generales los siguientes:
  
- Índices de evaluación de importancia económica. Por ejemplo:
  
- Crecimiento histórico de la producción sectorial
  
- Porcentaje del valor añadido bruto sobre el valor de la producción total
  
- Índices de evaluación de comercio exterior. Por ejemplo:
  
- Ritmo importador
  
- Ritmo de crecimiento esperado de las exportaciones
  
- Porcentaje de las exportaciones sobre el valor sectorial de la producción
  
- Índices de evaluación de intensidad de empleo. Por ejemplo:
  
- Porcentaje de los gastos de personal sobre el valor añadido bruto
  
- Crecimiento del porcentaje de gastos de personal
  
- Índice de evaluación de consumo energético. Por ejemplo:
  
- Evolución de los consumos energéticos sobre el valor añadido
  
- Índice de evaluación del sector transporte. Por ejemplo:
  
- Evolución de las cifras del sector
  
- Tasas de empleo en el transporte de productos mineros
  
- Índices de evaluación de importancia de las relaciones intersectoriales. Por ejemplo:
  
- Efectos de arrastre hacia adelante
  
- Efectos de arrastre hacia atrás
  
- Índice de evaluación de cambios estructurales. Por ejemplo:
  
- Cambios de valor añadido sobre el valor de la producción
  
- Cambios en la participación de los costes salariales sobre el valor añadido
  
- Otros índices de evaluación.
  
Si en el transcurso de la investigación apareciesen algunos evaluadores que se pudieran considerar de importancia deberán ser tenidos en cuenta.
  
F. Problemática minero-ambiental
  
Partiendo de la idea básica de que los impactos ambientales más frecuentes derivados de la actividad extractiva a cielo abierto, predominante en la Comunidad Valenciana, están asociados fundamentalmente a los aspectos:
  
· Visual y sobre el paisaje, debido a la creación de grandes huecos de difícil recuperación y de grandes escombreras.
  
· Pérdidas de suelos y de vegetación.
  
· Alteraciones hidrológicas
  
· Emisión de polvo, ruidos y vibraciones y onda aérea cuando se utilizan explosivos
  
Para el análisis minero-ambiental, se procederá a definir, en cada uno de los diferentes tipos de subsectores seleccionados, las características ambientales: Identificación y valoración de impactos ambientales, medidas correctoras y protectoras, prácticas de restauración, etc.
  
Asimismo, se procederá a representar cartográficamente a escala 1:200.000, los espacios naturales, o cualquier otro tipo de figura de protección administrativa con posible carácter restrictivo en cuanto a la actividad minera.
  
De acuerdo con los resultados obtenidos en los anteriores apartados, se valorará el peso o impacto del sector minero en la sociedad y economía valenciana.
  
Además de unas conclusiones y evaluación generales se presentará un desglose por conceptos y subsectores.
  
2. Análisis y compendio del régimen jurídico de la minería y medio ambiente en la Comunidad Valenciana
  
La extensa legislación medio ambiental existente a nivel nacional y autonómico y en muchas ocasiones la divergencia de intereses que se establece entre la reglamentación jurídica de dicha normativa y el desarrollo de determinadas actividades como pueden ser las extractivas, hace necesario conocer la situación actual legal en materia ambiental y minera en orden a poder establecer criterios comunes que permitan un desarrollo sostenible de la minería.
  
En este sentido, se entiende que es necesario el analizar cuál es la situación actual del sector de la industria extractiva, en relación con el régimen jurídico minero y ambiental vigente en la Comunidad Valenciana.
  
La estructura de trabajo que se plantea es la siguiente:
  
2.1 Recopilación de la normativa vigente
  
1. Recopilación de la normativa minera y medio ambiental vigente en la Comunidad Valenciana.
  
En este punto se realizará una exhaustiva recopilación de toda la legislación que actualmente rige el sector minero y ambiental.
  
2. Recopilación de las figuras de protección existentes en la comunidad.
  
Se recogerá toda la información correspondiente a los Planes de Ordenación de Recursos Naturales y Planes Rectores de Uso y Gestión de los Espacios Naturales Protegidos, analizando brevemente su contenido en relación con la extracción de recursos minerales.
  
3. Recopilación de otras normativas de aplicación: aguas, residuos, etc.
  
2.2 Análisis del régimen del suelo de la Comunidad Valenciana
  
La legislación sectorial del suelo es una herramienta muy importante como instrumento de planificación y que en el caso del planteamiento inicial de un Plan director de minería hay que tener en cuenta.
  
Por ello, se deberán analizar brevemente las diferentes figuras legales de planeamiento que considera la ley en sus respectivos ámbitos de aplicación:
  
Planes directores de ordenación autonómica.
  
Planes directores territoriales.
  
Planes generales municipales.
  
Se analizará, en los diferentes niveles de aplicación, la actividad minera en relación con el régimen general de protección del suelo y de los espacios naturales protegidos en la Comunidad Valenciana, en cuanto a directrices generales, planificación, gestión y regulación de usos posibles y sus limitaciones.
  
Dentro de las principales áreas mineras se deberán contemplar los aspectos más específicos relacionados con el desarrollo de la actividad extractiva y sus limitaciones en cuanto a la clasificación del suelo para cada una de las categorías establecidas en los correspondientes planeamientos urbanísticos y las medidas de protección del medioambiente: conservación y compatibilidad con otros usos y aprovechamientos.
  
2.3 Procedimientos administrativos
  
Este punto contendrá:
  
- Relación de la documentación que es preciso adjuntar con vistas a conseguir las autorizaciones mineras de cualquier recurso geológico clasificado según la Ley de Minas (secciones A, B, C y D) para cada una de las figuras administrativas de exploración, investigación y explotación.
  
- Análisis de las competencias de las administraciones locales, en lo que respecta al desarrollo de la actividad minera.
  
- Exposición de los contenidos técnicos necesarios que deben figurar, para su autorización por las autoridades mineras y medioambientales competentes, en los estudios de impacto ambiental y los planes de restauración preceptivos.
  
3. Mapa de recursos y explotaciones mineras
  
Uno de los aspectos que deberán resolverse con el desarrollo del presente proyecto, será la ejecución de un Mapa de Recursos y Explotaciones Mineras de la Comunidad Valenciana, a escala 1:200.000, donde queden perfectamente recogidas y representadas todas las explotaciones mineras actuales existentes dentro del ámbito de la Comunidad.
  
Entendemos que este documento será una herramienta básica y necesaria para, posteriormente, acometer cualquier estudio de Ordenación Minero-Territorial que, desde la Generalitat, se quiera emprender.
  
La propuesta que desde el IGME se hace, en este punto, es la siguiente:
  
3.1 Análisis y síntesis de la geología MAGNA, a escala 1:50.000, que cubre la totalidad de la Comunidad
  
Esta síntesis geológica se haría con criterios plenamente mineros y no academicistas, para lo que se tendrán en cuenta los ámbitos estratigráficos favorables para la localización de las diferentes sustancias.
  
3.2 Realización de una síntesis geológica, a escala 1:200.000, con los trabajos previos obtenidos en el punto anterior
  
Se realizará una síntesis geológica de los terrenos existentes en la Comunidad Valenciana, con expresión de las principales unidades y formaciones productivas, desde el punto de vista de los recursos mineros.
  
Se describirán:
  
- Estratigrafía general, comenzando por los terrenos más antiguos y centrándonos en litologías y facies similares, en función de los diferentes dominios estratigráficos y estructurales
  
- Grandes rasgos tectónicos de las distintas zonas, con especial interés en el patrón de fracturación del entorno (fallas, fracturas, diaclasas, joints, etc.)
  
- Rocas ígneas
  
Por operatividad, recomendamos la representación de esta síntesis sobre una cobertura inicial de Hojas Topográficas a escala 1:200.000. Viendo, a lo largo del Proyecto, cual de los diferentes tipos de representación: Hojas, mapa provincial o mapa de la Comunidad, es más adecuada.
  
3.3 Representación de explotaciones mineras
  
Con la información suministrada por las diferentes Secciones de Minas de la Comunidad referente a las diferentes explotaciones activas existentes, se reflejará, mediante una simbología adecuada, en la cartografía geológica preparada previamente.
  
3.4 Definición y demarcación de los diferentes ?litotectos-
  
Tras haber plasmado las explotaciones en la base geológica a escala 1:200.000, se demarcarán los diferentes litotectos existentes en el ámbito de la zona de trabajo.
  
Definimos litotecto como: ?unidad litoestratigráfica definida en el espacio y en el tiempo, donde se engloban la totalidad o la mayoría de una serie de explotaciones dadas, de la misma naturaleza o naturaleza similar?.
  
Realmente se trata de unidades litoestratigráficas perfectamente definidas y definibles y susceptibles de exploración, dadas sus características intrínsecas: estratigráficas, litológicas, mineralógicas, sedimentológicas, estructurales, etc.
  
3.5 Soporte gráfico
  
Toda la cartografía generada en este proyecto estará soportado sobre base digital. Ello nos permitirá el uso de la misma de una forma más rápida y más flexible; permitiéndonos adaptarnos, de forma inmediata, a las necesidades que se vayan generando a medida que transcurre en proyecto.
  
Este tipo de cartografía cuenta con una serie de ventajas sobre sistemas más convencionales, no encareciendo el producto final. Entre ellas, posiblemente, la más significativa es el poder de evolución que permite la cartografía lo que genera una cantidad importante de diferentes cartografías en función de las necesidades de cada momento.
  
4. Planes sectoriales (1er Estadio)
  
Una vez representado el potencial minero de la Comunidad Valenciana en su correspondiente Mapa de Recursos y Explotaciones, será necesario definir los subsectores emergentes y diseñar un primer estadio de Planes Sectoriales de cada uno de ellos, donde debe de quedar constancia de los recursos estimados de cada una de las diferentes sustancias, teniendo plenamente en cuenta las limitaciones medioambientales existentes en el entorno.
  
4.1 Definición de Subsectores Mineros de la Comunidad Valenciana
  
En la actualidad la Comunidad Valenciana se caracteriza por el potencial de cinco tipos de sustancias prioritarias: Arcillas Cerámicas, Mármoles y Calizas Marmóreas, Áridos, Sales y Aguas minerales y termales.
  
?Arcillas Cerámicas
  
La Comunidad Valenciana es una región geológicamente favorecida respecto al contenido en materiales arcillosos, tanto por la calidad de los mismos como por la existencia de masas canterables para su uso específico respecto al sector cerámico u otros sectores industriales.
  
En el ámbito territorial de la Comunidad Valenciana existe un gran número de indicios de arcillas (~ 400), así como un centenar de explotaciones en diferentes entornos geológicos.
  
La industria cerámica que explota los yacimientos existentes se dedica fundamentalmente a la producción de pavimentos cerámicos, sin olvidar los ladrillos y la cerámica de artesanía. En la actualidad existen unas 170 fábricas de pavimentos cerámicos enclavadas en la Comunidad Valenciana, con un total de unos 14.000 trabajadores.
  
De la producción nacional, unos 400.000.000 m², la participación de la Comunidad representa un 95.25% del total, de los que el 93.86% corresponde a la provincia de Castellón y el 1.39% restante a Valencia. El volumen de facturación estimada de las exportaciones del sector, para 1997, se aproxima a los 220.000 MPTA.
  
- Piedra Natural
  
El potencial de la Piedra Natural de la Comunidad Valenciana, especialmente los mármoles de la provincia de Alicante, han convertido a esta comunidad en la segunda productora nacional, según queda reflejado en el gráfico adjunto:
  
De igual forma, hay que resaltar que es la principal exportadora nacional, con unos porcentajes que se sitúan en el 70.6% de las toneladas vendidas al exterior de material bruto y el 83.3% de las de elaborado. Es, pues, líder indiscutible de las exportaciones españolas de mármol, muy por encima de las dos Comunidades clasificadas a continuación: Murcia y el País Vasco. Asimismo es necesario destacar el hecho de que la principal Comunidad productora, Andalucía, ocupe unos discretos 7º y 5º lugar como exportadora de mármol en bruto y elaborado, respectivamente, muy por debajo de su potencial.
  
Las principales variedades que se comercializan en el ámbito de la Comunidad son: Crema Marfil (en todas sus variedades), Rojo Alicante, Piedra Bateig, Crema Buixcarró, Crema Valencia, Emperador Claro, etc., entre las más de la quincena de variedades existentes.
  
EXPORTACIÓN DE MÁRMOLES POR CC.AA.
  
(1996)
  
 en bruto Elaborado
  
 (t) (MPTA) (t) (MPTA)
  
Andalucía 1.967 91 4.257 529
  
Aragón 1.232 27 - -
  
Baleares - - 21 5
  
Canarias - - 40 -
  
Castilla y León 2.124 121 45 4
  
Castilla-La Mancha 137 7 144 18
  
Cataluña 4.188 179 5.937 705
  
C. Valenciana 106.490 6.007 198.141 17.863
  
Extremadura 283 24 141 10
  
Galicia 2.561 5 717 56
  
Madrid 385 9 632 147
  
Murcia 10.132 384 13.955 1.040
  
País Vasco 20.537 343 11.327 1.268
  
Resto 760 159 2.491 801
  
TOTAL 150.796 7.356 237.848 22.446
  
Fuente: Anuario 1996 Piedra Natural. Roc-Maquina
  
- Áridos
  
Se denomina comúnmente árido a una serie de rocas que, tras un proceso de tratamiento industrial (simple clasificación por tamaños, en el caso de los áridos naturales; o trituración, molienda y clasificación, en el caso de áridos de machaqueo), se emplean en la industria de la construcción en múltiples aplicaciones que van, desde la elaboración de hormigones, morteros y aglomerados asfálticos, hasta la construcción de bases y sub-bases para carreteras, balastos y sub-balastos para ferrocarril, o escolleras para la defensa y construcción de puertos marítimos o para evitar los deslizamientos en las trincheras de las vías de comunicación.
  
El consumo nacional de áridos, que es igual a la producción, ascendió en 1996 a 252.2 Mt, quedando situada la Comunidad Valenciana (27.6 Mt) en tercer lugar tras Andalucía (37.2 Mt) y Cataluña (29.1), pero por delante de Madrid (21.2 Mt).
  
- Sal Común
  
La producción nacional de sal común en 1996 fue de 3.43 Mt, cifra algo inferior a la del año precedente; el valor de la producción se ha situado en torno a 7.900 MPTA. Los dos siguientes cuadros indican, por fuente de procedencia y por C.C.A.A., las cifras de producción nacional de los últimos años.
  
La producción total de 1996 se reparte según su procedencia en los siguientes porcentajes: 64.5% sal gema (56.7% procedente de minas exclusivamente de sal gema y 7.8% procedente de minas potásicas), 32.6% sal marina y 2.9% sal de manantial. Por Comunidades Autónomas el reparto de la producción ha sido el siguiente: Cantabria 52.1%; C. Valenciana 24%; Andalucía 5.6%; Cataluña 5.8%; Aragón 5.8%, Región de Murcia 3.0%, Navarra 2%, Islas Baleares 1.5% y el 0.2% restante el conjunto de País Vasco, Castilla-La Mancha y Canarias.
  
- Aguas Minerales
  
Con la denominación genérica de aguas minerales, que engloba las minero-medicinales, minero-industriales, termales y de bebida envasada, existen en la Comunidad Valenciana un importante potencial; el cual está puesto de manifiesto, por el gran auge económico y de presencia comercial que este subsector industrial tiene actualmente, tanto a nivel de la propia Comunidad como fuera de su ámbito geográfico.
  
El estudio que a principios de los años noventa realizaron conjuntamente la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme de la Generalitat Valenciana y el Instituto Geológico y Minero de España, ya puso de manifiesto la importancia del subsector, con más de 116 manifestaciones inventariadas y un número muy superior tanto de manantiales desaparecidos como de otras manifestaciones de tradición mineromedicinal.
  
4.2 Objetivos
  
Los objetivos a conseguir con estos Planes Sectoriales serían proporcionar las bases para el desarrollo minero sostenible del sector mediante:
  
- La identificación de aquellas zonas del territorio con una mayor aptitud para el desarrollo del sector, a partir de un balance entre el potencial extractivo y la fragilidad ambiental ante la actividad minera
  
- La focalización de la investigación de los recursos y la explotación sostenible de los mismos, en estas áreas prioritarias del territorio
  
- El establecimiento de unos modelos de explotación-restauración que aseguren, simultáneamente, el mayor beneficio de los recursos, la seguridad, el mínimo impacto ambiental y la restauración óptima de los terrenos
  
- La elaboración de una propuesta de acción territorial que sirva como herramienta básica para la integración de la minería sostenible en el marco de la Ordenación Territorial y para el diseño de políticas futuras de planificación Territorial, en armonía con el resto de actividades y aprovechamiento de los recursos naturales
  
- La consecución de unas bases para el establecimiento de un marco legal que permita el desarrollo de la minería sostenible y una simplificación de los procedimientos administrativos
  
4.3 Actuaciones a desarrollar
  
Las actuaciones a desarrollar en cada uno de los distintos planes sectoriales vendrán definidas por las características de cada uno de los diferentes subsectores no obstante, y de forma general, podrían enunciarse las principales:
  
- Definir el subsector correspondiente
  
- Fijar los objetivos específicos del plan
  
- Priorizar áreas de potenciación minera en cada subsector
  
- Establecer las principales carencias y problemas detectados
  
- Enumerar propuestas de actuaciones concretas
  
5. Presupuesto



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML