Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6817, del 12-07-2012 (2012/6717)

RESOLUCIÓ de 29 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alcoleja, Dolores, Quesa, Lucena del Cid, Xirivella i Tales. Expedient número 87/05 AIA i altres.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6817

Data del DOGV
:   12-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6717

CVE


Data del document
:   29-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Quesa](javascript:void(0))
    * [Tales](javascript:void(0))
    * [Dolores](javascript:void(0))
    * [Alcoleja](javascript:void(0))
    * [Xirivella](javascript:void(0))
    * [Llucena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 29 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alcoleja, Dolores, Quesa, Lucena del Cid, Xirivella i Tales. Expedient número 87/05 AIA i altres. [2012/6717]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 87/05 AIA Alcoleja; 144/06 AIA Dolores; 39/07 AIA Quesa; 42/08 AIA Lucena del Cid; 172/08 AIA Xirivella; 225/08 AIA Tales.  
  
València, 29 de maig de 2012. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 87/2005-AIA.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana d'Alcoleja.  
Promotor: Ajuntament d'Alcoleja.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alcoleja i CTU.   
Localització: terme municipal d'Alcoleja (Alacant).  
Descripció del pla i projecte   
1. Objecte del pla i projecte  
L'objecte del pla general és l'ordenació urbanística integral del terme municipal i definir el model d'evolució urbana i territorial del municipi d'Alcoleja.  
El pla general ordena el territori en dos parts diferenciades: una al nord de cultius de secà i en la qual s'ubiquen els nuclis de població, d'Alcoleja i el caseriu de Beniafé; i l'altra al sud de relleus muntanyosos i caràcter forestal, que s'ha de protegir.  
El model territorial i urbà proposat es basa en el manteniment de les xarxes viàries existents (carreteres i camins ramaders) amb la proposta de la variant de la CV-770 per a alliberar la travessia del trànsit de pas, a mantindre els nuclis consolidats i completar la trama (model compacte) i orientar el creixement residencial cap al nord, al llarg de la carretera, a mantindre l'ús rústic de la resta del terme amb l'especial protecció de llits, barrancs i jaciments rupestres i arqueològics i a deixar oberta la implantació d'indústries en sòl no urbanitzable comú.  
  
D'esta manera, el límit del creixement urbà queda definit pels elements següents: al nord per un tàlveg o barranc; a l'est el relleu soscavat del barranc de Frainos; al sud, el camí de Beniafé que descendix al barranc, fins a la zona esportiva; i a l'oest, els relleus sobre els quals a mitjana alçària es traça la variant a la travessia de la CV-770.  
  
El pla general establix en les directrius definitòries de l'Estratègia d'Evolució Urbana i d'Ocupació del Territori (DEUT), el següent:  
  
Els principals problemes existents són: l'existència de construccions aïllades d'implantació anàrquica al costat de la travessia de la CV-770 i demanda d'habitatges al nucli urbà a pesar de l'elevat nombre d'habitatges desocupats.   
El pla proposa: ampliar el sòl urbà, i preveu els dos nuclis existents, per a equilibrar la demanda amb el tancament de les trames urbanes amb tipologies edificatòries integrades al lloc.  
Objectius prioritaris de l'ordenació urbanística i territorial: subdivisió del sòl no urbanitzable comú en dos categories, que reflectisca les realitats existents en el municipi; quant a la zona residencial del nucli urbà, es continua amb la tipologia i densitat existent; la implantació d'instal·lacions industrials serà possible en sòl no urbanitzable comú tipus A.  
La finalitat perseguida amb la delimitació del sòl no urbanitzable és: el sòl no urbanitzable comú tipus A i B tenen com a finalitat el manteniment de les labors agrícoles i ramaderes tradicionals de la zona; el sòl no urbanitzable protegit, la preservació de la naturalesa o del paisatge i els jaciments arqueològics.  
Criteris a tindre en compte en el desenrotllament del futur del pla:   
- Concentrar el creixement residencial al voltant del nucli urbà consolidat actualment.   
- Es podran ubicar zones de desenrotllament residencial en zones limítrofes al nucli urbà, a fi d'aprofitar els servicis i les infraestructures existents.   
- Es podran ubicar zones de desenrotllament residencial de baixa densitat en sòl no urbanitzable comú tipus A i en sòl no urbanitzable tipus comú B.   
- Els desenrotllaments d'activitats no residencials que comporten canvi de classificació de sòl (assistencial, hoteler, etc.) seran possibles preferiblement en sòl no urbanitzable comú tipus A. Per a la seua implantació en sòl no urbanitzable comú tipus B, s'haurà de justificar especialment la idoneïtat de l'emplaçament per als usos proposats.  
  
- Els futurs plans podran redelimitar els límits del sòl urbà a fi d'ajustar vores o crear noves zones d'ampliació de nucli urbà.  
  
- Es possibilita la delimitació de plans especials en sòl no urbanitzable comú tipus A i B, amb l'objecte de permetre la construcció d'habitatges en parcel·les inferiors a 10.000 m², i amb altres finalitats en les diferents categories de sòl no urbanitzable.  
- El sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal - paisatgística, ha de limitar els usos als establits en el pla.  
- El sòl on se situa l'Aquarterament Esquadró de Vigilància Aèria núm. 5 així com la carretera d'accés a l'Assentament Tècnic EVA i Estació MW, dependents del Ministeri de Defensa, es regiran per la seua normativa específica que determina les proteccions necessàries.  
Assenyalar en este punt algunes contradiccions en un model territorial que aposta per mantindre els nuclis consolidats i completar la trama (creixement compacte), i establir com a directriu per al desenrotllament futur concentrar el creixement residencial al voltant del nucli urbà i, alhora, possibilitar un desenrotllament residencial (dispers) de baixa densitat en sòl no urbanitzable comú tipus A i B.   
En este sentit, el model territorial i urbanístic del pla general, i els seus DEUT, hauria de tindre en compte els criteris, els objectius i les directrius de sostenibilitat establides en la LOTPP, en particular, quant a l'ús racional del sòl.  
Igualment, quan aposta per mantindre l'ús rústic de la resta del terme i establix com a objectiu que el sòl no urbanitzable comú tipus A i B té com a finalitat el manteniment de les labors agrícoles i ramaderes tradicionals de la zona i, al mateix temps, per al desenrotllament futur del pla establix la possibilitat de permetre la construcció d'habitatges en parcel·les inferiors a 10.000 m² en sòl no urbanitzable comú tipus A i B, directriu que per un altre costat és contrària a les disposicions de la Llei del SNU.  
El pla no establix una zonificació del sòl no urbanitzable en la qual es prevegen almenys els usos del sòl més freqüents al municipi o els previstos. El pla no justifica un règim d'usos del sòl no urbanitzable comú tipus A i tipus B equivalent, quan els seus valors ambientals i la capacitat d'acollida són diferents de partir de les unitats ambientals definides en l'estudi d'impacte ambiental.   
Els usos per a cada categoria, tipus A i tipus B, són equivalents (excepte els extractius i la generació d'energia solar fotovoltaica i els industrials i productius, només possibles en tipus A), distints quant a la dimensió de parcel·la mínima (10.000 i 25.000 m², respectivament). En les dos categories es permet l'ús de l'habitatge familiar i aïllat, en parcel·la mínima d'una hectàrea per habitatge.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del pla i/o projecte  
- El terme municipal d'Alcoleja pertany a la comarca del Comtat i és un municipi interior de la muntanya d'Alacant. Se situa a la serra d'Aitana i té una superfície de 14,60 km² i limita al nord amb Benasau; a l'est, amb Confrides; al sud, amb Sella; i a l'oest, amb Penàguila.  
  
- Alcoleja té una població, amb clara tendència decreixent, de 219 habitants segons el cens de 2007 que s'incrementen durant els períodes vacacionals, dedicada majoritàriament a l'agricultura. La població es concentra en el nucli urbà d'Alcoleja encara que està a 1 km de distància del nucli rural de Beniafé, un caseriu de reduïda grandària que agrupa unes edificacions al voltant d'una ermita.  
- L'instrument de planejament vigent en el municipi és un projecte de delimitació de sòl urbà (PDSU) aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 10 d'abril de 1991, sense que el dit planejament fóra sotmés a un procediment d'avaluació ambiental i sobre el qual no s'ha realitzat cap modificació fins a la data.   
  
D'acord amb la disposició transitòria 2ª de la Llei 10/2004, del Sòl No Urbanitzable, quan es tracte d'un municipi el planejament urbanístic del qual no estiga adaptat a la legislació urbanística de la Comunitat Valenciana, a tot el seu sòl no urbanitzable s'aplica el règim urbanístic establit en esta llei per al sòl no urbanitzable protegit (article 6.1 de la Llei 4/1992, del Sòl No Urbanitzable).  
Les superfícies classificades en el PDSU són les següents:  
  
  
  
- El pla general que se sotmet a avaluació ambiental classifica les següents superfícies aproximades, entre les quals no s'inclouen sectors de sòl urbanitzable:  
  
  
  
- El sòl no urbanitzable de protecció es dividix en les següents categories i superfícies i omet les resultants de l'aplicació de la legislació sectorial vigent:  
Protecció infraestructures: carreteres (SNUPI).  
Protecció per a la realització d'infraestructura (SNUPRI).  
Especial protecció de llits (SNUEPC) 100,46 ha.  
Especial protecció forestal - paisatgística (SNUEPFP) 628,33 ha.  
Camins Ramader.  
Protecció arqueològica (SNUPA).  
Delimitació entorn de protecció de pintures rupestres (BIC).  
Protecció militar (SNUPM).  
- Els creixements urbanístics previstos completen la trama urbana d'Alcoleja amb sòl residencial i dotacional al llarg de la carretera, i s'amplia l'actual delimitació del sòl urbà, i es reclassifiquen directament com a sòl urbà dos sectors sense urbanització consolidada, AI-1 i AI-2, subjectes a actuacions aïllades. No es classifica sòl com a sòl urbanitzable.  
- Es classifica directament com a sòl urbà el caseriu de Beniafé i els seus bancals adjacents. Este tipus de sòl ha de gaudir de forma acreditada de les dotacions i elements d'urbanització que servisquen a les edificacions previstes o futures que es construiran.  
- S'estima un potencial de 326 habitatges el que establix un sostre poblacional de 985 habitants per al municipi. En resum, el pla general d'ordenació urbana proposa un creixement moderat al voltant del nucli urbà que, si arriba a desenrotllar-se per complet, suposa multiplicar per tres la població del municipi, és a dir, sumar un nombre d'habitants semblant al de l'any 1900.   
- El catàleg de béns i espais protegits del pla general no ha pogut ser avaluat en no trobar-se entre la documentació remesa a esta direcció general encara que, segons pareix, sí que s'ha remés la documentació a la Conselleria de Cultura i Educació, segons es deduïx dels seus informes.   
- La classificació i la qualificació del sòl limítrof entre termes municipals ha de ser compatible amb la proposta pel pla, tenint en compte unitats ambientals territorials, on la majoria dels municipis limítrofs classifiquen el sòl com a sòl no urbanitzable de protecció (Confrides, Sella i Penàguila), mentre que el límit amb Benasau el marca el barranc d'Ares (riu Penàguila) i terrenys aterrassats de cultius de secà.   
  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives i donades les característiques del projecte, en l'EIA no s'han analitzat alternatives enteses com a tals, encara que sí que s'introduïxen modificacions a partir dels informes i de les consideracions ambientals del procés d'avaluació ambiental.   
  
Tramitació administrativa   
1. Admissió a tràmit  
En data 1 de juny de 2005 l'Ajuntament d'Alcoleja remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana d'Alcoleja, així com el certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i s'incoa l'expedient corresponent d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica inicialment presentada, segons anuncis publicats en els diari Información, de 3 de desembre de 2003, i en el DOGV núm. 4648 d'11 de desembre de 2003, per període d'un mes.   
  
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de 14 al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament d'Alcoleja, de 7 d'octubre de 2004, acompanyat en l'expedient administratiu municipal pel certificat d'aprovació provisional per acord del ple de 7 de desembre de 2007.  
  
3. Resum de les al·legacions  
De les al·legacions presentades, tres d'estes centren el seu interés per incloure en el sòl urbà edificacions existents en la delimitació o parcel·les contigües al nucli de població, que són estimades. Les altres al·legacions són desestimades però, se'n resumixen a continuació algunes perquè reflectixen, en gran manera, el model territorial i urbanístic que establix el pla.  
Es desestimen dos al·legacions relatives a la classificació de parcel·les en el sòl urbà o urbanitzable en tractar-se de parcel·les separades dels vials projectats, que no disposen de servicis urbanístics, la inclusió de les quals en el sòl urbà alteraria greument les previsions establides en el pla.   
Destacar que el perímetre proposat per al sòl urbà manté rigorosament les previsions de la delimitació del sòl urbà vigent.  
  
L'al·legació núm. 11, sol·licita que es possibilite la construcció d'habitatges en parcel·les inferiors a 10.000 m² en sòl no urbanitzable i la previsió de zones intermèdies, on poder edificar en parcel·les de superfícies entre 500 m² i 5.000 m². Igualment, comenta el règim d'usos del sòl previst per als tipus A i B, que considera proteccionista. L'al·legació és desestimada segons les consideracions tècniques següents:  
- En SNU comú, tipus A, es permeten tots els usos previstos en la LSNU per a este tipus de sòl, per la qual cosa no es correspon amb un règim propi del sòl de protecció.  
- La LSNU regula els usos i les construccions que resulten possibles en sòl no urbanitzable comú, on l'habitatge unifamiliar aïllat en parcel·les de superfície inferior a 10.000 m² únicament és possible en zones concretes, ordenades a través de plans especials, però no amb caràcter general.   
- En SNU comú tipus A s'establix una parcel·la mínima de 10.000 m² per als habitatges aïllats, mentre que en SNU comú tipus B, s'ha considerat la necessitat d'augmentar esta superfície i limitar la implantació d'un ús residencial a causa de les condicions ambientals d'estos terrenys a partir de les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
- No obstant això, les DEUT possibiliten la redacció de plans especials en SNUC tipus A i tipus B amb l'objecte de permetre la construcció d'habitatges en parcel·les de 5.000 m². Dir que la legislació vigent establix una parcel·la mínima de 10.000 m² per als habitatges familiars aïllats (Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable).  
- El PG no preveu zones en SNU on es puga edificar amb parcel·les de dimensió reduïda (l'al·legació proposa parcel·lacions de 500 m²), perquè això correspon a una actuació urbanitzadora que requerix la classificació de sòl urbanitzable. No obstant això, esta possibilitat també està prevista en les DEUT que permet reclassificacions en SNUC tipus A.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 5 d'octubre de 2005, es requerix al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial que es complete la documentació inicialment presentada amb la informació següent:  
1. L'estudi d'impacte ambiental ha de considerar els informes següents:  
- Informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.   
- Els certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Els certificats que justifiquen la capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals en l'EDAR del municipi  
2. La part oriental del terme municipal d'Alcoleja s'ha designat per a la seua inclusió com a lloc d'interés comunitari denominat LIC Aitana, Serrella i Puigcampana, terrenys que presenten valors i característiques mediambientals per a la seua conservació i que els fan mereixedors d'una especial protecció.  
3. La documentació presentada no fa referència en cap dels documents analitzats a les àrees de sòl forestal, ni a una possible zonificació per criteris de protecció o la necessitat d'establir classificacions urbanístiques que garantisquen la protecció per raons forestals. La no inclusió en el règim d'especial protecció de terrenys naturals, seminaturals o sense cultivar haurà de ser objecte de justificació detallada.  
  
4. S'ha de revisar la classificació dels terrenys limítrofs, en relació amb la compatibilitat urbanística entre municipis i la valoració d'unitats ambientals homogènies.  
5. S'haurà de justificar la decisió de classificar com SNU comú aquells sòls que pogueren no ser classificats com d'especial protecció, i considerar les seues afectacions ambientals en relació amb els valors que reunixen i que els facen mereixedors o no d'una especial protecció. S'adjunta al pla on es grafia una possible delimitació, subjecta a xicotetes variacions i ajustos més precisos.   
6. Serà necessari cartografiar les àrees de terrenys forestals que hagen patit incendis.  
7. Es preveuran mesures de prevenció d'incendis forestals arreplegades en la normativa vigent. S'adjunta informe del Servici de Prevenció d'Incendis Forestals i Sanitat Forestal a fi de facilitar la labor del redactor de l'EIA i del PGOU.  
8. Els camins ramaders, que travessen el terme municipal per sòls forestals, seran classificats pel planejament general com a SNU de protecció forestal.   
9. El sòl no urbanitzable comú de protecció arqueològica haurà de passar a sòl no urbanitzable de protecció.  
10. El sòl no urbanitzable comú de protecció de llits haurà de passar a sòl no urbanitzable de protecció de llits, i s'haurà de revisar la delimitació i el règim d'usos del sòl.   
11. Les normes urbanístiques del SNU no es consideren ambientalment adequades en relació amb la definició d'usos permesos, compatibles i incompatibles i les seues condicions, en diversos punts (llits, LIC, sòl forestal, construccions existents en SNU, sistemes de tractament d'aigües residuals en SNU).  
12. Han de revisar-se els criteris ambientals i de sostenibilitat a tindre en compte en el desenrotllament futur del pla general, establits en les DEUT en tot el que es referix al que s'ha mencionat anteriorment.  
Amb data 9 de juliol de 2007, no havent-se rebut resposta a l'ampliació sol·licitada, s'advertix l'Ajuntament d'Alcoleja de la caducitat del procediment d'avaluació ambiental si en el termini de tres mesos no realitza els actes requerits amb anterioritat.  
El 15 d'octubre de 2007, l'Ajuntament d'Alcoleja remet escrit de contestació al requeriment d'ampliació de documentació, que observa parcialment les consideracions informades junt amb la documentació tècnica actualitzada (versió 09/07-mEIA).   
L'esmentada documentació és tornada (27/11/07) i s'indica en l'escrit que esta s'ha de remetre, degudament diligenciada i acompanyada de la corresponent aprovació provisional pel ple municipal, a través de l'òrgan substantiu.  
El 14 de maig de 2008, la Direcció Territorial d'Alacant remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, la còpia del Pla General d'Alcoleja i la còpia completa de l'expedient administratiu, per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental. Esta última documentació se sotmet a consultes per part de l'òrgan ambiental.  
Informes sectorials  
Consten en l'expedient d'avaluació ambiental els informes següents:  
Ordenació territorial i usos del sòl  
- Resolució del director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial (01/06/00), per la qual s'evacua el tràmit de concert previ, en què significa a l'Ajuntament la necessitat de corregir les observacions efectuades, entre les quals es destaca:  
b) La classificació i qualificació de les distintes àrees de sòl no urbanitzable ha de coordinar-se amb la valoració de les respectives unitats ambientals de l'estudi d'impacte ambiental (...).  
La grandària mínima de la parcel·la tant per a habitatge agrícola com per a habitatge unifamiliar aïllada és de 10.000 m² (...).  
Haurà d'assenyalar-se l'àrea de sòl no urbanitzable comú on es considera que, en cas d'existir demanda, poden instal·lar-se indústries.  
  
- Informe del Departament d'Obres Públiques de la Diputació d'Alacant (23/06/04), relatiu a la variant de la CV-70 per a eliminar la travessia, de caràcter favorable al traçat proposat però no vinculant a falta d'estudis de detall.  
- Informe del Ministeri de Defensa, de caràcter favorable, relatiu a la classificació com a Administratiu Institucional (PAD) Zona Militar, dels immobles denominats Aquarterament Esquadró de Vigilància Aèria núm. 5, carretera d'accés i proveïment d'aigua. Igualment, s'informa que la carretera d'accés des de l'Aquarterament a l'Assentament Tècnic de l'EVA i Estació de MW, ubicat al terme de Confrides, té també caràcter militar circumstància que no es reflectix en els plans remesos.  
  
Patrimoni cultural valencià  
- Informe de la Inspecció Tècnica de Patrimoni Artístic (04/02/04) sobre el projecte urbanístic, Alcoleja, en el qual s'informa la necessitat d'analitzar i incloure en el pla general consideracions respecte a la torre defensiva i al palau i al catàleg urbanístic.  
Des del punt de vista arqueològic s'informen les carències següents: tant en el nucli històric on se situa la Torre Palau i l'alqueria de Beniafé, han de considerar-se com a zona arqueològica la delimitació de la qual serà l'establida en el document com a NHU i la seua protecció corresponent per als dits béns patrimonials; els abrics amb art rupestre són BIC i s'haurà d'establir l'entorn de protecció; la normativa relativa als jaciments arqueològics haurà d'ajustar-se als establit per la legislació autonòmica; pareix més adequat efectuar una delimitació espacial ajustada a les característiques particulars dels jaciments arqueològics, i la delimitació cadastral és la que pareix més adequada per experiència en altres planejaments; incloure una fitxa dels jaciments en el catàleg.  
  
Informe de la Inspecció Tècnica de Patrimoni Artístic (30/11/04) sobre projecte urbanístic, Alcoleja, que observa la necessitat de considerar la torre defensiva i el palau com a BIC en el document del pla general.  
Informe de la Inspecció Tècnica de Patrimoni Artístic (08/01/07) sobre el projecte urbanístic, Alcoleja, que indica les carències de la documentació tècnica citades en el punt anterior, la qual cosa impossibilita que s'evacue un informe definitiu.  
Espais naturals protegits  
- El Servici d'Ordenació Sostenible del Medi evacua (22/05/06) un informe sobre consideracions per a incorporar l'àmbit de LIC al planejament urbanístic en tramitació del terme municipal d'Alcoleja.  
- Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (16/09/08) sobre el Pla General d'Ordenació Urbana d'Alcoleja que informa de les afectacions a RN2000, i conclou de manera resumida el següent:  
  
- El PGOU afecta el LIC Aitana, Serrella i Puigcamapana (...), per això, es considera necessari que es preveja expressament l'afectació a hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre. Estos terrenys haurien de mantindre les seues característiques naturals.   
- (...) Estos sòls, d'acord amb els seus valors i característiques de conservació de la naturalesa que presenten, i que els fan mereixedors d'especial protecció, haurien de ser classificats com a SNU de Protecció i no com a SNU comú amb una ordenació d'usos del sòl que no garantix l'adequat manteniments dels hàbitats.  
- La classificació dels terrenys que formen part de la RN2000 ha d'afavorir els objectius de conservació dels hàbitats i les espècies d'interés comunitari reflectits en les Directiva 92/43/CEE, Directiva Hàbitats, i en la Directiva 79/409/CEE, Directiva Aus.  
- Es recomana la classificació dels terrenys ubicats dins de l'àmbit de la LIC com a SNU de protecció, per als terrenys que alberguen hàbitats d'interés comunitari.  
- Informe negatiu del tècnic d'espais naturals de la Direcció Territorial d'Alacant (28/08/08) al PGOU d'Alcoleja, que després de realitzar una visita al terme, resumidament, diu:  
- El sector oest del terme municipal s'ha classificat com a SNU comú B, àmplies superfícies de terreny incloses en la LIC, (...) estes superfícies haurien de classificar-se com a SNU de protecció.  
- S'observa que bancals de cultius abandonats i ara coberts per una vegetació herbàcia, arbustiva i, de vegades, arbòria s'ha classificat com a SNUC. Es considera que estos terrenys haurien de ser considerats com a terrenys forestals i, per tant, com a SNUP.  
- Si bé la immensa majoria de la superfície considerada com a SNUC correspon a bancals de cultiu en producció (ametlers i olivera), estos arriben a cotes elevades al terme, alhora que disposen de marges de maçoneria que mostren un elevat valor patrimonial i estètic o paisatgístic. Pareix convenient que el PGOU arreplegue un estudi específic sobre el paper que exercixen estes terrasses de cultiu amb els seus elements destacats (marges de maçoneria, escales de pedra, etc.).  
  
Gestió de recursos forestals i conservació ambiental  
- Informe del tècnic de protecció d'espècies de la Direcció Territorial d'Alacant (04/08/08), que diu que el model territorial proposat no guarda relació amb les unitats ambientals definides. Estes unitats ambientals 1 i 2 tenen un valor ambiental excepcional, com a prova que una part d'estes estan incloses en la LIC (...), les parts no incloses tenen un valor ambiental idèntic a les incloses, per la qual cosa han de classificar-se de la mateixa manera, que és SNU de protecció (...) tipus de classificació coherent amb la del limítrof terme de Penàguila.   
  
A més, se subscriuen els termes i la delimitació de sòls del pla que acompanyava el requeriment d'ampliació de documentació del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental de 26/09/05.   
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant (11/07/08) que diu que s'han d'excloure del SNUC (i classificar-se com a SNUP) els terrenys afectats per incendis (...); s'ha de classificar com a SNU de protecció paisatgística i forestal els terrenys que pertanyen al LIC d'Aitana i/o formen part de la capçalera del riu Penàguila (Frainos, Tronxo...), amb altituds superiors als 850 m, per les raons següents:  
  
- Per la mateixa pertinença de gran part d'estos al LIC.  
- Per tractar-se majoritàriament (més del 75%) de formacions boscoses de gran valor mediambiental, que juguen un paper importantíssim en el cicle hidrològic (infiltració/recàrrega d'aqüífers davant d'escolaments/riuades, control de l'erosió i protecció dels sòls).  
- Per tractar-se d'un paisatge forestal del gran valor mediambiental i estètic, amb nombrosos enclavaments (masos) agrícoles i, per això, amb una alta biodiversitat que cal mantindre i donar suport.  
- Per a poder permetre les activitats tradicionals (necessàries per al manteniment d'esta biodiversitat i positives culturalment i mediambientalment des d'un punt de vista global) dels habitants d'Alcoleja: caça, recol·lecció de bolets i herbes aromàtiques, pastures, aprofitaments forestals..., que amb la parcel·lació i tancament de xicotetes superfícies acabaria afectant negativament.  
(...) Seria més interessant promoure un desenrotllament territorial més concentrat i menys dispers -quant a l'ordenació del SNU-.  
Afectacions legals  
1. Xarxa Natura 2000. En relació amb les zones d'especial protecció de la Directiva 79/409/CEE, Directiva Aus, i amb els espais basats en la Directiva 92/43/CEE, Directiva Hàbitats, els relleus de la zona est del municipi fins a la carretera CV-770 es troben inclosos en la delimitació del lloc d'interés comunitari LIC serres d'Aitana, Serrella i Puigcamapana i, amb la mateixa delimitació a Alcoleja, en la zona d'especial protecció per a les aus inclosa en la xarxa ampliada de zones d'especial protecció per a les aus, ZEPA Muntanyes de la Marina, publicada en el DOCV de 18 de gener de 2008.  
2. Sòl forestal i Incendis de caràcter forestal. Una part dels terrenys del municipi estan inclosos en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat per l'Acord de 15 de juny de 2007, del Consell (DOCV 5536 18/06/07). Només els terrenys aterrassats al nord i al costat dels barrancs o en els enclavaments forestals al sud-oest, tenen un ús agrícola.  
La protecció que atorga el pla general als terrenys forestals, correspon majoritàriament als sòls amb vegetació arbòria natural, protecció que ha de tindre en compte la valoració de les unitats ambientals identificades en l'estudi d'impacte ambiental, que integra diversos factors ambientals a més del caràcter de sòl forestal o la vegetació.   
  
Alguns d'estos terrenys s'han vist afectats per incendis de caràcter forestal, i el més important és el que va afectar l'any 1995 una superfície de 152,03 ha en el vessant sud-oest de la Moleta d'Aitana, i que en l'actualitat es troben en estat de regeneració. El pla classifica estos sòls com a sòl no urbanitzable comú B, no obstant això, cal tindre en compte que:  
- La Llei 10/2006, per la qual es modifica la Llei 43/2003, de Forest, establix la necessitat de garantir les condicions per a la restauració dels terrenys forestals incendiats, i queda prohibit el canvi d'ús forestal almenys durant 30 anys, així com, tota l'activitat incompatible amb la regeneració de la coberta vegetal durant el període que determine la legislació autonòmica.  
- L'article 3 del Decret 6/2004, pel qual s'establixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, determina que no cal minorar les proteccions derivades de l'ús i l'aprofitament en terrenys forestals classificats com a SNU que hagen patit els efectes d'un incendi, i la seua protecció per a la reforestació i reposició de la vegetació en tota la superfície.  
- Els articles 25 i 26 del ROGTU es referixen al règim urbanístic dels terrenys que hagen patit els efectes d'un incendi, on diu que els terrenys forestals o qualsevol altres classificats com a sòl no urbanitzable protegit que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser objecte de desprotecció ni classificar-se com a sòl no urbanitzable comú.   
  
3. Domini públic hidràulic. La xarxa hidrogràfica principal al terme municipal està formada per dos llits: el barranc d'Ares o riu de Penàguila, amb orientació est-oest, que delimita el municipi al nord; i el seu afluent el barranc del Tronxo, en direcció sud-nord, que travessa el nucli de població i arreplega les aigües dels barrancs que descendixen de la serra d'Aitana, el barranc de Xarquera i el barranc de Frainos (conca del riu Serpis).  
Hi ha altres llits secundaris i/o tàlvegs, d'escàs recorregut, en la capçalera del barranc del Tronxo i els que descendixen de l'Alt de Mahoma i Bacora cap al barranc d'Ares i Tronxo. Un d'estos llits, descendix al nord del nucli urbà fins al límit proposat per al sòl urbà i es pot veure afectat pel traçat proposat per a la variant a la CV-770.  
  
D'altra banda, la capçalera del riu de Seguró, als peus d'Aitana i al sud del port de Tudons, arreplega les aigües d'este vessant de la serra, que confluïxen en el riu Sella (conca del riu Amadòrio).  
El pla general classifica les franges laterals dels principals llits i barrancs com a sòl no urbanitzable de protecció de llits (SNUPC), en una amplària genèrica de 50 m a cada costat del llit d'aigua, on hauria de dir del llit amb la definició del Reglament de Domini Públic Hidràulic. No es protegixen els llits secundaris, ni la capçalera del riu de Seguró, la qual cosa ha de ser esmenada per a l'aprovació definitiva del pla.  
Consta en l'expedient municipal la sol·licitud (15/12/03) d'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sense que s'haja remés una còpia del seu informe fins a la data.  
4. Camins Ramaders. Al terme municipal hi ha 2 camins ramaders classificats: Assagador Reial de la Moleta, amb amplària legal de 37,50 m, i la carrerada de l'Amo, amb amplària legal de 4 m, que formen el límit municipal sud, entre Alcoleja i Penàguila i Sella, respectivament.  
El pla general identifica, pel seu nom, traçat i la seua amplària legal, en els plans d'ordenació els citats CCRR. En travessar terrenys forestals, els recorreguts dels CCRR en tota la seua amplària legal es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció forestal - paisatgística (SNUPFP).  
5. Patrimoni cultural. L'EIA arreplega tots els jaciments arqueològics catalogats a Alcoleja, que segons les dades consultats de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià són: barranc de Frainos: Abric I, barranc de Frainos: Abric II, Morro Carrascar i Torre d'Alcoleja.  
  
La Torre d'Alcoleja està també catalogada com a BIC, en la categoria de monument, i l'Església Parroquial de Sant Vicent Ferrer és un bé de rellevància local (BRL).  
L'estudi d'impacte ambiental ha inventariat els elements del patrimoni etnològic d'Alcoleja següents: Clot Blanc dels Esquiladors (cava o pou de neu), molí de Cabrera; molí de Pas; molí del Pont, Pont del camí d'Alcoleja a Beniafé; molins d'Aitana (tres molins i una bassa reguladora), capçalera; del Frainos; ermita de la Mare de Déu dels Desemparats, a Beniafé; calvari; Ermita de Serra o del Salvador, que pertany a la Masia de Villaserra (ermita de Seguró).  
El patrimoni arquitectònic d'interés destacat és el Palau dels Marquesos de Malferit, la Parròquia de Sant Vicent Ferrer, l'ermita de la Mare de Déu dels Desemparats al caseriu de Beniafé. L'Ermita de Serra o del Salvador i el Pont en el camí d'Alcoleja - Beniafé.  
De les consultes resulta que l'alqueria de Benaifé ha de considerar-se com a zona arqueològica amb la delimitació establida en el document com a NHU i la seua protecció corresponent per als béns patrimonials citats, per la qual cosa pot resultar adequada per a esta zona la consideració urbanística i l'ordenació com a assentament històric - rural, segons establix l'article 23 de la Llei 10/2004, del SNU.  
No figura entre la documentació avaluada un Catàleg de Béns i Espais Protegits, document integrant del pla general que ha d'incloure una fitxa dels elements patrimonials inventariats en l'estudi d'impacte ambiental, amb el seu àmbit i grau de protecció.  
6. Infraestructures lineals. Les infraestructures de comunicació més importants que travessen Alcoleja són les carreteres CV-770, eix estructurador nord-sud, que naix de la CV-70 Alcoi Benidorm a Benasau, i va en direcció a la Vila Joiosa, per a la qual el planejament proposa executar una variant per a eliminar els problemes actuals que genera la seua travessia. Just abans del nucli de població, entre Benasau i Alcoleja, entronca la carretera CV-781 procedent de Penàguila. I en el límit sud amb Sella enllaça amb la CV-785, també procedent de Penàguila i Alcoi, que travessa la zona sud-oest del terme municipal però amb un marcat caràcter secundari.  
El traçat previst de la variant de la CV-770 que establix una reserva de sòl (SNUPRI) no té un caràcter vinculant als efectes del traçat definitiu, per la qual cosa en cas de modificació substancial i a l'hora de la seua execució el projecte ha de ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
El terme municipal d'Alcoleja se situa a l'oest de la serra d'Aitana, un conjunt muntanyós pròxim al mar, de parets, agulles i cresteries llaurades en roca calcària, que infonen al paisatge un caràcter poderós i vertical. Estes muntanyes alacantines emmarquen valls rurals d'oliveres i ametlers, cereals i vinya, al costat de les poblacions que rodegen este massís  
Aitana culmina als 1.558 m d'altitud. El vessant sud descendix bruscament cap a la immediata costa; mentre que el vessant nord atresora una valuosa vegetació i interessants paratges d'alt valor ambiental i paisatgístic.  
El conjunt de serres i valls denominats Aitana, Serrella i Puigcampana, representen probablement el nucli de major interés del prebètic valencià. La seua altitud, la seua proximitat al mar i la seua situació en una àrea de marcats gradients tèrmics i ombroclimàtics li conferix una gran riquesa d'espècies rares i d'interés. A més, conté una representació significativa de diversos hàbitats prioritaris. Quant a la fauna, destaquen les espècies pròpies de mitjans forestals i, sobretot, rupícoles, com veurem.   
Alcoleja presenta una morfologia muntanyosa, fortament soscavada en la part central ocupada pels barrancs i de vessants molt accentuats cap a Aitana, d'accés limitat en el qual els pendents solen superar el 30%, i abunden les zones amb risc de lliscament alt i mitjà i risc de despreniment en les zones més elevades, i es detecten dos àrees puntuals en què són possibles danys a infraestructures i servicis al costat de la CV-770.  
En estos relleus la presència o l'absència de vegetació constituirà el factor decisiu en la pèrdua de sòl per erosió. El risc d'erosió actual és alt en quasi tot el territori i molt alt en la part oriental en els vessants on és necessari mantindre la vegetació actual i les terrasses de maçoneria cultivades i afavorir la regeneració forestal en els bancals abandonats.   
  
El nucli urbà se situa en un entorn amb una fisiografia catalogada com a muntanyosa amb vessants accentuats però més suaus que altres zones del terme municipal, en una estreta franja que no presenta riscos de lliscament, on predominen els terrenys de cultiu. No obstant això, Alcoleja no es caracteritza per l'existència de sòls d'elevada capacitat agrària, un ús de valor paisatgístic i ecològic com a hàbitats mediterranis sensiblement antropitzats.   
A Alcoleja els usos del sòl dominants són l'agrícola i el forestal, que presenta masses forestals ben desenrotllades i estructurades, i destaquen les zones de pi blanc i, en menor grau, alzina o carrasca, sempre acompanyades de matoll termòfil, romer i bruc d'hivern.   
La vegetació de caràcter natural es completa amb altres comunitats mixtes mediterrànies en funció de l'altura, la vegetació de cim en masses arbustives o matolls, amb alguns rodals de carrasques, i zones de praderies en zones altes, ombrívoles i humides. Moltes de les poblacions s'establixen sobre aterrassaments antics, sobre els quals hi havia cultius hui abandonats.  
L'ús agrícola de cultius de secà se situa, al nord, a la vall més oberta del barranc d'Ares i als terrenys aterrassats al costat dels barrancs cap al sud i, al sud-oest, en terrenys forestals en mosaic de cultius el que afavorix la diversitat d'ambients.   
La vegetació natural arreplegada en l'estudi d'impacte ambiental és la dels hàbitats d'interés comunitari presents en la LIC, segons la denominació de RN2000: zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea (6220\*), bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga (4090). Boscos de galeria de Salix i Populus alba (92A0) i alzinars amb Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340).  
L'estudi d'impacte ambiental es referix als contraforts de la serra d'Aitana com un espai que s'ha de protegir, tant des del punt de vista d'ordenació urbanística municipal com dels espais naturals de la Comunitat Valenciana.   
Quant a la fauna són de destacar les espècies pròpies dels mitjans forestals i les associades als penyals, en especial, les rapaces que nidifiquen en els tallats rocosos i campegen en terrenys cultivats i de matoll que s'entremesclen entre les masses boscoses. Entre altres destaca en este territori l'àguila astor perdiuera, una espècie amenaçada a nivell europeu (annex I de la Directiva Aus) i vulnerable en el catàleg valencià, amb una àmplia distribució en el nostre territori i una població estable, i una de les amenaces és la transformació del seu hàbitat o la reducció de preses.  
En la muntanya alacantina, el conjunt de les serres d'Aitana i Serrella, amb una estructura singular en forma arrenyonada i la vall interior del Guadalest obert cap a l'est, al costat del sistema de serres de la Carrasqueta-Els Plans-Rentonar, les seues masses boscoses integrades en el complex agroforestal propicien unes qualitats ecològiques particulars amb alta riquesa i diversitat, on podem trobar gran varietat d'espècies que recorren estos anells verds, segons els denomina l'estudi d'impacte ambiental.  
L'article 4.1 de la Llei 10/2004, del SNU, establix que els plans urbanístics o territorials amb capacitat per a classificar sòl qualificaran i ordenaran com a sòl no urbanitzable protegit els terrenys (b) subjectes a un règim específic de protecció o millora que tinguen com a objecte la conservació de la naturalesa, la flora, la fauna, l'aigua o del territori; (d) els terrenys compresos en espais forestals, paisatgístics i ecològics que estiguen subjectes a mesures de conservació o regeneració, com és el cas dels terrenys que alberguen hàbitats o espècies d'interés comunitari dins del LIC (segons la Directiva Hàbitats) o, terrenys necessaris per a la conservació de les espècies (Directiva Aus).  
Segons el mateix article, s'ha de considerar la protecció de terrenys en què estiga acreditada una presència important de risc d'erosió, despreniment o altres riscos naturals, així com, els que alberguen valors naturals, paisatgístics o culturals i els terrenys que presenten valors rústics o agraris considerats d'un ambient rural digne de singular tractament per la seua importància social, paisatgística o cultural.  
- La documentació urbanística i mediambiental avaluada és l'aprovada provisionalment el 7 de desembre de 2007, que fa referència a la majoria dels elements i àrees del municipi mereixedores de protecció pels seus valors mediambientals, i que hauria d'haver considerat directament el planejament: l'estudi d'impacte ambiental definix tres unitats ambientals homogènies (UA) a Alcoleja : la UA1, zones de vegetació naturals i pendents mitjanes, situada al sud i oest del terme municipal; la UA2, zones abruptes. Contraforts de la serra d'Aitana, situada a l'est; i UA3, zones baixes i planes de cultius, situada al nord.  
  
Per la seua banda el pla general classifica la major part del sòl com a sòl no urbanitzable comú, tipus A i tipus B; i la resta de territori com a sòl no urbanitzable de protecció, en diferents categories.   
- El SNU comú tipus A (SNUCA) correspon als terrenys inclosos en la UA3; i el SNU de protecció forestal-paisatgística (SNUPFP), que correspon majoritàriament amb la UA2 i comprén zones muntanyoses i abruptes de vegetació forestal arbòria i arbustiva.  
D'esta manera, s'inclou com a SNU de protecció (SNUPFP) els vessants més elevats de la zona LIC i les zones d'hàbitats, els barrancs i els CCRR.   
- Es classifica com a SNU comú tipus B (SNUCB) la resta de terrenys de la UA2 -pertanyents a la RN2000-, i terrenys pertanyents a la UA1, que segons l'apartat d'identificació d'impactes de l'estudi d'impacte ambiental comprenen zones intermèdies, de major pendent i de menor ús agrícola, i abunden les àrees naturals.   
Es tracta de terrenys molt diversos de sòls forestals i mosaic de cultius; zones afectades per incendis de caràcter forestal; àrees amb reg d'erosió actual alta i molt alta i zones amb riscos de lliscament mitjà i despreniment; vessants molt accentuats i terrenys fortament soscavats de terrasses de cultiu de secà d'alt valor patrimonial i paisatgístic; àrees necessàries per a la conservació d'espècies faunístiques (rapaces), etc., per la qual cosa es considera que estes unitats no obtenen una correspondència i/o una consideració urbanística adequada en el planejament a partir dels seus valors ambientals.   
Per això s'ha de redelimitar el sòl no urbanitzable comú (ampliar el sòl no urbanitzable de protecció) i justificar els terrenys de la UA2 inclosos en este règim, en els quals són possibles els usos i l'aprofitament definits en la LSNU, i exclosos els relleus muntanyosos i les zones de vegetació natural arbòria i arbustiva i les terrasses en cultiu. En sòl no urbanitzable podran ordenar-se zones subjectes a ordenació diferenciada.   
A més de la seua ordenació estructural (SNUCB), la documentació escrita del pla amb caràcter normatiu de qualsevol nivell (règim d'usos del sòl de les normes urbanístiques i/o les directrius del planejament, DEUT), no garantix la conservació d'estos terrenys d'acord amb els seus valors ambientals i l'ús, que resulta deficient, en tant que:   
Es permeten futures reclassificacions de sòl per a urbanitzacions residencials de caràcter dispers, amb caràcter general, sense delimitar zones. Esta proposta és contrària a les directrius de sostenibilitat de la LOTPP que procura evitar una implantació urbanística dispersa i respectar la morfologia del teixit urbà originari (article 13).  
Es permeten usos residencials de segona residència en parcel·les inferiors a una hectàrea a través de plans especials que no es podran tramitar d'acord amb la legislació vigent (article 21 de la LSNU, habitatge familiar i asilada) que regula parcel·les no inferiors a una hectàrea per habitatge i superfície ocupada per l'edificació del dos per cent.  
  
No s'identifiquen els nuclis d'habitatges consolidats, segons la disposició transitòria quarta de la LSNU i es minimitza el seu impacte territorial, ni s'evita la seua formació.  
No s'ordenen zones subjectes a ordenació diferenciada (article 18 de la LSNU), per exemple per a ús agropecuari i compatible.   
Es proposa en el conjunt de mesures correctores d'impactes la consideració del paisatge com a recurs primordial que ha de conservar-se, no sols en les zones protegides, sinó en la totalitat del municipi, i l'adopció de mesures de protecció contra l'erosió i la transformació de pendents. Les dos mesures correctives s'apliquen amb caràcter preventiu i integrador a través d'una classificació i qualificació del sòl, i un règim d'usos, concordants amb la valoració de les unitats ambientals.  
  
- És possible, en sòl no urbanitzable de protecció, considerar com a ús compatible en els enclavaments de cultius de secà entre terrenys forestals, l'ús agropecuari tradicional i/o legalment establit, així com, activitats per a gaudi públic quan harmonitzen amb els valors ambientals propis del medi rural i natural en el qual s'ubiquen, i l'ús residencial o els allotjaments rurals quan suposen la rehabilitació o recuperació de construccions o caserius ja existents. Es mantindrà la prohibició d'edificacions, entre altres, l'habitatge familiar i aïllat, excepte aquelles construccions vinculades a l'ús i l'aprofitament que té per finalitat la dita protecció, és a dir, compatibles amb els valors ambientals de les UA1 i UA2 (agropecuaris, forestals i cinegètics).  
  
- Quant a la protecció que el pla atorga als llits, serà necessari ampliar-la i incloure la capçalera del riu de Seguró i els llits i barrancs secundaris, i és vàlid el criteri general pel qual el pla establix una faixa de protecció de 50 metres a cada costat del llit i les seues corresponents normes urbanístiques que garantixen la protecció de les franges on es desenrotlla vegetació de ribera, que a Alcoleja estan ben representades amb boscos de galeria de Salix i Populus alba, així com, les masses d'arbratge en els trams de llit junt amb SNU comú.  
  
Quan els llits discorren al costat de sòl urbà (AI-1) esta protecció, considerant la franja de vegetació existent de ribera que s'ha de preservar, es pot reduir fins a una amplària mínima de 25 metres a cada costat del llit, que es tractaria com a zona verda (JL), i garantir la funció de corredors ecològics que exercixen arreplegada en la LOTPP i el ROGTU.  
- El creixement urbanístic previst a través d'actuacions integrades en sòl urbà, sectors AI-1 i AI-2, suposa una continuïtat del nucli actual i respon a un model de ciutat compacta. Els terrenys afectats per les reclassificacions no presenten altres valors dignes de protecció i per tant són acceptables des del punt de vista ambiental, una vegada justificada l'existència de recursos suficients i la capacitat de gestió dels residus i els abocaments.  
- A Beniafé es classifiquen les edificacions existents i els bancals adjacents a este assentament històric en el medi rural i, per tant, sense urbanització consolidada, com a sòl urbà i no es definixen actuacions integrades. El conjunt d'edificacions del caseriu i l'ermita té alguns servicis urbanístics (accés a través de camins rurals i proveïment d'aigua), però no disposa d'evacuació i/o tractament definitiu d'aigües residuals.   
Segons els informes de patrimoni, l'alqueria de Beniafé ha de considerar-se com a zona arqueològica la delimitació de la qual serà l'establida en el document com a NHU, amb la protecció establida per la Llei 4/98, per als dits béns patrimonials.  
L'article 23 de la LSNU regula l'ordenació dels assentaments rurals-històrics, en sòl no urbanitzable, dotats de les infraestructures i servicis necessaris per al seu adequat desenrotllament (accessos, sanejament, aigua potable, llum i arreplega regular de residus), i evita un desenrotllament urbà o urbanitzable convencional i manté el seu caràcter rural. En estos assentaments es permetrà edificar segons les regles que fixa l'apartat 3 de l'esmentat article, que preveu la possibilitat de l'establiment d'usos i aprofitaments en funció de les característiques de l'assentament rural.  
- Respecte al proveïment d'aigua potable, el municipi disposa de dos punts de proveïment: la Font del Molí, amb un cabal màxim instantani de 20 l/s, i la Font de Romeu, amb cabal màxim instantani de 3 l/s. Amb conduccions que porten l'aigua fins a un únic depòsit regulador de 180 m³, situat entre la Font del Molí i el nucli urbà.  
L'estudi d'impacte ambiental estima la demanda d'aigua potable, per a un nombre màxim de 326 habitatges en 1.641 m³/dia, per a 985 habitants a raó de 200 l/hab./dia, que correspon amb un cabal mitjà plurianual de 19 l/s.  
- Respecte a la depuració de les aigües residuals, són tractades actualment en l'EDAR d'Alcoleja, de recent construcció i posada en servici, amb un cabal de disseny de 100 m³/dia i 500 habitants equivalents (he), i el cabal mitjà actual és de 73 m³/dia per a 320 habitants equivalents (he).   
El cabal previst segons estimacions de l'Ajuntament i el sostre poblacional del pla pròxim a 1.000 habitants, fan previsible la necessitat d'ampliació de la depuradora per al complet desenrotllament del planejament, i és suficient a termini mitjà.  
- Quant a la gestió de residus, la Mancomunitat del Xarpolar, que unifica 28 pobles de la zona, té entre les seues competències l'arreplega, el transport i el tractament de residus sòlids urbans, a través d'una empresa concessionària del servici. Quant al destí final d'estos, la valoració i l'eliminació dels residus es du a terme, d'acord amb el que establix el Pla Zonal de Residus de la Zona XIV del PIR, en la planta de reciclatge i compostatge amb abocador de rebutjos de Xixona.   
  
En termes quantitatius, les previsions del pla zonal, basades en els censos poblacionals, estimen un volum de gestió previst per a 422 habitants actuals, residents i estacionals, -un màxim de 510 habitants a Alcoleja.  
Segons el citat pla sectorial, el pla general ha de preveure espais per al tractament de residus de tipus urbà, en particular:  
- Un Ecoparc tipus A, situat en un lloc ben comunicat i de fàcil accés com, per exemple, en terrenys pròxims al sòl reservat per a xicotetes indústries (SNUCA) i àrees d'aportació (grups de contenidors d'arreplega de residus), per a paper/cartó, vidre i envasos lleugers, en els nuclis d'habitatges aïllats en sòl no urbanitzable comú (DT 4a de la LSNU per als NVC) i en Beniafé.  
En l'inventari ambiental s'han descrit suficientment els principals factors ambientals i els de major valor en el medi físic d'Alcoleja, com són: la geologia, geomorfologia, hidrologia superficial i subterrània, flora i vegetació, fauna, paisatge i valoració de recursos.  
  
Es definixen i cartografien 3 unitats ambientals, la concordança de les quals amb la classificació i les categories del sòl no urbanitzable, les directrius i el règim del sòl de les normes urbanístiques, no es considera correcta quant a la UA1, Zones de vegetació naturals i pendents mitjanes, situada al sud i a l'oest del terme municipal.  
L'EIA identifica els impactes ambientals previsibles per a cada una de les accions que proposa el PG, classificació i usos del sòl, implantació d'infraestructures i consum de recursos i gestió de residus per increment poblacional, i els valora en el seu conjunt com a positius i compatibles, i identifica una sèrie d'impactes negatius per als quals es proposa un conjunt de mesures correctores concretes, amb el pla de vigilància ambiental corresponent (PVA) i s'apliquen, totes les mesures proposades que no entren en contradicció amb la DIA.   
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
De conformitat amb el que establix la disposició transitòria primera, apt. 2n de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre l'avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el Medi Ambient, el pla està inclòs en el supòsit regulat en esta, ja que el primer acte preparatori formal va ser anterior al 21 de juliol de 2004 i, la seua aprovació definitiva encara no s'ha produït.  
El procediment d'avaluació ambiental relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana d'Alcoleja s'inicia amb data 3 de desembre de 2003, de conformitat amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental.  
  
El dit procediment, amb data d'entrada en vigor de la LEAE, 30 d'abril de 2006, està en una fase avançada i s'han realitzat:  
  
- El tràmit d'informació pública, i no és, en este cas, d'aplicació la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient.   
- Consulta a les administracions afectades, i és favorable, i s'ha tingut en compte el resultat d'estes en el tràmit d'avaluació ambiental.  
  
- Sol·licitud a l'òrgan promotor d'ampliació i/o aclariment de la documentació remesa, i s'ha contestat amb l'amplitud i el nivell de detall necessaris per a un pronunciament ambiental.  
D'altra banda, vist que el model territorial presentat proposa una ocupació del sòl per als creixements urbans, una utilització racional dels recursos naturals i proporciona una adequada protecció als espais naturals existents, s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Per tot l'anteriorment exposat, i, actuant d'acord amb el principi d'eficàcia procedimental i el criteri d'eficiència, establits en l'article 3 de la Llei 30/1992, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte del Pla General d'Ordenació Urbana d'Alcoleja, promogut per l'Ajuntament d'Alcoleja, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb lrs condicions establides a continuació.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. Ha d'observar allò que s'ha indicat en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, de 4 d'abril de 2004, i següents, i obtindre abans de l'aprovació definitiva l'informe favorable als efectes patrimonials relatiu al document del pla general, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià, amb caràcter vinculant per a la DIA.   
2. Ha de justificar la classificació urbanística del caseriu de Beniafé, en relació amb els seus valors patrimonials i històrics i rurals. En tot cas, ha d'acreditar les dotacions i els elements d'urbanització que servisquen a les edificacions previstes o futures que es construiran, tenint en compte el que establix l'article 23 de la LSNU, per als assentaments rurals-històrics.  
3. Ha d'ampliar la superfície classificada com a SNU de protecció, en les distintes categories, sense perjuí dels usos actuals legalment establits, a la majoria de les àrees homogènies incloses en les unitats ambientals d'alt valor ambiental, UA1 i UA2, d'acord amb el següent:  
  
- Als terrenys afectats per incendis de caràcter forestal, on es permet la reforestació i reposició de la vegetació en tota la seua superfície.  
  
- A terrenys en relleus muntanyosos i zones de vegetació natural arbòria o arbustiva, bancals en estat de regeneració de la coberta forestal o terrenys en mosaic de cultius o de vora en ús, com a mesura preventiva contra l'erosió, conservadora de la biodiversitat i entenent el paisatge com un recurs de valor que mantindre.  
- A la capçalera del riu de Seguró tributari del riu Sella (conca de l'Amadòrio), als barrancs de capçalera del Tronxo i als llits secundaris de la zona de l'Alt de Mahoma, amb el mateix criteri que establix franges de 50 metres a cada costat del llit i inclou també les zones on es desenrotlla vegetació de ribera o masses d'arbratge quan travessen SNU Comú.  
- Justificar detalladament la procedència d'incloure sòl no urbanitzable en el règim comú (atenent característiques de tipus geològic, processos i riscos, vegetació i fauna, paisatge i patrimoni) segons l'estudi d'impacte ambiental, els informes sectorials i els criteris exposats en l'apartat de consideracions ambientals.  
4. Quant a les normes urbanístiques en cada classe i categoria de sòl, ha de considerar els aspectes següents:  
- Possibilitar l'ús agrícola i ramader en els enclavaments entre terrenys forestals ordenats per a tal efecte, en les parcel·les amb un ús agropecuari tradicional que es troben en cultiu i/o existisca un ús ramader.   
  
- Considerar com a ús compatible en els enclavaments agroforestals en la UA1, aquelles activitats turístiques, d'oci o amb fins educatius relacionats amb el medi ambient per a gaudi públic i aprofitament col·lectiu quan harmonitzen amb els valors ambientals propis del medi rural i natural en el qual s'ubiquen, així com l'ús residencial i els allotjaments rurals quan suposen la rehabilitació o recuperació de construccions ja existents.  
- Conservar en les franges classificades com a SNU de protecció de llits la vegetació de ribera, i no es permet la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals (art. 62 de les NNUU).  
- Modificar el sòl urbà (Fitxa de Planejament de l'AI-1), considerant que quan els llits discorren al costat de sòl urbà esta protecció, excepte la franja de vegetació de ribera, es pot reduir fins a una amplària mínima de 25 metres a cada costat del llit, que es tractaria com a zona verda (JL), i es garantirà la funció de corredors ecològics que exercixen.  
  
- Establir una protecció amb caràcter general de 300 m de radi per als pous i les fonts, i corregir l'article 35.10 de les NNUU quant a abocaments en l'entorn de captacions d'aigua destinades a consum humà.  
  
- Incloure, sense perjuí de la parcel·la mínima i les reculades, normes complementàries com a mesura protectora per a evitar impactes derivats de la formació de nucli de població, i ampliar el radi de distància entre edificacions a més de 50 m (article 32.d de les NNUU) i/o a un conjunt menor o igual a deu habitatges dins d'un cercle de 100 metres de radi.  
5. Ha de modificar les Directrius d'Evolució Urbana o Ordenació del Territori (DEUT), per als futurs desenrotllaments, en consonància amb els criteris, objectius i directrius de sostenibilitat establides en la LOTPP i en coherència amb els seus objectius prioritaris i amb el model territorial fixat, com a determinacions essencials que són, amb vocació de permanència.  
6. Ha d'establir una reserva de sòl dotacional per a la implantació d'un ecoparc tipus A, situat en un lloc ben comunicat i de fàcil accés, en compliment de les previsions del Pla Zonal de la Zona XIV del PIR.  
  
7. Serà motiu d'una resolució complementària que emetrà la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la consideració urbanística per al compliment de les condicions 2, 3, 4, 5 i 6, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del pla general.  
8. El procediment d'avaluació d'impacte ambiental relatiu al PGOU d'Alcoleja no eximix que els projectes a desenrotllar al terme municipal, especialment els relatius a infraestructures, arreplegats en el Decret 162/1990, d'Impacte Ambiental, o en la vigent normativa nacional, Reial Decret Legislatiu 1/2008, i els que afecten directament o indirectament a espais de la RN2000, siguen sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, inclòs un estudi d'impacte ambiental específic i concret de cada un d'estos.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix  
l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 3 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 144/2006-AIA.  
Títol: Homologació modificativa del pla parcial de millora sector 1.  
Promotor: Ajuntament de Dolores.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
Localització: límit est del nucli urbà tradicional de Dolores, que afronta al sud amb la carretera CV-855 (Dolores a Elx), al terme municipal de Dolores (Alacant).  
Descripció del projecte:  
Objecte del projecte:   
Encara que el Pla General d'Ordenació Urbana de Dolores vigent, preveu una superfície de 103.199,65 m² per a l'àmbit d'este sector, en esta homologació modificativa es planteja un lleuger augment de la superfície (que passa a tindre 112.893,22 m²) i un lleuger desplaçament del sector cap a l'est, pel fet que el traçat de la xarxa viària primària que travessa el sector invaix diverses construccions. Amb esta modificació es pretén que queden lliures un nombre major d'edificacions.   
  
Localització:  
El sector objecte d'avaluació, se situa en la zona est del nucli urbà (que constituïx una zona d'eixamplament del nucli urbà), en terreny agrícola, amb edificacions de caràcter residencial de recreació i agrícoles. Afronta al nord, amb sòl no urbanitzable junt a una estació depuradora, a l'oest del nucli urbà tradicional, a l'est amb sòls agrícoles i xicotetes edificacions i al sud amb la carretera CV-855 de Dolores a Elx (un dels eixos vertebradors del nucli urbà).  
  
Planejament vigent i proposat:  
El sector, pràcticament en la totalitat, està classificat per l'anteriorment citat PGOU, com a sòl urbanitzable no detallat, i sòl no urbanitzable en menor grau, al tractar-se d'una àrea l'ús principal de la qual és el de residencial permanent de tipus intensiu.   
Ordenació prevista:  
El sector 1 disposa d'una càrrega o element de la xarxa viària primària que haurà de ser executat també amb càrrec al sector. Es tracta de l'execució d'eixa xarxa viària, amb una superfície de 22.421,70 m², corresponents al sistema primari/SE que enllaça l'actual Av. de l'Alcalde Rodríguez amb la carretera CV-855. D'altra banda, i d'acord amb la fitxa de planejament i gestió del sector, este sector a més, disposa d'un element de la xarxa primària d'espais lliures adscrita al sector, que està situat fora, amb una superfície total de 17.285,47 m², junt amb els sectors S2 i S5, per la qual cosa l'àrea de repartiment és major que la superfície del sector, amb una superfície total de 120.485,12 m².  
No obstant això, en el present projecte, també es proposa una modificació o desviació de la xarxa primària a fi de facilitar la seua gestió, atés que tal com vénen grafiats en el Pla General, interferixen les diverses edificacions existents, que tindrien una xarxa primària viària major i incorporarien sòl no urbanitzable, però que permetria incloure part de la xarxa secundària de dotacions. Per tant, s'augmentaria la superfície del sector a 112.893,22 m² davant dels 103.199,65 m² segons el pla general i, per tant, l'àrea de repartiment a 130.178,69 m² davant dels 120.485,12 m² previstos en l'esmentat pla general.   
De forma més esquemàtica, segons les condicions d'ordenació, programació i urbanització, les actuacions integrades previstes per al desenrotllament del sector 1 són:  
-Total sector: 112.893,22 m²  
-Superfície sector sense xarxa primària: 97.626,54 m²   
-Superfície xarxa primària: 15.266,68 m²  
-Superfície total del sector: 112.893,22 m²   
-Superfície espais lliures adscrits: 17.285,47 m²  
-Superfície total de l'àrea de repartiment: 130.178,69 m²  
-Aprofitament brut: 1,05 m² t/m² s.  
-Aprofitament tipus: 0,55m² t/m²s.   
L'ús global del sector seria residencial, compatible amb el terciari (ateses les limitacions establides al respecte en el pla parcial).   
  
L'índex d'edificabilitat bruta (IEB) s'establix en 1,05 m² t m²/m² s; amb un aprofitament objectiu màxim de 118.537,88 m² t.   
Tramitació administrativa:  
En data 3 de maig de 2006, l'Ajuntament de Dolores, a través de la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, va remetre la documentació relativa al projecte avaluat, constituïda per l'expedient administratiu municipal, l'estudi d'impacte ambiental, el document de síntesi, l'estudi d'inundabilitat, el projecte d'homologació modificativa i el pla parcial i la cartografia en format digital. A partir d'això s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
Segons el certificat municipal subscrit pel secretari accidental de l'Ajuntament de Dolores, de data 1 de juliol de 2005, en la sessió plenària celebrada el 29 de juny de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el programa per al desenrotllament de l'actuació urbanística integrada del sector 1.   
1. Informació pública.   
L'alternativa tècnica del programa va ser sotmesa a informació pública durant un termini de vint dies hàbils, per mitjà de la publicació d'edictes en el diari La Verdad d'Alacant, el 31 de març de 2005 i en el DOCV núm. 4983, del 12 d'abril de 2005. No obstant això, no s'adjunta entre la documentació de l'expedient administratiu remés, el certificat municipal on consten els mitjans i les dates de publicació, ni tampoc les al·legacions presentades, si és el cas, durant este termini; únicament s'adjunta la còpia dels esmentats edictes.   
  
2. Requeriment d'informació o documentació complementària:  
  
-En data 20 de juny de 2006, s'informa l'Ajuntament, per mitjà del requeriment de documentació, d'aspectes que haurien de ser ampliats i/o justificats prèviament a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.   
-En data 2 d'agost de 2006, es va rebre la documentació a la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, com a resposta al requeriment efectuat anteriorment, constituïda per:  
-Còpia del certificat emés pel cap del Servici Municipal d'Aigua Potable i Sanejament de Dolores, de data 11 de juliol de 2006, en el qual se certifica que hi ha suficiència de cabal d'abastiment per a les noves urbanitzacions del sector 1.  
-Informe complementari de l'estudi d'impacte ambiental, on es tracta, entre altres qüestions, els aspectes relatius a l'abastiment i el consum d'aigua, sanejament i la depuració de les aigües residuals, i gestió i tractament dels residus sòlids urbans.  
En dates 28 de desembre de 2006 i 15 de maig de 2007, s'informa, per mitjà de requeriment de documentació, d'aquells aspectes que es considera han de ser ampliats i/o justificats prèviament a l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental. El 20 de juny de 2007 es va rebre en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació constituïda per:  
-Còpia compulsada de l'informe emés per l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, i la sol·licitud d'informe efectuada al Consorci del Pla Zonal de Residus Urbans de la Zona XVII.   
-Certificat municipal de data 6 de juny de 2007, en què consta, a més de la remissió dels informes mencionats anteriorment, que:  
  
En data 19 de gener de 2007 es va sol·licitar a la Mancomunitat dels Canals de Taibilla l'emissió del certificat sobre la suficiència dels recursos hídrics, però que fins ara no ha sigut emés eixe certificat.  
En data 30 d'octubre de 2006 es va remetre a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport la prospecció arqueològica per a l'emissió d'informe, el qual encara no ha sigut emés.   
-El 18 de setembre de 2007, es reitera la sol·licitud de documentació complementària, la qual es va rebre el 26 de setembre i el 17 d'octubre d'eixe any, respectivament, la còpia del certificat municipal de data 6 de juny de 2007, remés anteriorment, l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, i l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura (se n'adjunta còpia) on s'indica que no hi ha recursos hídrics per a satisfer les noves demandes, fins que no es generen nous recursos procedents del dessalatge d'aigua marina.   
  
-El 17 d'octubre de 2007, la Direcció Territorial de Medi Ambient, reitera la remissió de l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
-El 16 de novembre de 2007, l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, remet a este Servici la còpia de la resolució de la directora general d'Ordenació del Territori, per la qual es resol aprovar l'estudi d'inundabilitat relatiu al projecte avaluat.  
-El 5 de febrer i el 12 de febrer de 2008, es reitera la sol·licitud de documentació complementària; i, posteriorment, en data 22 d'abril de 2008, es remet l'advertiment de caducitat al Servici Territorial d'Ordenació del Territori d'Alacant i còpia a l'Ajuntament de Dolores, on es comunica que transcorregut el termini de tres mesos sense rebre la dita documentació en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, es procedirà al tancament de l'expedient iniciat, conforme determinen els articles 87.1 i 92 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (BOE, núm. 285, de 27 de novembre de 1992). El 5 de maig de 2008, la Direcció Territorial de Medi Ambient, remet la documentació aportada per l'Ajuntament de Dolores, que dóna resposta, parcialment, al contingut dels requeriments anteriorment efectuats.   
  
3. Informes sectorials:  
1. Informe de l'Àrea de Comerç, de la Direcció General d'Indústria i Comerç de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de data 12 de desembre de 2005, relatiu a l'anàlisi dels usos comercials a implantar en el sector i les seues possibles repercussions, així com la justificació en relació amb l'entorn; en l'informe es manifesten les consideracions següents:  
-L'ús comercial detallista, en una futura zona residencial actua com a element dinamitzador ja que, a més, de vertebrar la trama urbana, atendrà les exigències de la demanda de la nova població resident i evitarà majors desplaçaments. No obstant això, s'hauran de tindre en compte les condicions oportunes per a mantindre l'equilibri urbanístic i comercial, per la qual cosa una justificació adequada del potencial terciari que conté la modificació present estaria en la vinculació amb les previsions de creació de vivendes que s'hi contenen.  
  
-Convé assenyalar que la superfície comercial mitja per habitant a la Comunitat valenciana és d'1,4 m² per persona, extrem que ha de ser tingut en compte perquè els futurs locals comercials tinguen una vocació de proximitat i de servici als nous residents, per mitjà d'un comerç mitjà i xicotet, complementat amb altres establiments de restauració i servicis, però sense que la seua projecció abaste més enllà de l'àmbit que s'ordena.  
-Atés que en el present supòsit no es delimiten parcel·les exclusivament terciàries que puguen albergar una concentració d'activitats comercials poc adequada, no es posen objeccions a l'aprovació.  
  
-En no cap cas, la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, queda vinculada per a concedir autorització per a la implantació de grans superfícies de venda al detall que puguen resultar emparades pel planejament que s'informa, les quals, quedarien obligades a obtindre, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència municipal, a l'autorització d'esta Conselleria, prevista en l'article 17 de la Llei de la Generalitat Valenciana 8/1986, de 29 de desembre, d'Ordenació del Comerç i Superfícies Comercials (DOCV núm. 497, de 31 de desembre).   
  
2. Informe del Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Conselleria de Cultura i Esport, de data 17 d'agost de 2007, pel qual s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'impacte ambiental, document refós, de març de 2007, de l'homologació modificativa del pla parcial sector 1 del PGOU de Dolores.  
3. Resolució de la directora general d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 8 de novembre de 2007, per la que resol aprovar l'estudi d'inundabilitat presentat relatiu a l'homologació i pla parcial del sector 1 de les normes subsidiàries del municipi de Dolores, al considerar-se complides les previsions contingudes en el Pla d'Acció Territorial sobre la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana. Entre altres poden destacar-se les següents consideracions:   
  
-La Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura no ha emés un informe sobre l'estudi d'inundabilitat de l'actual homologació modificativa, per la qual cosa s'entén que les actuacions urbanístiques en l'àmbit del sector 1 no afecten el domini públic hidràulic ni al règim de corrents.  
-L'estudi d'inundabilitat proposa les següents mesures correctores:  
-La cota dels vials interns del sector s'elevarà respecte el terreny natural com a mínim, 1,00 metres. En el cas que l'actuació afrontara amb alguna carretera, l'elevació mínima haurà d'aconseguir la rasant d'esta. Amb això s'aconseguix prolongar el nucli urbà seguint la mateixa cota de nivell.  
-La rasant de les edificacions estarà sobre elevada respecte al terreny natural com a mínim 1,50 metres.  
-S'han de condicionar les zones verdes, que acompanyen el present pla parcial, amb la menor extensió d'àrees pavimentades, que afavoriran la presència d'àrees de terra o enjardinades.  
-S'adoptaran les mesures d'adequació de les infraestructures i de les edificacions previstes en el PATRICOVA (art. 26, 27, 28 i 34 de la seua normativa)  
-La tramitació seguida en l'expedient es considera correcta a l'haver-se complit el que disposa l'article 18 de la normativa del PATRICOVA.  
-La documentació de l'estudi d'inundabilitat s'estima completa, d'acord amb el que disposa l'article 17 de la normativa del PATRICOVA. Està realitzat a escala adequada, subscrit pel tècnic competent i visat del corresponent col·legi professional, i complix el que establix l'article 16.2 de la normativa del PATRICOVA.  
-De l'estudi d'inundabilitat es deduïx l'existència de risc d'inundació en l'àmbit del sector 6, no obstant això, el municipi de Dolores està inclòs en el llistat de municipis d'elevat risc d'inundació del PATRICOVA, al ser inundable la major part del seu terme, i el sector 1 està localitzat junt al nucli urbà; fet que justifica el seu desenrotllament respecte a altres zones, sempre que es garantisquen unes condicions mínimes de seguretat per a les persones i els béns (art. 22.5 i 23 de la normativa).  
  
-L'Ajuntament, com a administració competent per a l'aprovació del projecte i supervisió de les obres d'urbanització, ha de comprovar el correcte dimensionat i l'execució de les infraestructures de drenatge i els punts d'abocament perquè no afecten tercers aliens al sector; en cas contrari, haurà de rescabalar dels danys que es produïsquen per este motiu.   
-En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic i/o zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la despleguen), igualment s'haurà d'obtindre l'autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials i, també, si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.   
4. Informe relatiu a l'estudi de paisatge del projecte, elaborat pel Servici de Suport Tècnic del Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, de data 22 de desembre de 2006; en el qual s'informa, entre altres, de les qüestions següents:  
-El paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenrotllament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006.   
-Atés que el tràmit d'informació pública de l'homologació i pla parcial del sector 7, va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006, per tant, no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que el paisatge actue com a criteri condicionant.   
5. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 16 de febrer de 2007, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Dolores-Catral per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel present desenrotllament, indica el següent:  
  
-L'EDAR de Dolores-Catral dóna servici a estos municipis i està dissenyada per a tractar 2.400 m³/dia; actualment el cabal influent és de 1.972 m³/dia.  
-D'acord amb els dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 48,64 m³/dia.   
El cost estimat d'este suplement d'infraestructures és de 163,30 € per habitant o equivalent, s'entén per habitant aquell que ocasiona un abocament de 60 gr. de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. En el cas que ens ocupa i segons les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 115,2 m³/dia (suposant que l'abocament siga assimilable a les aigües residuals domèstiques, punt que s'haurà de verificar en el moment de la connexió), suposarà una quantitat a abonar de 39.714,56 € corresponents a 243,2 habitants equivalents.  
-En el cas en què l'urbanitzador decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals que genere i vaja a sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Dolores-Catral de les aigües residuals generades pel desenrotllament del sector 1, sempre que s'acomplisquen els següents condicionants:  
-En la tramitació de l'instrument d'ordenació corresponent ha de sol·licitar-se el dictamen o informe favorable de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades, o de l'òrgan que la substituïsca, referit al compliment per l'instrument de planejament de la distància establida en la normativa sectorial aplicable (Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'Activitats Molestes Insalubres, Nocives i Perilloses), respecte a la infraestructura de sanejament i depuració existent.  
-Este nou sector, que es desenrotllarà per mitjà de l'instrument d'ordenació corresponent, s'ajustarà al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2 del vigent Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 197/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat.   
  
-Al seu dia, l'agent urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la sol·licitud de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu càrrec i risc.  
-En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments, o si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A l'efecte l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitja lluna que permeta la desconnexió de l'abocament.  
  
-Amb anterioritat a l'execució de la connexió s'haurà d'ingressar en l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 39.714,56 €, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, el conveni entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Dolores.  
6. Informe desfavorable de la Comissaria d'Aigües (No consta la data de la seua emissió), en el qual s'indica allò que es trascriu textualment:   
-En relació amb les noves demandes de recursos hídrics generades per l'ampliació o nova creació d'activitats derivades del desenrotllament urbanístic previst en el pla parcial, cal tindre en compte que la demanda global per a l'abastiment a les poblacions en l'àmbit de la Confederació Hidrogràfica del Segura excedix les assignacions previstes per a este ús, cosa que genera un important dèficit. Per tant, en les circumstàncies actuals, i fins que no es generen nous recursos procedents del dessalatge d'aigua marina d'acord amb les previsions, a curt termini, del Programa Aigua, no hi ha recursos hídrics suficients per a satisfer les noves demandes generades per les actuacions previstes.   
  
-En el cas que es prevegen una altra o altres fonts d'abastiment distintes del sistema de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre les noves demandes generades estarà subjecta tant a l'existència de drets inscrits en el Registre d'Aigües, com a la possibilitat de fer efectiu estos drets en funció de l'estat d'explotació del sistema hídric afectat.  
  
-En el cas que els drets vigents estiguen adscrits a altres usos, caldrà obtindre prèviament l'autorització corresponent al canvi d'ús:   
  
7. Certificat del cap del Servici Municipal d'Aigua Potable i Sanejament (Pridesa) de la localitat de Dolores (Alacant), de data 11 de juliol de 2006; qui subscriu afirma l'existència de suficient cabal d'abastiment per a la nova urbanització del sector-S1, a causa de les previsions d'augment de les preses del Canal del Taibilla; respecte a la identificació dels cabals disponibles i les fonts de subministrament, s'establix la consideració següent: l'empresa concessionària del servici, garantix la regularitat en el subministrament d'aigua potable a dita urbanització i, també, que el subministrament no comportarà minva addicional a la disponibilitat del cabal existent.   
8. Certificat del representant de la mercantil Colsur SL, de data 20 de març de 2007, gestora de l'arreplegada dels residus sòlids urbans pertanyents al terme municipal de Dolores; pel qual exposa que es farà responsable de la correcta gestió dels residus que es generen com a conseqüència del desenrotllament del sector 1.   
9. Informe del Servici de Projectes i Construccions Educatives de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria d'Educació, de data 29 de juny de 2006, pel qual s'emet un informe favorable en les seues competències en matèria educativa, al pla parcial; no obstant això, està condicionat al compliment de les consideracions següents:  
-Ampliar la parcel·la SET-1 de 5.000 m², amb part de la parcel·la dotacional SEQ-1, per a obtindre una superfície compresa entre els 5.500 i 8.000 m² que permeta albergar un centre de perfil 3I+6P.   
-Els paràmetres urbanístics que el planejament municipal establisca per a la parcel·la escolar, no han d'estar en contradicció amb allò que s'ha establit per esta administració. Les limitacions edificatòries no seran més desfavorables que les següents:  
-Coeficient d'edificabilitat: 1,00 m²/ m²  
-Coeficient d'ocupació de parcel·la: 50%.  
-Distàncies a límits o fatxades, sense cap limitació  
-Nombre de plantes: 3.  
-Altura de cornisa: 12 metres.  
-Formes dels edificis i les seues cobertes, sense limitació  
-Núm. de places d'aparcament = Núm. d'unitats docents   
Tenint en compte que en cas de no respectar-se estos paràmetres, la superfície de la parcel·la haurà d'incrementar-se adequadament.   
Afeccions legals  
-En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'interés comunitari, denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000, ni ZEPAs designats per a la seua integració en dita Xarxa. Tampoc hi ha Espais Naturals Protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, muntanyes d'utilitat pública o gestionades per l'administració, que puguen veure's afectades pel desenrotllament de la present actuació.  
-L'àmbit del sector està afectat per risc d'inundació de nivell 2 d'acord amb el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana, que es correspon a la inundació massiva del riu Segura (freqüència entre 25 i 100 anys; calat >0,80 metres). No obstant això, d'acord amb el que disposa la resolució de la directora general d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 8 de novembre de 2007, el contingut de la qual es detalla en l'apartat de la present declaració relatiu a informes sectorials, resol aprovar l'estudi d'inundabilitat presentat   
  
Consideracions ambientals i afeccions legals:  
1. En l'estudi d'impacte ambiental presentat s'ha realitzat una descripció generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on es desenrotllarà l'actuació; posteriorment es descriuen els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: l'edafologia, la climatologia, geologia, vegetació, fauna, hidrologia, el patrimoni arqueològic i etnològic, les vies pecuàries i el paisatge. Els aspectes ambientals més rellevants arreplegats en la documentació aportada del projecte i observats en la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, són els següents:   
  
-Risc sísmic relativament alt  
-Morfologia plana amb pendent uniforme, entorn al 3-4%.   
-Risc d'erosió actual i potencial molt baix.   
-Risc nul de lliscaments i despreniments.  
-Materials permeables o semipermeables; a excepció d'alguna xicoteta zona impermeable per la presència d'una coberta de terra argilosa.  
  
-Risc d'inundació de freqüència mitjana i calat alt en tota l'àrea.  
  
-Vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alta  
-Sòls d'alta capacitat d'ús agrícola.  
2. L'àmbit d'actuació, es definix per constituir una zona plana, que presenta un pendent en sentit descendent Sud-nord, formada per terres de cultiu abancalades i solcada per diferents camins. La localització del sector junt amb la carretera CV-855, la disposició dels camins i el pendent existent, són factors que han condicionat el traçat de vials longitudinals que permeten l'escolament de les aigües pluvials cap a zones més baixes pròximes al límit nord del sector, junt amb la séquia de l'Acierto.  
3. En la zona on es desenrotllarà el sector, hi ha 8 edificacions a considerar, però tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, estes no seran demolides per a l'execució del projecte; no obstant això, algunes infraestructures de reg sí que es veuran afectats pel desenrotllament de la present actuació.   
4. La connexió a la xarxa d'infraestructura d'abastiment d'aigua es realitzarà a la xarxa municipal existent en el nucli urbà tradicional, connectant en diferents punts.  
5. Respecte a la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics, encara que en l'expedient consta un informe desfavorable de l'organisme de conca competent, no es fa referència a la data en què va ser expedit. Al contrari, es presenta un informe cap del Servici Municipal d'Aigua Potable i Sanejament de la localitat de Dolores, de 11.07.06, en el qual subscriu l'existència de suficient cabal d'abastiment per a la nova urbanització del sector-S1, a causa de les previsions d'augment de les preses del Canal del Taibilla; i respecte a la identificació dels cabals disponibles i les fonts de subministrament s'establix la consideració següent: L'empresa concessionària del servici, garantix la regularitat en el subministrament d'aigua potable a la dita urbanització i, també, que este subministrament no comportarà minva addicional a la disponibilitat del cabal existent. Davant d'esta situació, haurà de vigilar-se el compliment de la doctrina establida per la Sala del Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en la interlocutòria d'Ador respecte a la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficients, per a garantir el desenrotllament de l'actuació proposada.   
6. Respecte a la xarxa d'energia elèctrica s'enllaçarà pel sud amb el transformador existent junt amb la fàbrica de cartonatges del nucli urbà, que discorrerà subterràniament fins els centres de transformació del sector.  
7. S'han exposat de forma molt generalista els possibles impactes susceptibles de generar-se com a conseqüència del desenrotllament del pla parcial proposat; així com els apartats de l'estudi d'impacte ambiental relatius a l'execució de les mesures correctores (sense detallar les mesures preventives) i el programa de vigilància ambiental; per la qual cosa s'hauran d'adequar al que disposen els condicionants de l'apartat segon de la present resolució establits al respecte.   
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals siga d'aplicació la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, per tot el susdit, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li són d'aplicació, l'homologació modificativa del pla parcial del sector 1 del PGOU de Dolores (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos i amb els condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
  
Segon  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament:  
a) Haurà de justificar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, el compliment de la doctrina establida per la Sala del Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en la interlocutòria d'Ador, respecte a la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficients, per a garantir el desenrotllament de l'actuació proposada.   
b) L'informe favorable del Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Conselleria de Cultura i Esport, de data 17 d'agost de 2007, pel qual s'emet l'informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, que va ser emés basant-se en l'estudi d'impacte ambiental, document refós, presentat al març de 2007; per la qual cosa s'haurà de justificar davant de la CTU, que el seu contingut, als efectes d'ordenació, és el mateix que el que està en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, de juny de 2005.   
c) Haurà de justificar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, per mitjà de la presentació del certificat municipal, les al·legacions presentades, si és el cas, durant el tràmit d'informació pública del projecte avaluat; així com el certificat en què es concrete la totalitat de la documentació que es va exposar al públic durant el dit procediment.   
2. Hauran d'incloure's en les corresponents fitxes de planejament, com a condicionants previs a l'inici de les obres d'urbanització, els següents:  
a) Es compliran les consideracions establides en l'informe de l'Àrea de Comerç, de la Direcció General d'Indústria i Comerç de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de data 12 de desembre de 2005, relatiu a l'anàlisi dels usos comercials a implantar en el sector i les seues possibles repercussions.  
b) Es compliran les consideracions establides en l'informe del Servici de Servici de Projectes i Construccions Educatives, de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria d'Educació, de data 29 de juny de 2006.   
  
c) Es compliran les consideracions establides en la resolució de la directora general d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 8 de novembre de 2007; per la que resol aprovar l'estudi d'inundabilitat presentat.  
  
d) Es compliran els condicionants establits en l'informe favorable de l'EPSAR, 16 de febrer de 2007, relatiu a la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Dolores-Catral per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament del present sector.   
e) En cas que es preveja efectuar l'abocament d'aigües pluvials a la xarxa de séquies existents, s'obtindrà prèviament, autorització d'abocament a l'organisme de conca competent, la Confederació Hidrogràfica del Segura, d'acord amb el que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.   
f) S'haurà de presentar un programa de vigilància ambiental complet on es definisquen amb major exactitud respecte al programa inclòs en l'estudi d'impacte ambiental presentat, l'equip encarregat de la seua realització, així com el manteniment i control de les mesures de protecció i restauració desenrotllades en l'àrea i el seu entorn, a fi de garantir l'eficàcia en la protecció de la fauna, flora, paisatge, qualitat atmosfèrica, control de residus i abocaments, i seguiment de la implantació de zones verdes, entre altres.   
El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís que el promotor presente puntualment davant de l'administració una memòria o informe anual concretant: el desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el seu desenrotllament.   
  
3. Haurà d'incloure's en les fitxes de planejament, com a condicionants previs a l'atorgament de les llicències d'ocupació dels usos residencials en el sector, la comprovació dels següents condicionants:  
  
a) Que la xarxa d'abastiment d'aigua estiga en funcionament i que l'aigua tinga la qualitat adequada d'acord al RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris relatius a la qualitat de l'aigua per al consum.  
b) Les infraestructures necessàries en matèria de depuració d'aigües residuals, s'executaran de manera que es garantisca el ple funcionament en el moment de l'inici d'ocupació.  
4. Totes les actuacions que s'executen en el sector s'adequaran en la mesura que siga possible al pendent natural del terreny, de manera que este s'altere en el menor grau possible, que es propicie l'adequació a la topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ús de colors en sostres i fatxades que permeten una major mimetització.   
  
5. Caldrà la reposició de tots els servicis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris per part de l'agent urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits del sector. Qualsevol desviació o alteració d'estes instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
6. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària d'estes, que serà destinada al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que eixa terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
7. L'Ajuntament exigirà les empreses, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
8. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplegada dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, per a evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
9. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la seua incineració in situ o de qualsevol altre tipus de residu.  
10. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es duran a terme els treballs de neteja i manteniment. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat  
11. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada. S'ha de disposar del certificat on s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. S'han de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
12. En la urbanització s'han de preveure llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
  
13. Els exemplars arboris existents actualment en l'àrea d'actuació s'integraran, en la mesura que siga possible, o bé en altres àrees del municipi; caldrà establir un programa adequat per al seu manteniment que assegure la pervivència.   
14. Els aspectes relatius a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al projecte d'urbanització i de construcció del sector preceptiu. S'hauran de valorar adequadament i pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
15. D'acord amb el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental: la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
16. Altres condicionants de caràcter ambiental derivats de les autoritzacions sectorials preceptives que li siguen d'aplicació.  
  
Tercer  
Notificar les persones interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 27 de Novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno   
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 39/07-AIA.  
Títol: Ampliació i trasllat d'explotació porcina de 264 porques en cicle tancat.  
Promotor: Umbriporc SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Quesa (València).  
Objecte del projecte: construcció explotació porcina.  
Localització: polígon 8 parcel·les 33 i 42, terme municipal de Quesa (València).  
Descripció del projecte  
En les parcel·les on es pretén dur a terme l'actuació existix actualment un centre d'engreixament de 600 places de capacitat. L'explotació té una estimació d'impacte ambiental positiva, de 6 d'octubre de l'any 2000, corresponent a la construcció de la dita nau amb una capacitat per a 360 places d'encebament. En l'estimació es van establir una sèrie de condicions referides al tractament de purins i a les mesures higièniques que cal adoptar en l'explotació per a l'exercici de l'activitat.  
  
L'objecte del present projecte és el trasllat d'una explotació en cicle tancat existent que s'ubica en les proximitats del nucli urbà de Quesa fins a les parcel·les on se situa la nau esmentada. L'activitat que es desplegarà serà en cicle tancat i tindrà una capacitat per a 264 porques reproductores de producció de gorrins i la seua descendència fins a la finalització de l'encebament. Amb les equivalències establides en el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines l'explotació tenia una capacitat de 253,44 UGM.   
Les parcel·les 33 i 42 comprenen una superfície de 20.167 m². La superfície ocupada per les naus serà de 3.309, 03 m² distribuïda de la manera següent:  
Nau de gestació, maternitat i reposició 1.164,20 m²  
Nau postdeslletament 330,72 m²  
Nau d'encebament ampliada 1.195,92 m²  
Nau d'encebament existent 619 m²   
Cada nau disposarà de fosses interiors per a l'emmagatzematge de purins que es connectaran per mitjà de canonada de PVC amb una fossa general coberta. La capacitat total de les fosses situades sota les naus és de 1.211,02 m³ i la capacitat de la bassa exterior existent és de 150 m³. Totes les fosses estaran impermeabilitzades amb solera de formigó de 20 cm de grossària i parets de fàbrica de rajola arrebossades en ambdós cares. Es disposarà de pous testimoni dotats de piezòmetre per a comprovar el nivell d'estes.   
S'ha estimat un volum anual de producció de purins de 4.686 m³. Segons la documentació, este s'emprarà com a fertilitzant en camps de cultiu amb una dosi d'aplicació màxima de 170 kg N/any. La superfície agrícola necessària per a esta dosi d'aplicació és d'aproximadament 90 ha. Els purins seran retirats de l'explotació i distribuïts en els camps per mitjà de cisterna.  
Per a l'abastiment d'energia elèctrica es disposa d'una connexió a la xarxa d'abastiment. L'explotació disposa d'abastiment d'aigua procedent de la xarxa municipal. S'ha estimat un consum total de 395 m³/any.  
Les aigües residuals seran conduïdes a les fosses de purins. Les aigües pluvials seran canalitzades a través de voreres perimetrals, sense que se n'haja especificat el punt de desguàs.   
L'explotació tindrà les següents infraestructures sanitàries: tanca perimetral, gual de desinfecció, teles ocellaires en les finestres i pediluvis en les portes d'accés.  
La distància al nucli urbà de Quesa és superior als 1.000 metres.  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
Amb data 20 de febrer de 2007, l'Ajuntament de Quesa remet una còpia del projecte d'activitat, l'EIA i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat amb la publicació en el BOP de València núm. 25, de 30 de gener de 2007, mitjançant un edicte de l'alcaldia i amb la informació als veïns de les parcel·les limítrofes. Sense que s'hi presentaren al·legacions.  
2. Sol·licitud de documentació complementària  
Una vegada estudiada la documentació presentada, amb data 27 d'abril de 2007, se li sol·licita l'ampliació d'esta, en la qual se sol·licita, entre altres documents, un informe de compatibilitat urbanística en què s'especifique la classificació i qualificació del sòl en què es pretén ubicar l'explotació. Amb dates 15 de maig de 2007 i 8 de juny de 2007 el promotor remet una part de la documentació requerida.  
Amb data 23 de novembre de 2007, es remet l'informe vinculant sobre l'afecció al patrimoni en què s'emet un informe favorable a l'actuació proposada.  
Amb data 3 de desembre de 2007, després de la visita realitzada a les parcel·les del projecte se'n sol·licita una nova ampliació, i se sol·licita nova documentació. Amb data 11 de gener de 2008 es remet part de la documentació requerida.   
Amb data 20 d'agost de 2008 es remet l'informe urbanístic sol·licitat.   
3. Consultes realitzades  
Amb data 2 d'abril de 2007, es realitza consulta a l'Àrea d'Ordenació Sostenible del Medi, atés que l'explotació es troba en l'àmbit del LIC Muela de Cortes i Caroig.  
En la resposta a la dita consulta, data 30 d'abril de 2007, es conclou:  
Vist el projecte i considerant les característiques de l'activitat i les mesures que s'hi preveuen, es considera que no és probable que es produïsquen afeccions negatives indirectes sobre els hàbitats i/o espècies localitzades en l'entorn del LIC Muela de Cortes i Caroig, sempre que no es realitze aplicació de purins com a adob orgànic en parcel·les incultes que puguen provocar un efecte advers sobre els hàbitats d'interés comunitari.   
Amb data 16 de maig de 2007, es realitza consulta al Servici de Conservació de la Biodiversitat en relació amb les parcel·les en què s'ha proposat la distribució dels purins.  
Amb data 20 de setembre de 2007, es remet la resposta en què s'indica:  
La dispersió de purins sobre parcel·les de vegetació natural afectarà decididament la composició florística d'esta vegetació i desplaçarà les espècies nitròfiles a les típiques d'estes comunitats.  
S'adjunta, a més, la relació de parcel·les que no haurien de ser utilitzades per a la distribució dels purins. Per la qual cosa se li sol·licita al promotor l'exclusió d'estes parcel·les del còmput de superfície agrícola disponible i la inclusió de noves parcel·les aptes.  
Afeccions legals  
Segons les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Quesa, aprovades definitivament, amb data 23 de febrer de 1988, per la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Generalitat Valenciana, la parcel·la 33 del polígon 8 es troba en sòl no urbanitzable comú i la parcel·la 42 del polígon 8 es troba en sòl no urbanitzable i comprén zones qualificades de comú, protecció d'embassaments i protecció agrícola.   
En l'informe urbanístic de l'arquitecte municipal remés amb data 16 de juliol de 2008, s'indica que segons el pla del projecte tècnic, la ubicació de les edificacions es realitzarà sobre la zona qualificada de sòl no urbanitzable comú.   
La distància de l'explotació respecte del nucli urbà és superior als 1000 metres. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 500 m respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis de població entre 500 i 1999 habitants. En este cas, el nombre d'habitants del municipi de Quesa es troba entorn dels 750 habitants.   
Una part de la parcel·la 33 es troba dins de la franja de 100 metres que constituïx la zona de policia del llit pròxim a l'explotació. L'àrea inclosa es correspon a una zona de vessant en què no s'ha previst la construcció de cap nau.  
En la realització de qualsevol tipus de treball tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament s'haurà de complir el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
El municipi de Quesa no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
L'explotació se situa en una plataforma construïda en la zona alta d'una lloma. Als peus de la dita elevació es troba el llit del riu Escalona tributari del riu Xúquer. La vulnerabilitat d'aqüífers està valorada com a molt baixa en la zona d'actuació. Segons la documentació, totes les fosses i la bassa exterior estaran impermeabilitzades.  
En la zona pròxima a l'actuació es localitzen parcel·les agrícoles dedicades al cultiu d'olivera, vinya o labor de regadiu entre altres. Hi ha també zones forestals de bosc baix i pineda. Els purins que es generen en l'explotació serà usat com a adob orgànic en parcel·les agrícoles de la zona i se n'exclouran les ocupades per vegetació forestal, parcel·les improductives i les ocupades per pastures naturals.  
Les parcel·les en què es troba l'explotació es troben incloses en l'àmbit del LIC Muela de Cortes i Caroig. En l'informe de l'Àrea d'Ordenació del Medi s'indica que no es produiran afeccions negatives sobre este espai si es realitza una gestió adequada dels purins.  
  
Una part dels terrenys d'ambdós parcel·les es troben incloses com a sòl forestal per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana. Es correspon amb les zones de vessant en què, segons la documentació presentada, no s'ha previst cap actuació.  
Donada la seua localització, en una zona elevada, s'han de prendre mesures oportunes per a la integració paisatgística de les construccions. Segons la documentació remesa s'instal·larà una barrera vegetal en el perímetre de la parcel·la, a més, s'empraran tancaments amb colors i materials acords a l'arquitectura tradicional. La pantalla vegetal haurà d'estar constituïda exclusivament per espècies autòctones triades en funció del seu port, alçada i frondositat. El manteniment de la barrera vegetal haurà d'incloure's en el pla de vigilància ambiental.  
Pel que fa a la litologia, consultada la cartografia disponible, es determina en la zona l'existència de dos zones diferenciades. Per un costat es troben argiles, margues i algeps i per un altre, apareixen còdols, graves i llims. Tots estos materials presenten una erosionabilitat valorada com a alta o molt alta. Hi ha també un risc d'esllavissada en els vessants, valorat com a alt en la cara est de la lloma. Consultada la cartografia temàtica geotècnica de l'Institut Geològic Miner d'Espanya (E1:200.000, Ontinyent 7-8, full 63) l'explotació es trobaria ubicada en una zona valorada amb condicions constructives desfavorables per problemes hidrològics i amb condicions constructives molt desfavorables per problemes litològics, geomorfològics i geotècnics.   
  
Segons el tècnic redactor, el 2001 es va realitzar un desboscament per a l'esplanació de la parcel·la sense que s'haja especificat la quantia d'este ni les zones afectades. Sí que s'ha presentat una llicència per a dur a terme estes obres emesa per l'Ajuntament al setembre de 2001.  
  
Visitada la zona d'actuació, en les obres de construcció de la plataforma on s'ubicaran les naus es van generar en determinades zones talussos pràcticament verticals. Tenint en compte, a més, la valoració del risc d'erosió i d'esllavissada que s'indica en la cartografia consultada es considera, per tant, que caldrà fer un adequat tractament dels talussos de manera que se'n garantisca l'estabilitat. S'haurà d'incloure en el pla de vigilància ambiental del projecte.  
  
Per a l'evacuació d'aigües pluvials, per a les naus, s'ha previst la canalització a través de les voreres perimetrals en forma de falca que es conduïxen fins a les zones de la parcel·la no construïdes. En el projecte no s'ha especificat el punt concret de desguàs ni les característiques d'este sistema. Per a evitar problemes d'erosió hídrica l'explotació ha de disposar d'un sistema adequat per a la seua evacuació. El dit sistema d'evacuació haurà d'estar ben dimensionat, el traçat del qual assegure que en cap moment les aigües pluvials entren en contacte amb els residus emmagatzemats i el disseny del qual minimitze l'erosió associada a l'abocament d'estes. La vigilància i el manteniment haurà d'incloure's en el pla de vigilància ambiental.  
En la conversació mantinguda amb el promotor, s'informa que es pretén, en un futur, l'ampliació d'esta explotació amb la construcció d'una bassa d'emmagatzematge de purins i una nau de recepció d'animals en la parcel·la 40. Esta parcel·la, segons el tècnic redactor del projecte, no és propietat del promotor i es troba en tràmit de compra. L'accés a la dita parcel·la es realitza a través d'un camí que discorre juntament amb el vessant. Si es du a terme la construcció de la nau i la bassa en la dita parcel·la açò suposaria un augment en el trànsit de vehicles pel dit vial per a la càrrega de purins i la descàrrega d'animals.   
  
L'ampliació de l'explotació, si es du a terme, serà objecte d'una resolució complementària a la present declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'haurà de presentar documentació tècnica referent a les dites construccions. Per les característiques dels materials constituents que indica la cartografia, el traçat que seguix i la morfologia del terreny no es considera que el camí puga oferir suficients garanties d'estabilitat davant d'un trànsit continuat de vehicles. Per la qual cosa s'haurà de presentar també un estudi geotècnic visat i firmat per tècnic competent i s'hauran d'establir, d'acord amb els resultats, les mesures que s'hagen d'adoptar per a garantir l'estabilitat en el dit vial.   
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tant, basant-se en tot el que anteriorment s'ha exposat, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de construcció de l'explotació porcina de cicle tancat situada en les parcel·les 33 i 42 del polígon 8, en el terme municipal de Quesa (València), promogut per Umbriporc SL, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació:  
  
  
Segon  
1. S'haurà d'assegurar la correcta impermeabilització de les fosses, basses destinades a l'emmagatzematge de purins i conduccions tant per a la nova construcció com de les existents.  
2. Els purins que es generen en l'explotació només podrà distribuir-se sobre parcel·les que es troben explotades agrícolament. Tampoc es podrà distribuir en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous i semblants. S'aplicarà amb una dosi adequada a les necessitats del cultiu, amb un màxim anual de 170 kg de N per hectàrea.   
3. Tots els residus que es generen seran emmagatzemats i gestionats d'acord amb la seua naturalesa i perillositat. Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí d'estos.  
  
4. Les aigües residuals que es generen en l'explotació hauran de ser gestionades de forma adequada d'acord amb la seua naturalesa i perillositat. S'acceptarà que les aigües fecals s'addicionen als purins.   
5. En el termini de 6 mesos des de la notificació de la present declaració s'haurà de presentar davant d'esta Direcció General documentació tècnica i reportatge fotogràfic en relació amb els aspectes següents:  
Característiques de l'apantallament vegetal previst.   
Sistema d'evacuació de pluvials previst, característiques constructives, punts d'abocament i mesures que s'adopten per a evitar l'erosió en eixa zona.   
Mesures que s'adopten per a assegurar l'estabilitat dels talussos.  
Totes estes mesures s'inclouran dins del pla de vigilància ambiental.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 27 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 042/08-AIA.  
Promotor: Lucena Cerámicas SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada per a la fabricació de revestiments i paviments ceràmics.  
Localització: polígon industrial Les Foyes s/n, sectors 1 i 2, a Lucena de Cid (Castelló).  
Ref. òrgan substantiu:142/07 IPPC SClCo/RLG.  
Descripció del projecte  
1. Característiques   
Les instal·lacions se situen en sòl urbà tipus industrial, en el polígon industrial Les Foyes s/n, sectors 1 i 2, ubicat en el municipi de Lucena del Cid (Castelló). La superfície del terreny ocupat per les edificacions i les esplanades en ús és de 70.000 m², sobre un solar de 81.763 m².  
  
Lucena Cerámicas, SA, es troba en funcionament des de 1997 i disposa de les llicències administratives corresponents. La societat es dedica a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics i posseïx una capacitat de producció de 402 tones diàries. La producció anual és de 4 milions de metres quadrats i supera les 75 tones diàries, per això està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra l del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes. Per idèntica raó, l'actuació també està sotmesa a autorització ambiental integrada, perquè es troba enquadrada en el grup 3.5 de l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.   
  
L'aigua de consum humà procedix de la xarxa municipal, l'aigua usada en la fabricació s'extrau d'un pou subterrani de l'empresa que té la concessió administrativa per a extraure fins a 7000 m³ anuals.   
  
L'energia consumida en els forns procedix del gas natural i ascendix a uns 67.592 Mwh PCS, l'energia elèctrica utilitzada és d'uns 7260 Mwh a l'any. El gasoil s'empra com a combustible dels carretons elevadors i es consumixen uns 29,17 m³ anuals.  
Les matèries primeres empleades en la fabricació de taulells ceràmics de gres són: argiles atomitzades, frites, pigments i colors, engalbes, vitrificables, dissolvents, adherents, fluïdificants, fixadors, granulants i aglomerants.  
Procés de fabricació  
Lucena Cerámicas, SA, prepara els esmalts a partir de frites i additius, tot això ho introduïx en molins de boles d'alúmina, fins a reduir les grandàries per davall d'un valor prefixat.  
Les argiles atomitzades es descarreguen en les tremuges de recepció i es transporten per mitjà de cintes des d'este lloc fins a les sitges d'emmagatzematge, des d'ací es transporten a les premses, que les comprimixen en sec dins de motles, i s'obtenen les peces o suports ceràmics.   
Les peces s'assequen posteriorment fins a rebaixar la humitat entre el 0,2 al 0,5% i s'esmalten a continuació. L'esmaltat consistix a aplicar-li una o unes quantes capes de mescles aquoses de silicats i òxids metàl·lics, amb una grossària total de 75 a 500 microns.  
La peça esmaltada es decora per mitjà de serigrafia. Esta tècnica empra diverses teles tensades d'una llum de malla determinada, que deixen pas únicament a la pasta serigràfica i d'esta manera sorgix el dibuix que s'ha de reproduir; també s'empren rototambors per a l'estampació.  
Les peces esmaltades i serigrafiades s'enfornen, així adquirixen resistència mecànica, forma estable, resistència química i superfície vidriosa brillant.   
L'etapa final consistix en el control de qualitat de les peces fabricades, la classificació automatitzada d'estes, l'embalatge i l'emmagatzematge en palet.  
En la fàbrica treballen 84 empleats.  
Emissions atmosfèriques   
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa ixen a l'exterior per 18 focus, dels quals 6 no es troben operatius des de l'any 2002. Els focus d'emissió es troben en els forns, assecadors i filtres de mànegues.  
Aigües residuals i pluvials  
Les aigües residuals sanitàries es generen al preparar els aliments i en els lavabos i dutxes.  
Les aigües residuals industrials procedixen de la neteja de les instal·lacions i s'acumulen en una bassa de 40 m³. Les aigües són retirades per un gestor autoritzat.  
Les aigües pluvials que es concentren en les instal·lacions s'envien per mitjà de cunetes i canalitzacions al barranc de les Boqueres.  
Residus   
Els residus que es generen en les instal·lacions de Lucena Cerámicas, SA, són els següents: olis usats, dissolvents orgànics no halogenats, tubs fluorescents i llums de vapor de sodi, filtres d'oli usats, bateries usades d'automoció, envasos de metall contaminats, envasos de paper contaminats, envasos de plàstic contaminats; draps, cotons i esponges; envasos de plàstic contaminats, residus sòlids ceràmics; palets, estelles de fusta, aglomerats i derivats de fusta; llots i suspensions aquoses ceràmiques, residus del procés de producció (peces no cuites, pols dels filtres de mànegues), mescles anteriors a la cocció, residus cuits de ceràmica, ferralles, plàstics, paper, cartó i residus domèstics.   
   
Tots els residus perillosos són arreplegats per gestors autoritzats i s'emmagatzemen en un xicotet ecoparc situat en l'interior de la nau de les premses. Els olis s'emmagatzemen en bidons.  
Les partícules de pols i els testets sense coure s'agrupen en contenidors i s'envien a una empresa atomitzadora per a la valoració.  
2. Alternatives mediambientals  
Atés que es tracta d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els seus productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives a este aspecte.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
En data 2 de juliol de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'Estudi d'Impacte Ambiental, una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada i el document de síntesi; sol·licita que s'emeta un informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat en data 12 de setembre de 2007.  
El 12 de febrer de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del referit projecte.  
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5623, de 22 d'octubre de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'han realitzat.  
Informes sectorials   
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals mediambientals   
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre espais protegits per la legislació mediambiental vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de taulellets és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut enumerats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les soleres de les naus estan impermeabilitzades i posseïxen canalons d'arreplega de les aigües residuals industrials, per la qual cosa es preveu la possibilitat que percolen les dites aigües als aqüífers. La nau de preparació d'esmalts posseïx la solera amb pendent dirigit cap a un canaló on s'arrepleguen les aigües de llavat de la instal·lació; des d'ací es bomben al canaló de la nau de fabricació i ixen a les basses situades en l'exterior de les instal·lacions.  
Les aigües residuals industrials s'emmagatzemen en 4 basses contigües, en tres d'estes s'injecta aire des del fons i en la quarta bassa, de 40 m³ de capacitat, s'han instal·lat dos agitadors per a evitar la decantació de les partícules. Les aigües les retira un gestor autoritzat.  
La nau de preparació d'esmalts transvasa els esmalts fabricats a la nau d'emmagatzematge d'estos, que al seu torn els bomba als depòsits amb agitadors de la nau de fabricació. Els esmalts circulen des de la nau de preparació d'esmalts fins a la nau d'emmagatzematge per unes canonades de xicotet diàmetre, que van disposades dins d'una canonada de formigó prefabricat d'uns 80 cm de diàmetre, que es troba soterrada. En el cas que es trencara alguna d'estes canonades, el fluid seria conduït per la canonada de formigó per gravetat fins al canaló de la nau d'emmagatzematge, cosa que impedix la percolació pel terreny i el pas posterior als aqüífers.  
Els residus tòxics i perillosos se segreguen i emmagatzemen en un xicotet ecoparc situat en l'interior de la nau on es troben les premses. L'ecoparc té una cubeta construïda sobre la solera, la qual posseïx vores laterals de ferro en forma de V, ancorades al sòl i amb l'interior omplit d'espuma de poliuretà.  
Durant la visita del tècnic d'impacte ambiental s'han vist els olis industrials en envasos de plàstic fora de la cubeta i sobre el palet, col·locats directament sobre la solera o sobre un suport per a facilitar la seua descàrrega, amb una xicoteta taca d'oli immediatament davall.   
  
S'han vist envasos de plàstic, de color blau i tapa negra en l'exterior, pròxims a la nau de preparació d'esmalts.  
Les terres i testos crus de mala qualitat s'emmagatzemen en contenidors i són arreplegats per una empresa que es dedica a l'atomització d'argiles, on són valorats.  
Un organisme de control autoritzat ha mesurat l'any 2006 les emissions atmosfèriques de CO, NO2, SO2 i l'índex d'opacitat en cada un dels 18 focus emissors, i ha verificat que els nivells són inferiors als llindars legals establits en el punt 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
El promotor no hi ha remés l'auditoria dels nivells acústics de recepció externs per a verificar que les emissions acústiques diürnes i nocturnes no sobrepassen els nivells de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu en l'annex I, grup 4, lletra l, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 3.1, del citat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de les autoritzacions administratives prèvies que li siguen preceptives, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de la societat Lucena Cerámicas, SA, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores contingudes en la documentació i les prescripcions complementàries següents:  
1. Els següents focus incomplixen el punt 3 de l'annex III de l'Orde Ministerial de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, per no tindre plataformes i accés:   
F-12 d'entrada al forn núm. 3 TA 1960 núm. 399, F-13 d'entrada al forn núm. 3 TA 1960 núm. 399 refredament 1, F-15 assecador premsa núm. 4, F-16 assecador premsa núm. 5, F-2 d'aspiració de fums del forn núm. 2, F-4 primera aspiració de fums del forn núm. 2, F-6 d'aspiració del forn núm. 2 i el focus F-8 de l'assecador box del forn núm. 2.   
El promotor construirà en els dits focus una plataforma fixa o mòbil homologada, dotada de barana de seguretat, de fàcil accés, amb espai suficient perquè puguen operar dos persones en els punts de presa de mostres previstos.  
2. Els següents focus incomplixen el punt 2 de l'annex III de l'Orde Ministerial de 18 d'octubre de 1976, perquè no tenen connexió per a la presa de mostres:  
F-13 d'entrada al forn núm. 3 TA 1960 núm. 399 refredament 1, F-18 filtre de mànegues línia d'esmaltat i el focus F-10 filtre de mànegues marca Borghivalentino tipus VMT1152.  
El titular dotarà els focus contaminants mencionats de connexió per a la presa de mostres, perquè complisquen la legislació vigent.  
3. El promotor ha presentat els resultats de les emissions de 5 focus auditats l'any 2001:   
Focus 1, forn núm. 1, 1a línia d'aspiració  
Focus 3, forn núm. 1, 2a línia d'aspiració  
Focus 5, forn núm. 1, 3a línia d'aspiració  
Focus 7, assecador de box núm. 1  
Focus 9, filtre via humida aspiració esmaltadores  
Focus 11, motor cogeneració Guascor 2001  
i l'auditoria del Focus 17 assecador de box núm. 3, realitzada l'any 2003.   
D'acord amb l'article 21 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria) sobre, prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i per pertànyer l'activitat al grup B, li correspon realitzar inspeccions de control cada 3 anys; per tant, el promotor analitzarà les emissions dels focus anteriorment mencionats i remetrà els resultats a la Direcció General per al Canvi Climàtic en el termini que determine l'esmentat organisme.  
4. En compliment del que disposen els articles 11 i 12 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica, el promotor remetrà els resultats d'una auditoria que mesure els nivells acústics de recepció externs. El termini per a complir este requisit el fixarà l'òrgan substantiu. Es recorda al promotor que està obligat a realitzar inspeccions d'autocontrol de les emissions acústiques, almenys cada 5 anys.  
5. Lucena Cerámicas SA remetrà a l'òrgan substantiu, en el termini que este determine, el certificat expedit per tècnic competent, que acredite la impermeabilització de les basses que arrepleguen les aigües residuals industrials.  
6. En compliment de l'article 33 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, el promotor aportarà una còpia del Llibre de Registre d'Emissions amb la mesura d'estes en cada un dels focus emissors, segons el model de l'annex lV de la dita orde.   
7. Els envasos amb olis es col·locaran sobre una cubeta per a previndre vessaments accidentals. La capacitat de la cubeta serà del 10% del total emmagatzemat o el volum de l'envàs més gran, s'adoptarà la xifra major de les dos.  
8. Qualsevol envàs de residus perillosos que s'utilitze en la nau de fabricació d'esmalts s'emmagatzemarà en l'interior d'esta instal·lació.   
  
9. Els talussos inestables que delimiten la zona meridional de les instal·lacions s'estabilitzaran per mitjà d'un mur de contenció d'escullera o una altra estructura amb semblant fi, i addició de terres fins a la cima del mur, per a reduir lleugerament el pendent del talús.   
Una vegada realitzat l'anterior s'abocarà sobre el terreny una capa de terra vegetal de 20 centímetres de grossària, com a mínim, sobre la qual se sembraran espècies herbàcies i es plantaran espècies arbustives pròpies del lloc. S'emprarà la dosi de sembra i marc de plantació, així com les reposicions de marres necessàries, per a aconseguir una vegetació de densitat semblant als dels voltants.  
10. El promotor continuarà emprant amb regularitat la barredora industrial per a netejar les esplanades exteriors de les instal·lacions, com a mesura preventiva que l'escolament no arrossegarà partícules al llit del barranc pròxim.   
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, atés que és un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 5 de desembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 172/2008-AIA.  
Títol: planta d'anodització i lacat d'alumini.   
Promotor: Tratamientos Industriales Perfilac, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Localització: polígon industrial Mare de Déu de la Salut, parcel·les 12A, 13 i 14, al terme municipal de Xirivella (València).  
Descripció del Projecte   
1. Objecte del Projecte  
L'empresa Tratamientos Industriales Perfilac, SL es dedica al tractament de superfícies metàl·liques i exercix l'activitat de lacat i anodització de perfils d'alumini, per a la qual pretén sol·licitar la pertinent autorització ambiental integrada.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord amb el Projecte presentat l'activitat, ja en funcionament des de juny de 1996, s'ubica en el polígon industrial Mare de Déu de la Salut, parcel·les 12A, 13 i 14, al terme municipal de Xirivella, província de València.  
L'empresa va iniciar l'activitat d'anodització en la parcel·la 13 de l'emplaçament referit anteriorment. Posteriorment, l'any 2001 van ampliar les instal·lacions i l'activitat amb la parcel·la número 14 per al lacat en pols d'alumini. En el 2004 realitzen una ampliació de l'activitat de lacat en pols d'alumini en la parcel·la annexa número 12A contigua a l'emplaçament anterior.  
La superfície bruta de les tres parcel·les és de 4.760 m² dels quals 1.178 m² els ocupen la nova nau de lacat, 1.240 m² la nau de banys, 1.120 m² l'antiga nau de lacat i la resta correspon amb patis propis, zona de trànsit, zona de càrrega i descàrrega i aparcaments i vials per als vehicles. Les parcel·les es troben ubicades en sòl classificat com a sòl urbà dins de la zona d'indústries i magatzems d'acord amb el Pla General d'Ordenació Urbana Xirivella.  
Les tres naus disposen d'accés personal des del camí de la Rambleta, per la seua façana principal, i un accés per a càrrega i descàrrega des del carrer de les Oliveres.   
El grau d'urbanització de la parcel·la on es localitza l'activitat es caracteritza per:  
- Pavimentació de formigó.  
- Subministrament elèctric.  
- Enllumenament.   
- Telèfon.  
- Aigua potable.  
Col·lector d'abocaments.  
La quantitat anual estimada de producte acabat és de 1.600 Tm o 2.376.000 metres. El tractament de superfície que se li dóna al perfil d'alumini depén de la comanda del client i consistix en: lacat en blanc o color i anodització. El procés comença amb la recepció de la matèria primera. Depenent de l'acabat que vagen a sotmetre's, anodització o lacat, els perfils es classifiquen i es traslladen a la secció corresponent; els perfils que se sotmeten a l'anodització, se submergixen en les cisternes en què es preparen els banys de manera successiva fins a completar el procés d'este; quan l'acabat consistix en el lacat, és necessari realitzar prèviament un tractament que consistix a submergir les peces en diferents cisternes en què es preparen els banys. Les peces pretractades passen a una de les dos línies de lacat de què disposa Perfilac, que contenen dos cabines de pintat automàtic amb pintura en pols, que servixen de recinte d'aplicació de la pintura sobre els perfils d'alumini, i un forn de polimeritzat. Després del seu tractament, el personal de Perfilac comprova l'acabat dels perfils, els protegix i els empaqueta en film de plàstic i els deposita sobre palets per a la seua expedició directa al client.  
Les matèries primeres utilitzades per al procés que desenrotlla l'empresa són: perfils d'alumini, film plàstic, i productes químics (àcid sulfúric, àcid nítric, àcid clorhídric, sosa càustica, additiu insípida, sulfat d'estany, producte per al titanitzat, desgreixador àcid i pintura en pols). El consum anual d'estes és de:  
- Perfils d'alumini: 1600 Tm/any.  
- Film de plàstic: 9,39 Tn/any.  
- Àcid sulfúric: 18.000 kg/any.  
- Àcid nítric: 1.900 kg/any.  
- Àcid clorhídric: 600 kg/any  
- Sosa càustica: 36.800 litres/any.  
- Additiu sosa: 250 litres/any.  
- Sulfat d'estany: 300 kg/any.  
- Producte per al titanitzat: 6.000 litres/any.  
- Desgreixador àcid: 14.000 litres/any.  
- Pintura en pols: 80.000 kg/any.  
El consum d'aigua previst procedix de la xarxa de subministrament municipal i d'un pou per a subministrament propi. L'ús de l'aigua de xarxa és per a ús sanitari i per a consum humà i s'estima un consum de 2200 m³/any mentre que l'aigua de pou serà utilitzada per a ús industrial, en la formulació dels banys i rentades de la secció d'anodització i pretractament previ al lacat amb un consum estimat de 10000 m³/any. Cal indicar que la documentació inclou resolució de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 26 d'octubre de 2001 per a l'extracció d'un volum màxim anual de 2.500 m³/any i, d'altra banda, un escrit de data 22 de febrer de 2008 de Tratamientos Industriales Perfilac, SL, on sol·licitava a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer permís per al consum de més de 2.500 m³/any.  
L'empresa s'alimentarà a base d'energia elèctrica i gasoil. El consum anual aproximat i estimat és de 385 MWh i 83.600 litres, respectivament.  
Alternatives  
L'activitat descrita en l'estudi d'impacte ambiental, és considerada com l'única alternativa viable, tant tècnicament com econòmicament, per les raons següents:  
- L'activitat es desenrotlla actualment en la ubicació referida, i es tracta de l'única ubicació disponible.  
- L'ús permés del sòl és compatible amb l'activitat exercida.  
  
- La construcció complix la normativa de protecció contra incendis.  
- La distribució de superfícies segons la qual es desenrotlla actualment l'activitat és adequada al règim de producció de l'empresa. Qualsevol canvi de distribució comportaria un cost econòmic i afectaria el règim de producció actual de l'empresa.  
- Disposa, a més, d'espai suficient per a futures ampliacions o modificacions del procés.  
- L'empresa complix l'ordre preceptiva establida en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de reutilitzar, valorar, reciclar i, finalment, eliminar.  
  
- Tots els residus són emmagatzemats, identificats i gestionats d'acord amb la legislació vigent.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits recollits en l'annex I, subapartat 2.6 (instal·lacions per al tractament de superfície de metalls i materials plàstics per procediment electrolític o químic, quan el volum de les cubetes o de les línies completes destinades al tractament empleades siga superior a 30 m³), de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.   
  
Altres afeccions considerades són:  
- El tractament i revestiment de metalls està inclòs com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a la producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La parcel·la en què s'ubicarà l'activitat objecte d'estudi no es troba afectada per cap figura de protecció mediambiental. No mostra risc d'inundació segons PATRICOVA i la vulnerabilitat d'aqüífers és mitja.  
  
L'impacte ambiental que genera l'activitat es reduïx, bàsicament, als impactes produïts durant la fase d'explotació i fase d'abandó de l'activitat, ja que l'activitat projectada es troba ja en funcionament i, per tant, no s'han tingut en compte els impactes produïts durant la fase de construcció.   
Els elements ambientals que poden estar afectats per l'exercici de l'activitat projectada són:  
- Contaminació atmosfèrica per emissió de gasos de combustió.  
- Generació de residus, tant perillosos com no perillosos.  
- Transmissió de sorolls i vibracions.  
- Consum de recursos naturals.  
- Producció d'aigües residuals.  
- Emmagatzematge de carburants i combustibles líquids.  
- Instal·lacions de protecció contra incendis.  
La possible contaminació atmosfèrica és l'impacte mediambiental més significatiu de l'activitat. Pràcticament en totes les etapes del procés té lloc un episodi de contaminació atmosfèrica. En l'etapa de pretractament previ al lacat en pols, en l'etapa de lacat i en l'etapa d'anodització, es produïx contaminació atmosfèrica a causa de la combustió en el cremador per als banys, per al forn d'assecat de l'anodització i per als dos forns de polimerització de l'etapa de lacat. Es pot produir l'emissió de partícules, SOx, NOx, CO, HCl o HF principalment. Les tres naus disposen d'un ventilador helicoïdal que garantix la correcta ventilació dels locals i la nau 2 disposa de 2 extractors forçats en la coberta. Algunes de les mesures correctores aplicades, a més de les determinades en la legislació pròpia en contaminació atmosfèrica, són la dotació de filtres en les cabines de lacat consistents en un cicló d'aspiració de les pols no impregnades en les peces per a la reutilització d'estos i la construcció de ximeneres.  
  
Els residus generats per l'empresa es classifiquen en perillosos (llots de tractaments d'aigües, solució àcida i solució alcalina) i no perillosos (cartó, fusta i pintura en pols). No es generen envasos contaminats buits que contenien productes químics pel fet que es tracta d'envasos retornables, retirats per l'empresa subministradora del producte químic. Hi ha implantat un sistema de recollida selectiva de residus. Els residus de cartó i restes d'embalatge de fusta es depositen en contenidors de recollida i es gestionen a través de gestor autoritzat. La pintura en pols és depositada en saques de contenidor flexible per a ser retirades per gestor autoritzat. Els llots de tractament d'aigües són retirats per gestor autoritzat per mitjà de bomba de succió directament dels depòsits de formigó subterranis de decantació. Tots els emmagatzematges es troben sota teulada, en l'interior de les naus. La zona d'emmagatzematge de pintura en pols, es troba en un punt específic i habilitat per a este emmagatzematge sota teulada, amb porta de ferro i sòl formigonat.  
  
Des del punt de vista de l'impacte acústic, cal considerar el transport i el trànsit rodat com a font d'impacte acústic, així com la maquinària de compressió d'aire. El projecte bàsic incorpora auditoria acústica realitzada per l'entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, de data 5 de desembre de 2005, en la qual es conclou que el nivell de soroll produït pel compressor d'aire, com a focus de soroll més important, és conforme amb els valors límit que establix la normativa vigent per a zones d'ús dominant industrial. Com a mesura preventiva, s'haurà de realitzar un autocontrol de les emissions acústiques, almenys cada 5 anys, per a determinar que els nivells de transmissió exterior no superen el valor 70 dB(A) en horari diürn i de 60 dB(A) en horari nocturn, en relació amb zones d'ús industrial. En cas de superar estos nivells, s'hauran d'establir les mesures necessàries per a reduir el dit impacte acústic.  
Les aigües residuals generades per l'empresa són: aigües sanitàries d'origen domèstic, aigües industrials procedents de les rentades de la secció d'anodització i pretractament i aigües d'origen pluvial. Hi ha una xarxa separativa d'efluents industrials i sanitaris, encara que ambdós confluïxen a un únic pou de registre, situat a l'exterior de les instal·lacions, des d'on és evacuat l'abocament final a la xarxa de clavegueram públic. Per al compliment dels paràmetres d'abocament establits en l'ordenança municipal, cal depurar els efluents abans del seu abocament al clavegueram. Per a això, els efluents industrials de les rentades de l'anodització i del pretractament són conduïts a un depòsit de decantació subterràniament i posteriorment a un altre, ambdós de 20 m³ on es permet la sedimentació de la fracció contaminant. Després del procés de decantació l'abocament es buida al clavegueram municipal. Els llots precipitats són retirats per gestor autoritzat. No s'aporta informació sobre la destinació final de les aigües pluvials ni de les instal·lacions o mitjans de recollida d'estes.  
  
La vigilància ambiental del projecte inclòs en l'estudi d'impacte ambiental consistix en la realització d'inspeccions i controls periòdics duts a terme per personal qualificat i que es descriuen a continuació:  
  
- Es realitzarà per Entitat Col·laboradora de l'Administració i cada 5 anys per a instal·lacions del grup C, un control periòdic per mitjà d'analítiques, segons el Decret 833/1975, de 6 de febrer, i l'Orde de 18 d'octubre de 1976.  
- S'hauran de realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol, segons la periodicitat i els paràmetres establits per l'Orde de 18 d'octubre de 1976 i el Decret 833/1975, per als focus considerats.  
- Complir les obligacions documentals i registrals detallades en el Reial Decret 952/1997 i el Reial Decret 833/1988, relatives a la producció i gestió de residus perillosos.  
- S'hauran de comprovar, setmanalment, la inexistència de fugues o vessaments a les zones d'emmagatzematge de productes químics i de residus perillosos.  
- Sol·licitarà, a un organisme de control facultat per a l'aplicació del Reial Decret 1942/1993, de 5 de novembre, la inspecció de les seues instal·lacions, amb la periodicitat establida en este reglament.  
- Realitzar la revisió i recàrrega dels equips de protecció contra incendis amb la freqüència establida en la normativa associada i complir el programa de manteniment dels mitjans materials de lluita contra incendi, indicat en el Reial Decret 1942/1993, de 5 de novembre.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 22 de desembre de 2006, es va rebre en esta àrea consulta de l'Àrea de Qualitat Ambiental sobre la suficiència documental de l'activitat a autoritzar, i es va respondre a esta el 13 de novembre de 2008. Es remetia, així mateix, el corresponent expedient, i s'hi incloïa:  
  
- Projecte bàsic.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
Posteriorment, amb data 28 de maig de 2008, es va rebre escrit d'esta on sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, a instàncies de Tratamientos Industriales Perfilac, SL, i es va remetre documentació complementària així com còpia del certificat d'informació pública i notificació a limítrofs.  
El mateix escrit de tramesa certifica que el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública sense que s'hagen produït al·legacions respecte d'això.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'apartat g del grup 4, de l'annex I, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (tractament de superfície de metalls per procés electrolític o químic, quan el volum de les cubetes empleades per al tractament siga superior a 30 metres cúbics) modificat pel Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32 /2006, de 10 de març; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei.   
L'article16.2.m del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte Planta d'Anodització i Lacat d'Alumini promogut per Tratamientos Industriales Perfilac, SL, a ubicar en el polígon industrial Mare de Déu de la Salut, parcel·les 12A, 13 i 14 del terme municipal de Xirivella, província de València, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers, davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
2. En el cas d'abocament d'aigües pluvials a la xarxa de clavegueram municipal, s'haurà de complir el que establix l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Xirivella.  
3. Per a assegurar la protecció del sòl i aqüífers, s'haurà de certificar l'estanquitat dels depòsits subterranis que contenen els llots de decantació.  
4. Haurà d'emportar-se un registre documentat del Programa de Vigilància Ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 25 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 225/ 2008-AIA.  
Promotor: Mancomunitat Espadà-Millars.  
Autoritat substantiva: servici de control integrat de la contaminació. Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del Projecte: abocador de RNP.  
Localització: diverses parcel·les del polígon 1 del terme municipal de Tales (Castelló).  
Descripció del Projecte:  
1. Objecte del Projecte  
L'objecte del Projecte és l'ampliació de l'abocador de residus no perillosos en el paratge el Pantà en el terme municipal de Tales (Castelló). Es projecta amb el propòsit d'albergar la producció de residus urbans de diversos municipis de la serra d'Espadà, l'Alt Palància i altres.   
D'acord amb el Pla Zonal de Residus de la Zona II, IV i V, aprovat per Orde de 2 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, l'emplaçament proposat per a la construcció del nou vas sol·licitat, es troba situat en zona apta per a la ubicació d'abocadors.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del Projecte.  
Segons projecte, la instal·lació estudiada es localitza en les parcel·les 42, 43, 44, 50, 54, 52 i 55 del polígon 1, del terme municipal de Tales (Castelló). La superfície ocupada ascendix a 24.857 m². Es projecta la realització d'un nou vas d'abocament junt amb l'abocador existent, cap a l'oest, i aprofita la morfologia que conforma el tàlveg.  
Es preveu una entrada anual de residus urbans entorn de 33.000 tones. La vida útil calculada per a l'abocador és d'1 any i 10 mesos. La capacitat total de l'abocador és de 106.852,77 m³, la densitat dels residus compactats serà de 0,70 tn/ m³.  
Segons projecte, les obres planificades per a l'execució i segellat de l'abocador tindran una duració estimada de nou mesos i es dividixen en tres fases: la primera d'estes té una duració de quatre mesos i mig, i consistirà en les obres destinades a la realització dels camins de servici exteriors, les infraestructures de control d'aigües pluvials, el condicionament del nou vas per a l'abocament de residus, la construcció de la bassa de lixiviats i les obres destinades al tancament de la parcel·la. La segona fase de les obres tindrà una duració de mes i mig, i comprendrà tots els treballs necessaris per a la desgasificació i el segellat de l'actual abocador. La tercera fase de les obres tindrà una duració de tres mesos, i començarà una vegada finalitze el període d'explotació del futur vas i comprendrà tots els treballs necessaris per al segellat i revegetació del vas de l'abocador, objecte d'esta declaració d'impacte ambiental.  
  
El sistema d'explotació d'este nou vas d'abocament serà pel mètode d'alta densitat amb compactació in situ, consistent en l'emmagatzematge dels residus en excavacions artificials en el terreny, que després de l'abocament són compactats pel pas repetit de maquinària mòbil de compactació expressament dissenyada per a este fi.   
La base de l'abocador actual es troba a una cota de 250 metres sobre el nivell del mar i s'ha explotat fins a aconseguir una cota de 270 metres sobre el nivell del mar. Es pretén realitzar el mateix en l'ampliació de l'abocador: cada fase d'explotació té una altura de 5 metres, es procedirà a la compactació mecànica de la capa, cada 2,40 metres de residus s'estendrà una capa de material de cobertura d'aproximadament 0,20 metres, i arribarà així fins als 5 metres d'altura. El dic de la primera fase tindrà 6 m d'altura, 5 metres d'ample de coronació i talussos interior i exterior de 3H:2V. Els dics de les fases 2, 3 i 4 tindran 2,5 metres d'altura, 2 metres de coronació i talussos interior i exterior de 3H:2V. Sobre este últim dic s'omplirà amb terra de cobriment de 2 metres d'ample fins a arribar als 5 metres d'altura de fase. La cota màxima que s'aconseguirà amb l'última fase serà de 270 msnm.   
L'abocador no comptarà amb la seua planta de tractament. Els residus urbans arriben en camions tancats i són descarregats, després del seu control i pesada en la bàscula, directament en el front d'abocament.  
Tots els vehicles portadors de residus passaran un control abans d'accedir a les zones d'abocament, i només tindran accés els residus sòlids urbans. En el cas que la inspecció visual induïsca a dubte, es prendrà una mostra, per tal de realitzar una anàlisi per a comprovar la idoneïtat del residu. El següent control serà la pesada en bàscula de vehicle i càrrega.   
Es dissenyarà un sistema de drenatge que evite que les precipitacions produïdes en l'entorn de l'abocador puguen aconseguir a este.   
L'evacuació de les aigües pluvials caigudes sobre el vas d'abocament junt amb els lixiviats produïts pel material depositat en l'abocador, es produirà en un punt d'extracció de lixiviats situat en la cota més baixa de la instal·lació, per gravetat els lixiviats seran evacuats i emmagatzemats en la bassa de lixiviats ubicada aigües avall. El sistema de drenatge estarà constituït per rases farcides a base de material filtrant i amb una pendent mínima del 2%.   
Els lixiviats produïts es recolliran en la bassa de lixiviats, amb capacitat útil de 2.088 m³ on són eliminats per evaporació i també els transportaran per mitjà de camions cisterna fins a l'estació depuradora de residus més pròxima.  
3. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
No s'ha inclòs en l'EIA un estudi d'alternatives. Succintament, es presenta com a alternativa a l'execució del nou vas d'abocament les següents possibilitats respecte a la ubicació:  
- Ampliar la instal·lació al nord de l'actual abocador  
- Ampliar la instal·lació a l'oest de l'abocador existent.  
- No realitzar l'ampliació.  
Tenint únicament en compte el criteri d'impacte visual, s'elegix executar en nou vas a l'oest de l'abocador existent.  
Tramitació administrativa:  
1. Tramesa de l'expedient.  
En novembre de 2007 es rep de l'Àrea de Qualitat Ambiental sol·licitud de l'informe de suficiència de documentació del Projecte de referència.  
En maig de 2008 s'envia a l'Àrea de Qualitat Ambiental informe sobre les deficiències trobades en la documentació. Se sol·licita que esta siga ampliada de la manera següent:  
- S'ampliarà la documentació referent a la clausura i segellat de l'abocador. S'aportaran dades sobre el recreixement del vas, altura i inclinació dels talussos, bermes intermèdies, canals de desaigüe, cotes finals de segellat, coberta vegetal i sistema de desgasificació.  
- S'ampliaran els apartats de geologia i hidrologia, per a la qual cosa s'aportarà un estudi geològic i hidrogeològic de detall.  
- S'aportarà l'informe vinculant de conformitat del Projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
- Informe emés per l'organisme de conca competent, que versarà sobre els aspectes següents:  
- Afecció de l'actuació al domini públic o a les seues zones de servitud i de policia.  
- Disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda que implique la implantació del Projecte.  
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
En data 10 de juliol de 2008 es rep del Servici de Control Integrat de la Contaminació de l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta conselleria, sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental de l'esmentat expedient, i s'adjunta documentació aportada per l'interessat, en resposta a l'informe de suficiència de documentació de l'Àrea d'Avaluació Ambiental (annex i Projecte Constructiu de l'Abocador).  
Vist que la documentació rebuda no complix els requeriments sol·licitats, en data 18 de setembre de 2008, l'Àrea d'Avaluació Ambiental sol·licita al promotor a través de l'Àrea de Qualitat Ambiental, ampliació de la documentació rebuda, en els termes següents:  
- S'ampliarà la documentació aportada sobre les espècies vegetals a utilitzar tant en la pantalla vegetal com en la restauració del vas.  
  
- S'ampliarà la informació cartogràfica amb el propòsit de justificar la integració paisatgística del futur vas clausurat i restaurat, així com les possibles afeccions a vies pecuàries.  
- Informe vinculant de conformitat del Projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe emés per l'organisme de conca competent, que versarà sobre els aspectes següents:  
- Afecció de l'actuació al domini públic o a les seues zones de servitud i de policia.  
- Disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda que implique la implantació del Projecte.  
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
El 6 de novembre de 2008 es rep un annex on s'aporta part de la documentació sol·licitada.  
El 21 de novembre de 2008 es rep un altre annex de cartografia.  
2. Informació pública  
La documentació va estar sotmesa a informació pública i transcorregut el termini de 30 dies hàbils no es van presentar al·legacions. L'anunci de la sol·licitud es va publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5707, de 20 de febrer de 2008.  
3. Documentació addicional  
- Informe del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló, de data 21 d'abril de 2008  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 17 d'octubre de 2008, referent exclusivament a autorització d'abocament (art. 19 de la Llei 16/2002).  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel Projecte d'Activitat.  
La zona d'estudi dista aproximadament 1,5 km. del nucli urbà d'Artesa. L'accés es realitza a través de la carretera CV-223, des d'Onda en direcció Tales, passat el nucli urbà d'Artesa ens trobem una glorieta, on prendrem la carretera C-201 durant uns 150 m, en este punt trobarem i prendrem un camí asfaltat que ix a mà dreta, que ens conduirà directament a l'abocador.  
El paisatge de la zona ha perdut qualitat a causa de l'abocador ja existent. No obstant això, ens trobem en una zona amb alta densitat de vegetació arbòria, amb presència de peus de bon port, i una morfologia del terreny ondulada. La presència de les antigues terrasses de cultiu, amb murs tradicionals de maçoneria augmenta el valor paisatgístic de la zona.   
Per tant, la qualitat del paisatge actualment és mitjana i la seua conca visual és reduïda a causa de les característiques topogràfiques de la zona.  
La vegetació de la zona està caracteritzada per les restes dels antics cultius de secà presents en la zona (garroferes, oliveres i ametlers). L'abandó dels cultius ha donat lloc a la colonització dels bancals per la vegetació natural del tipus matoll termòfil, com a coscolls (Quercus coccifera) i romer (Rosmarinus officinalis) amb pins blancs (Pinus halepensis) d'uns 20 anys i 5-7 m d'altura.  
  
El clima de la zona d'estudi es caracteritza per ser mediterrani continental. Les temperatures mitjanes de la zona oscil·len al voltant dels 16,6ºC, i la precipitació mitjana anual ronda els 549,2 mm. La duració del període lliure de gelades és de març a novembre. Les màximes precipitacions tenen lloc a la primavera i tardor. Les majors freqüències anuals de la direcció dels vents, corresponen al W per als mesos d'octubre a març i al E per als mesos d'abril a setembre.  
La zona de l'emplaçament de l'abocador correspon al subsitema aqüífer d'Onda.  
El substrat de l'àrea d'actuació està constituït pels depòsits de les margues limoargiloses amb una mica d'arena, pertanyents al Keuper i margues carbonatades del Muschelkak Mig. La formació del Muschelkalk Mig té una potència al voltant dels 40 metres.  
Els estudis geològics/geotècnics realitzats en la zona d'implantació del vas d'abocament demostren l'existència d'una formació margosoargilosa per sota del farcit quaternari. En els quatre sondejos d'investigació executats s'han realitzat proves de permeabilitat de tipus de Lefranc, en trams de 0,5 metres de grossària. Els valors de permeabilitat (k) obtinguts estan compresos entre 10-7 i 10-9 m/s. En funció de la seua permeabilitat, els materials assajats es definixen, d'acord amb la classificació de Bredding, com a aqüífer impermeable i classe de permeabilitat pràcticament impermeable.  
D'acord amb estos valors de permeabilitat (k)obtinguts en els assajos realitzats in situ, es considera que el substrat margós en què pretén ubicar-se el vas d'abocament constituïx una barrera geològica natural que té una capacitat d'atenuació suficient per a impedir un risc potencial per al sòl i les aigües subterrànies, complint així amb el que establix el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.   
  
1. Afeccions legals:  
- S'ha presentat un informe tècnic de l'Ajuntament, de data 22 de maig de 2007, on se certifica la compatibilitat urbanística de l'activitat sol·licitada amb el planejament urbanístic vigent en el municipi.  
  
- L'abocador es troba en la zona de policia d'un barranc que discorre al sud del vas d'abocament. Este barranc és afluent del riu Sonella, que passa per Tales i Onda.  
No s'ha presentat l'informe de Confederació sol·licitat en els dos requeriments realitzats en dates de 16 de maig de 2008 i en 18 de setembre de 2008, per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.   
La sol·licitud d'este informe està basada en l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües (Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, modificat per la Llei 11/2005, de 22 de juny).  
- No s'ha presentat l'informe vinculant de conformitat del Projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, sol·licitat en els dos requeriments realitzats en dates de 16 de maig de 2008 i en 18 de setembre de 2008, per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
S'ha presentat un informe, de data 20 d'octubre de 2008, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en el qual s'indica en la prospecció arqueològica duta a terme en la zona d'estudi no han aparegut materials ni estructures arqueològiques, i en el qual també s'indica el següent:  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del Projecte resultarà procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, i sobre el qual s'emetrà un informe definitiu vinculant de l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, a l'efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.  
S'hi ha adjuntat còpia de la sol·licitud de l'esmentat informe de patrimoni, presentada en data de 23 d'octubre de 2008, a la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Vies pecuàries i altres figures de protecció   
L'actuació plantejada limita en la seua part sud amb la via pecuària número 1 asssegador de Camí Vell de Castelló, classificada al terme municipal de Tales, d'acord amb el Projecte de Classificació de Vies Pecuàries, aprovat per Ordre Ministerial, de data 20 de maig de 1974, i publicada en el Butlletí Oficial de l'Estat, de data 25 de juliol de 1974, i en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, de data 18 de juliol de 1974. Esta via pecuària té una amplària legal de 37,5 metres.   
La parcel·la es troba inclosa en el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, aprovat pel Decret 218/1997, de 30 de juny, del Govern Valencià. Se situa en la zona d'esmorteïment d'impactes, dins de l'àrea d'influència antròpica. Els usos permesos en estes àrees són, amb caràcter general, els establits en el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable agrícola.  
  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000 no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància, LICs, ni zones d'especial protecció per a les aus, ZEPAs, designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els efectes més destacables del Projecte que poden afectar negativament la zona d'estudi són:  
- Pèrdua de qualitat de l'aire, a causa de les males olors ocorregudes durant la fermentació, a l'emissió de gasos contaminants, a l'emissió de fums.  
- Pèrdua de qualitat i capacitat agronòmica dels sòls, a causa del rebuig i desbrossament d'estos.  
- Augment dels processos erosius i de pèrdua de sòl en una zona amb risc d'erosió potencial molt alt.  
-Alteracions en la hidrologia superficial: el vas d'abocament afecta una conca de drenatge relativament significativa.  
- Pèrdua de qualitat paisatgística, a causa dels moviments de terra a realitzar, a l'eliminació de la coberta vegetal herbàcia, arbustiva i arbòria, així com la capa de terra vegetal i, especialment, a la quantitat de residus sòlids d'escassa densitat que s'acumulen en la contornada de l'abocador a causa del vent.  
- Pertorbacions i canvis en les pautes de comportament de la fauna, amb la proliferació d'espècies no desitjades.  
- Augment del soroll, pols i vibracions degut a les tasques de construcció del vas, a l'explotació de l'abocador i al trànsit de camions.  
  
- Davant dels anteriors impactes negatius se situa l'impacte positiu que suposa garantir una destinació preparada dels residus urbans produïts als municipis pròxims i evitar la proliferació d'abocadors incontrolats, sempre que l'esmentat abocador s'execute i explote segons el Projecte autoritzat i complint els condicionants impostos en esta declaració d'impacte ambiental.  
Dels impactes negatius esmentats, es consideren els impactes sobre el paisatge i la hidrologia superficial, a causa de la localització de l'abocador entre xicotets barrancs, els quals poden resultar més crítics. Per la qual cosa el Projecte haurà d'executar-se segons els condicionants impostos en esta declaració d'impacte ambiental.  
3. Mesures correctores i pla de vigilància ambiental  
Les mesures correctores així com el Pla de Vigilància, descrits en l'EIA versen sobre la protecció dels aspectes següents:  
- Mesures relatives a la prevenció de la contaminació atmosfèrica: regs i ximeneres de desgasificació.  
- Mesures relatives a la prevenció de soroll i vibracions: realitzar les revisions periòdiques pertinents en la maquinària.  
- Mesures relatives a la prevenció de la contaminació de les aigües: evitar qualsevol tipus d'abocament sobre els llits naturals de la contornada, realitzar la neteja de la maquinària en llocs autoritzats per a això, dissenyar un sistema de drenatge de lixiviats, així com de les pluvials, disseny dels talussos amb les dimensions necessàries per a assegurar-ne l'estabilitat i vigilància en les tasques de farcit per a no danyar la capa de polietilé.  
- Mesures relatives a la conservació de la vegetació i de la fauna: tasques de revegetació i totes les cures silvícoles necessàries per a assegurar-ne l'èxit; aplicacions plaguicides segons la legislació vigent, instal·lació d'una tanca perimetral perquè la fauna no puga accedir a la zona d'abocament, així com tractar els residus de manera que es dificulte al màxim el seu aprofitament per part de les aus.  
- Mesures relatives als sòls: recollir la capa de terra vegetal en els llocs indicats en la documentació.  
- Mesures relatives a la contaminació de la gea: garantir la perfecta estanquitat del vas, així com dels sistemes de conducció de lixiviats.  
  
- Mesures relatives a la conservació del paisatge: conservació de la vegetació existent, s'evitarà el vol de residus de baixa densitat, s'organitzaran campanyes periòdiques de neteja, s'instal·larà una barrera vegetal, i es potenciarà l'ús d'espècies autòctones en la revegetació.  
  
- Mesures relatives a la conservació del patrimoni natural: protecció contra incendis.  
- Mesures relatives als usos del territori: es realitzarà el tancament perimetral de tot l'abocador, les fases d'abocament es mantindran al descobert el mínim temps necessari, i es cobriran diàriament amb una capa de xicoteta grossària de terra, es controlarà el funcionament correcte del sistema de ventilació.  
- Mesures relatives al patrimoni arqueològic: si es trobara algun element patrimonial en el transcurs de les obres, es notificaria a l'autoritat competent.  
Les mesures protectores i correctores descrites en l'EIA es completen amb allò que s'ha descrit en distints annexos del Projecte d'Ampliació de l'Abocador, i consistixen en el següent:  
- Es disposarà permanentment d'una reserva de materials de recobriment repartits en distintes zones de l'abocador, com a mesura preventiva per a l'extinció d'incendis. A més dels extintors que marque la legislació.  
- S'instal·laran ximeneres de ventilació que permeten l'extracció controlada de gasos, i on s'instal·laran mesuradors que permeten controlar diàriament les emissions de gasos i la seua tipologia en les distintes zones de l'abocador.  
- Durant el període d'explotació es realitzaran dos controls anuals de biogàs, consistents en tres operacions: caracterització de biogàs en l'ERM i torxa (semestralment), redacció d'informe (semestralment) i comprovació del sistema d'extracció del biogàs en l'abocador.  
  
- Es realitzaran labors de manteniment en tota la xarxa de drenatge de lixiviats.  
- També les canalitzacions d'evacuació de les pluvials es mantindran netes, amb el propòsit de mantindre'n l'eficàcia.  
  
- Es realitzaran labors de neteja amb el propòsit d'arreplegar els papers i plàstics que puguen haver volat des de l'abocador.  
- Es realitzaran les cures culturals necessàries per al manteniment de la revegetació, i si és el cas, la reposició de malls que es produïsca.  
  
El pla de vigilància consistirà:  
- Control dels lixiviats  
- Control de les aigües subterrànies.  
- Manteniment de la xarxa de drenatge de les aigües subterrànies.  
- Control del sistema d'arreplega de les aigües pluvials.  
- Control i manteniment de la revegetació.  
Gestió de l'abocador clausurat. Una vegada clausurat l'abocador es realitzaran les següents labors de vigilància durant trenta anys, a excepció del control d'emissions de biogàs que es realitzarà durant els quinze primers anys:  
- Tractament o ocupació del biogàs generat. Durant els quinze primers anys a partir de la clausura de l'abocador es realitzaran dos controls anuals  
- Tractament del lixiviat extret del sistema de drenatge. Els lixiviats arreplegats en la bassa que no s'eliminen per evaporació, seran transportats per mitjà de cisterna a l'EDAR més pròxima. També es continuaran prenent mostres.  
- Manteniment del sistema de drenatge de les aigües superficials, i control d'estes en tres punts diferents: un aigües amunt de l'abocador i dos aigües avall. Estos controls es realitzaran cada sis mesos.  
  
- Control de les aigües subterrànies: es realitzaran mostrejos i anàlisi dels pous de control aigües amunt i aigües avall del tàlveg on es localitza l'abocador.  
- Manteniment de la vegetació.  
- Control de moviments i assentaments de l'abocador.  
- Control del sistema de segellat.  
- Control de l'erosió.  
El conjunt de mesures correctores i protectores proposades en el Projecte es considera adequat, no obstant això, cal introduir una sèrie de millores amb el propòsit de disminuir els impactes paisatgístics de l'activitat.  
D'altra banda, es considera imprescindible que la reculada imposada en els requeriments realitzats des d'esta Direcció General per a la no-afecció de la via pecuària assegador del Camí Vell de Castelló.  
El Pla de Vigilància Ambiental a més de garantir el correcte desenrotllament de l'explotació i l'aplicació de les mesures correctores establides en la documentació, s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques:  
1. El Projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 6.a), del Decret 162/1990, de 15 d'octubre (modificat pel Decret 32/2006), pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes emet la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals, el Projecte d'Ampliació de l'Abocador de Residus Urbans del Paratge El Pantà del terme municipal de Tales (Castelló), promoguda per la Mancomunitat Espadà - Millars, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en el següent apartat, així com les modificacions introduïdes per estos.  
Prèvia a l'autorització del Projecte haurà de sol·licitar-se informe de l'organisme de conca competent, establit en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües (RD Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, modificat per la Llei 11/2005, de 22 de juny), que versarà sobre els aspectes següents:  
- Afecció de l'actuació al domini públic o a les seues zones de servitud i de policia.  
- Disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda que implique la implantació del Projecte, en el cas que dispose d'instal·lacions que requerisquen el seu consum.  
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució del mencionat projecte s'establixen les següents:  
1. Tenint en compte les afeccions mediambientals del Projecte avaluat, només podran depositar-se en el nou vas d'abocament, residus que hagen sigut objecte d'algun tractament previ, d'acord amb l'article 6 i l'annex II del Reial Decret 1481/2001.  
2. Tal com establix la documentació tramitada, una vegada s'execute el nou vas d'abocament, es procedirà al segellat de l'abocador existent, així com a la revegetació d'este, que consistirà en la sembra d'espècies gramínies i lleguminoses, amb una densitat de 20 g/ m² i la plantació d'espècies arbustives en una densitat de 3-4 plantes/ m², totes estes seran espècies adaptades a les condicions climàtiques de la zona.  
  
3. Tal com mostra l'últim annex de documentació cartogràfica presentat pel promotor, la tanca perimetral de la instal·lació (així com la barrera vegetal) de la part sud de l'abocador haurà de recular-se per a respectar l'amplària legal de la via pecuària núm. 1 assegador del Camí Vell de Castelló.  
4. Els vials interns i externs de l'abocador, així com el seu entorn es mantindran en condicions òptimes de neteja, i i s'organitzaran servicis de neteja de tots els residus volats des del vas d'abocament o els llocs d'arreplega.   
5. La instal·lació comptarà amb una barrera vegetal perimetral, tal com descriu el Projecte. Es reposaran el 100% dels malls que es produïsquen en esta barrera al llarg de l'explotació de l'abocador. Es mantindrà esta barrera vegetal en condicions òptimes de neteja. Tota la instal·lació haurà de comptar amb un tanca perimetral, i s'elegirà per a això una tanca lacada en color verd.  
6. S'aprofitarà el material de maçoneria de les terrasses dels antics cultius, per a obres de restauració una vegada clausurat l'abocador.  
  
7. Es trasplantaran els exemplars d'Olea europea presents en la parcel·la d'estudi, i s'utilitzaran en la pantalla vegetal  
8. Una vegada excavat el vas d'abocament i prèviament a la instal·lació de les capes d'impermeabilització artificial es compactarà els materials del fons fins a aconseguir el 98% de l'assaig Próctor modificat.  
9. L'empresa encarregada de l'explotació de l'abocador serà la responsable del manteniment del camí d'accés, així com de qualsevol dany hi causat.  
10. S'utilitzaran com a llocs d'arreplega les zones marcades en la cartografia. Es realitzaran les cures necessàries per a la conservació de la terra vegetal arreplegada.  
11. Si durant l'explotació de l'abocador es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i s'adaptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
12. Es durà a terme un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció a l'entorn, per mitjà de la realització d'auditories acústiques, a l'inici de l'activitat. L'auditoria acústica ha de ser realitzada per una entitat col·laboradora, en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 14 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i es regula el seu registre.  
13. Quant a les emissions difuses provocades per l'emissió de material pulverulent, s'aplicaran totes aquelles millors tècniques disponibles possibles en este tipus d'activitats, hi incloses aquelles orientades a reduir la suspensió de pols provocada pel trànsit de camions i maquinària pesada. Els límits d'emissió aplicables a este tipus d'activitats seran els establits en el Decret 127/2006, del Consell, que desplega la Llei 2/2006, de la Generalitat, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
14. Quant a l'emissió de gasos i olors es realitzaran controls de possibles emissions a l'atmosfera, tant a nivell general com en controls de caràcter específic: control de concentració d'AOX en el biogàs i control d'emissions de partícules i paràmetres associats a les torxes. Hauran de notificar-se a la Direcció General de Qualitat Ambiental, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aire de la instal·lació, per mitjà del Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002 i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol de 2000.  
15. El Pla de Vigilància Ambiental proposat s'ajustarà allò que establix l'annex III del RD 1481/2001, d'Eliminació de Residus en Abocador, així com els condicionants establits en la present DIA  
  
16. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.   
  
17. Previ a l'execució de les obres haurà de disposar-se de l'informe de l'organisme de conca especificat en el punt primer d'esta declaració.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 25 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6817, del 12-07-2012 (2012/6717)

RESOLUCIÓN de 29 de mayo del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Alcoleja, Dolores, Quesa, Lucena del Cid, Xirivella y Tales. Expediente número 87/05 AIA y otros.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6817

Fecha DOGV
:   12-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6717

CVE


Fecha del documento
:   29-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Quesa](javascript:void(0))
    * [Tales](javascript:void(0))
    * [Dolores](javascript:void(0))
    * [Alcoleja](javascript:void(0))
    * [Xirivella](javascript:void(0))
    * [Lucena del Cid](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 29 de mayo del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Alcoleja, Dolores, Quesa, Lucena del Cid, Xirivella y Tales. Expediente número 87/05 AIA y otros. [2012/6717]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 87/05 AIA Alcoleja; 144/06 AIA Dolores;39/07 AIA Quesa; 42/08 AIA Lucena del Cid;172/08 AIA Xirivella; 225/08 AIA Tales.  
  
Valencia, 29 de mayo de 2012. El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 87/2005-AIA.  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Alcoleja.  
Promotor: Ayuntamiento de Alcoleja.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alcoleja y CTU.   
Localización: término municipal de Alcoleja (Alicante).  
Descripción del plan y proyecto   
1. Objeto del plan y proyecto  
El objeto del plan general es la ordenación urbanística integral del término municipal definiendo el modelo de evolución urbana y territorial del municipio de Alcoleja.  
El plan general ordena el territorio en dos partes diferenciadas: una al norte de cultivos de secano y en la que se ubican los núcleos de población, Alcoleja y el caserío de Beniafé; y la otra al sur de relieves montañosos y carácter forestal, que se debe proteger.  
El modelo territorial y urbano propuesto se basa en el mantenimiento de las redes viarias existentes (carreteras y vías pecuarias) con propuesta de variante de la CV-770 para liberar la travesía del tráfico de paso, en mantener los núcleos consolidados completando su trama (modelo compacto) -orientando su crecimiento residencial hacia el norte, a lo largo de la carretera, en mantener el uso rústico del resto del término con la especial protección de cauces, barrancos y yacimientos rupestres y arqueológicos y en dejar abierta la implantación de industrias en suelo no urbanizable común.  
De este modo, el límite del crecimiento urbano queda definido por los siguientes elementos: al norte por una vaguada o barranco; al este el relieve socavado del barranco de Frainos; al sur, el camino de Beniafé que desciende al barranco, hasta la zona deportiva; y al oeste, los relieves sobre los que a media altura se traza la variante a la travesía de la CV-770.  
El plan general establece en las Directrices Definitorias de la Estrategia de Evolución Urbana y de Ocupación del Territorio (DEUT), lo siguiente:  
Los principales problemas existentes son: existencia de construcciones aisladas de implantación anárquica junto a la travesía de la CV-770 y demanda de viviendas en el casco urbano a pesar del elevado número de viviendas desocupadas.   
El plan propone: ampliar el suelo urbano, contemplando los dos núcleos existentes, para equilibrar la demanda con el cierre de las tramas urbanas con tipologías edificatorias integradas en el lugar.  
Objetivos prioritarios de la ordenación urbanística y territorial: Subdivisión del suelo no urbanizable común en dos categorías, que refleje las realidades existentes en el municipio; en cuanto a la zona residencial del núcleo urbano, se continúa con la tipología y densidad existente; la implantación de instalaciones industriales será posible en suelo no urbanizable común tipo A.  
La finalidad perseguida con la delimitación del suelo no urbanizable es: el suelo no urbanizable común tipo A y B tienen como finalidad el mantenimiento de las labores agrícolas y ganaderas tradicionales de la zona; el suelo no urbanizable protegido, la preservación de la naturaleza o del paisaje y los yacimientos arqueológicos.  
Criterios a tener en cuenta en el desarrollo del futuro del plan:   
- Concentrar el crecimiento residencial alrededor del casco urbano consolidado actualmente;   
- Se podrán ubicar zonas de desarrollo residencial en zonas colindantes al casco urbano, al objeto de aprovechar los servicios e infraestructuras existentes;   
- Se podrán ubicar zonas de desarrollo residencial de baja densidad en suelo no urbanizable común tipo A y en suelo no urbanizable tipo común B;   
- Los desarrollos de actividades no residenciales que conlleven cambio de clasificación de suelo (asistencial, hotelero, etc.) serán posibles preferiblemente en suelo no urbanizable común tipo A. Para su implantación en suelo no urbanizable común tipo B, se deberá justificar especialmente la idoneidad del emplazamiento para los usos propuestos;  
- Los futuros planes podrán redelimitar los límites del suelo urbano al objeto de ajustar bordes o crear nuevas zonas de ampliación de casco urbano;  
- Se posibilita la delimitación de planes especiales en suelo no urbanizable común tipo A y B, con el objeto de permitir la construcción de viviendas en parcelas inferiores a 10.000m², y con otras finalidades en las diferentes categorías de suelo no urbanizable;  
- El suelo no urbanizable de especial protección forestal - paisajística, debe limitarse los usos a los establecidos en el plan;  
- El suelo donde se sitúa el Acuartelamiento Escuadrón de Vigilancia Aérea nº 5 así como la carretera de acceso al Asentamiento Técnico EVA y Estación MW, dependientes del Ministerio de Defensa, se regirán por su normativa específica que determina las protecciones necesarias.  
Señalar en este punto algunas contradicciones en un modelo territorial que apuesta por mantener los núcleos consolidados completando su trama (crecimiento compacto), estableciendo como directriz para el desarrollo futuro concentrar el crecimiento residencial alrededor del casco urbano y, a la par, posibilitar un desarrollo residencial (disperso) de baja densidad en suelo no urbanizable común tipo A y B.   
En este sentido, el modelo territorial y urbanístico del plan general, y sus DEUT, debería tener en cuenta los criterios, objetivos y directrices de sostenibilidad establecidas en la LOTPP, en particular, en lo relativo al uso racional del suelo.  
Igualmente, cuando apuesta por mantener el uso rústico del resto del término y establece como objetivo que el suelo no urbanizable común tipo A y B tiene como finalidad el mantenimiento de las labores agrícolas y ganaderas tradicionales de la zona y, a la vez, para el desarrollo futuro del plan establece la posibilidad de permitir la construcción de viviendas en parcelas inferiores a 10.000m² en suelo no urbanizable común tipo A y B, directriz que por otro lado es contraria a las disposiciones de la Ley del SNU.  
El plan no establece una zonificación del suelo no urbanizable en la que se contemplen al menos los usos del suelo más frecuentes en el municipio o los previstos. El plan no justifica un régimen de usos del suelo no urbanizable común tipo A y tipo B equivalente, cuando sus valores ambientales y capacidad de acogida son diferentes a partir de las unidades ambientales definidas en el estudio de impacto ambiental.   
Los usos para cada categoría, tipo A y tipo B, son equivalentes (salvo los extractivos y generación de energía solar fotovoltaica y los industriales y productivos, solo posibles en tipo A), distintos en cuanto a la dimensión de parcela mínima (10.000 y 25.000 m², respectivamente). En ambas categorías se permite el uso de la vivienda familiar y aislada, en parcela mínima de una hectárea por vivienda.  
2. Descripción de las características más relevantes del plan y/o proyecto  
- El término municipal de Alcoleja pertenece a la comarca de El Comtat y es un municipio interior de la montaña de Alicante. Se sitúa en la Sierra de Aitana y cuenta con una superficie de 14,60 km² y limita al norte con Benasau; al este, con Confrides; al sur, con Sella; y al oeste, con Penàguila.  
- Alcoleja cuenta con una población, con clara tendencia decreciente, de 219 habitantes según censo de 2007 que se incrementan durante los periodos vacacionales, dedicada mayoritariamente a la agricultura. La población se concentra en el casco urbano de Alcoleja aunque distante a 1 km se halla el núcleo rural de Beniafé, un caserío de reducido tamaño que agrupa unas edificaciones alrededor de una ermita.  
- El instrumento de planeamiento vigente en el municipio es un proyecto de delimitación de suelo urbano (PDSU) aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo el 10 de abril de 1991, sin que dicho planeamiento fuera sometido a un procedimiento de evaluación ambiental y sobre el que no se ha realizado ninguna modificación hasta la fecha.   
Conforme a la Disposición Transitoria 2ª de la Ley 10/2004, del suelo no urbanizable, cuando se trate de un municipio cuyo planeamiento urbanístico no esté adaptado a la legislación urbanística de la Comunitat Valenciana, a todo su suelo no urbanizable se aplica el régimen urbanístico establecido en esta ley para el suelo no urbanizable protegido. (Artículo 6.1 de la Ley 4/1992, del suelo no urbanizable)  
Las superficies clasificadas en el PDSU son las siguientes:  
  
  
  
- El Plan General que se somete a evaluación ambiental clasifica las siguientes superficies aproximadas, entre las que no se incluyen sectores de suelo urbanizable:  
  
  
  
- El suelo no urbanizable de protección se divide en las siguientes categorías y superficies omitiendo las resultantes de la aplicación de la legislación sectorial vigente:  
Protección infraestructuras: carreteras (SNUPI).  
Protección para la realización de infraestructura (SNUPRI).  
Especial protección de cauces (SNUEPC) 100,46 Ha.  
Especial protección forestal - paisajística (SNUEPFP) 628,33 ha.  
Vías pecuarias.  
Protección arqueológica (SNUPA).  
Delimitación entorno de protección de pinturas rupestres (BIC).  
Protección militar (SNUPM).  
- Los crecimientos urbanísticos previstos completan la trama urbana de Alcoleja con suelo residencial y dotacional a lo largo de la carretera, ampliando la actual delimitación del suelo urbano, reclasificando directamente como suelo urbano dos sectores sin urbanización consolidada, AI-1 y AI-2, sujetos a actuaciones aisladas. No se clasifica suelo como suelo urbanizable.  
- Se clasifica directamente como suelo urbano el caserío de Beniafé y sus bancales adyacentes. Este tipo de suelo debe gozar de forma acreditada de las dotaciones y elementos de urbanización que sirvan a las edificaciones previstas o futuras que se vayan a construir.  
- Se estima un potencial de 326 viviendas lo que establece un techo poblacional de 985 habitantes para el municipio. En resumen, el Plan General de Ordenación Urbana propone un crecimiento moderado alrededor del casco urbano que, de llegar a desarrollarse por completo, supone multiplicar por tres la población del municipio, es decir, sumar un número de habitantes similar al del año 1900.   
- El Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan General no ha podido ser evaluado al no encontrarse entre la documentación remitida a esta dirección general aunque, al parecer, sí se ha remitido documentación a la Conselleria de Cultura y Educación, según se deduce de sus informes.   
- La clasificación y calificación del suelo limítrofe entre términos municipales debe ser compatible con la propuesta por el plan, teniendo en cuenta unidades ambientales territoriales, donde la mayoría de los municipios colindantes clasifican el suelo como suelo no urbanizable de protección (Confrides, Sella y Penàguila), mientras que el límite con Benasau lo marca el Barranc d'Ares (Riu Penàguila) y terrenos aterrazados de cultivos de secano.   
3. Alternativas  
En lo que respecta al estudio de alternativas y dadas las características del proyecto, en el EsIA no se han analizado alternativas entendidas como tales, aunque sí se introducen modificaciones a partir de los informes y las consideraciones ambientales del proceso de evaluación ambiental.   
Tramitación administrativa   
1. Admisión a trámite  
En fecha 1 de junio de 2005 el Ayuntamiento de Alcoleja remite una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan General de Ordenación Urbana de Alcoleja, así como la certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica inicialmente presentada, según anuncios publicados en los Diario Información, de fecha 3 de diciembre de 2003, y en el DOGV. nº 4648 de fecha 11 de diciembre de 2003, por período de un mes.   
Durante el periodo de información pública se presentaron un total de 14 alegaciones, según consta en el certificado emitido la Secretaria del Ayuntamiento de Alcoleja, de fecha 7 de octubre de 2004, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del pleno de fecha 7 de diciembre de 2007.  
3. Resumen de las alegaciones  
De las alegaciones presentadas, tres de ellas centran su interés por incluir en el suelo urbano edificaciones existentes en la delimitación o parcelas contiguas al núcleo de población, que son estimadas. Las demás alegaciones son desestimadas pero, se resumen a continuación algunas de ellas pues reflejan, en gran medida, el modelo territorial y urbanístico que establece el plan.  
Se desestiman dos alegaciones relativas a la clasificación de parcelas en el suelo urbano o urbanizable al tratarse de parcelas separadas de los viales proyectados, que no disponen de servicios urbanísticos, cuya inclusión en el suelo urbano alteraría gravemente las previsiones establecidas en el plan.   
Destacar que el perímetro propuesto para el suelo urbano mantiene rigurosamente las previsiones de la delimitación del suelo urbano vigente.  
La alegación nº 11, solicita se posibilite la construcción de viviendas en parcelas inferiores a 10.000 m² en suelo no urbanizable y la previsión de zonas intermedias, donde poder edificar en parcelas de superficies entre 500 m² y 5.000 m². Igualmente, comenta el régimen de usos del suelo previsto para los tipos A y B, que considera proteccionista. La alegación es desestimada según las consideraciones técnicas siguientes:  
- En SNU Común, tipo A, se permiten todos los usos contemplados en la LSNU para este tipo de suelo, por lo que no se corresponde con un régimen propio del suelo de protección.  
- La LSNU regula los usos y construcciones que resultan posibles en suelo no urbanizable común, donde la vivienda unifamiliar aislada en parcelas de superficie inferior a 10.000m² únicamente es posible en zonas concretas, ordenadas a través de planes especiales, pero no con carácter general.   
- En SNU Común tipo A se establece una parcela mínima de 10.000m² para las viviendas aisladas, mientras que en SNU Común tipo B, se ha considerado la necesidad de aumentar esta superficie y limitar la implantación de un uso residencial debido a las condiciones ambientales de estos terrenos a partir de las conclusiones del estudio de impacto ambiental.  
- No obstante, las DEUT posibilitan la redacción de planes especiales en SNUC tipo A y tipo B con el objeto de permitir la construcción de viviendas en parcelas de 5.000m². Decir que la legislación vigente establece una parcela mínima de 10.000m² para las viviendas familiares aisladas. (Ley 10/2004, del suelo no urbanizable)  
- El PG no prevé zonas en SNU donde se pueda edificar con parcelas de pequeño tamaño (la alegación propone parcelaciones de 500m²), pues ello corresponde a una actuación urbanizadora que requiere la clasificación de suelo urbanizable. No obstante, esta posibilidad también está contemplada en las DEUT que permite reclasificaciones en SNUC tipo A.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 5 de octubre de 2005, se requiere al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial se complete la documentación inicialmente presentada con la información siguiente:  
1. El estudio de impacto ambiental debe considerar los siguientes informes:  
- Informe favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
- Los certificados que justifiquen la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes.  
- Los certificados que justifiquen la capacidad de admisión y gestión de las aguas residuales en la EDAR del municipio  
2. La parte oriental del término municipal de Alcoleja se ha designado para su inclusión como lugar de interés comunitario denominado LIC Aitana, Serrella y Puigcampana, terrenos que presentan valores y características medioambientales para su conservación y que los hacen merecedores de una especial protección.  
3. La documentación presentada no hace referencia en ninguno de los documentos analizados a las áreas de suelo forestal, ni a una posible zonificación por criterios de protección o la necesidad de establecer clasificaciones urbanísticas que garanticen la protección por razones forestales. La no inclusión en el régimen de especial protección de terrenos naturales, seminaturales o incultos deberá ser objeto de justificación pormenorizada.  
4. Se debe revisar la clasificación de los terrenos colindantes, en relación a la compatibilidad urbanística entre municipios y la valoración de unidades ambientales homogéneas.  
5. Se deberá justificar la decisión de clasificar como SNU-Común aquellos suelos que pudieran no ser clasificados como de especial protección, considerando sus afecciones ambientales en relación a los valores que reúnen y que los hagan merecedores o no de una especial protección. Se adjunta plano donde se grafía una posible delimitación, sujeta a pequeñas variaciones y ajustes más precisos.   
6. Será necesario cartografiar las áreas de terrenos forestales que hayan sufrido incendios.  
7. Se contemplarán medidas de prevención de incendios forestales recogidas en la normativa vigente. Se adjunta informe del Servicio de Prevención de Incendios Forestales y Sanidad Forestal al objeto de facilitar la labor del redactor del EsIA y del PGOU.  
8. Las vías pecuarias, que atraviesan el término municipal por suelos forestales, serán clasificadas por el planeamiento general como SNU de protección forestal.   
9. El suelo no urbanizable común de protección arqueológica deberá pasar a suelo no urbanizable de protección.  
10. El suelo no urbanizable común de protección de cauces deberá pasar a suelo no urbanizable de protección de cauces, debiendo revisarse su delimitación y régimen de usos del suelo.   
11. Las normas urbanísticas del SNU no se consideran ambientalmente adecuadas en relación a la definición de usos permitidos, compatibles e incompatibles y sus condicionados, en varios puntos (cauces, LIC, suelo forestal, construcciones existentes en SNU, sistemas de tratamiento de aguas residuales en SNU)  
12. Deben revisarse los criterios ambientales y de sostenibilidad a tener en cuenta en el desarrollo futuro del plan general, establecidos en las DEUT en todo lo relativo a lo mencionado anteriormente.  
Con fecha 9 de julio de 2007, no habiéndose recibido respuesta a la ampliación solicitada, se advierte al Ayuntamiento de Alcoleja la caducidad del procedimiento de evaluación ambiental si en el plazo de tres meses no realiza los actos requeridos con anterioridad.  
El 15 de octubre de 2007, el Ajuntament d'Alcoleja remite escrito de contestación al requerimiento de ampliación de documentación, que observa parcialmente las consideraciones informadas junto con la documentación técnica actualizada (versión 09/07-mEIA).   
La citada documentación es devuelta (27/11/07) indicando en el escrito que la misma debe remitirse, debidamente diligenciada y acompañada de la correspondiente aprobación provisional por pleno municipal, a través del órgano sustantivo.  
El 14 de mayo de 2008, la Dirección Territorial de Alicante remite una copia del estudio de impacto ambiental, copia del Plan General de Alcoleja y copia completa del expediente administrativo, para la emisión de la declaración de impacto ambiental. Esta última documentación se somete a consultas por parte del órgano ambiental.  
Informes sectoriales  
Constan en el expediente de evaluación ambiental los siguientes informes:  
Ordenación territorial y usos del suelo  
- Resolución del director general de Urbanismo y Ordenación Territorial (01/06/00), por la que se evacua el trámite de concierto previo, significando al Ayuntamiento la necesidad de corregir las observaciones efectuadas, entre las que se destaca:  
b) La clasificación y calificación de las distintas áreas de suelo no urbanizable debe coordinarse con la valoración de las respectivas unidades ambientales del estudio de impacto ambiental (...)  
El tamaño mínimo de la parcela tanto para vivienda agrícola como para vivienda unifamiliar aislada es de 10.000 m² (...)  
Deberá señalarse el área de suelo no urbanizable común donde se considera que, en caso de existir demanda, pueden instalarse industrias.  
- Informe del Departamento de Obras Públicas de la Diputación de Alicante (23/06/04), relativo a la variante de la CV-70 para eliminar la travesía, de carácter favorable al trazado propuesto pero no vinculante a falta de estudios de detalle.  
- Informe del Ministerio de Defensa, de carácter favorable, relativo a la clasificación como Administrativo-Institucional (PAD) Zona Militar, de los inmuebles denominados Acuartelamiento Escuadrón de Vigilancia Aérea nº 5, carretera de acceso y abastecimiento de agua. Igualmente, se informa que la carretera de acceso desde el Acuartelamiento al Asentamiento Técnico del EVA y Estación de MW, ubicado en el término de Confrides, tiene también carácter militar circunstancia que no se refleja en los planos remitidos.  
Patrimonio cultural valenciano  
- Informe de la Inspección Técnica de Patrimonio Artístico (04/02/04) sobre proyecto urbanístico, Alcoleja, en el que se informa la necesidad de analizar e incluir en el Plan General consideraciones respecto a la torre defensiva y al palacio y al catálogo urbanístico.  
Desde el punto de vista arqueológico se informan las siguientes carencias: tanto en casco histórico donde se sitúa la Torre Palacio y la alquería de Beniafé, deben considerarse como zona arqueológica cuya delimitación será la establecida en el documento como NHU y su protección correspondiente para dichos bienes patrimoniales; los abrigos con arte rupestre son BIC y se deberá establecer el entorno de protección; la normativa relativa a los yacimientos arqueológicos deberá ajustarse a los establecido por la legislación autonómica; parece más adecuado efectuar una delimitación espacial ajustada a las características particulares de los yacimientos arqueológicos, siendo la delimitación catastral la que parece más adecuada por experiencia en otros planeamientos; incluir una ficha de los yacimientos en el catálogo.  
Informe de la Inspección Técnica de Patrimonio Artístico (30/11/04) sobre proyecto urbanístico, Alcoleja, que observa la necesidad de considerar la torre defensiva y el palacio como BIC en el documento del plan general.  
Informe de la Inspección Técnica de Patrimonio Artístico (08/01/07) sobre proyecto urbanístico, Alcoleja, que indica las carencias de la documentación técnica citadas en el punto anterior, lo que imposibilita que se evacue un informe definitivo.  
Espacios naturales protegidos  
- El Servicio de Ordenación Sostenible del Medio evacua (22/05/06) un informe sobre consideraciones para incorporar el ámbito de LIC al planeamiento urbanístico en tramitación del término municipal de Alcoleja.  
- Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (16/09/08) sobre el Plan General de Ordenación Urbana de Alcoleja que informa de las afecciones a RN2000, y concluye de manera resumida lo siguiente:  
- El PGOU afecta al LIC Aitana, Serrella i Puigcamapana (...), por ello, se considera necesario que se contemple expresamente la afección a hábitats naturales y de la fauna y flora silvestre. Estos terrenos deberían mantener sus características naturales.   
- (...) Estos suelos, de acuerdo a sus valores y características de conservación de la naturaleza que presentan, y que los hacen merecedores de especial protección, deberían ser clasificados como SNU de Protección y no como SNU Común con una ordenación de usos del suelo que no garantiza el adecuado mantenimientos de los hábitats.  
- La clasificación de los terrenos que forman parte de la RN2000 debe favorecer los objetivos de conservación de los hábitats y las especies de interés comunitario reflejados en las Directiva 92/43/CEE, Directiva Hábitats, y en la Directiva 79/409/CEE, Directiva Aves.  
- Se recomienda la clasificación de los terrenos ubicados dentro del ámbito de la LIC como SNU de protección, para los terrenos que albergan hábitats de interés comunitario.  
- Informe negativo del técnico de espacios naturales de la Dirección Territorial de Alicante (28/08/08) al PGOU de Alcoleja, que tras realizar una visita al término, resumidamente, dice:  
- El sector oeste del término municipal se ha clasificado como SNU común B, amplias superficies de terreno incluidas en la LIC, (...) tales superficies deberían clasificarse como SNU de protección.  
- Se observa que bancales de cultivos abandonados y ahora cubiertos por una vegetación herbácea, arbustiva y, en ocasiones, arbórea se ha clasificado como SNUC. Se considera que estos terrenos deberían ser considerados como terrenos forestales y, por tanto, como SNUP.  
- Si bien la inmensa mayoría de la superficie considerada como SNUC corresponde a bancales de cultivo en producción (almendros y olivo), éstos alcanzan cotas elevadas en el término, al tiempo que disponen de márgenes de mampostería que muestran un elevado valor patrimonial y estético o paisajístico. Parece conveniente que el PGOU recoja un estudio específico sobre el papel que desempeñan estas terrazas de cultivo con sus elementos destacados (márgenes de mampostería, escaleras de piedra, etc.)  
Gestión de recursos forestales y conservación ambiental  
- Informe del técnico de protección de especies de la Dirección territorial de Alicante (04/08/08), que dice que el modelo territorial propuesto no guarda relación con las unidades ambientales definidas. Estas unidades ambientales 1 y 2 tienen un valor ambiental excepcional, como prueba que parte de ellas están incluidas en la LIC, (...) las partes no incluidas tienen un valor ambiental idéntico a las incluidas, por lo que deben clasificarse de la misma manera, que es SNU de Protección (...) tipo de clasificación coherente con la del colindante término de Penàguila.   
Además, se suscriben los términos y la delimitación de suelos del plano que acompañaba el requerimiento de ampliación de documentación del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de 26/09/05.   
- Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Alicante (11/07/08) que dice que se han de excluir del SNUC (y clasificarse como SNUP) los terrenos afectados por incendios (...); se tiene que clasificar como SNU de protección paisajística y forestal los terrenos que pertenecen al LIC de Aitana y/o forman parte de la cabecera del Rio Penàguila (Frainòs, Tronxo,...) con altitudes superiores a los 850 m, por las razones siguientes:  
- Por la misma pertenencia de gran parte de ellos al LIC  
- Por tratarse mayoritariamente (más del 75%) de formaciones boscosas de gran valor medioambiental, que juegan un papel importantísimo en el ciclo hidrológico (infiltración/recarga de acuíferos frente a escorrentias/riadas, control de la erosión y protección de los suelos).  
- Por tratarse de un paisaje forestal del gran valor medioambiental y estético, con numerosos enclavados (masos) agrícolas y, por ello, con una alta biodiversidad que hay que mantener y dar apoyo.  
- Para poder permitir las actividades tradicionales (necesarias para el mantenimiento de esta biodiversidad y positivas cultural y medioambientalmente desde un punto de vista global) de los habitantes de Alcoleja: caza, recolección de setas y hierbas aromáticas, pastos, aprovechamientos forestales..., que con la parcelación y cierre de pequeñas superficies acabaría afectando negativamente.  
(...) Sería más interesante promover un desarrollo territorial más concentrado y menos disperso -en lo relativo a la ordenación del SNU.  
Afecciones legales  
1. Red Natura 2000. En relación con las zonas de especial protección de la Directiva 79/409/CEE, Directiva Aves, y con los espacios basados en la Directiva 92/43/CEE, Directiva Hábitats, los relieves de la zona este del municipio hasta la carretera CV-770 se encuentran incluidos en la delimitación del lugar de interés comunitario LIC Serres de Aitana, Serrella i Puigcamapana y, con la misma delimitación en Alcoleja, en la zona de especial protección para las aves incluida en la red ampliada de zonas de especial protección para las aves, ZEPA Montañas de La Marina, publicada en el DOCV de 18 de enero de 2008.  
2. Suelo forestal e Incendios de carácter forestal. Una parte de los terrenos del municipio están incluidos en el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana, aprobado por Acuerdo de 15 de junio de 2007, del Consell (DOCV 5536 18/06/07). Sólo los terrenos aterrazados al norte y junto a los barrancos o en los enclavados forestales al suroeste, tienen un uso agrícola.  
La protección que otorga el plan general a los terrenos forestales, se corresponde mayoritariamente a los suelos con vegetación arbórea natural, protección que debe tener en cuenta la valoración de las unidades ambientales identificadas en el estudio de impacto ambiental, que integra varios factores ambientales además del carácter de suelo forestal o la vegetación.   
Algunos de estos terrenos se han visto afectados por incendios de carácter forestal, siendo el más importante el que afectó en el año 1995 a una superficie de 152,03 Ha en la ladera suroeste de La Moleta de Aitana, y que en la actualidad se encuentran en estado de regeneración. El plan clasifica estos suelos como suelo no urbanizable común B, no obstante hay que tener en cuenta que:  
- La Ley 10/2006, por la que se modifica la Ley 43/2003, de Montes establece la necesidad de garantizar las condiciones para la restauración de los terrenos forestales incendiados, y queda prohibido el cambio de uso forestal al menos durante 30 años, así como, toda actividad incompatible con la regeneración de la cubierta vegetal durante el periodo que determine la legislación autonómica.  
- El artículo 3 del Decreto 6/2004, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, determina que no cabe minorar las protecciones derivadas del uso y aprovechamiento en terrenos forestales clasificados como SNU que hayan sufrido los efectos de un incendio, y su protección para la reforestación y reposición de la vegetación en toda su superficie.  
- Los artículos 25 y 26 del ROGTU se refieren al régimen urbanístico de los terrenos que hayan sufrido los efectos de un incendio, donde dice que los terrenos forestales o cuales quiera otros clasificados como suelo no urbanizable protegido que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán ser objeto de desprotección ni clasificarse como suelo no urbanizable común.   
3. Dominio público hidráulico. La red hidrográfica principal en el término municipal está formada por dos cauces: el Barranc d'Ares o Riu de Penàguila, con orientación este - oeste, que delimita municipio al norte; y su afluente el Barranc de Tronxo, en dirección sur - norte, que atraviesa el núcleo de población y recoge las aguas de los barrancos que descienden de la sierra de Aitana, el barranc de Xarquera y el barranc de Frainós. (Cuenca del río Serpis)  
Existen otros cauces secundarios y/o vaguadas, de escaso recorrido, en la cabecera del barranco del Troncho y los que descienden del Alt de Mahoma y Bacora hacia el barranc d'Ares y Tronxo. Uno de estos cauces, desciende al norte del núcleo urbano hasta el límite propuesto para el suelo urbano y se puede ver afectado por el trazado propuesto para de la variante a la CV-770.  
Por otro lado, la cabecera del Riu de Seguró, a los pies de Aitana y al sur del puerto de Tudons, recoge las aguas de esta vertiente de la sierra, que confluyen en el río Sella. (Cuenca del río Amadorio)  
El plan general clasifica las fajas laterales de los principales cauces y barrancos como suelo no urbanizable de protección de cauces (SNUPC), en una anchura genérica de 50 m. a cada lado del lecho de agua, donde debería decir del cauce con la definición del Reglamento de Dominio Público Hidráulico. No se protegen los cauces secundarios, ni la cabecera del Riu de Seguró, lo que debe ser subsanado para la aprobación definitiva del plan.  
Consta en el expediente municipal la solicitud (15/12/03) de informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, sin que se haya remitido copia de su informe hasta la fecha.  
4. Vías pecuarias. En el término municipal existen 2 vías pecuarias clasificadas: Cañada Real de La Moleta, con anchura legal de 37,50 m, y la Colada del Amo, con anchura legal de 4 m, que forman el límite municipal sur, entre Alcoleja y Penàguila y Sella, respectivamente.  
El plan general identifica, por su nombre, trazado y su anchura legal, en los planos de ordenación las citadas VVPP. Al atravesar terrenos forestales, los recorridos de las VVPP en toda su anchura legal se clasifican como suelo no urbanizable de protección forestal - paisajística (SNUPFP).  
5. Patrimonio Cultural. El EsIA recoge todos los yacimientos arqueológicos catalogados en Alcoleja, que según los datos consultados del Área de Patrimonio Cultural Valenciano son: barranc de Fraimos: Abric I, barranc de Fraimos: Abric II, Morro Carrascal y Torre d'Alcoleja.  
La Torre d'Alcoleja está también catalogada como BIC, en la categoría de monumento, y la Iglesia Parroquial de San Vicente Ferrer es un bien de relevancia local (BRL).  
El estudio de impacto ambiental ha inventariado los siguientes elementos del patrimonio etnológico de Alcoleja: Clot Blanc dels Esquiladors (cava o pozo de nieve); Molí de Cabrera; Molí de Pas; Molí del Pont - Puente del camino Alcoleja a Beniafé; Molins d'Aitana (tres molinos y una balsa reguladora); Cabecera del Frainós; Ermita de la Virgen de los Desamparados, en Beniafé; Calvario; Ermita de Serra o del Salvador, que pertenece a la Masía de Villaserra (Ermita de Seguró).  
El patrimonio arquitectónico de interés destacado es el Palacio de los Marqueses de Malferit, Parroquia de San Vicent Ferrer, Ermita de la Virgen de los Desamparados en el caserío de Beniafé. Ermita de Serra o del Salvador y Puente en el camino Alcoleja - Beniafé.  
De las consultas resulta que la alquería de Benaifé, debe considerarse como zona arqueológica con la delimitación establecida en el documento como NHU y su protección correspondiente para los bienes patrimoniales citados, por lo que puede resultar adecuada para esta zona la consideración urbanística y ordenación como asentamiento histórico - rural, según establece el art. 23 de la Ley 10/2004, del SNU.  
No figura entre la documentación evaluada un Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos, documento integrante del plan general que debe incluir una ficha de los elementos patrimoniales inventariados en el estudio de impacto ambiental, con su ámbito y grado de protección.  
6. Infraestructuras lineales. Las infraestructuras de comunicación más importantes que atraviesan Alcoleja son las carreteras CV-770, eje estructurador norte-sur, que parte de la CV-70 Alcoy- Benidorm en Benasau, y va en dirección a La Vilajoiosa, para la que el planeamiento propone ejecutar una variante para eliminar los problemas actuales que genera su travesía. Justo antes del núcleo de población, entre Benasau y Alcoleja, entronca la carretera CV-781 procedente de Penàguila. Y en el límite sur con Sella enlaza con la CV-785, también procedente de Penàguila y Alcoy, que atraviesa la zona sueoeste del término municipal pero con un marcado carácter secundario.  
El trazado previsto de la variante de la CV-770 que establece una reserva de suelo (SNUPRI) no tiene un carácter vinculante a efectos del trazado definitivo, por lo que en caso de modificación sustancial y a la hora de su ejecución el proyecto debe ser sometido a evaluación de impacto ambiental.  
Consideraciones ambientales  
El término municipal de Alcoleja se sitúa al oeste de la Sierra de Aitana, un conjunto montañoso cercano al mar, de paredes, agujas y cresterías labradas en roca caliza, que infunden al paisaje un carácter poderoso y vertical. Estas montañas alicantinas enmarcan valles rurales de olivos y almendros, cereales y vid, junto con las poblaciones que rodean este macizo  
Aitana culmina a los 1.558 m de altitud. La vertiente sur desciende bruscamente hacia la inmediata costa; mientras que la vertiente norte atesora una valiosa vegetación e interesantes parajes de alto valor ambiental y paisajístico.  
El conjunto de sierras y valles denominados Aitana, Serrella y Puigcampana, representan probablemente el núcleo de mayor interés del prebético valenciano. Su altitud, su proximidad al mar y su situación en un área de marcados gradientes térmicos y ombroclimáticos le confiere una gran riqueza de especies raras y de interés. Además, contiene una representación significativa de diversos hábitats prioritarios. En cuanto a la fauna, destacan las especies propias de medios forestales y, sobre todo, rupícolas, como veremos.   
Alcoleja presenta una morfología montañosa, fuertemente socavada en su parte central ocupada por los barrancos y de laderas muy acentuada hacia Aitana, de acceso limitado en el que las pendientes suelen superar el 30%, abundando las zonas con riesgo de deslizamiento alto y medio y riesgo de desprendimiento en las zonas más elevadas, detectándose dos áreas puntuales en las que son posibles daños a infraestructuras y servicios junto a la CV-770.  
En estos relieves la presencia o ausencia de vegetación va a constituir el factor decisivo en la pérdida de suelo por erosión. El riesgo de erosión actual es alto en casi todo el territorio y muy alto en la parte oriental en las laderas donde es necesario mantener la vegetación actual y las terrazas de mampostería cultivadas y favorecer la regeneración forestal en los bancales abandonados.   
El casco urbano se sitúa en un entorno con una fisiografía catalogada como montañosa con laderas acentuadas pero más suaves que otras zonas del término municipal, en una estrecha franja que no presenta riesgos de deslizamiento, donde predominan los terrenos de cultivo. No obstante, Alcoleja no se caracteriza por la existencia de suelos de elevada capacidad agraria, un uso de valor paisajístico y ecológico como hábitats mediterráneos sensiblemente antropizados.   
En Alcoleja los usos del suelo dominantes son el agrícola y el forestal, que presenta masas forestales bien desarrolladas y estructuradas, destacando las zonas de pino carrasco y, en menor medida, encina o carrasca, siempre acompañadas de matorral termófilo, romero y brezo.   
La vegetación de carácter natural se completa con otras comunidades mixtas mediterráneas en función de la altura, vegetación de cumbre en masas arbustivas o matorrales, con algunos rodales de carrascas, y zonas de praderas en zonas altas, umbrosas y húmedas. Muchas de las poblaciones se establecen sobre aterrazamientos antiguos, sobre los que había cultivos hoy abandonados.  
El uso agrícola de cultivos de secano se sitúa, al norte, en el valle más abierto del barranc d'Ares y los en terrenos aterrazados junto a los barrancos hacia el sur y, al suroeste, en terrenos forestales en mosaico de cultivos lo que favorece la diversidad de ambientes.   
La vegetación natural recogida en el estudio de impacto ambiental es la de los hábitats de interés comunitario presentes en la LIC, según la denominación de RN2000: zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero-Brachypodietea (6220\*), brezales oromediterráneos endémicos con aliaga (4090). Bosques de galería de Salix y Populus alba (92A0) y encinares con Quercus ilex y Quercus rotundifolia (9340).  
El estudio de impacto ambiental se refiere a las estribaciones de la sierra de Aitana como un espacio que hay proteger, tanto desde el punto de vista de ordenación urbanística municipal como de los espacios naturales de la Comunitat Valenciana.   
En cuanto a la fauna son de destacar las especies propias de los medios forestales y las asociadas a los roquedos, en especial, las rapaces que nidifican en los cortados rocosos y campean en terrenos cultivados y de matorral que se entremezclan entre las masas boscosas. Entre ellas destaca en este territorio el águila azor perdicera, una especie amenazada a nivel europeo (Anexo I de la Directiva Aves) y vulnerable en el catálogo valenciano, con una amplia distribución en nuestro territorio y una población estable, siendo una de sus amenazas la transformación de su habitat o la reducción de presas.  
En la montaña alicantina, el conjunto de las sierras de Aitana y Serrella, con una estructura singular en forma arriñonada y el valle interior del Guadalest abierto hacia el este, junto al sistema de sierras de La Carrasqueta-Els Plans-Rentonar, sus masas boscosas integradas en el complejo agroforestal propician unas cualidades ecológicas particulares con alta riqueza y diversidad, donde podemos encontrar gran variedad de especies que recorren estos anillos verdes, según los denomina el estudio de impacto ambiental.  
El artículo 4.1 de la Ley 10/2004 del SNU, establece que los planes urbanísticos o territoriales con capacidad para clasificar suelo calificarán y ordenarán como suelo no urbanizable protegido los terrenos (b) sujetos a un régimen específico de protección o mejora que tengan por objeto la conservación de la naturaleza, flora, fauna, agua o del territorio; (d) los terrenos comprendidos en espacios forestales, paisajísticos y ecológicos que estén sujetos a medidas de conservación o regeneración, como es el caso de los terrenos que albergan hábitats o especies de interés comunitario dentro del LIC (según la Directiva Hábitats), o terrenos necesarios para la conservación de las especies (Directiva Aves).   
Según el mismo artículo, se debe considerar la protección de terrenos en los que este acreditada una presencia importante de riesgo de erosión, desprendimiento u otros riesgos naturales, así como, los que alberguen valores naturales, paisajísticos o culturales y los terrenos que presenten valores rústicos o agrarios considerados de un ambiente rural digno de singular tratamiento por su importancia social, paisajística o cultural.  
- La documentación urbanística y medioambiental evaluada es la aprobada provisionalmente el 7 de diciembre de 2007, que hace referencia a la mayoría de los elementos y áreas del municipio merecedoras de protección por sus valores medioambientales, y que debería haber considerado directamente el planeamiento: el estudio de impacto ambiental define tres unidades ambientales homogéneas (UA) en Alcoleja: la UA1, Zonas de vegetación natural y pendientes medias, situada al sur y oeste del término municipal; la UA2, Zonas abruptas. Estribaciones de la sierra de Aitana, situada al este; y UA3, Zonas bajas y llanas de cultivos, situada al norte.  
Por su parte el plan general clasifica la mayor parte del suelo como suelo no urbanizable común, tipo A y tipo B; y el resto de territorio como suelo no urbanizable de protección, en diferentes categorías.   
- El SNU Común tipo A (SNUCA) corresponde a los terrenos incluidos en la UA3; y el SNU de protección forestal-paisajística (SNUPFP), que corresponde mayoritariamente con la UA2 y comprende zonas montañosas y abruptas de vegetación forestal arbórea y arbustiva.   
De esta manera, se incluye como SNU de protección (SNUPFP) las laderas más elevadas de la zona LIC y las zonas de hábitats, los barrancos y las VVPP.   
- Se clasifica como SNU Común tipo B (SNUCB) los restantes terrenos de la UA2 -pertenecientes a la RN2000-, y terrenos pertenecientes a la UA1, que según el apartado de identificación de impactos del estudio de impacto ambiental comprenden zonas intermedias, de mayor pendiente y de menor uso agrícola, abundando áreas naturales.   
Se trata de terrenos muy diversos de suelos forestales y mosaico de cultivos; zonas afectadas por incendios de carácter forestal; áreas con riego de erosión actual alta y muy alta y zonas con riesgos de deslizamiento medio y desprendimiento; laderas muy acentuadas y terrenos fuertemente socavados de terrazas de cultivo de secano de alto valor patrimonial y paisajístico; áreas necesarias para la conservación de especies faunísticas (rapaces), etc., por lo que se considera que estas unidades no obtienen una correspondencia y/o una consideración urbanística adecuada en el planeamiento a partir de sus valores ambientales.   
Por ello se debe redelimitar el suelo no urbanizable común (ampliar el suelo no urbanizable de protección) justificando los terrenos de la UA 2 incluidos en este régimen, en los que son posibles los usos y aprovechamiento definidos en la LSNU, y excluyendo los relieves montañosos y zonas de vegetación natural arbórea y arbustiva y las terrazas en cultivo. En suelo no urbanizable podrán ordenarse zonas sujetas a ordenación diferenciada.   
Además de su ordenación estructural (SNUCB), la documentación escrita del plan con carácter normativo de cualquier nivel (régimen de usos del suelo de las normas urbanísticas y/o las directrices del planeamiento, DEUT) no garantiza la conservación de estos terrenos conforme a sus valores ambientales y uso, que resulta deficiente, en tanto que:   
Se permiten futuras reclasificaciones de suelo para urbanizaciones residenciales de carácter disperso, con carácter general, sin delimitar zonas. Esta propuesta es contraria a las directrices de sostenibilidad de la LOTPP que procura evitar una implantación urbanística dispersa y respetando la morfología del tejido urbano originario (artículo 13);  
Se permiten usos residenciales de segunda residencia en parcelas inferiores a una hectárea a través de planes especiales que no se podrán tramitar conforme a la legislación vigente (artículo 21 de la LSNU, vivienda familiar y asilada) que regula parcelas no inferiores a una hectárea por vivienda y superficie ocupada por la edificación del dos por ciento;  
No se identifican los núcleos de viviendas consolidadas según la Disposición Transitoria Cuarta de la LSNU y se minimiza su impacto territorial, ni se evita su formación;  
No se ordenan zonas sujetas a ordenación diferenciada (artículo 18 de la LSNU), por ejemplo para uso agropecuario y compatible.   
Se propone en el conjunto de medidas correctoras de impactos la consideración del paisaje como recurso primordial que debe conservarse, no solo en las zonas protegidas, sino en la totalidad del municipio, y la adopción de medidas de protección contra la erosión y la transformación de pendientes. Ambas medidas correctivas son de aplicación con carácter preventivo e integrador a través una clasificación y calificación del suelo, y un régimen de usos, concordantes con la valoración de las unidades ambientales.  
- Es posible, en suelo no urbanizable de protección, considerar como uso compatible en los enclaves de cultivos de secano entre terrenos forestales, el uso agropecuario tradicional y/o legalmente establecido, así como, actividades para disfrute público cuando armonicen con los valores ambientales propios del medio rural y natural en el que se ubican, y el uso residencial o los alojamientos rurales cuando supongan la rehabilitación o recuperación de construcciones o caseríos ya existentes. Se mantendrá la prohibición de edificaciones, entre ellas, la vivienda familiar y aislada, salvo aquellas construcciones vinculadas al uso y aprovechamiento que tiene por fin dicha protección, es decir, compatibles con los valores ambientales de las UA1 y UA2 (agropecuarios, forestales y cinegéticos).  
- En cuanto a la protección que el plan otorga a los cauces, será necesario ampliarla incluyendo la cabecera del Riu Seguró y los cauces y barrancos secundarios, siendo válido el criterio general por el que el plan establece una faja de protección de 50 metros a cada lado del cauce y sus correspondientes normas urbanísticas que garantizan la protección de las fajas donde se desarrolla vegetación de ribera, que en Alcoleja están bien representadas con bosques de galería de Salix y Populus alba, así como, las masas de arbolado en los tramos de cauce junto a SNU Común.  
Cuando los cauces discurren junto a suelo urbano (AI-1) esta protección, considerando la franja de vegetación existente de ribera que se debe preservar, se puede reducir hasta un ancho mínimo de 25 metros a cada lado del cauce, que se trataría como zona verde (JL), garantizando la función de corredores ecológicos que desempeñan recogida en la LOTPP y el ROGTU.  
- El crecimiento urbanístico previsto a través de actuaciones integradas en suelo urbano, sectores AI - 1 y AI - 2, supone una continuidad del núcleo actual y responde a un modelo de ciudad compacta. Los terrenos afectados por las reclasificaciones no presentan otros valores dignos de protección y por tanto son aceptables desde el punto de vista ambiental, una vez justificada la existencia de recursos suficientes y la capacidad de gestión de los residuos y los vertidos.  
- En Beniafé se clasifican las edificaciones existentes y los bancales adyacentes a este asentamiento histórico en el medio rural y, por tanto, sin urbanización consolidada, como Suelo Urbano y no se definen actuaciones integradas. El conjunto de edificaciones del caserío y la ermita cuenta con algunos servicios urbanísticos (acceso a través de caminos rurales y abastecimiento de agua), pero no cuenta con evacuación y/o tratamiento definitivo de aguas residuales.   
Según los informes de patrimonio, la alquería de Beniafé debe considerarse como zona arqueológica cuya delimitación será la establecida en el documento como NHU, con la protección establecida por la Ley 4/98 para dichos bienes patrimoniales.  
El artículo 23 de la LSNU regula la ordenación de los asentamientos rurales-históricos, en suelo no urbanizable, dotados de las infraestructuras y servicios necesarios para su adecuado desarrollo (accesos, saneamiento, agua potable, luz y recogida regular de residuos), evitando un desarrollo urbano o urbanizable convencional y manteniendo su carácter rural. En estos asentamientos se permitirá edificar según las reglas que fija el apartado 3 del citado artículo, que contempla la posibilidad del establecimiento de usos y aprovechamientos en función de las características del asentamiento rural.  
- Respecto al abastecimiento de agua potable, el municipio dispone de dos puntos de abastecimiento: Font del Molí, con un caudal máximo instantáneo de 20 l/s, y Font de Romeu, con caudal máximo instantáneo de 3 l/s. Con conducciones que llevan el agua hasta un único depósito regulador de 180 m³, situado entre la Font del Molí y el casco urbano.  
El estudio de impacto ambiental estima la demanda de agua potable, para una número máximo de 326 viviendas en 1.641 m³/día, para 985 habitantes a razón de 200 l/hab/día, que corresponde con un caudal medio plurianual de 19 l/s.  
- Respecto a la depuración de las aguas residuales, son tratadas actualmente en la EDAR de Alcoleja, de reciente construcción y puesta en servicio, con un caudal de diseño de 100 m³/día y 500 habitantes equivalentes (he), siendo el caudal medio actual de 73 m³/día para 320 habitantes equivalentes (he).   
El caudal previsto según estimaciones del Ayuntamiento y el techo poblacional del plan cercano a 1.000 habitantes, hacen previsible la necesidad de ampliación de la depuradora para el completo desarrollo del planeamiento, siendo suficiente a medio plazo.  
- En cuanto a la gestión de residuos, la Mancomunidad del Xarpolar, que unifica a 28 pueblos de la zona, tiene entre sus competencias la recogida, transporte y tratamiento de residuos sólidos urbanos, a través de una empresa concesionaria del servicio. En cuanto al destino final de los mismos, la valorización y eliminación de los residuos se lleva a cabo, conforme a lo establecido en el Plan Zonal de Residuos de la zona XIV del PIR, en la planta de reciclado y compostaje con vertedero de rechazos de Xixona.   
En términos cuantitativos, las previsiones del plan zonal, basadas en los censos poblacionales, estiman un volumen de gestión previsto para 422 habitantes actuales, residentes y estacionales, -un máximo de 510 habitantes en Alcoleja.  
Según el citado plan sectorial, el Plan General debe prever espacios para el tratamiento de residuos de tipo urbano, en particular:  
- Un Ecoparque tipo A, situado en un lugar bien comunicado y de fácil acceso como, por ejemplo, en terrenos cercanos al suelo reservado para pequeñas industrias (SNUCA)y áreas de aportación (grupos de contenedores de recogida de residuos), para papel/cartón, vidrio y envases ligeros, en los núcleos de viviendas aisladas en suelo no urbanizable común (DT 4ª de la LSNU para los NVC) y en Beniafé.  
En el inventario ambiental se han descrito suficientemente los principales factores ambientales y los de mayor valor en el medio físico de Alcoleja, como son: la geología, geomorfología, hidrología superficial y subterránea, flora y vegetación, fauna, paisaje y valoración de recursos.  
Se definen y cartografían 3 unidades ambientales, cuya concordancia con la clasificación y categorías del suelo no urbanizable, directrices y régimen del suelo de las normas urbanísticas, no se considera correcta en lo relativo a la UA 1, Zonas de vegetación natural y pendientes medias, situada al sur y oeste del término municipal.  
El EsIA identifica los impactos ambientales previsibles para cada una de las acciones que propone el PG, clasificación y usos del suelo, implantación de infraestructuras y consumo de recursos y gestión de residuos por incremento poblacional, valorándolos en su conjunto como positivos y compatibles, identificando una serie de impactos negativos para los que se propone un conjunto de medidas correctoras concretas, con su correspondiente plan de vigilancia ambiental (PVA), siendo de aplicación todas las medidas propuestas que no entren en contradicción con la DIA.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. En fecha 30 de abril de 2.006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (LEAE).  
De conformidad con lo establecido en la Disposición Transitoria Primera, apdo. 2º de la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos determinados planes y programas en el Medio Ambiente, el plan se encuentra incluido en el supuesto regulado en la misma, puesto que su primer acto preparatorio formal fue anterior al 21 de Julio de 2004 y, su aprobación definitiva todavía no se ha producido.  
El procedimiento de evaluación ambiental relativo al Plan General de Ordenación Urbana de Alcoleja se inicia con fecha 3 de diciembre de 2003, de conformidad con la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental.  
Dicho procedimiento, a fecha de entrada en vigor de la LEAE, 30 de abril de 2.006, se encuentra en una fase avanzada habiéndose realizado:  
- El trámite de información pública, no siendo, en este caso, de aplicación la Ley 27/2006, de 18 de julio, por la que se regulan los derechos a la información, de participación pública y de acceso a la justicia en materia de medio ambiente.   
- Consulta a las Administraciones afectadas, siendo favorable, habiéndose tenido en cuenta el resultado de las mismas en el propio trámite de evaluación ambiental.  
- Solicitud al órgano promotor de ampliación y /o aclaración de la documentación remitida, habiendo sido contestado con la amplitud y el nivel de detalle necesarios para un pronunciamiento ambiental.  
Por otra parte, visto que el modelo territorial presentado propone una proporciona ocupación del suelo para los crecimientos urbanos, una utilización racional de los recursos naturales y proporciona una adecuada protección a los espacios naturales existentes, se entiende que el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental pueden conseguirse a través del procedimiento de evaluación ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anteriormente expuesto, y, actuando conforme al principio de eficacia procedimental y al criterio de eficiencia, establecidos en el art. 3 de la Ley 30/1992, se resuelve concluir el procedimiento ambiental iniciado conforme a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
4. El Art. 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto del Plan General de Ordenación Urbana de Alcoleja, promovido por el Ayuntamiento de Alcoleja, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Debe observar lo indicado en el informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico, de fecha 4 de abril de 2004 y siguientes, y obtener antes de la aprobación definitiva el informe favorable a los efectos patrimoniales relativo al documento del plan general, en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano, con carácter vinculante para la DIA.   
2. Debe justificar la clasificación urbanística del caserío de Beniafé, con relación a sus valores patrimoniales e históricos y rurales. En todo caso, debe acreditar las dotaciones y elementos de urbanización que sirvan a las edificaciones previstas o futuras que se vayan a construir, teniendo en cuenta lo establecido en el artículo 23 de la LSNU, para los asentamientos rurales-históricos.  
3. Debe ampliar la superficie clasificada como SNU de protección, en sus distintas categorías, sin perjuicio de los usos actuales legalmente establecidos, a la mayoría de las áreas homogéneas incluidas en las unidades ambientales de alto valor ambiental, UA1 y UA2, conforme a lo siguiente:  
- A los terrenos afectados por incendios de carácter forestal, donde se permite la reforestación y reposición de la vegetación en toda su superficie.  
- A terrenos en relieves montañosos y zonas de vegetación natural arbórea o arbustiva, bancales en estado de regeneración de la cubierta forestal o terrenos en mosaico de cultivos o de borde en uso, como medida preventiva contra la erosión, conservadora de la biodiversidad y entendiendo el paisaje como un recurso de valor que mantener.  
- A la cabecera del riu Seguró tributario del rio Sella (Cuenca del Amadorio), a los barrancos de cabecera del Tronxo y a los cauces secundarios de la zona del Alto de Mahoma, con el mismo criterio que establece fajas de 50 metros cada lado del cauce e incluyendo también las zonas donde se desarrolla vegetación de ribera o masas de arbolado cuando atraviesan SNU Común.  
- Justificar detalladamente la procedencia de incluir suelo no urbanizable en el régimen común (atendiendo a características de tipo geológico, procesos y riesgos, vegetación y fauna, paisaje y patrimonio) según el estudio de impacto ambiental, los informes sectoriales y los criterios expuestos en el apartado de consideraciones ambientales.  
4. En cuanto a las normas urbanísticas en cada clase y categoría de suelo, debe considerar los siguientes aspectos:  
- Posibilitar el uso agrícola y ganadero en los enclaves entre terrenos forestales ordenados para tal efecto, en las parcelas con un uso agropecuario tradicional que se encuentren en cultivo y/o exista un uso ganadero.   
- Considerar como uso compatible en los enclaves agroforestales en la UA1, aquellas actividades turísticas, de ocio o con fines educativos relacionados con el medio ambiente para disfrute público y aprovechamiento colectivo cuando armonicen con los valores ambientales propios del medio rural y natural en el que se ubican, así como el uso residencial y los alojamientos rurales cuando supongan la rehabilitación o recuperación de construcciones ya existentes.  
- Conservar en las fajas clasificadas como SNU de protección de cauces la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. (Art. 62 de las NNUU)  
- Modificar el suelo urbano (Ficha de Planeamiento de la AI-1), considerando que cuando los cauces discurren junto a suelo urbano esta protección, salvo la franja de vegetación de ribera, se puede reducir hasta un ancho mínimo de 25 metros a cada lado del cauce, que se trataría como zona verde (JL), garantizando la función de corredores ecológicos que desempeñan.  
- Establecer una protección con carácter general de 300m de radio para los pozos y las fuentes, y corregir el artículo 35.10 de las NNUU en lo relativo a vertidos en el entorno de captaciones de agua destinadas a consumo humano.  
- Incluir, sin perjuicio de la parcela mínima y los retranqueos, normas complementarias como medida protectora para evitar impactos derivados de la formación de núcleo de población, ampliando el radio de distancia entre edificaciones a más de 50 m (artículo 32.d de las NNUU) y/o a un conjunto menor o igual a diez viviendas dentro de un círculo de 100 metros de radio.  
5. Debe modificar las Directrices de Evolución Urbana o Ordenación del Territorio (DEUT), para los futuros desarrollos, en consonancia con los criterios, objetivos y directrices de sostenibilidad establecidas en la LOTPP y en coherencia con sus objetivos prioritarios y con el modelo territorial fijado, como determinaciones esenciales que son, con vocación de permanencia.  
6. Debe establecer una reserva de suelo dotacional para la implantación de un ecoparque tipo A, situado en un lugar bien comunicado y de fácil acceso, en cumplimiento de las previsiones del Plan Zonal de la zona XIV del PIR.   
7. Será motivo de una resolución complementaria que emitirá la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, la consideración urbanística para el cumplimiento de los condicionantes 2, 3, 4, 5 y 6, con carácter previo a la aprobación definitiva del plan general.  
8. El procedimiento de evaluación de impacto ambiental relativo al PGOU de Alcoleja no exime de que los proyectos a desarrollar en el término municipal, especialmente los relativos a infraestructuras, recogidos en el Decreto 162/1990 de Impacto Ambiental, o en la vigente normativa nacional, Real Decreto Legislativo 1/2008, y los que afecten directa o indirectamente a espacios de la RN2000, sean sometidos a evaluación de impacto ambiental, incluyendo un estudio de impacto ambiental específico y concreto de cada uno de ellos.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 3 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica  
Expediente: 144/2006-AIA.  
Título: Homologación Modificativa del Plan Parcial de Mejora Sector 1.  
Promotor: Ayuntamiento de Dolores.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.  
Localización: límite Este del casco urbano tradicional de Dolores, lindando al sur con la carretera CV-855 (Dolores a Elche), en el término municipal de Dolores (Alicante).  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto   
Aunque el vigente Plan General de Ordenación Urbana de Dolores, prevé una superficie de 103.199,65 m² para el ámbito del presente sector, en esta homologación modificativa se plantea un ligero aumento de la superficie (pasando a tener 112.893,22 m²) y un ligero desplazamiento hacia el este del sector, debido a que el trazado de la red viaria primaria que atraviesa el sector lo hace invadiendo varias construcciones, posibilitando con esta modificación que queden libres un mayor número de edificaciones.   
Localización  
El sector objeto de evaluación, se sitúa en la zona este del casco urbano (constituyendo una zona de ensanche del casco urbano), en terreno agrícola, con edificaciones de carácter residencial de recreo y agrícolas. Lindando al norte, con suelo no urbanizable junto a estación depuradora, al oeste del casco urbano tradicional, al este con suelos agrícolas y pequeñas edificaciones y al sur con la carretera CV-855 de Dolores a Elche (constituyendo uno de los ejes vertebradores del casco urbano).  
Planeamiento vigente y propuesto  
El Sector, prácticamente en su totalidad, se encuentra clasificado por el anteriormente citado PGOU, como suelo urbanizable no pormenorizado, y suelo no urbanizable en menor medida, tratándose de un área cuyo uso principal es el residencial permanente de tipo intensivo.   
Ordenación prevista  
El Sector 1 cuenta con una carga o elemento de la red viaria primaria que deberá ser ejecutado también con cargo al Sector. Se trata de la ejecución de dicha red viaria, con una superficie de 22.421,70 m², correspondientes al sistema primario S/E que enlaza la actual av. del Alcalde Rodríguez con la carretera CV-855. Por otro lado, y de acuerdo con la ficha de planeamiento y gestión del sector, este Sector además, cuenta con un elemento de la red primaria de espacios libres adscrita al sector, estando situado fuera de él con una superficie total de 17.285,47 m², junto a los sectores S2 y S5, por lo que el área de reparto es mayor que la superficie del sector, con una superficie total de 120.485,12 m².  
No obstante, en el presente proyecto, también se propone una modificación o desvío de la red primaria al objeto de facilitar su gestión, dado que tal y como vienen grafiados en el Plan General, interfieren en varias edificaciones existentes, pasando a tener una red primaria viaria mayor, incorporando suelo no urbanizable, pero permitiendo incluir en ella parte de la red secundaria de dotaciones. Aumentándose por tanto, la superficie del sector a 112.893,22 m² frente a los 103.199,65 m² según el plan general, y por tanto, el área de reparto a 130.178,69 m² frente a los 120.485,12 m² previstos según el citado plan general.   
De forma más esquemática, de acuerdo con las condiciones de ordenación, programación y urbanización, de las actuaciones integradas previstas para el desarrollo del Sector 1 son:  
- Total sector: 112.893,22 m²  
- Superficie sector sin red primaria: 97.626,54 m²   
- Superficie red primaria: 15.266,68 m²  
- Superficie total del sector: 112.893,22 m²   
- Superficie espacios libres adscritos: 17.285,47 m²  
- Superficie total del área de reparto: 130.178,69 m²  
- Aprovechamiento bruto: 1,05 m² t/ m² s.  
- Aprovechamiento tipo: 0,55 m² t/ m² s.  
El uso global del sector sería el residencial, teniendo como uso compatible el terciario (considerando las limitaciones establecidas al respecto, en el plan parcial)  
El índice de edificabilidad bruta (IEB) es establece en 1,05 m² t/m² m² s; resultando un aprovechamiento objetivo máximo de 118.537,88 m² t.   
Tramitación administrativa  
En fecha 3 de mayo de 2006, el Ayuntamiento de Dolores, a través de la Dirección Territorial de Alicante, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, remite documentación relativa al proyecto evaluado, constituida por expediente administrativo municipal, estudio de impacto ambiental, documento de síntesis, estudio de inundabilidad, proyecto de homologación modificativa y plan parcial y cartografía en formato digital, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según certificado municipal suscrito por el secretario accidental del Ayuntamiento de Dolores, de fecha 1 de julio de 2005, en la sesión plenaria celebrada el 29 de junio de 2005, se acuerda aprobar provisionalmente el Programa para el desarrollo de la Actuación Urbanística Integrada del Sector 1.   
1. Información pública  
La alternativa técnica del programa, fue sometida a información pública por el plazo de 20 días hábiles, mediante la publicación de edictos en el Diario La Verdad de Alicante, el 31 de marzo de 2005 y en el DOCV número 4983, del 12 de abril de 2005. No obstante, no se adjunta entre la documentación del expediente administrativo remitido, certificado municipal en el que consten los medios y fechas de publicación, así como tampoco, las alegaciones presentadas, en su caso, durante dicho plazo; ya que únicamente se adjunta copia de los citados edictos.   
2. Requerimiento de información o documentación complementaria  
- En fecha 20 de junio de 2006, se le informa, mediante requerimiento de documentación, de aspectos que se considera deberán ser ampliados y/o justificados previamente a la emisión de la declaración de impacto ambiental.   
- En fecha 2 de agosto de 2006, se recibe documentación de la Dirección Territorial de Alicante, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, en respuesta al requerimiento efectuado anteriormente, estando constituida por:  
- Copia de certificación emitida por el jefe del Servicio Municipal de Agua Potable y Saneamiento de Dolores de fecha 11 de julio de 2006, en el que se certifica que existe suficiencia de caudal de abastecimiento para las nuevas urbanizaciones del Sector-1.  
- Informe complementario del estudio de impacto ambiental, en el que se desarrollan entre otras cuestiones, aspectos relativos al abastecimiento y consumo de agua, saneamiento y depuración de las aguas residuales, y gestión y tratamiento de los residuos sólidos urbanos.  
En fechas 28 de diciembre de 2006 y 15 de mayo de 2007, se informa, mediante requerimiento de documentación, de aquellos aspectos que se considera deben ser ampliados y/o justificados previamente a la emisión de la preceptiva declaración de impacto ambiental; recibiéndose el 20 de junio de 2007 en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación constituida por:  
- Copia compulsada del informe emitido por la Entidad de Saneamiento de Aguas Residuales de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, y solicitud de informe efectuada al Consorcio del Plan Zonal de Residuos Urbanos de la zona XVII.   
- Certificado municipal de fecha 6 de junio de 2007, en el que consta, además de la remisión de los informes mencionados anteriormente, que:  
En fecha 19 de enero de 2007 se solicitó a la Mancomunidad de los Canales de Taibilla la emisión de certificado sobre suficiencia de recursos hídricos, no habiéndose emitido dicha certificación hasta la fecha.  
En fecha 30 de octubre de 2006 se remitió a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte la prospección arqueológica para la emisión de informe, no habiéndose emitido hasta la fecha.   
- El 18 de septiembre de 2007, se reitera la solicitud de documentación complementaria, recibiéndose en respuesta al mismo el 26 de septiembre y el 17 de octubre de este mismo año, respectivamente, copia del Certificado municipal de fecha 6 de junio de 2007, remitido anteriormente, informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, e informe de la Confederación Hidrográfica del Segura (se adjunta copia del mismo) indicando que no existen recursos hídricos para satisfacer las nuevas demandas, hasta que no se generen nuevos recursos procedentes de la desalación de agua marina.   
- El 17 de octubre de 2007, la Dirección Territorial de Medio Ambiente, reitera la remisión del Informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- El 16 de noviembre de 2007, el Área de Planificación del Territorio y el Litoral, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, remite a este Servicio copia de la Resolución de la directora general de Ordenación del Territorio, por la que se resuelve aprobar el estudio de inundabilidad relativo al proyecto evaluado.  
- El 5 de febrero y el 12 de febrero de 2008, se reitera solicitud de documentación complementaria; remitiéndose, posteriormente, en fecha 22 de abril de 2008, advertencia de caducidad al Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Alicante, así como copia de la misma al Ayuntamiento de Dolores, comunicándose que transcurrido el plazo de tres meses sin recibir dicha documentación en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, se procederá al cierre del expediente iniciado, conforme determinan los artículos 87.1 y 92 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (BOE nº 285, de 27 de noviembre de 1.992). El 5 de mayo de 2008, la Dirección Territorial de Medio Ambiente, remite documentación aportada por el Ayuntamiento de Dolores, dando respuesta, parcialmente, al contenido de los requerimientos anteriormente efectuados.   
3. Informes sectoriales  
1. Informe del Área de Comercio, de la Dirección General de Industria y Comercio de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, de fecha 12 de diciembre de 2005, relativo al análisis de los usos comerciales a implantar en el sector y sus posibles repercusiones, así como a su justificación en relación con el entorno; por lo que, en el mismo, se manifiestan las siguientes consideraciones:  
- El uso comercial detallista, en una futura zona residencial actúa como elemento dinamizador, ya que, además, de vertebrar la trama urbana, atenderá las exigencias de la demanda de la nueva población residente evitando mayores desplazamientos. No obstante, se deberán tener en cuenta las condiciones oportunas para mantener el equilibrio urbanístico-comercial, por lo que una justificación adecuada del potencial terciario que contiene la presente modificación estaría en su vinculación con las previsiones de creación de viviendas que se contienen en el mismo.  
- Conviene señalar que la superficie comercial media por habitante en la Comunitat valenciana es de 1,4 m² por persona, extremo que debe ser tenido en cuenta para que los futuros locales comerciales tengan una vocación de proximidad y de servicio a los nuevos residentes, mediante un mediano y pequeño comercio, complementado, con otros establecimientos de, restauración y servicios, pero sin que su proyección alcance más allá del ámbito que se ordena.  
- Dado que en el presente supuesto no se delimitan parcelas exclusivamente terciarias que pudieran albergar una concentración de actividades comerciales poco adecuada, no se oponen objeciones a su aprobación.  
- En ningún caso, la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, queda vinculada para conceder autorización para la implantación de grandes superficies de venta al detall que pudieran resultar amparadas por el planeamiento que se informa, las cuales, quedarían obligadas a obtener, con carácter previo al otorgamiento de la licencia municipal, la autorización de esta Conselleria, prevista en el artículo 17 de la Ley de la Generalitat Valenciana 8/1986, de 29 de diciembre, de ordenación del comercio y superficies comerciales (DOCV nº497, de 31 de diciembre).   
2. Informe del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental de la Conselleria de Cultura y Deporte, de fecha 17 de agosto de 2007, por el que se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el estudio de impacto ambiental, documento refundido, de marzo de 2007, de la Homologación Modificativa del Plan Parcial Sector 1 del PGOU de Dolores.  
3. Resolución de la directora general de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 8 de noviembre de 2007; por la que resuelve aprobar el estudio de inundabilidad presentado relativo a la Homologación y Plan Parcial del Sector 1 de las Normas Subsidiarias del municipio de Dolores; al considerarse cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana. Pudiendo destacarse, entre otras, las siguientes consideraciones que se establecen en la misma:  
- La Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Segura no ha emitido informe sobre el estudio de inundabilidad de la presente Homologación Modificativa, por lo que se entiende que las actuaciones urbanísticas en el ámbito del Sector 1 no afectan al dominio público hidráulico ni al régimen de corrientes.  
- El estudio de inundabilidad propone las siguientes medidas correctoras:  
- La cota de los viales internos del sector se elevarán respecto el terreno natural al menos 1,00 metros. En el caso de que la actuación lindara con alguna carretera, la elevación mínima deberá alcanzar la rasante de la misma. Con ello se logra prolongar el casco urbano siguiendo la misma cota de nivel.  
- La rasante de las edificaciones estará sobre elevada respecto al terreno natural al menos 1,50 metros.  
- Se acondicionarán las zonas verdes, que acompañan al presente plan parcial, con la menor extensión de áreas pavimentadas, favoreciendo la presencia de áreas de tierra o ajardinadas.  
- Se adoptarán las medidas de adecuación de las infraestructuras y de las edificaciones previstas en el PATRICOVA (art. 26, 27, 28 y 34 de su normativa)  
- La tramitación seguida en el expediente se considera correcta al haberse cumplido lo dispuesto en el artículo 18 de la Normativa del PATRICOVA.  
- La documentación del estudio de inundabilidad se estima completa, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 17 de la Normativa del PATRICOVA. Está realizado a escala adecuada, suscrito por técnico competente y visado del correspondiente colegio profesional, cumpliendo lo establecido en el artículo 16.2 de la Normativa del PATRICOVA.  
- De estudio de inundabilidad se deduce la existencia de riesgo de inundación en el ámbito del Sector-6, sin embargo, el municipio de Dolores está incluido en el listado de municipios de elevado riesgo de inundación del PATRICOVA, al ser inundable la mayor parte de su término, y el Sector 1 se localiza junto al casco urbano; lo que justifica su desarrollo frente a otras zonas siempre que se garanticen unas condiciones mínimas de seguridad para las personas y los bienes (art. 22.5 y 23 de la Normativa).  
- El Ayuntamiento, como Administración competente para la aprobación del proyecto y supervisión de las obras de urbanización, la necesidad de comprobar el correcto dimensionado y ejecución de las infraestructuras de drenaje y los puntos de vertido para no afectar a terceros ajenos al sector; debiendo resarcir de los daños que se produzcan por este motivo.   
- En cuanto la actuación afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de Aguas y demás disposiciones que la desarrollen), igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.   
4. Informe relativo al estudio de paisaje del proyecto, elaborado por el Servicio de Apoyo Técnico del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, de fecha 22 de diciembre de 2006; en el que se informa, entre otras, de las siguientes cuestiones:  
- El paisaje actuará como criterio condicionante de todos aquellos instrumentos de planeamiento de desarrollo que impliquen nuevos crecimientos urbanos o la implantación de infraestructuras, siempre y cuando su exposición pública se haya producido con posterioridad a la entrada en vigor de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, 3 de julio de 2004, y haya concluido con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley Urbanística Valenciana, 1 de febrero de 2006.   
- Dado que el trámite de información pública de la Homologación y Plan Parcial del Sector 7, concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley Urbanística Valenciana, 1 de febrero de 2006, no le es, por tanto, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que el paisaje actúe como criterio condicionante.   
5. Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR), de fecha 16 de febrero de 2007, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR de Dolores-Catral para admitir los caudales de aguas residuales generados por el presente desarrollo, indicándose lo siguiente:  
- La EDAR de Dolores-Catral da servicio a dichos municipios y está diseñada para tratar 2.400 m³/día; siendo actualmente el caudal influyente de 1.972 m³/día.  
- De acuerdo con los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 48,64 m³/día.   
El coste estimado de este suplemento de infraestructuras es de 163,30 € par habitante equivalente, siendo un habitante aquel que ocasiona un vertido de 60 gr. de DBO5 por día, o bien, genera un volumen de agua residual de 200 litros por día. En el caso que nos ocupa y según datos aportados, para un caudal medio estimado de 115,2 m³/día (suponiendo que el vertido es asimilable a aguas residuales domésticas, extremo que se deberá verificar en el momento de la conexión), supondrá una cantidad a abonar de 39.714,56 € correspondientes a 243,2 habitantes equivalentes.  
- En el caso en que el urbanizador decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales que genere y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Dolores-Catral de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Sector 1, siempre y cuando se de cumplimiento a los siguientes condicionantes:  
- En la Tramitación del correspondiente instrumento de ordenación debe solicitarse dictamen o informe favorable de la Comisión territorial de Actividades Calificadas, u órgano que la sustituya, referido al cumplimiento por el correspondiente instrumento de planeamiento de la distancia establecida en la normativa sectorial aplicable (Decreto 2414/1961, de 30 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento de Actividades Molestas Insalubres, Nocivas y Peligrosas), respecto a la infraestructura de saneamiento y depuración existente.  
- Este nuevo sector, que se desarrolle mediante el correspondiente instrumento de ordenación, se ajustará a lo dispuesto en las Directrices referidas a los sistemas de tratamiento, apartado 6.3.2 del vigente Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana, aprobado por Decreto 197/2003, de 3 de octubre, del Consell de la Generalitat.   
- En su día, el Urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
- En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos, o en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
- Con anterioridad a la ejecución de la conexión se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante de 39.714,56 €, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Dolores.  
6. Informe desfavorable de la Comisaría de Aguas (No consta la fecha de emisión del mismo), en el que se indica lo que a continuación se cita textualmente:   
- En relación con las nuevas demandas de recursos hídricos generadas por la ampliación o nueva creación de actividades derivadas del desarrollo urbanístico previsto en el plan parcial, hay que tener en cuenta que demanda global para abastecimiento a poblaciones en el ámbito de la Confederación Hidrográfica del Segura excede a las asignaciones previstas para este uso, lo que genera un importante déficit. Por tanto, en las circunstancias actuales, y hasta que no se generen nuevos recursos procedentes de la desalación de agua marina de acuerdo con las previsiones, a corto plazo, del Programa AGUA, no existen recursos hídricos suficientes para satisfacer las nuevas demandas generadas por las actuaciones previstas.   
- En el caso que se prevean otra/s fuentes de abastecimiento distinta/s del sistema de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, la disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender las nuevas demandas generadas estará sujeta tanto a la existencia de derechos inscritos en el Registro de Aguas, como a la posibilidad de hacer efectivos dichos derechos en función del estado de explotación del sistema hídrico afectado.  
- En el caso que los derechos vigentes estén adscritos a otros usos, será necesario obtener previamente la autorización correspondiente al cambio de uso:   
7. Certificado del jefe del Servicio Municipal de Agua Potable y Saneamiento (Pridesa) de la localidad de Dolores (Alicante), de fecha 11 de julio de 2006; en el que suscribe la existencia de suficiente caudal de abastecimiento para la nueva urbanización del Sector S-1, debido a las previsiones de aumento de las tomas del Canal del Taibilla; estableciéndose, en cuanto a la identificación de los caudales disponibles y las fuentes de suministro, la siguiente consideración: la empresa concesionaria del servicio, garantiza la regularidad en el suministro de agua potable a dicha urbanización, así como que dicho suministro no comportará merma adicional a la disponibilidad del caudal existente.   
8. Certificado del representante de la mercantil Colsur SL, de fecha 20 de marzo de 2007, gestora de la recogida de los residuos sólidos urbanos pertenecientes al término municipal de Dolores; por el que expone que se hará responsable de la correcta gestión de los residuos que se generen como consecuencia del desarrollo del Sector 1.   
9. Informe del Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas del Área de Infraestructuras de la Dirección General de Régimen Económico de la Conselleria de Educación, de fecha 29 de junio de 2006, por el que se informa favorablemente en cuanto a sus competencias en materia educativa, al plan parcial; no obstante, se encuentra condicionado al cumplimiento de las siguientes consideraciones:  
- Ampliar la parcela SED-1 de 5.000 m², con parte de la parcela dotacional SEQ-1, para obtener una superficie comprendida entre los 5.500 y 8.000 m² que permita albergar un centro de perfil 3I+6P.   
- Los parámetros urbanísticos que el planeamiento municipal establezca para la parcela escolar, no deben estar en contradicción con lo establecido por esta administración. Las limitaciones edificatorias no serán más desfavorables que las siguientes:  
- Coeficiente de edificabilidad: 1,00 m²/ m²  
- Coeficiente de ocupación de parcela: 50%.  
- Distancias a lindes o fachadas, sin limitación alguna  
- Número de plantas: 3.  
- Altura de cornisa: 12 metros.  
- Formas de los edificios y sus cubiertas, sin limitación  
- Nº de plazas de aparcamiento = Nº de unidades docentes   
Teniendo en cuenta que en caso de no respetarse estos parámetros, la superficie de la parcela deberá incrementarse adecuadamente.   
Afecciones legales  
- En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado en el ámbito de actuación la existencia de lugares de interés comunitario, denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, ni ZEPAs designadas para su integración en dicha Red. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (parque natural, paraje natural, paraje natural municipal, reserva natural, monumento natural, sitio de interés y paisaje protegido), zonas húmedas catalogadas, microrreservas vegetales, montes de utilidad pública o gestionados por la Administración, que puedan verse afectados por el desarrollo de la presente actuación.  
- El ámbito del sector se encuentra afectado por riesgo de inundación de nivel 2 de acuerdo con el Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana, correspondiente a la inundación masiva del río Segura (frecuencia entre 25 y 100 años; calado >0,80 metros). No obstante, de acuerdo con lo dispuesto en la Resolución de la directora general de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 8 de noviembre de 2007, cuyo contenido se detalla en el apartado de la presente Declaración relativo a Informes Sectoriales, se resuelve aprobar el estudio de inundabilidad presentado   
Consideraciones ambientales y afecciones legales  
1. En el estudio de impacto ambiental presentado se ha realizado una descripción generalista del medio biótico y abiótico del entorno donde se desarrollará la actuación; describiéndose posteriormente los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: edafología, climatología, geología, vegetación, fauna, hidrología, patrimonio arqueológico y etnológico, vías pecuarias y paisaje. Siendo los aspectos ambientales más relevantes recogidos en la documentación aportada del Proyecto y observados en la Cartografía Temática de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, los siguientes:   
- Riesgo sísmico relativamente alto  
- Morfología llana con pendiente uniforme, entorno al 3-4%.   
- Riesgo de erosión actual y potencial muy bajo   
- Riesgo nulo de deslizamientos y desprendimientos.  
- Materiales permeables o semipermeables; a excepción de alguna pequeña zona impermeable por la presencia de una cubierta de tierra arcillosa.  
- Riesgo de inundación de frecuencia media y calado alto en toda el área.  
- Vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos alta  
- Suelos de alta capacidad de uso agrícola.  
2. El ámbito de actuación, se define por constituir una zona llana, que presenta una pendiente en sentido descendente Sur-norte, formada por tierras de cultivo abancaladas y surcada por diferentes caminos. La localización del Sector junto a la carretera CV-855, la disposición de los caminos y la pendiente existente, son factores que han condicionado el trazado de viales longitudinales que permitan la escorrentía de las aguas pluviales hacia zonas más bajas cercanas al límite norte del Sector, junto a la acequia de avenamiento del Acierto.  
3. En la zona donde se desarrollará el Sector, existen 8 edificaciones a considerar, pero tal y como se indica en el estudio de impacto ambiental, éstas no serán demolidas para la ejecución del proyecto; no obstante, algunas infraestructuras de riego sí se verán afectados por el desarrollo de la presente actuación.   
4. La conexión a la red de infraestructura de abastecimiento de agua se realizará a la red municipal existente en el casco urbano tradicional, conectando en diferentes puntos.  
5. Respecto a la justificación de la disponibilidad de recursos hídricos, aunque en el expediente consta un informe desfavorable del organismo de cuenca competente, no se hace referencia a la fecha en que el mismo se expidió. Por el contrario, se presenta un informe jefe del Servicio Municipal de Agua Potable y Saneamiento de la localidad de Dolores, de 11.07.06, en el que suscribe la existencia de suficiente caudal de abastecimiento para la nueva urbanización del Sector S-1, debido a las previsiones de aumento de las tomas del Canal del Taibilla; estableciéndose, en cuanto a la identificación de los caudales disponibles y las fuentes de suministro, la siguiente consideración: La empresa concesionaria del servicio, garantiza la regularidad en el suministro de agua potable a dicha urbanización, así como que dicho suministro no comportará merma adicional a la disponibilidad del caudal existente. Ante tal situación, deberá vigilarse el cumplimiento de la doctrina establecida por la Sala de lo Contencioso-administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, en el Auto de Ador respecto a la justificación de disponibilidad de recursos hídricos en calidad y cantidad suficientes, para garantizar el desarrollo de la actuación propuesta.   
6. Respecto a la red de energía eléctrica se enlazará por el sur con el transformador existente junto a la fábrica de cartonajes del casco urbano, discurriendo subterráneamente hasta los centros de transformación del sector.  
7. Se han expuesto de forma muy generalista los posibles impactos susceptibles de generarse como consecuencia del desarrollo del plan parcial propuesto; asi como los apartados del estudio de impacto ambiental relativos al desarrollo de medidas correctoras (sin detallarse medidas preventivas) y el programa de vigilancia ambiental; por lo que deberá adecuarse a lo dispuesto en los condicionantes del apartado Segundo de la presente resolución, establecidos al respecto.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a del anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
4. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, en base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación Modificativa del Plan Parcial del Sector 1 del PGOU de Dolores (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta la fecha, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado Segundo de la presente declaración.   
  
Segundo  
1. Previamente a la aprobación definitiva del instrumento de planeamiento:  
a) Deberá justificarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, el cumplimiento de la Doctrina establecida por la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, en el Auto de Ador respecto a la justificación de disponibilidad de recursos hídricos en calidad y cantidad suficientes, para garantizar el desarrollo de la actuación propuesta.   
b) El Informe favorable del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental de la Conselleria de Cultura y Deporte, de fecha 17 de agosto de 2007, por el que se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, fue emitido en base al estudio de impacto ambiental, documento refundido, presentado en marzo de 2007; por lo que deberá justificarse ante la CTU, que el contenido del mismo, a los efectos de ordenación, es el mismo que el obrante en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, de junio de 2005.   
c) Deberá justificarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, mediante la presentación de certificado municipal, las alegaciones presentadas, en su caso, durante el trámite de información pública del proyecto evaluado; asi como certificado en el que se concrete la totalidad de la documentación que se expuso al público durante dicho procedimiento.   
2. Deberán incluirse en las correspondientes fichas de planeamiento, como condicionantes previos al inicio de las obras de urbanización, los siguientes:  
a) Se dará cumplimiento a las consideraciones establecidas en el informe del Área de Comercio, de la Dirección General de Industria y Comercio de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, de fecha 12 de diciembre de 2005, relativo al análisis de los usos comerciales a implantar en el sector y sus posibles repercusiones.  
b) Se dará cumplimiento a las consideraciones establecidas en el informe del Servicio de Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas, del Área de Infraestructuras de la Dirección General de Régimen Económico de la Conselleria de Educación, de fecha 29 de junio de 2006.   
c) Se dará cumplimiento a las consideraciones establecidas en la Resolución de la directora general de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 8 de noviembre de 2007; por la que resuelve aprobar el estudio de inundabilidad presentado.  
d) Se dará cumplimiento a los condicionantes establecidos en el informe favorable de la EPSAR, 16 de febrero de 2007, relativo a la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR de Dolores-Catral para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo del presente sector.   
e) En caso que se prevea efectuar el vertido de aguas pluviales a la red de acequias existentes, se obtendrá previamente, autorización de vertido al organismo de cuenca competente, Confederación Hidrográfica del Segura, de acuerdo con lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.   
f) Se deberá presentar un programa de vigilancia ambiental completo en el que se definan con mayor exactitud respecto al programa incluido en el estudio de impacto ambiental presentado, el equipo encargado de su realización, así como el mantenimiento y control de las medidas de protección y restauración desarrolladas en el área y su entorno, con el fin de garantizar su eficacia en la protección de la fauna, flora, paisaje, calidad atmosférica, control de residuos y vertidos, y seguimiento de la implantación de zonas verdes, entre otras.   
El programa de vigilancia ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el promotor ante la administración una memoria o informe anual concretando: el desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.   
3. Deberá incluirse en las fichas de planeamiento, como condicionantes previos a que se otorguen las licencias de ocupación de los usos residenciales en el sector, la comprobación de los siguientes condicionantes:  
a) La red de abastecimiento de agua esté en funcionamiento y que el agua presente la calidad adecuada de acuerdo al Real Decreto 140/2003, de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios relativos a la calidad del agua para el consumo.  
b) Las infraestructuras necesarias en materia de depuración de aguas residuales, se ejecutarán de forma que se garantice el pleno funcionamiento de las mismas en el momento del inicio de ocupación.  
4. Todas las actuaciones que se desarrollen en el sector se adecuarán en la medida de lo posible a la pendiente natural del terreno, de modo que ésta se altere en el menor grado posible, propiciándose la adecuación a su topografía natural, tanto del perfil edificado como del parcelario, de la red de caminos y de las infraestructuras lineales. Además se disminuirá el impacto de las edificaciones sobre el entorno mediante el empleo de colores en techos y fachadas que permitan una mayor mimetización.   
5. Será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras de riego afectado y funcionalmente necesario por parte del Urbanizador. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
6. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
7. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
8. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
9. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
10. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado  
11. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada; debiendo disponerse de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
12. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunitat Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
13. Se integrarán en el sector, en la medida de lo posible, o bien en otras áreas del municipio, los ejemplares arbóreos existentes actualmente diseminados en el área de actuación; debiendo establecerse un programa adecuado para su mantenimiento que asegure su pervivencia.   
14. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental, en el documento de síntesis y las labores de vigilancia que correspondan al programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo Proyecto de Urbanización y al de Construcción del Sector; valorándose adecuadamente presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
15. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 35 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental: la vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas por la Agencia del Medio Ambiente corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales.  
16. Otros condicionantes de carácter ambiental que se deriven de las preceptivas autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 27 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 39/07-AIA.  
Título: Ampliación y Traslado de explotación porcina de 264 cerdas en ciclo cerrado.  
Promotor: Umbriporc SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Quesa (Valencia).  
Objeto del proyecto: construcción explotación porcina.  
Localización: polígono 8 parcelas 33 y 42, término municipal de Quesa (Valencia).  
Descripción del proyecto  
En las parcelas donde se pretende llevar a cabo la actuación existe actualmente un cebadero de 600 plazas de capacidad. Dicha explotación cuenta con una estimación de impacto ambiental positiva de fecha 6 de octubre del año 2000 correspondiente a la construcción de dicha nave con una capacidad para 360 plazas de cebo. En dicha estimación se establecieron una serie de condicionantes referidos al tratamiento de purines y a las medidas higiénicas a adoptar en la explotación para el desarrollo de la actividad.  
El objeto del presente proyecto es el traslado de una explotación en ciclo cerrado existente que se ubica en las proximidades del casco urbano de Quesa hasta las parcelas donde se sitúa dicha nave. La actividad a desarrollar será en ciclo cerrado y tendrá una capacidad para 264 cerdas reproductoras de producción de lechones y su descendencia hasta la finalización del cebo. Con las equivalencias establecidas en el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas la explotación tendía una capacidad de 253,44 UGM.   
Las parcelas 33 y 42 comprenden una superficie de 20.167 m². La superficie ocupada por las naves será de 3.309, 03 m² distribuida de la siguiente forma:  
Nave de gestación, maternidad y reposición 1.164,20 m²  
Nave posdestete 330,72 m²  
Nave de cebo ampliada 1.195,92 m²  
Nave de cebo existente 619 m²   
Cada nave dispondrá de fosas interiores para el almacenamiento de purín que se conectarán mediante tubería de PVC con una fosa general cubierta. La capacidad total de las fosas situadas bajo las naves es de 1.211,02 m³ y la capacidad de la balsa exterior existente es de 150 m³. Todas las fosas estarán impermeabilizadas con solera de hormigón de 20 cm de espesor y paredes de fábrica de ladrillo enfoscadas en ambas caras. Se dispondrá de pozos testigo dotados de piezómetro para comprobar el nivel de las mismas.   
Se ha estimado un volumen anual de producción purín de 4.686 m³. Según la documentación, éste se empleará como fertilizante en campos de cultivo con una dosis de aplicación máxima de 170 kg N/año. La superficie agrícola necesaria para esta dosis de aplicación es de aproximadamente 90 ha. El purín será retirado de la explotación y distribuido en campo mediante cuba.  
Para el abastecimiento de energía eléctrica se dispone de una conexión a la red de abastecimiento. La explotación dispone de abastecimiento de agua procedente de la red municipal. Se ha estimado un consumo total de 395 m³/año.  
Las aguas residuales serán conducidas a las fosas de purines. Las aguas pluviales serán canalizadas a través de aceras perimetrales, sin que se haya especificado el punto de desagüe de las mismas.   
La explotación contará con las siguientes infraestructuras sanitarias: vallado perimetral, badén de desinfección, telas pajareras en las ventanas y pediluvios en las puertas de acceso.  
La distancia al casco urbano de Quesa es superior a los 1.000 metros.  
Tramitación administrativa   
1. Información pública y remisión del expediente.  
En fecha 20 de febrero de 2007 el Ayuntamiento de Quesa remite copia del proyecto de actividad, el EIA y el expediente municipal.  
La información pública se ha realizado con la publicación en el BOP de Valencia nº 25 de fecha 30 de enero de 2007, mediante edicto de la alcaldía e con la información a los vecinos de las parcelas colindantes. Sin que se presentaran alegaciones.  
2. Solicitud de documentación complementaria.  
Una vez estudiada la documentación presentada, en fecha 27 de abril de 2007, se solicita la ampliación de misma, en la que se le solicita, entre otros documentos, un informe de compatibilidad urbanística en el que se especifique la clasificación y calificación del suelo en el que se pretende ubicar la explotación. En fechas 15 de mayo de 2007 y 8 de junio de 2007 el promotor remite parte de la documentación requerida.  
En fecha 23 de noviembre de 2007, se remite el informe vinculante sobre la afección al patrimonio en el que se informa favorablemente a la actuación propuesta.  
En fecha 3 de diciembre de 2007, tras la visita realizada a las parcelas del proyecto se solicita una nueva ampliación, solicitando nueva documentación. En fecha 11 de enero de 2008 se remite parte de la documentación requerida.   
En fecha 20 de agosto de 2008 se remite el informe urbanístico solicitado.   
3. Consultas realizadas  
Con fecha 2 de abril de 2007, se realiza consulta al Área de Ordenación Sostenible del Medio dado que la explotación se encuentra en el ámbito del LIC Muela de Cortes i Caroig.  
En la respuesta a dicha consulta, fecha 30 de abril de 2007, se concluye:  
Visto el proyecto y considerando las características de la actividad y las medidas que se prevén en el mismo, se considera que no es probable que se produzcan afecciones negativas indirectas sobre los hábitats y/o especies localizadas en el entorno del LIC Muela de Cortes i Caroig, siempre y cuando no se realice aplicación de purín como abono orgánico en parcelas incultas que puedan provocar un efecto adverso sobre los hábitats de interés comunitario.   
Con fecha 16 de mayo de 2007, se realiza consulta al Servicio de Conservación de la Biodiversidad en relación a las parcelas en las que se ha propuesto la distribución del purín.  
Con fecha 20 de septiembre de 2007 se remite la respuesta indicando:  
La dispersión de purines sobre parcelas de vegetación natural afectará decididamente en la composición florística de esta vegetación, desplazando las especies nitrófilas a las típicas de estas comunidades.  
Se adjunta además la relación de parcelas que no deberían ser empleadas para la distribución del purín. Por lo que se le solicita al promotor la exclusión de estas parcelas del cómputo de superficie agrícola disponible y la inclusión de nuevas parcelas aptas.  
Afecciones legales  
Según las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Quesa, aprobadas definitivamente en fecha 23 de febrero de 1988 por la Comisión Territorial de Urbanismo de la Generalitat Valenciana, la parcela 33 del polígono 8 se encuentra en suelo no urbanizable común y la parcela 42 del polígono 8 se encuentra en suelo no urbanizable abarcando zonas de calificadas como común, protección de embalses y protección agrícola.   
En el informe urbanístico del arquitecto municipal remitido en fecha 16 de julio de 2008, se indica que según el plano del proyecto técnico. La ubicación de las edificaciones se realizará sobre la zona calificada como suelo no urbanizable común.   
La distancia de la explotación con respecto al núcleo urbano es superior a los 1000 metros. Según la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana la distancia mínima de 500 m con respecto a núcleos urbanos se mantendrá en el caso de núcleos de población entre 500 y 1999 habitantes. En este caso el municipio de Quesa el número de habitantes se encuentra en torno a los 750 habitantes.   
Parte de la parcela 33 se encuentra dentro de la franja de 100 metros que constituye la zona de policía del cauce cercano a la explotación. El área incluida se corresponde a una zona de ladera en la que no se ha previsto la construcción de ninguna nave.  
En la realización de cualquier tipo de trabajo tanto en la fase de construcción como en la fase de funcionamiento se deberá cumplir con lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
El municipio de Quesa no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
La explotación se sitúa en una plataforma construida en la zona alta de una loma. A los pies de dicha elevación se encuentra el cauce del río Escalona tributario del río Júcar. La vulnerabilidad de acuíferos está valorada como muy baja en la zona de actuación. Según la documentación, todas las fosas y la balsa exterior estarán impermeabilizadas.  
En la zona cercana a la actuación se localizan parcelas agrícolas dedicadas al cultivo de olivo, vid o labor de regadío entre otros. Existen también zonas forestales de monte bajo y pinar. El purín que se genere en la explotación será empleado como abono orgánico en parcelas agrícolas de la zona excluyendo de éstas las ocupadas por vegetación forestal, parcelas improductivas y las ocupadas por pastos naturales.  
Las parcelas en las que se encuentra la explotación se encuentran incluidas en el ámbito del LIC Muela de Cortes i Caroig. En el informe del Área de Ordenación del Medio se indica que no se producirán afecciones negativas sobre este espacio si se realiza una gestión adecuada de los purines.  
Parte de los terrenos de ambas parcelas se encuentran incluidas como suelo forestal por el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana. Se corresponde con las zonas de ladera en las que, según la documentación presentada, no se ha previsto ninguna actuación.  
Dada su localización, en una zona elevada, se han de tomar medidas oportunas para la integración paisajística de las construcciones. Según la documentación remitida se instalará una barrera vegetal en el perímetro de la parcela además se emplearán cerramientos con colores y materiales acordes a la arquitectura tradicional. La pantalla vegetal deberá estar constituida exclusivamente por especies autóctonas escogidas en función de su porte, altura y frondosidad. El mantenimiento de la barrera vegetal deberá incluirse en el plan de vigilancia ambiental.  
Por lo que respecta a la litología, consultada la cartografía disponible, se determina en la zona la existencia de dos zonas diferenciadas. Por un lado se encuentran arcillas, margas y yesos y por otro aparecen cantos, gravas y limos. Todos estos materiales presentan una erosionabilidad valorada como alta o muy alta. Existe también un riesgo de deslizamiento en las laderas, valorado como alto en la cara este de la loma. Consultada la cartografía temática geotécnica del Instituto Geológico Minero de España (E1:200.000, Onteniente 7-8, hoja 63) la explotación se encontraría ubicada en una zona valorada con condiciones constructivas desfavorables por problemas hidrológicos y con condiciones constructivas muy desfavorables por problemas litológicos, geomorfológicos y geotécnicos.   
Según el técnico redactor, en 2001 se realizó un desmonte para la explanación de la parcela sin que se haya especificado la cuantía del mismo ni las zonas afectadas. Sí se ha presentado una licencia para llevar a cabo estas obras emitida por el Ayuntamiento con fecha de septiembre de 2001.  
Visitada la zona de actuación, en las obras de construcción de la plataforma donde se ubicarán las naves se generaron en determinadas zonas taludes prácticamente verticales. Teniendo en cuenta además la valoración del riesgo de erosión y deslizamiento que se indica en la cartografía consultada. Se considera por tanto que deberá hacerse un adecuado tratamiento de los taludes de manera que se garantice la estabilidad de los mismos. Se deberá incluir en el plan de vigilancia ambiental del proyecto.  
Para la evacuación de aguas pluviales, para las naves, se ha previsto la canalización a través de las aceras perimetrales en forma de cuña que se conducen hasta las zonas de la parcela no construidas. En el proyecto no se ha especifica el punto concreto de desagüe ni las características de este sistema. Para evitar problemas de erosión hídrica la explotación debe disponer de un sistema adecuado para su evacuación. Dicho sistema de evacuación deberá estar bien dimensionado, cuyo trazado asegure que en ningún momento las aguas pluviales entran en contacto con los residuos almacenados y cuyo diseño minimice la erosión asociada al vertido de estas. Su vigilancia y mantenimiento deberá incluirse en el plan de vigilancia ambiental.  
En la conversación mantenida con el promotor, se informa que se pretende, en un futuro, la ampliación de esta explotación con la construcción de una balsa de almacenamiento de purines y una nave de recepción de animales en la parcela 40. Esta parcela, según el técnico redactor del proyecto, no es propiedad del promotor encontrándose en trámite de compra. El acceso a dicha parcela se realiza a través de un camino que discurre junto a la ladera. De llevarse a cabo la construcción de la nave y la balsa en dicha parcela esto supondría un aumento en el tránsito de vehículos por dicho vial para la carga de purín y descarga de animales.   
La ampliación de la explotación, de llevarse a cabo, será objeto de una resolución complementaria a la presente declaración de impacto ambiental. Para lo cual se deberá presentar documentación técnica referente a dichas construcciones. Por las características de los materiales constituyentes que indica la cartografía, el trazado que sigue y la morfología del terreno no se considera que el camino pueda ofrecer suficientes garantías de estabilidad ante un tránsito continuado de vehículos. Por lo que se deberá presentar también un estudio geotécnico visado y firmado por técnico competente y se deberán establecer, en función de los resultados del mismo, las medidas que se deban adoptar para garantizar la estabilidad en dicho vial.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El articulo 16.2 m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por tanto, en base a todo lo anteriormente expuesto, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de construcción de la explotación porcina de ciclo cerrado situada en las parcelas 33 y 42 del polígono 8, en el término municipal de Quesa (Valencia), promovido por Umbriporc SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
  
Segundo  
1. Deberá asegurarse la correcta impermeabilización de las fosas, balsas destinadas al almacenamiento de purines y conducciones tanto para la nueva construcción como de las existentes.  
2. El purín que se genere en la explotación sólo podrá distribuirse sobre parcelas que se encuentren explotadas agrícolamente. Tampoco se podrá distribuir en las proximidades de barrancos, acuíferos, pozos y similares. Se aplicará con una dosis adecuada a las necesidades del cultivo, con un máximo anual de 170 kg de N por hectárea.   
3. Todos los residuos que se generen serán almacenados y gestionados conforme a su naturaleza y peligrosidad. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los mismos.  
4. Las aguas residuales que se generen en la explotación deberán ser gestionadas de forma adecuada conforme a su naturaleza y peligrosisdad. Se aceptará que las aguas fecales se adicionen a los purines.   
5. En el plazo de 6 meses desde la notificación de la presente declaración deberá presentar ante esta Dirección General documentación técnica y reportaje fotográfico en relación a los siguientes aspectos:  
Características del apantallamiento vegetal previsto.   
Sistema de evacuación de pluviales previsto, características constructivas, puntos de vertido y medidas que se adopten para evitar la erosión en esa zona.   
Medidas que se adopten para asegurar la estabilidad de los taludes.  
Todas estas medidas se incluirán dentro del plan de vigilancia ambiental.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 27 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 042/08-AIA.  
Promotor: Lucena Cerámicas SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: autorización ambiental integrada para la fabricación de revestimientos y pavimentos cerámicos.  
Localización: polígono industrial Les Foyes s/n, sectores 1 y 2, en Lucena del Cid (Castellón).  
Ref. órgano sustantivo:142/07 IPPC SClCo/RLG.  
Descripción del proyecto  
1. Características   
Las instalaciones se sitúan en suelo urbano tipo industrial, en el polígono industrial Les Foyes s/n, sectores 1 y 2, ubicado en el Municipio de Lucena del Cid (Castellón). La superficie del terreno ocupado por las edificaciones y las explanadas en uso es de 70.000 m², sobre un solar de 81.763 m².   
Lucena Cerámicas SA. se encuentra en funcionamiento desde 1997 y dispone de las licencias administrativas correspondientes. La sociedad se dedica a la fabricación de pavimentos y revestimientos cerámicos y posee una capacidad de producción de 402 toneladas diarias. La producción anual es de 4 millones de metros cuadrados y supera las 75 toneladas diarias, por ello está sometida a evaluación de impacto ambiental, pues está catalogada en el anexo I, Grupo 4, letra l del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos. Por idéntica razón, la actuación también está sometida a autorización ambiental integrada, pues se encuentra encuadrada en el Grupo 3.5 del anexo I de la ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación.  
El agua de consumo humano procede de la red municipal, el agua empleada en la fabricación se extrae de un pozo subterráneo de la empresa que cuenta con la concesión administrativa para extraer hasta 7000 m³ anuales.  
La energía consumida en los hornos procede del gas natural y asciende a unos 67.592 Mwh PCS, la energía eléctrica utilizada es de unos 7260 Mwh al año. El gasóleo se emplea como combustible de las carretillas elevadoras y se consumen unos 29,17 m³ anuales.  
Las materias primas empleadas en la fabricación de baldosas cerámicas de gres son: arcillas atomizadas, fritas, pigmentos y colores, engobes, vitrificables, disolventes, adherentes, fluidificantes, fijadores, granulantes y aglomerantes.  
Proceso de fabricación  
Lucena Cerámicas SA prepara los esmaltes a partir de fritas y aditivos, todo ello lo introduce en molinos de bolas de alúmina, hasta reducir los tamaños por debajo de un valor prefijado.  
Las arcillas atomizadas se descargan en las tolvas de recepción y se transportan mediante cintas desde este lugar hasta los silos de almacenamiento, desde ahí se transportan a las prensas, que las comprimen en seco dentro de moldes, obteniéndose las piezas o soportes cerámicos.   
Las piezas se secan posteriormente hasta rebajar la humedad entre el 0,2 al 0,5% y se esmaltan seguidamente. El esmaltado consiste en aplicarle una o varias capas de mezclas acuosas de silicatos y óxidos metálicos, con un espesor total de 75 a 500 micras.  
La pieza esmaltada se decora mediante serigrafía. Esta técnica emplea varias telas tensadas de una luz de malla determinada, que dejan paso únicamente a la pasta serigráfica y de este modo surge el dibujo que se va a reproducir; también se emplean roto-tambores para la estampación.  
Las piezas esmaltadas y serigrafiadas se hornean, así adquieren resistencia mecánica, forma estable, resistencia química y superficie vidriosa brillante.   
La etapa final consiste en el control de calidad de las piezas fabricadas, la clasificación automatizada de las mismas, el embalaje y el almacenamiento en palés.  
En la fábrica trabajan 84 empleados.  
Emisiones atmosféricas.   
Las emisiones atmosféricas de naturaleza gaseosa salen al exterior por 18 focos, de los cuales 6 no se encuentran operativos desde el año 2002. Los focos de emisión se encuentran en los hornos, secaderos y filtros de mangas.  
Aguas residuales y pluviales  
Las aguas residuales sanitarias se generan al preparar los alimentos y en los aseos y duchas.  
Las aguas residuales industriales proceden de la limpieza de las instalaciones y se acumulan en una balsa de 40 m³. Las aguas son retiradas por un gestor autorizado.  
Las aguas pluviales que se concentran en las instalaciones se envían mediante cunetas y canalizaciones al barranco Las Boqueras.  
Residuos   
Los residuos que se generan en las instalaciones de Lucena Cerámicas SA. son los siguientes: aceites usados, disolventes orgánicos no halogenados, tubos fluorescentes y lámparas de vapor de sodio, filtros de aceite usados, baterías usadas de automoción, envases de metal contaminados, envases de papel contaminados, envases de plástico contaminados; trapos, algodones y esponjas; envases de plástico contaminados, residuos sólidos cerámicos; palets, astillas de madera, aglomerados y derivados de madera; lodos y suspensiones acuosas cerámicas, residuos del proceso de producción (piezas no cocidas, polvos de los filtros de mangas), mezclas anteriores a la cocción, residuos de cerámica cocidos, chatarras, plásticos, papel, cartón y residuos domésticos.   
Todos los residuos peligrosos son recogidos por gestores autorizados y se almacenan en un pequeño ecoparque situado en el interior de la nave de las prensas. Los aceites se almacenan en bidones.  
Las partículas de polvo y los testillos sin cocer se agrupan en contenedores y se envían a una empresa atomizadora para su valorización.  
2. Alternativas medioambientales  
Por tratarse de una fábrica establecida y en funcionamiento desde hace años, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento actual.  
El titular fabrica sus productos con las mejores técnicas disponibles, por lo que tampoco se plantean alternativas a este aspecto.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación   
En fecha 2 de julio de 2007, el Área de Calidad Ambiental remite un ejemplar del Estudio de Impacto Ambiental, una copia del Proyecto Básico de solicitud de autorización ambiental integrada y el documento de síntesis; solicita que se le informe sobre la idoneidad de la documentación para someterla a evaluación de impacto ambiental.  
El jefe del Área de Evaluación Ambiental emite el informe solicitado en fecha 12 de septiembre de 2007.  
El 12 de febrero de 2008, el Área de Calidad Ambiental aporta el resultado del trámite de información pública y solicita la evaluación de impacto ambiental del referido proyecto.  
2. Información pública  
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 5623, del 22 de octubre de 2007; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se han realizado.  
Informes sectoriales   
No se han solicitado informes sectoriales.  
Afecciones legales medioambientales   
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre espacios protegidos por la legislación medioambiental vigente.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La fabricación de azulejos es una actividad que consume cantidades importantes de energía y genera emisiones de partículas sólidas y gases a la atmósfera. También se producen residuos, vibraciones y contaminación acústica.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido enumerados y valorados en el estudio de impacto ambiental.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las soleras de las naves están impermeabilizadas y poseen canaletas de recogida de las aguas residuales industriales, por lo que se previene la posibilidad de que percolen dichas aguas a los acuíferos. La nave de preparación de esmaltes posee la solera con pendiente dirigida hacia una canaleta donde se recogen las aguas de lavado de la instalación; desde ahí se bombean a la canaleta de la nave de fabricación y salen a las balsas situadas en el exterior de las instalaciones.  
Las aguas residuales industriales se almacenan en 4 balsas contiguas, en tres de ellas se inyecta aire desde el fondo y en la cuarta balsa, de 40 m³ de capacidad, se han instalado dos agitadores para evitar la decantación de las partículas. Las aguas las retira un gestor autorizado.  
La nave de preparación de esmaltes trasvasa los esmaltes fabricados a la nave de almacenamiento de los mismos, que a su vez los bombea a los depósitos con agitadores de la nave de fabricación. Los esmaltes circulan desde la nave de preparación de esmaltes hasta la nave de almacenamiento por unas tuberías de pequeño diámetro, que van dispuestas dentro de una tubería de hormigón prefabricado de unos 80 cm de diámetro, la cual se encuentra enterrada. En caso de que rompiera alguna de estas tuberías, el fluido sería conducido por la tubería de hormigón por gravedad hasta la canaleta de la nave de almacenamiento, lo cual impide la percolación por el terreno y su paso posterior a los acuíferos.  
Los residuos tóxicos y peligrosos, se segregan y almacenan en un pequeño ecoparque situado en el interior de la nave donde se encuentran las prensas. El ecoparque cuenta con un cubeto construido sobre la solera, el cual posee bordes laterales de hierro en forma de V, anclados al suelo y con su interior relleno de espuma de poliuretano.  
Durante la visita del técnico de impacto ambiental se han visto los aceites industriales en envases de plástico fuera del cubeto y sobre palés, colocados directamente sobre la solera o sobre un soporte para facilitar su descarga, con una pequeña mancha de aceite inmediatamente debajo.   
Se han visto envases de plástico, de color azul y tapa negra en el exterior, próximos a la nave de preparación de esmaltes.  
Las tierras y tiestos crudos de mala calidad se almacenan en contenedores y son recogidos por una empresa que se dedica a la atomización de arcillas, donde son valorizados.  
Un organismo de control autorizado ha medido en el año 2006 las emisiones atmosféricas de CO, NO2, SO2 y el índice de opacidad en cada uno de los 18 focos emisores, verificando que los niveles son inferiores a los umbrales legales establecidos en el punto 27 del anexo IV, del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Ambiente Atmosférico.  
El promotor no ha remitido la auditoría de los niveles acústicos de recepción externos, para verificar que las emisiones acústicas diurnas y nocturnas no sobrepasan los niveles del anexo II, tabla 1, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 4, letra l, del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel; según se desprende del artículo 3.1, del citado Real Decreto Legislativo 1/2008.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
4. El articulo 16.2.m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, el proyecto básico de autorización ambiental integrada de la sociedad Lucena Cerámicas SA., siempre que el proyecto se desarrolle según las medidas correctoras contenidas en la documentación y las prescripciones complementarias siguientes:  
1. Los siguientes focos incumplen el punto 3 del anexo III de la Orden Ministerial de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial, por carecer de plataformas y acceso:   
F-12 de entrada al horno nº 3 TA 1960 Nº 399, F-13 de entrada al horno nº 3 TA 1960 Nº 399 enfriamiento 1, F-15 secadero prensa Nº 4, F-16 secadero prensa Nº 5, F-2 de aspiración de humos del horno nº 2, F-4 primera aspiración de humos del horno nº 2, F-6 de aspiración del horno nº 2 y el foco F-8 del secadero box del horno nº 2.   
El promotor construirá en dichos focos una plataforma fija o móvil homologada, dotada de barandilla de seguridad, de fácil acceso, con espacio suficiente para que puedan operar dos personas en los puntos de toma de muestras previstos.  
2. Los siguientes focos incumplen el punto 2 del anexo III de la Orden Ministerial de 18 de octubre de 1976, pues carecen de conexión para la toma de muestras:  
F-13 de entrada al horno nº 3 TA 1960 Nº 399 enfriamiento 1, F-18 filtro de mangas línea de esmaltado y el foco F-10 filtro de mangas marca Borghivalentino Tipo VMT1152.  
El titular dotará a los focos contaminantes mencionados de conexión para la toma de muestras, para que cumplan con la legislación vigente.  
3. El promotor ha presentado los resultados de las emisiones de 5 focos auditados en el año 2001:   
Foco 1, horno nº 1, 1ª línea de aspiración  
Foco 3, horno nº 1, 2ª línea de aspiración  
Foco 5, horno nº 1, 3ª línea de aspiración  
Foco 7 secadero de box nº 1  
Foco 9, filtro vía húmeda aspiración esmaltadoras  
Foco 11, motor cogeneración Guascor 2001  
y la auditoría del Foco17 secadero de box nº 3, realizada en el año 2003.  
De acuerdo con el artículo 21 de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre Prevención y Corrección de la Contaminación Atmosférica de Origen Industrial, y por pertenecer la actividad al Grupo B, le corresponde realizar inspecciones de control cada 3 años; por lo tanto, el promotor analizará las emisiones de los focos anteriormente mencionados y remitirá los resultados a la Dirección General para el Cambio Climático, en el plazo que determine el citado organismo.  
4. En cumplimiento de lo dispuesto por los artículos 11 y 12 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección contra la Contaminación Acústica, el promotor remitirá los resultados de una auditoría que mida los niveles acústicos de recepción externos. El plazo para cumplir este requisito lo fijará el órgano sustantivo. Se le recuerda al promotor que está obligado a realizar inspecciones de autocontrol de las emisiones acústicas, al menos cada 5 años.  
5. Lucena Cerámicas SA. remitirá al órgano sustantivo, en el plazo que este determine, el certificado expedido por técnico competente, que acredite la impermeabilización de las balsas que recogen las aguas residuales industriales.  
6. En cumplimiento del artículo 33 de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, el promotor aportará una copia del Libro de Registro de Emisiones con la medida de las mismas en cada uno de los focos emisores, según el modelo del anexo lV de dicha orden.   
7. Los envases con aceites se colocarán sobre un cubeto para prevenir derrames accidentales. La capacidad del cubeto será del 10% del total almacenado o el volumen del envase de mayor tamaño, se adoptará la cifra mayor de las dos.  
8. Cualquier envase de residuos peligrosos que se emplee en la nave de fabricación de esmaltes se almacenará en el interior de esta instalación.   
9. Los taludes inestables que delimitan la zona meridional de las instalaciones se estabilizarán mediante un muro de contención de escollera, u otra estructura con similar fin, y adición de tierras hasta la cima del muro, para reducir ligeramente la pendiente del talud.   
Una vez realizado lo anterior se verterá sobre el terreno una capa de tierra vegetal de al menos 20 centímetros de espesor, sobre la que se sembrarán especies herbáceas y se plantarán especies arbustivas propias del lugar. Se empleará la dosis de siembra y marco de plantación, así como las reposiciones de marras necesarias, para conseguir una vegetación de densidad similar a la de las inmediaciones.  
10. El promotor continuará empleando con regularidad la barredora industrial para limpiar las explanadas exteriores de las instalaciones, como medida preventiva de que la escorrentía no arrastrará partículas al cauce del barranco próximo.   
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 5 de diciembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 172/2008-AIA.  
Título: planta de anodizado y lacado de aluminio.   
Promotor: tratamientos industriales Perfilac SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Localización: polígono industrial Virgen de la Salud, parcelas 12A, 13 y 14, en el término municipal de Xirivella (Valencia).  
Descripción Del Proyecto  
1. Objeto del proyecto   
La empresa Tratamientos Industriales Perfilac SL se dedica al tratamiento de superficies metálicas y desarrolla la actividad de lacado y anodizado de perfiles de aluminio, para la cual pretende solicitar la pertinente autorización ambiental integrada.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
De acuerdo con el proyecto presentado la actividad, ya en funcionamiento desde junio de 1996, se ubica en el polígono industrial Virgen de la Salud, parcelas 12A, 13 y 14 en el término municipal de Xirivella, provincia de Valencia.   
La empresa inició la actividad de anodizado en la parcela 13 del emplazamiento referido anteriormente. Posteriormente, en el año 2001 ampliaron las instalaciones y la actividad con la parcela número 14 para el lacado en polvo de aluminio. En el 2004 realizan una ampliación de la actividad de lacado en polvo de aluminio en la parcela anexa número 12A contigua al emplazamiento anterior.  
La superficie bruta de las tres parcelas es de 4.760 m² de los que 1.178 m² los ocupan la nueva nave de lacado, 1.240 m² la nave de baños, 1.120 m² la antigua nave de lacado y el resto corresponde con patios propios, zona de tránsito, zona de carga y descarga y aparcamientos y viales para los vehículos. Las parcelas se encuentran ubicadas en suelo clasificado como suelo urbano dentro de la zona de industrias y almacenes de acuerdo con el PGOU de Xirivella.  
Las tres naves disponen de acceso personal desde el camí de la Rambleta, por su fachada principal, y un acceso para carga y descarga desde la C/Les Oliveres.   
El grado de urbanización de la parcela donde se localiza la actividad se caracteriza por:  
- Pavimentación de hormigón.  
- Suministro eléctrico.  
- Iluminación.  
- Teléfono.  
- Agua potable.  
- Colector de vertidos.  
La cantidad anual estimada de producto acabado es de 1600 Tm o 2.376.000 metros. El tratamiento de superficie que se le da al perfil de aluminio depende del pedido del cliente y consiste en: lacado en blanco o color y anodizado. El proceso comienza con la recepción de la materia prima. Dependiendo del acabo a que vayan a someterse, anodizado o lacado, los perfiles se clasifican y se trasladan a la sección correspondiente; los perfiles que se someten al anodizado, se sumergen en las cubas en las que se preparan los baños de manera sucesiva hasta completar el proceso del mismo; cuando el acabado consiste en el lacado, es necesario realizar previamente un tratamiento que consiste en sumergir las piezas en diferentes cubas en las que se preparan los baños. Las piezas pretratadas pasan a una de las dos líneas de lacado de que dispone Perfilac que contienen dos cabinas de pintado automático con pintura en polvo, que sirven de recinto de aplicación de la pintura sobre los perfiles de aluminio, y un horno de polimerizado. Tras su tratamiento, el personal de Perfilac comprueba el acabado de los perfiles, los protege y los empaqueta en film de plástico y los deposita sobre palets para su expedición directa al cliente.  
Las materias primas utilizadas para el proceso que desarrolla la empresa son: perfiles de aluminio, film plástico, y productos químicos (ácido sulfúrico, ácido nítrico, ácido clorhídrico, sosa cáustica, aditivo sosa, sulfato de estaño, producto para el titanizado, desengrasante ácido y pintura en polvo). El consumo anual de las mismas es de:  
- Perfiles de aluminio: 1600 Tm/año.  
- Film de plástico: 9,39 Tn/año.  
- Ácido sulfúrico: 18.000 kg/año.  
- Ácido nítrico: 1.900 kg/año.  
- Ácido clorhídrico: 600 kg/año  
- Sosa caústica: 36.800 litros/año.  
- Aditivo sosa: 250 litros/año.  
- Sulfato de estaño: 300 kg/año.  
- Producto para el titanizado: 6000 litros/año.  
- Desengrasante ácido: 14.000 litros/año.  
- Pintura en polvo: 80.000 kg/año.  
El consumo de agua previsto procede de la red de suministro municipal y de un pozo para suministro propio. El uso del agua de red es para uso sanitario y para consumo humano estimándose un consumo de 2200 m³/año mientras que el agua de pozo será utilizada para uso industrial, en la formulación de los baños y enjuagues de la sección de anodizado y pretratamiento previo al lacado con un consumo estimado de 10000 m³/año. Cabe indicar que la documentación incluye resolución de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 26 de octubre de 2001 para la extracción de un volumen máximo anual de 2.500 m³/año y, por otra parte, un escrito de fecha 22 de febrero de 2008 de Tratamientos Industriales Perfilac SL solicitando a la Confederación Hidrográfica del Júcar permiso para el consumo de más de 2.500 m³/año.  
La empresa se alimentará a base de energía eléctrica y gasóleo. El consumo anual aproximado y estimado es de 385 MWh y 83.600 litros, respectivamente.  
Alternativas  
La actividad descrita en el estudio de impacto ambiental, es considerada como la única alternativa viable, tanto técnica como económicamente, por las siguientes razones:  
- La actividad se viene desarrollando actualmente en la ubicación referida, tratándose de la única ubicación disponible.  
- El uso permitido del suelo es compatible con la actividad desarrollada.  
- La construcción cumple la normativa de protección contra incendios.  
- La distribución de superficies es según la cual se desarrolla actualmente la actividad y adecuada al régimen de producción de la empresa. Cualquier cambio de distribución conllevaría un coste económico y afectaría al régimen de producción actual de la empresa.  
- Dispone además de espacio suficiente para futuras ampliaciones o modificaciones del proceso.  
- La empresa cumple el orden preceptivo establecido en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de reutilizar, valorizar, reciclar y, por último, eliminar.  
- Todos los residuos son almacenados, identificados y gestionados conforme a la legislación vigente.  
Afecciones Legales  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I, subapartado 2.6 (instalaciones para el tratamiento de superficie de metales y materiales plásticos por procedimiento electrolítico o químico, cuando el volumen de las cubetas o de las líneas completas destinadas al tratamiento empleadas sea superior a 30 m³), de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrado de la contaminación, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.   
Otras afecciones consideradas son:  
- El tratamiento y revestimiento de metales está incluido como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
La parcela en la que se ubicará la actividad objeto de estudio no se halla afectada por ninguna figura de protección medioambiental. No muestra riesgo de inundación según PATRICOVA y la vulnerabilidad de acuíferos es media.  
El impacto ambiental que genera la actividad se reduce, básicamente, a los impactos producidos durante la fase de explotación y fase de abandono de la actividad, ya que la actividad proyectada se encuentra ya en funcionamiento y, por tanto, no se han tenido en cuenta los impactos producidos durante la fase de construcción.   
Los elementos ambientales que pueden verse afectados por el desarrollo de la actividad proyectada son:  
- Contaminación atmosférica por emisión de gases de combustión.  
- Generación de residuos, tanto peligrosos como no peligrosos.  
- Transmisión de ruidos y vibraciones.  
- Consumo de recursos naturales.  
- Producción de aguas residuales.  
- Almacenamiento de carburantes y combustibles líquidos.  
- Instalaciones de protección contra incendios.  
La posible contaminación atmosférica es el impacto medioambiental más significativo de la actividad. Prácticamente en todas las etapas del proceso tiene lugar un episodio de contaminación atmosférica. En la etapa de pretratamiento previo al lacado en polvo, en la etapa de lacado y en la etapa de anodizado, se produce contaminación atmosférica debido a la combustión en el quemador para los baños, para el horno de secado del anodizado y para los dos hornos de polimerización de la etapa de lacado. Se puede producir la emisión de partículas, SOx, NOx, CO, HCl o HF principalmente. Las tres naves disponen un ventilador helicoidal que garantiza la correcta ventilación de los locales y la nave 2 dispone de 2 extractores forzados en la cubierta. Algunas de las medidas correctoras aplicadas, además de las determinadas en la legislación propia en contaminación atmosférica, son la dotación de filtros en las cabinas de lacado consistentes en un ciclón de aspiración de los polvos no impregnados en las piezas para la reutilización de los mismos y la construcción de chimeneas.  
Los residuos generados por la empresa se clasifican en peligrosos (lodos de tratamientos de aguas, solución ácida y solución alcalina) y no peligrosos (cartón, madera y pintura en polvo). No se generan envases contaminados vacíos que contenían productos químicos debido a que se trata de envases retornables, retirados por la empresa suministradora del producto químico. Existe implantado un sistema de recogida selectiva de residuos. Los residuos de cartón y restos de embalaje de madera se depositan en contenedores de recogida y se gestionan a través de gestor autorizado. La pintura en polvo es depositada en sacas big-bag's para ser retirados por gestor autorizado. Los lodos de tratamiento de aguas son retirados por gestor autorizado mediante bomba de succión directamente de los depósitos de hormigón subterráneos de decantación. Todos los almacenamientos se encuentran bajo techado, en el interior de las naves. La zona de almacenamiento de pintura en polvo, se encuentra en un punto específico y habilitado para dicho almacenamiento bajo techado, con puerta de hierro y suelo hormigonado.  
Desde el punto de vista del impacto acústico, hay que considerar el transporte y el tráfico rodado como fuente de impacto acústico, así como la maquinaria de compresión de aire. El Proyecto Básico incorpora auditoría acústica realizada por la entidad colaboradora en materia de calidad ambiental de fecha 5 de diciembre de 2005 en la que se concluye que el nivel de ruido producido por el compresor de aire, como foco de ruido más importante, es conforme con los valores límite que establece la normativa vigente para zonas de uso dominante industrial. Como medida preventiva, se deberá realizar un autocontrol de las emisiones acústicas al menos cada 5 años, para determinar que los niveles de transmisión exterior no superan el valor 70 dB(A) en horario diurno y de 60 dB(A) en horario nocturno, con relación a zonas de uso industrial. En caso de superar dichos niveles, se deberán establecer las medidas necesarias para reducir dicho impacto acústico.  
Las aguas residuales generadas por la empresa son: aguas sanitarias de origen doméstico, aguas industriales procedentes de los enjuagues de la sección de anodizado y pretratamiento y aguas de origen pluvial. Existe una red separativa de efluentes industriales y sanitarios, aunque ambos confluyen a un único pozo de registro, situado en el exterior de las instalaciones, desde donde es evacuado el vertido final a la Red de Alcantarillado Público. Para el cumplimiento de los parámetros de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal, es necesario depurar los efluentes antes de su vertido al alcantarillado. Para ello, los efluentes industriales de los enjuagues del anodizado y del pretratamiento son conducidos a un depósito de decantación subterráneo y posteriormente a otro, ambos de 20 m³ donde se permite la sedimentación de la fracción contaminante. Tras el proceso de decantación el vertido se vierte al alcantarillado municipal. Los lodos precipitados son retirados por gestor autorizado. No se aporta información acerca del destino final de las aguas pluviales ni de las instalaciones o medios de recogida de las mismas.  
La vigilancia ambiental del proyecto incluido en el estudio de impacto ambiental consiste en la realización de inspecciones y controles periódicos llevados a cabo por personal cualificado y que se describen a continuación:  
- Se realizará por entidad colaboradora de la administración y cada cinco años para instalaciones del grupo C, un control periódico mediante analíticas, según el Decreto 833/1975, de 6 de febrero, y la Orden de 18 de octubre de 1976.  
- Se deberán realizar inspecciones periódicas de autocontrol, según la periodicidad y los parámetros establecidos por la Orden de 18 de octubre de 1976 y el Decreto 833/1975, para los focos considerados.  
- Cumplir las obligaciones documentales y registrales detalladas en el Real Decreto 952/1997 y Real Decreto 833/1988 relativas a la producción y gestión de residuos peligrosos.  
- Se deberán comprobar semanalmente, la inexistencia de fugas o derrames en las zonas de almacenamiento de productos químicos y de residuos peligrosos.  
- Solicitará, a un organismo de control facultado para la aplicación del Real Decreto 1942/1993, de 5 de noviembre, la inspección de sus instalaciones, con la periodicidad establecida en dicho Reglamento.  
- Realizar la revisión y recarga de los equipos de protección contra incendios con la frecuencia establecida en la normativa asociada y cumplir el programa de mantenimiento de los medios materiales de lucha contra incendio indicado en el Real Decreto 1942/93, de 5 de noviembre.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 22 de diciembre de 2006, se recibió en este Área consulta del Área de Calidad Ambiental acerca de la suficiencia documental de la actividad a autorizar, respondiendo a la misma el 13 de noviembre de 2008. Se remitía, asimismo, el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto básico.  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
Posteriormente, con fecha 28 de mayo de 2008, se recibió escrito de la misma solicitando la evaluación de impacto ambiental del proyecto, a instancias de Tratamientos Industriales Perfilac SL remitiendo documentación complementaria así como copia del certificado de información pública y notificación a colindantes.  
El propio escrito de remisión certifica que el proyecto básico de autorización ambiental integrada y el estudio de impacto ambiental han sido sometidos a información pública sin que se hayan producido alegaciones al respecto.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado g) del grupo 4 del anexo I de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental (tratamiento de superficie de metales por proceso electrolítico o químico, cuando el volumen de las cubetas empleadas para el tratamiento sea superior a 30 metros cúbicos), modificado por el Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16.2.m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Planta de Anodizado y Lacado de Aluminio promovido por tratamientos industriales Perfilac SL, a ubicar en el polígono industrial Virgen de la Salud, parcelas 12A, 13 y 14 del término municipal de Xirivella, provincia de Valencia, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el Estudio de Impacto Ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
2. En el caso de vertido de aguas pluviales a la red de alcantarillado municipal deberá cumplir lo establecido en la Ordenanza municipal de vertidos del Ayuntamiento de Xirivella.  
3. Para asegurar la protección del suelo y acuíferos, se deberá certificar la estanqueidad de los depósitos subterráneos que contienen los lodos de decantación.  
4. Deberá llevarse un registro documentado del programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 25 de noviembre de 2008. La directora general de Gestión Del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 225/ 2008-AIA.  
Promotor: Mancomunidad Espadán-Mijares.  
Autoridad sustantiva: Servicio de control integrado de la contaminación. Conselleria de Medio ambiente, agua, urbanismo y vivienda.  
Objeto del proyecto: vertedero de RNP.  
Localización: varias parcelas del polígono 1 del término municipal de Tales (Castellón).  
Descripción del proyecto:  
1. Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la ampliación del vertedero de residuos no peligrosos en el paraje El Pantà en el término municipal de Tales (Castellón). Se proyecta con el propósito de albergar la producción de residuos urbanos de diversos municipios de la sierra de Espadán, el Alto Palancia y otros.  
De acuerdo con el Plan Zonal de Residuos de la zona II, IV y V, aprobado por Orden del 2 de diciembre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda, el emplazamiento propuesto para la construcción del nuevo vaso solicitado, se halla situado en zona apta para la ubicación de vertederos.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Según proyecto, la instalación proyectada se localiza en las parcelas 42, 43, 44, 50, 54, 52 y 55 del polígono 1 del término municipal de Tales (Castellón). La superficie ocupada asciende a 24.857 m². Se proyecta la realización de un nuevo vaso de vertido junto al vertedero existente, hacia el oeste, aprovechando la morfología que conforma la vaguada.  
Se prevé una entrada anual de residuos urbanos en torno a 33.000 toneladas. La vida útil calculada para el vertedero es de 1 año y 10 meses. La capacidad total del vertedero es de 106.852,77 m 3, la densidad de los residuos compactados será de 0,70 tn/ m³.  
Según proyecto, las obras proyectadas para la ejecución y sellado del vertedero tendrán una duración estimada de nueve meses y se dividen en tres fases: la primera de ellas tiene una duración de cuatro meses y medio, y consistirá en las obras destinadas a la realización de los caminos de servicio exteriores, las infraestructuras de control de aguas pluviales, el acondicionamiento del nuevo vaso para el vertido de residuos, la construcción de la balsa de lixiviados y las obras destinadas al cerramiento de la parcela. La segunda fase de las obras tendrá una duración de mes y medio, y comprenderá todos los trabajos necesarios para la desgasificación y el sellado del actual vertedero. La tercera fase de las obras tendrá una duración de tres meses, y comenzará una vez finalice el periodo de explotación del futuro vaso y comprenderá todos los trabajos necesarios para el sellado y revegetación del vaso del vertedero, objeto de la presente declaración de impacto ambiental.  
El sistema de explotación de este nuevo vaso de vertido será por el método de alta densidad con compactación in situ, consistente en el almacenamiento de los residuos en excavaciones artificiales en el terreno, que tras el vertido son compactados por el paso repetido de maquinaria móvil de compactación expresamente diseñada para este fin.   
La base del vertedero actual se encuentra a una cota de 250 m.s.n.m. y se ha explotado hasta alcanzar una cota de 270 m.s.n.m. Se pretende realizar lo mismo en la ampliación del vertedero: cada fase de explotación tiene una altura de 5 metros, se procederá a la compactación mecánica de la tongada, cada 2,40 metros de residuos se extenderá una capa de material de cobertura de aproximadamente 0,20 metros, llegando así hasta los 5 metros de altura. El dique de la primera fase tendrá 6 m de altura, 5 metros de ancho de coronación y taludes interior y exterior de 3H:2V. Los diques de las fases 2, 3 y 4 tendrán 2,5 metros de altura, 2 metros de coronación y taludes interior y exterior de 3H:2V. Sobre este último dique se rellenará con tierra de cubrición de 2 metros de ancho hasta llegar a los 5 metros de altura de fase. La cota máxima que se alcanzará con la última fase será de 270 msnm.   
El vertedero no contará con su propia planta de tratamiento. Los residuos urbanos llegan en camiones cerrados y son descargados, tras su control y pesaje en la báscula, directamente en el frente de vertido.  
Todos los vehículos portadores de residuos pasarán un control antes de acceder a las zonas de vertido, y sólo tendrán acceso los residuos sólidos urbanos. En el caso de que la inspección visual indujese a duda, se tomará una muestra con objeto de realizar un análisis para comprobar la idoneidad del residuo. El siguiente control será el pesaje en báscula de vehículo y carga   
Se diseñará un sistema de drenaje que evite que las precipitaciones producidas en el entorno del vertedero puedan alcanzar a éste.   
La evacuación de las aguas pluviales caídas sobre el vaso de vertido junto con los lixiviados producidos por el material depositado en el vertedero se producirá en un punto de extracción de lixiviados situado en la cota más baja de la instalación, por gravedad los lixiviados serán evacuados y almacenados en la balsa de lixiviados ubicada aguas abajo. El sistema de drenaje estará constituido por zanjas rellenas a base de material filtrante y con una pendiente mínima del 2%.   
Los lixiviados producidos se recogerán en la balsa de lixiviados, con capacidad útil de 2.088 m³ donde son eliminados por evaporación y también transportándolos mediante camiones cisterna hasta la estación depuradora de residuos más próxima.  
3. Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
No se ha incluido en el EIA un estudio de alternativas. Someramente, se presenta como alternativa a la ejecución del nuevo vaso de vertido las siguientes posibilidades respecto a la ubicación:  
- Ampliar la instalación al norte del actual vertedero  
- Ampliar la instalación al oeste del vertedero existente.  
- No realizar la ampliación.  
Teniendo únicamente en cuenta el criterio de impacto visual, se escoge ejecutar en nuevo vaso al oeste del vertedero existente.  
Tramitación administrativa:  
1. Remisión del expediente.  
En noviembre de 2007 se recibe del Área de Calidad Ambiental solicitud del informe de suficiencia de documentación del proyecto de referencia.  
En mayo de 2008 se envía al Área de Calidad Ambiental informe sobre las deficiencias encontradas en la documentación. Se solicita que ésta sea ampliada de la siguiente forma:  
- Se ampliará la documentación referente a la clausura y sellado del vertedero. Se aportarán datos sobre el recrecimiento del vaso, altura e inclinación de los taludes, bermas intermedias, canales de desagüe, cotas finales de sellado, cubierta vegetal y sistema de desgasificación.  
- Se ampliarán los apartados de geología e hidrología, para lo cual se aportará un estudio geológico e hidrogeológico de detalle.  
- Se aportará el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe emitido por el organismo de cuenca competente, que versará sobre los siguientes aspectos:  
- Afección de la actuación al dominio público o a sus zonas de servidumbre y de policía.  
- Disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender el incremento de la demanda que implique la implantación del proyecto.  
- Incidencia de la actuación en el régimen de corrientes.  
En fecha 10.07.2008 se recibe del Servicio de Control Integrado de la Contaminación del Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria, solicitud de evaluación de impacto ambiental del citado expediente, adjuntando documentación aportada por el interesado, en respuesta al informe de suficiencia de documentación del Área de Evaluación Ambiental (Anexo y proyecto constructivo del vertedero).  
Visto que la documentación recibida no cumple los requerimientos solicitados, en fecha de 18.09.2008 el Área de Evaluación Ambiental solicita al promotor a través del Área de Calidad Ambiental, ampliación de la documentación recibida, en los siguientes términos:  
- Se ampliará la documentación aportada sobre las especies vegetales a utilizar tanto en la pantalla vegetal como en la restauración del vaso.  
- Se ampliará la información cartográfica con el propósito de justificar la integración paisajística del futuro vaso clausurado y restaurado, así como las posibles afecciones a vías pecuarias.  
- Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe emitido por el organismo de cuenca competente, que versará sobre los siguientes aspectos:  
- Afección de la actuación al dominio público o a sus zonas de servidumbre y de policía.  
- Disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender el incremento de la demanda que implique la implantación del proyecto.  
- Incidencia de la actuación en el régimen de corrientes.  
El 06.11.2008 se recibe un anexo donde se aporta parte de la documentación solicitada.  
El 21.11.2008 se recibe otro anexo de cartografía.  
2. Información pública:  
La documentación estuvo sometida a información pública y transcurrido el plazo de 30 días hábiles no se presentaron alegaciones. El anuncio de la solicitud se publicó en el DOGV Nº 5707, de 20.02.2008.  
  
3. Documentación adicional:  
- Informe del Servicio territorial de Medio Ambiente de Castellón, de fecha 21.04.2008  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 17.10.2008 referente exclusivamente a autorización de vertido (art. 19 de la ley 16/2002)  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La zona de estudio dista aproximadamente 1,5 km. del núcleo urbano de Artesa. El acceso se realiza a través de la carretera CV-223, desde Onda en dirección Tales, pasado el casco urbano de Artesa nos encontramos una glorieta, donde tomaremos la carretera C-201 durante unos 150 m, en este punto encontraremos tomaremos un camino asfaltado que sale a mano derecha, que nos conducirá directamente al vertedero.  
El paisaje de la zona ha perdido calidad debido al vertedero ya existente. No obstante nos encontramos en una zona con alta densidad de vegetación arbórea, con presencia de pies de buen porte, y una morfología del terreno ondulada. La presencia de las antiguas terrazas de cultivo, con muros tradicionales de mampostería aumenta el valor paisajístico de la zona.   
Por tanto, la calidad del paisaje actualmente es media y su cuenca visual es reducida debido a las características topográficas de la zona.  
  
La vegetación de la zona está caracterizada por los restos de los antiguos cultivos de secano presentes en la zona (algarrobos, olivos y almendros). El abandono de los cultivos ha dado lugar a la colonización de los bancales por la vegetación natural del tipo matorral termófilo, como coscojas (Quercus coccifera) y romero (Rosmarinus officinalis) con pinos carrascos (Pinus halepensis) de unos 20 años y 5-7 m de altura.  
El clima de la zona de estudio se caracteriza por ser mediterráneo continental. Las temperaturas medias de la zona oscilan alrededor de los 16,6º C, y la precipitación media anual ronda los 549,2 mm. La duración del período libre de heladas es de marzo a noviembre. Las máximas precipitaciones tienen lugar en primavera y otoño. Las mayores frecuencias anuales de la dirección de los vientos, corresponden al W para los meses de octubre a marzo y al E para los meses de abril a septiembre.  
La zona del emplazamiento del vertedero corresponde al subsitema acuífero de Onda.  
El substrato del área de actuación está constituido por los depósitos de las margas limoarcillosas con algo de arena, pertenecientes al Keuper y margas carbonatadas del Muschelkak Medio. La formación del Muschelkalk Medio tiene una potencia alrededor de los 40 metros.  
Los estudios geológicos/ geotécnicos realizados en la zona de implantación del vaso de vertido demuestran la existencia de una formación margoso-arcillosa por debajo del relleno cuaternario. En los cuatro sondeos de investigación ejecutados se han realizado pruebas de permeabilidad de tipo de Lefranc, en tramos de 0,5 metros de espesor. Los valores de permeabilidad (k) obtenidos están comprendidos entre 10-7 y 10-9 m/s. En función de su permeabilidad, los materiales ensayados se definen, de acuerdo con la clasificación de Bredding, como acuífero impermeable y clase de permeabilidad prácticamente impermeable.  
De acuerdo con estos valores de permeabilidad (k) obtenidos en los ensayos realizados in situ, se considera que el substrato margoso en el que pretende ubicarse el vaso de vertido constituye una barrera geológica natural que tiene una capacidad de atenuación suficiente para impedir un riesgo potencial para el suelo y las aguas subterráneas, cumpliendo así con lo establecido en el Real Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.   
1. Afecciones legales:  
- Se ha presentado un informe técnico del Ayuntamiento, de fecha de 22.05.2007, donde se certifica la compatibilidad urbanística de la actividad solicitada con el planeamiento urbanístico vigente en el municipio.  
- El vertedero se encuentra en la zona de policía de un barranco que discurre al sur del vaso de vertido. Este barranco es afluente del río Sonella, que pasa por Tales y Onda.  
No se ha presentado el informe de Confederación solicitado en los dos requerimientos realizados en fechas de 16.05.2008 y en 18.09.2008, por el Área de Evaluación Ambiental, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.   
La solicitud de este informe está basada en el artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas (Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, modificado por la Ley 11/2005, de 22 de junio).  
- No se ha presentado el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano, solicitado en los dos requerimientos realizados en fechas de 16.05.2008 y en 18.09.2008, por el Área de Evaluación Ambiental, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
Se ha presentado un informe de fecha 20.10.2008 de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, en el que se indica en la prospección arqueológica llevada a cabo en la zona de estudio no han aparecido materiales ni estructuras arqueológicas, y en el que también se indica lo siguiente:  
Una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resultará procedente aportar el Estudio de Impacto Ambiental, y sobre el que se emitirá informe definitivo vinculante del artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, al efecto de que se aporte en el correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo competente.  
Se ha adjuntado copia de la solicitud del citado informe de patrimonio, presentada en fecha de 23.10.2008 en la Conselleria de Cultura y Deporte.  
- Vías pecuarias y otras figuras de protección:  
La actuación planteada limita en su parte sur con la vía pecuaria número 1 Cordel de camino viejo de Castellón, clasificada en el término municipal de Tales, de acuerdo con el proyecto de clasificación de vías pecuarias aprobado por Orden Ministerial de fecha 20.05.1974 y publicada en el BOE de fecha 25.07.1974 y en el BOP de fecha 18.07.1974. Esta vía pecuaria tiene una anchura legal de 37,5 metros.   
  
La parcela se encuentra incluida en el Plan de Ordenación de Recursos Naturales de la Sierra del Espadán, aprobado por el Decreto 218/1997, de 30 de junio, del Gobierno Valenciano. Se sitúa en la zona de Amortiguación de impactos, dentro del área de influencia antrópica. Los usos permitidos en estas áreas son, con carácter general, los establecidos en el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable agrícola.  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000 no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia, LIC, ni zonas de especial protección para las aves, ZEPA, designadas para formar parte de la Red Natura 2000.  
2. Identificación y valoración de los impactos.   
Los efectos más destacables del proyecto que pueden afectar negativamente la zona de estudio son:  
- Pérdida de calidad del aire, debido a los malos olores ocurridos durante la fermentación, a la emisión de gases contaminantes, a la emisión de humos.  
- Pérdida de calidad y capacidad agronómica de los suelos, debido al despeje y desbroce de los mismos.  
- Aumento de los procesos erosivos y de pérdida de suelo en una zona con riesgo de erosión potencial muy alto.  
- Alteraciones en la hidrología superficial: el vaso de vertido afecta a una cuenca de drenaje relativamente significativa.  
- Pérdida de calidad paisajística, debido a los movimientos de tierra a realizar, a la eliminación de la cubierta vegetal herbácea, arbustiva y arbórea, así como la capa de tierra vegetal y, especialmente, a la cantidad de residuos sólidos de escasa densidad que se acumulan en los alrededores del vertedero debido al viento.  
- Perturbaciones y cambios en las pautas de comportamiento de la fauna, con la proliferación de especies no deseadas.  
- Aumento del ruido, polvo y vibraciones debido a las labores de construcción del vaso, a la explotación del vertedero y al tránsito de camiones.  
- Frente a los anteriores impactos negativos se sitúa el impacto positivo que supone el garantizar un destino acondicionado de los residuos urbanos producidos en los municipios cercanos y evitar la proliferación de vertederos incontrolados, siempre y cuando el citado vertedero se ejecute y explote según el proyecto autorizado y cumpliendo los condicionantes impuestos en esta DIA.  
De los impactos negativos citados, se consideran los impactos sobre el paisaje y la hidrología superficial, debido a la localización del vertedero entre pequeños barrancos, los que pueden resultara más críticos. Por lo que el proyecto deberá ejecutarse según los condicionantes impuestos en esta DIA.  
3. Medidas correctoras y plan de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras así como el Plan de vigilancia, descritos en el EIA versan sobre la protección de los siguientes aspectos:  
- Medidas relativas a la prevención de la contaminación atmosférica: riegos y chimeneas de desgasificación.  
- Medidas relativas a la prevención de ruido y vibraciones: realizar las revisiones periódicas pertinentes en la maquinaria.  
- Medidas relativas a la prevención de la contaminación de las aguas: evitar cualquier tipo de vertido sobre los cauces naturales de los alrededores, realizar la limpieza de la maquinaria en lugares autorizados para ello, diseñar un sistema de drenaje de lixiviados, así como de las pluviales, diseño de los taludes con las dimensiones precisas para asegurar su estabilidad, vigilancia en las tareas de relleno para no dañar la capa de polietileno.  
- Medidas relativas a la conservación de la vegetación y de la fauna: tareas de revegetación y todos los cuidados silvícolas necesarios para asegurar el éxito de la misma; aplicaciones plaguicidas según la legislación vigente, instalación de una valla perimetral para que la fauna no pueda acceder a la zona de vertido, así como tratar los residuos de forma que se dificulte al máximo su aprovechamiento por parte de las aves .  
- Medidas relativas a los suelos: acopiar la capa de tierra vegetal en los lugares indicados en la documentación.  
- Medidas relativas a la contaminación de la gea: garantizar la perfecta estanqueidad del vaso, así como de los sistemas de conducción de lixiviados.  
- Medidas relativas a la conservación del paisaje: conservación de la vegetación existente, se evitará el vuelo de residuos de baja densidad, se organizarán campañas periódicas de limpieza, se instalará una barrera vegetal, y se potenciará el uso de especies autóctonas en la revegetación.  
- Medidas relativas a la conservación del patrimonio natural: protección contra incendios.  
- Medidas relativas a los usos del territorio: se realizará el cerramiento perimetral de todo el vertedero, las fases de vertido se mantendrán al descubierto el mínimo tiempo necesario, cubriéndose diariamente con una capa de pequeño espesor de tierra, se controlará el correcto funcionamiento del sistema de ventilación.  
- Medidas relativas al patrimonio arqueológico: si se encontrase algún elemento patrimonial en el transcurso de las obras, se notificaría a la autoridad competente.  
Las medidas protectoras y correctoras descritas en el EIA se completan con lo descrito en distintos anejos del proyecto de ampliación del vertedero, y consisten en lo siguiente:  
- Se dispondrá permanentemente de una reserva de materiales de recubrimiento repartidos en distintas zonas del vertedero, como medida preventiva para la extinción de incendios. Además de los extintores que marque la legislación.  
- Se instalarán chimeneas de ventilación que permitan la extracción controlada de gases, y donde se instalarán medidores que permitan controlar diariamente las emisiones de gases y la tipología de los mismos en las distintas zonas del vertedero.  
- Durante el periodo de explotación se realizarán dos controles anuales de biogás, consistentes en tres operaciones: caracterización de biogás en la ERM y antorcha (semestralmente), redacción de informe (semestralmente) y comprobación del sistema de extracción del biogás en el vertedero.  
- Se realizarán labores de mantenimiento en toda la red de drenaje de lixiviados.  
- También las canalizaciones de evacuación de las pluviales se mantendrán limpias, con el propósito de mantener la eficacia de las mismas.  
- Se realizarán labores de limpieza con el propósito de recoger los papeles y plásticos que puedan haber volado desde el vertedero.  
- Se realizarán los cuidados culturales necesarios para el mantenimiento de la revegetación, y en su caso la reposición de marras que se produzca.  
El plan de vigilancia consistirá:  
- Control de los lixiviados  
- Control de las aguas subterráneas.  
- Mantenimiento de la red de drenaje de las aguas subterráneas.  
- Control del sistema de recogida de las aguas pluviales.  
- Control y mantenimiento de la revegetación.  
Gestión del vertedero clausurado. Una vez clausurado el vertedero se realizarán las siguientes labores de vigilancia durante treinta años, a excepción del control de emisiones de biogás que se realizará durante los quince primeros años:  
- Tratamiento o empleo del biogás generado. Durante los quince primeros años a partir de la clausura del vertedero se realizarán dos controles anuales  
- Tratamiento del lixiviado extraído del sistema de drenaje. Los lixiviados recogidos en la balsa que no se eliminen por evaporación, serán transportados mediante cisterna a la EDAR más cercana. También se seguirán tomando muestras.  
- Mantenimiento del sistema de drenaje de las aguas superficiales, y control de las mismas en tres puntos diferentes: uno aguas arriba del vertedero y dos aguas abajo. Estos controles se realizarán cada seis meses.  
- Control de las aguas subterráneas: se realizarán muestreos y análisis de los pozos de control aguas arriba y aguas debajo de la vaguada donde se localiza el vertedero.  
- Mantenimiento de la vegetación.  
- Control de movimientos y asentamientos del vertedero.  
- Control del sistema de sellado.  
- Control de la erosión.  
El conjunto de medidas correctoras y protectoras propuestas en el proyecto se considera adecuado, sin embargo es necesario introducir una serie de mejoras con el propósito de disminuir los impactos paisajísticos de la actividad.  
Por otro lado, se considera imprescindible que el retranqueo impuesto en los requerimientos realizados desde esta Dirección General para la no afección de la Vía pecuaria Cordel del Camino viejo de Castellón.  
El plan de vigilancia ambiental además de garantizar el correcto desarrollo de la explotación y la aplicación de las medidas correctoras establecidas en la documentación, se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente Declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de un Declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 6.a) del decreto 162/1990, de 15 de octubre (modificado por el decreto 32/2006), por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
A lo vista de lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas emito la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de ampliación del vertedero de residuos urbanos del paraje El pantano del término municipal de Tales (Castellón), promovida por la Mancomunidad Espadán - Mijares, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medias propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
Previa a la autorización del proyecto deberá solicitarse informe del organismo de cuenca competente, establecido en el artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas (Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, modificado por Ley 11/2005, de 22 de junio), que versará sobre los siguientes aspectos:  
- Afección de la actuación al dominio público o a sus zonas de servidumbre y de policía.  
- Disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender el incremento de la demanda que implique la implantación del proyecto, caso que disponga de instalaciones que requieran su consumo.  
- Incidencia de la actuación en el régimen de corrientes  
  
Segundo  
Como condiciones que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:   
1. Teniendo en cuenta las afecciones medioambientales del proyecto evaluado, sólo podrán depositarse en el nuevo vaso de vertido, residuos que hayan sido objeto de algún tratamiento previo, de acuerdo con el artículo 6 y el anexo II del Real Decreto 1481/2001.  
2. Tal y como establece la documentación tramitada, una vez se ejecute el nuevo vaso de vertido, se procederá al sellado del vertedero existente, así como a la revegetación del mismo, que consistirá en la siembra de especies gramíneas y leguminosas, con una densidad de 20 g/ m² y la plantación de especies arbustivas en una densidad de 3-4 plantas/ m², todas ellas serán especies adaptadas a las condiciones climáticas de la zona.  
3. Tal y como muestra el último anejo de documentación cartográfica presentado por el promotor, el vallado perimetral de la instalación (así como la barrera vegetal) de la parte sur del vertedero deberá retranquearse para respetar la anchura legal de la vía pecuaria nº1 Cordel del camino viejo de Castellón.  
4. Los viales internos y externos del vertedero, así como el entorno del vertedero se mantendrán en condiciones óptimas de limpieza, organizando servicios de limpieza de todos los residuos volados desde el vaso de vertido o los lugares de acopio.   
5. La instalación contará con una barrera vegetal perimetral, tal y como describe el proyecto. Se repondrán el 100% de las marras que se produzcan en esta barrera a lo largo de la explotación del vertedero. Se mantendrá está barrera vegetal en condiciones óptimas de limpieza. Toda la instalación deberá contar con un vallado perimetral, escogiéndose para ello una valla lacada en color verde.  
6. Se aprovechará el material de mampostería de las terrazas de los antiguos cultivos, para obras de restauración una vez clausurado el vertedero.  
7. Se trasplantarán los ejemplares de Olea europea presentes en la parcela de estudio, y se utilizarán en la pantalla vegetal  
8. Una vez excavado el vaso de vertido y previamente a la instalación de las capas de impermeabilización artificial se compactará los materiales del fondo hasta alcanzar el 98% del ensayo Próctor modificado.  
9. La empresa encargada de la explotación del vertedero será la responsable del mantenimiento del camino de acceso, así como de cualquier daño causado en el mismo.  
10. Se utilizarán como lugares de acopio las zonas marcadas en la cartografía. Se realizarán los cuidados necesarios para la conservación de la tierra vegetal acopiada.  
11. Si durante la explotación del vertedero se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adaptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio cultural valenciano.  
12. Se llevará a cabo un control de las emisiones acústicas y de los niveles de recepción en el entorno, mediante la realización de auditorías acústicas, al inicio de la actividad. La auditoría acústica debe ser realizada por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica, de acuerdo con el Decreto 229/2004, de 14 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su Registro.  
13. En cuanto a las emisiones difusas provocadas por la emisión de material pulverulento, se aplicarán todas aquellas mejores técnicas disponibles posibles en este tipo de actividades incluyendo aquellas orientadas a reducir la suspensión de polvo provocada por el tránsito de camiones y maquinaria pesada. Los límites de emisión aplicables a este tipo de actividades serán los establecidos en el Decreto 127/2006, del Consell que desarrolla la Ley 2/2006, de la Generalitat, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
14. En cuanto a la emisión de gases y olores se realizarán controles de posibles emisiones a la atmósfera tanto a nivel general como controles de carácter específico: control de concentración de AOX en el biogás y control de emisiones de partículas y parámetros asociados en las antorchas. Deberán notificarse a la Dirección General de Calidad Ambiental, una vez al año, los datos sobre las emisiones al aire de la instalación, mediante el Registro de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER), de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002 y de la Decisión 2000/479/CE, de 17 de julio de 2000.  
15. El plan de vigilancia ambiental propuesto se ajustará aquello que establece el anexo III del Real Decreto 1481/2001 de eliminación de residuos en vertedero, así como los condicionantes establecidos en la presente DIA  
16. Se deberá obtener el informe vinculante establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.   
17. Previo a la ejecución de las obras deberá disponerse del informe del organismo de cuenca especificado en el punto primero de esta declaración.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 25 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML