Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9323, del 22-04-2022 (2022/3502)

DECRET LLEI 1/2022, de 22 d'abril, del Consell, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada a la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2022/04/22/1**

### Versions

 01/01/2023 - Actualitat  22/12/2022 - 31/12/2022  Text inicial: 23/04/2022 - 21/12/2022 

### Dades del document

Número de DOGV
:   9323

Data del DOGV
:   22-04-2022

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2022/3502

CVE


Data del document
:   22-04-2022

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Decret llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [estalvi d'energia](javascript:void(0))
    * [política monetària](javascript:void(0))
    * [consum d'energia](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [política energètica](javascript:void(0))
    * [economia de guerra](javascript:void(0))
    * [dona](javascript:void(0))
    * [igualtat de gènere](javascript:void(0))
    * [hisenda regional](javascript:void(0))
    * [impost sobre la renda de les persones físiques](javascript:void(0))
    * [llista de preus](javascript:void(0))
    * [impost local](javascript:void(0))
    * [impost sobre transmissions patrimonials](javascript:void(0))
    * [preu autoritzat](javascript:void(0))
    * [deducció fiscal](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

**Versió vigent: 01.01.2023 -**

**Decret llei 1/2022, de 22 d'abril, del Consell, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada a la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna.**

 

[**(DOGV núm. 9323 de 22.04.2022)**](https://dogv.gva.es/datos/2022/04/22/pdf/2022_3502.pdf "enllaç al document original publicat en el Diari Oficial en pdf")

 

 

Preàmbul

 

I

 

La brutal invasió d’Ucraïna ha originat unes conseqüències devastadores en tot el continent europeu. L’atac indiscriminat sobre el poble ucraïnès ens retorna a una situació de guerra en les nostres fronteres, després de tantes dècades de pau, i ha despertat una onada de solidaritat entre la ciutadania europea. Aquesta situació d’emergència humanitària ja ha provocat a Ucraïna milers de persones mortes, desenes de milers de persones ferides, i milions de persones que han hagut d’abandonar la seua casa i el seu país per salvar la vida. Atendre’ls com mereixen ha de ser una prioritat per a les democràcies europees, tal i com inspiren els valors que ens agermanen en defensa de la llibertat, la legalitat i els drets humans reconeguts per l’Organització de les Nacions Unides. Així ho entén, també, la Generalitat Valenciana, que desplegarà tots els recursos necessaris en matèria d’acollida, d’assistència i de cooperació. De fet, la Comunitat Valenciana ja s’ha convertit en territori de referència a Espanya en l’acollida de persones refugiades a través del hub d’Alacant. Volem ser, de nou, l’ànima d’Europa.

En paral·lel a la vessant humanitària, aquest atac il·legal i il·legítim sobre territori ucraïnès ha desencadenat, també, una situació d’emergència energètica, encariment de productes i desabastiment d’algunes matèries primeres bàsiques a tot Europa. Es tracta d’una situació sobrevinguda en plena recuperació econòmica després de dos anys de pandèmia, i això està comportant greus dificultats econòmiques i logístiques per a les famílies i els sectors productius valencians. Aquestes circumstàncies obliguen a donar una resposta integral de les institucions de la Unió Europea, d’Espanya i de la Comunitat Valenciana.

 

 

II

 

En aquest sentit, i amb caràcter d’urgència per la gravetat dels efectes de la guerra en el nostre entorn immediat, el present decret llei estableix la modificació de distintes lleis valencianes amb un doble objectiu.

En primer lloc, promou canvis normatius orientats a la simplificació i a l’agilització administrativa -en aquelles matèries de competència autonòmica- per tal d’afavorir la instal·lació d’energies renovables al territori valencià amb majors facilitats. Actualment, la Comunitat Valenciana produeix el 66 % de tota l’energia que consumeix. El propòsit del Consell és transitar cap a l’autosuficiència energètica del territori autonòmic. Els 315 projectes d’energies renovables que ara mateix es troben en fase de tramitació (autonòmica i estatal) suposarien una potència instal·lada de prop de 10.000 Mw suplementaris, entre energia solar i eòlica. Eixa potència permetria superar l’actual dependència energètica de l’exterior que pateix la Comunitat Valenciana. Els canvis legals detallats en la part dispositiva d’aquest decret llei es fonamenten en un principi bàsic: eliminar traves burocràtiques i convertir a l’Administració en acceleradora de la transició energètica, establir amb caràcter general l’ús de producció d’energies renovables en sòl no urbanitzable comú, sense perjuici, de la normativa específica per a les instal·lacions que l’autorització corresponga a la Generalitat. Ja era un mandat assumit per la Generalitat davant l’emergència climàtica. Tanmateix, en l’actual conjuntura d’emergència energètica, ho ha de ser amb major intensitat i complementar així el canvi de normativa aprovat pel Govern d’Espanya.

Es tracta, en definitiva, d’una primera regulació d’urgència, sense perjudici de la necessària reflexió posterior que permeta identificar altres necessitats de modificació per assolir l’horitzó ambicionat amb la present modificació de normatives: tendir, en els pròxims cinc anys, cap a la sobirania energètica de la Comunitat Valenciana.

 

 

III

 

En segon lloc, aquest decret llei promou altres modificacions legals per a facilitar nous projectes d’inversió privada que estimulen l’economia i l’ocupació valenciana. Entre ells, i de manera especial, totes aquelles inversions que puguen beneficiar-se del finançament extraordinari previst en l’instrument de recuperació de la Unió Europea. Atesa la profunditat i les ramificacions de la crisi que ha originat aquesta guerra, les institucions valencianes tenen l’obligació d’abordar totes les reformes necessàries per a protegir la recuperació que ja havíem consolidat amb l’esforç de tota la societat.

A banda de les modificacions normatives que propicia el present decret llei, la resposta valenciana a l’emergència energètica creada per la guerra a Ucraïna es completarà amb un pla de xoc amb ajudes econòmiques i financeres compensatòries per a empreses i autònoms, per a famílies i per a les capes més vulnerables de la població. Aquest pla de resposta inclourà ajudes complementàries a les aprovades pel Govern d’Espanya per tal de compensar, de manera temporal, a les indústries intensives en energia, als autònoms dels sectors més castigats, i als grups de població més perjudicats per la pujada de costos energètics. Així mateix, impulsarà mesures efectives i també de conscienciació per a la descarbonització, l’eficiència i l’estalvi energètic en l’Administració, i també entre la ciutadania valenciana, com un exercici de maduresa cívica en l’actual situació d’emergència. Un tercer capítol fomentarà l’I+D de noves fonts energètiques a través dels grups d’investigació valencians que ja estan treballant en tres eixos prioritaris de la transició energètica: l’hidrogen verd, l’emmagatzematge d’energia i la indústria fotovoltaica. El repte de la sobirania energètica contempla també la promoció de les Comunitats Energètiques Locals dins de la resposta valenciana front a l’emergència energètica.

Totes aquestes accions front als efectes indirectes que la guerra està ocasionant estan regides per un mateix esperit: davant de situacions extraordinàries, mesures extraordinàries. Eixa és la raó que mou a la Generalitat a complir amb la nova prioritat pública: pal·liar les conseqüències econòmiques i socials de la guerra per a les empreses, les famílies i l’ocupació de la Comunitat Valenciana. Cap família, cap autònom i cap empresari valencià ha d’assumir en solitari el sacrifici que imposa una guerra il·legal i un marc regulador injust en el preu de l’energia, que ha de ser intervingut amb la limitació de preus.

Tal i com va ocórrer en els pitjors moments de la pandèmia ocasionada per la Covid-19, la resposta valenciana davant d’aquesta emergència energètica -que ha esdevingut emergència econòmica- ha de fonamentar-se en la cooperació entre territoris i institucions, en la unitat de les forces polítiques, i en el consens fèrtil del diàleg social entre el sector públic i l’espai sindical i empresarial.

Aquest decret llei introdueix, així mateix, altres modificacions legals urgents per tal de donar solució a assumptes que permeten una millora en el funcionament de distintes matèries.

Per tot això, concorren en aquest cas les circumstancies d’extraordinària i urgent necessitat que, d’acord amb l’article 44.4 de l’Estatut d’Autonomia de la Comunitat Valenciana, faculten el Consell a adoptar disposicions legislatives provisionals per mitja de decrets llei, sotmesos en tot cas a debat i votació en les Corts Valencianes.

D’acord amb el que es disposa en l’article 129 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions publiques, aquest decret llei s’ajusta als principis de bona regulació. D’aquesta manera, es compleix amb el principi de necessitat que ha quedat plenament justificat. Igualment, es dona compliment als principis de seguretat jurídica, proporcionalitat i eficàcia, destacant-se que les mesures que incorpora son congruents amb l’ordenament jurídic i incorporen la millor alternativa possible donada la situació d’excepcionalitat en contenir la regulació necessària i imprescindible per a la consecució dels objectius prèviament esmentats.

Quant al principi de transparència, vista la urgència per a l’aprovació d’aquesta norma, s’exceptuen els tràmits de consulta publica i d’audiència i informació publiques, de conformitat amb l’article 133.4 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre.

En conseqüència, d’acord amb l’article 44.4 de l’Estatut d’Autonomia de la Comunitat Valenciana, i l’article 58 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, amb la deliberació prèvia del Consell en la reunió de 22 d’abril de 2022,

 

 

DECRETE

 

CAPÍTOL I  
 Mesures en matèria de simplificació i agilització administrativa

 

**Article 1. Modificació del Text Refós de la Llei d****’ordenaci****ó del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell**

1. S’afegeix un nou apartat 7 a l’article 7 del Text Refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, amb la redacció següent:

«7. Els criteris d’ocupació del sòl per centrals fotovoltaiques són els següents:

a) Amb caràcter general s’estableix una ocupació per a implantar centrals fotovoltaiques del 3 % de la superfície de sòl no urbanitzable comú de cada municipi, podent depassar-la ponderant el potencial dels diferents sòls en els següents termes:

1r Quan la implantació es produïsca en sòls ja degradats per usos preexistents com ara abocadors, explotacions mineres, sòls de molt baixa capacitat agrològica i o similars, la superfície ocupada no computarà de cap manera respecte de l’índex.

2n Quan la implantació es produïsca sobre sòls definits en la cartografia de capacitat agrològica d’usos del sòl de l’Institut Cartogràfic Valencià com de baixa capacitat agrològica, la superfície ocupada es ponderarà en un 0,5.

3r Quan la implantació es produïsca sobre sòls definits en la cartografia de capacitat agrològica d’usos del sòl de l’Institut Cartogràfic Valencià de moderada capacitat agrològica, la superfície ocupada es ponderarà en un 0,75.

El còmput de la superfície de la central fotovoltaica es realitzarà sobre la superfície de les unitats o subunitats de generació, en el cas que la PSFV fora discontínua, entenent com a tals la superfície funcional ocupada pels panells solars, instal·lacions, camins interiors i edificacions.

b) A criteri de l’ajuntament, mitjançant acord plenari, sempre que s’acredite que la proximitat de la central fotovoltaica al punt de connexió amb la xarxa elèctrica de transport o distribució siga inferior a 15 km, el límit màxim d’ocupació establit amb caràcter general o, si escau, el que resulte d’aplicar les ponderacions establides en els apartats anteriors, podrà depassar-se en un 50 %, o fins a un 100 % en el cas que la superfície de sòl no urbanitzable protegit del terme municipal supere el 75 % de la superfície del terme municipal.

De manera anàloga, mitjançant acord plenari, els ajuntaments podran exigir una aplicació estricta del llindar màxim sense ponderacions del sòl de moderada capacitat agrològica, en tot el seu terme municipal o en parts delimitades d’aquest.

d) Mitjançant informe motivat es podrà sol·licitar a la Conselleria competent en matèria d’agricultura la revisió de la cartografia de la capacitat agrològica del sòl en àrees que abasten, almenys, una unitat ambiental homogènia.

e) Els criteris generals i específics per a la localització i implantació de centrals fotovoltaiques seran els que s’estableixen en la legislació autonòmica específica per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica.»

 

2. S’afegeix un nou article 10 bis al Text Refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, amb la redacció següent:

«Article 10 bis. Criteris generals d’ordenació de la producció d’energies renovables

Amb caràcter general, en aquells municipis en els quals la generació d’energia renovable no estiga expressament regulada en el planejament vigent, l’ús de producció d’energies renovables es considerarà compatible en sòl no urbanitzable comú de moderada, baixa o molt baixa capacitat agrològica, que no corresponguen a sòls incendiats fins que hagueren passat 30 anys des de l’extinció de l’incendi. Tot això prenent com a referència les cartografies de l’Institut Cartogràfic Valencià. En tot cas, la seua implantació requerirà l’emissió dels informes pertinents.»

 

3. Es modifica l’article 11.4 del Text Refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, que queda redactat de la següent manera:

«4. S’afavorirà la reversibilitat de les instal·lacions i construccions subjectes a temporalitat emprant materials, tècniques i recursos adequats que puguen biodegradar-se, desmuntar-se o ser reutilitzats posteriorment. Es consideren reversibles les instal·lacions fotovoltaiques en sòl no urbanitzable comú, sempre que no requerisquen fonamentacions o tractaments superficials de formigó o similars.»

 

4. Es modifica l’article 65.3 del Text Refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, que queda redactat de la següent manera:

«3. La resolució ha de fixar justificadament el sistema de gestió, ponderant els interessos col·lectius i particulars que resulten afectats. La resolució aprovatòria ha de comportar la declaració d’utilitat pública o interès social i de la necessitat d’urgent ocupació dels béns i els drets necessaris per a desenvolupar l’actuació.

El Consell pot eximir excepcionalment el projecte d’inversió econòmica sostenible de les llicències municipals d’obres i activitat, i de les autoritzacions la regulació de les quals siga competència de la Generalitat. Per a la resta de llicències regeix el que determinen les legislacions estatal i europea.»

 

5. S’afegeix un nou punt d) a l’article 110.3 del Text Refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, amb la següent redacció:

«d) A les persones propietàries de sòls dotacionals inclosos en una àrea de repartiment, en sòl urbà o urbanitzable.»

 

6. Es modifica l’article 110.5 del Text Refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, que queda redactat de la següent manera:

«5. Les persones propietàries de les reserves d’aprofitament, prèvia justificació de la impossibilitat de transferir la reserva, podran sol·licitar l’expropiació i exercir els drets regulats en els punts 1 i 2, respecte dels terrenys que van cedir, en el termini de tres anys, comptats des de la reserva.

No es considerarà a aquest efecte impossibilitat per a la transferència de la reserva d’aprofitament la impossibilitat que derive de circumstàncies del mercat immobiliari. Tampoc concorrerà el dret a l’expropiació pregada de reserves d’aprofitament urbanístic en el cas que en el marc del pla general es prevegen mecanismes que possibiliten efectuar la transferència de l’aprofitament urbanístic reservat.»

 

7. Es modifica l’article 110.8 del Text Refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, que queda redactat de la següent manera:

«8. Quan s’acredite que l’exercici de l’expropiació pregada compromet seriosament els principis d’estabilitat pressupostària, sostenibilitat financera, d’eficiència en l’assignació i la utilització dels recursos públics o de responsabilitat, l’ajuntament pot declarar motivadament la impossibilitat material de complir el que preveu aquest precepte amb vista a la materialització de l’expropiació de béns i drets per ministeri de la llei.

Aquesta declaració, per a ser eficaç, ha d’acordar-se pel ple de l’ajuntament, amb audiència prèvia de la persona interessada, i produir-se abans de la resolució del jurat provincial d’expropiació forçosa. La declaració comporta el dret de la persona titular a percebre els interessos legals calculats d’acord amb el preu just aprovat dels terrenys afectats, fins a una efectiva adquisició en el termini màxim de cinc anys.»

 

8. Es modifica el punt b) de l’article 110.9 del Text Refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, que queda redactat de la següent manera:

«b) Una vegada notificat l’acord pel jurat provincial d’expropiació forçosa és aplicable el que estableix l’article 57 de la Llei d’Expropiació Forçosa, havent l’administració competent d’abonar el preu just en el termini de sis mesos. Transcorregut aquest termini s’han de meritar novament interessos que es computaran des de la finalització de l’indicat termini de sis mesos fins que es produïsca el complet pagament del preu just, descomptant la demora imputable al jurat.»

 

9. Es modifica el punt a) de l’article 211.1 del Text Refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, que queda redactat de la següent manera:

«a) Edificacions, construccions i instal·lacions necessàries per a l’activitat agropecuària i forestal i les seues corresponents activitats complementàries d’acord amb la legislació agropecuària, adequades per a l’ús corresponent relacionat amb l’explotació per a la qual se sol·licita autorització. Almenys la mitat de la parcel·la ha de quedar lliure d’edificació o construcció, exceptuant els hidrants de reg, arquetes per a allotjar vàlvules, estacions meteorològiques i de telecontrol, a més de construccions per a capçals de reg localitzat que no ocupen més de 12 m² associats a captacions d’aigua legalment establides, així com els hivernacles, excepte aquells destinats a la pública concurrència i els que inutilitzen el sòl agrari, i els depòsits o tancs de materials flexibles utilitzats per les explotacions agropecuàries per a l’emmagatzematge de líquids inherents a la pròpia activitat. Aquesta superfície lliure d’edificació ha de mantenir-se en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies. També s’admet, amb les mateixes exigències, l’ús i les instal·lacions necessàries per a la cria i manteniment particular o comercial d’animals, inclosos els de companyia, sempre que s’ajusten a la normativa sectorial aplicable.

Aquestes edificacions en cap cas podran albergar cuines, banys, dormitoris i altres serveis similars destinats a usos residencials o terciaris. A aquest efecte, no tindran la consideració de banys destinats a tals usos les instal·lacions d’aigua i sanejament que tinguen per objecte complir amb la normativa en matèria de sanitat i higiene de les explotacions agràries. Les administracions públiques hauran de vetlar per l’exercici de les seues potestats de disciplina urbanística respecte de les edificacions amb finalitats agropecuàries que sense autorització siguen destinades a usos residencials o terciaris.»

 

10. Es modifica l’article 214.1 del Text Refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, que queda redactat de la següent manera:

«1. Estan subjectes a llicència urbanística municipal i, si escau, a prèvia declaració d’interès comunitari, en els termes que preveu aquest capítol, els actes d’ús i aprofitament que promoguen les i els particulars en el sòl no urbanitzable.

No estan subjectes a llicència municipal els treballs habituals de l’activitat agropecuària, com ara arrancada i nova plantació de cultius permanents, les instal·lacions de reg en parcel·la que comprenen els hidrants i caps de reg localitzat, arquetes per a allotjar vàlvules, estacions meteorològiques i de telecontrol. Tampoc estan subjectes a llicència municipal les estructures lleugeres no permanents per a la producció agropecuària i forestal, així com els depòsits o tancs de materials flexibles utilitzats per les explotacions agropecuàries per a l’emmagatzematge de líquids inherents a la pròpia activitat.»

 

11. S’afegeix un nou apartat 5 a l’article 223 del Text Refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, amb la redacció següent:

«5. Els informes dels ajuntaments en el terme municipal dels quals se sol·licite implantar l’actuació, quan tinguen el seu origen en sol·licituds de declaració d’interés comunitari del supòsit contemplat en l’article 211.1, paràgraf d) d’aquest text refós, es requeriran de manera preceptiva no vinculant, durant la tramitació de l’expedient i abans que l’òrgan competent emeta la corresponent resolució.

Aquests informes hauran d’incloure, a més dels extrems exposats en la lletra b de l’apartat anterior, una valoració justificadament favorable o desfavorable sobre la motivació i fonaments als quals es refereix l’article 220.1 d’aquest text refós. El termini per a emetre aquests informes serà de tres mesos.

L’òrgan competent de la conselleria amb competències en matèria d’ordenació del territori i urbanisme haurà de resoldre i notificar a la part interessada, en el termini màxim de sis mesos, el procediment de declaració d’interés comunitari. Transcorregut aquest termini sense que s’haja notificat la resolució expressa, es podrà entendre desestimada la sol·licitud.»

 

12. S’afegeix una nova disposició addicional setena al Text Refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, amb la següent redacció:

«Disposició addicional setena. Suspensió de llicències que afecte instal·lacions per a la generació d’energies renovables

1. La suspensió de llicències prevista en l’article 68, quan afecte instal·lacions per a la generació d’energies renovables, es limitarà a aquelles zones de sòl no urbanitzable comú en les quals la cartografia de capacitat agrològica del sòl de l’Institut Cartogràfic Valencià definisca la seua molt alta i alta capacitat agrològica, o en aquelles que, sent la seua capacitat moderada, l’ajuntament justifique mitjançant acord plenari la necessitat d’aplicar un règim de protecció agrícola. També es podran suspendre llicències si l’ajuntament justifica mitjançant informe la possible degradació de l’entorn paisatgístic proper a usos residencials o d’alt valor de rellevància local.

2. Aquells ajuntaments que hagen suspés llicències d’instal·lacions per a la generació d’energies renovables disposen d’un termini de sis mesos, des de l’entrada en vigor d’aquesta llei, per a determinar i justificar mitjançant informe tècnic el compliment dels valors agrològics protegibles i paisatgístics segons l’apartat anterior. Transcorregut el termini, quedarà automàticament alçada la suspensió per a totes aquelles zones que no estigueren incloses en la cartografia de capacitat agrològica del sòl de l’Institut Cartogràfic Valencià com de molt alta i alta capacitat agrològica.

3. A sol·licitud motivada de l’ajuntament, la conselleria competent en matèria d’urbanisme, previ informe en el qual es justifiquen raons d’interés general, podrà declarar la suspensió de llicència per un termini màxim d’un any, que podrà ser prorrogat per motius diferents als indicats en els punts precedents.

4. En el termini de tres mesos, l’ajuntament haurà d’iniciar el procediment de modificació del planejament en la forma prevista en l’article 51. Si no es fera quedarà automàticament alçada la suspensió de llicències excepte per als àmbits de molt alta i alta capacitat agrològica.

5. Els ajuntaments podran sol·licitar per procediment d’urgència la modificació de planejament.»

 

13. Es modifica la disposició transitòria cinquena del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, que queda redactada de la manera següent:

«Disposició transitòria cinquena. Pèrdua de vigència i cessament en la producció d’efectes de les memòries ambientals

Les memòries ambientals emeses a l’empara de la Llei 9/2006, de 28 d’abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, abans de l’1 de gener de 2021, perdran la seua vigència i cessaran en la producció dels efectes que els són propis si no s’ha aprovat definitivament el pla en el termini de dos anys des de l’entrada en vigor d’aquesta norma.

Les memòries ambientals que puguen emetre’s a l’empara d’aquella llei a partir de l’1 de gener de 2021 perden la vigència i cessen en la producció dels efectes que els són propis si, una vegada notificades al promotor, no s’ha aprovat definitivament el pla en el termini màxim de dos anys.

No obstant això, les memòries ambientals també perden la seua vigència i cessen en la producció dels efectes que els són propis si el seu contingut entra en conflicte amb alguna norma ambiental o territorial que puga aprovar-se durant la seua vigència i no siga possible un mer ajust.» ****[1]****

 

14. S’afegeix una Disposició transitòria vint-i-novena al Text Refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, amb la següent redacció:

«1. Qualsevol instal·lació o activitat la titularitat de la qual corresponga a l’Administració general de l’Estat, a la Generalitat, a l’Administració local, a les universitats públiques, o als organismes públics o autònoms vinculats o dependents de les administracions públiques, que es trobe en funcionament i que no compte amb la preceptiva llicència d’edificació del sòl, subsol i vol, o mancara de llicència d’activitat, haurà de regularitzar-se quan es produïsca algun dels següents supòsits:

a) Que no dispose del corresponent instrument d’intervenció habilitant, sent exigible en el moment de la seua posada en funcionament.

b) Que les seues successives modificacions de l’activitat no disposen del títol habilitant exigible en el dit moment.

2. En aquests casos, haurà de tramitar-se la corresponent sol·licitud i la documentació exigida per la normativa urbanística y ambiental vigent en el moment de la seua posada en funcionament.»

 

**Article 2. Modificació de la Llei 6/2014, de de 25 de juliol, de la Generalitat, de Prevenció, Qualitat i Control Ambiental d****’Activitats a la Comunitat Valenciana**

Es modifica l’article 28.4 de la Llei 6/2014, de de 25 de juliol, de la Generalitat, de Prevenció, Qualitat i Control Ambiental d’Activitats a la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la manera següent:

«4. En general, no s’admetran a tràmit les sol·licituds que no s’acompanyen de l’informe urbanístic municipal que acredite la compatibilitat urbanística del projecte o la còpia de la seua sol·licitud; les que no hagen obtingut declaració d’interés comunitari, quan siga exigible d’acord amb la normativa urbanística i d’ordenació territorial; ni aquelles respecte de les quals el projecte bàsic d’activitat, l’estudi d’impacte ambiental o una altra documentació necessària per a resoldre no es corresponga amb la sol·licitud formulada o patisquen insuficiències o deficiències que no es consideren esmenables i hagen de tornar-se a formular.

La resolució que acorde la inadmissió a tràmit i el consegüent arxivament de les actuacions s’adoptarà motivadament, amb audiència prèvia de l’interessat.

No obstant l’anterior, en relació amb determinats projectes industrials, podran admetre’s a tràmit les sol·licituds relatives a instal·lacions o part d’instal·lacions d’indústries generadores de biometà o biogàs, així com d’hidrogen renovable, o per la fabricació de sistemes per l’emmagatzematge d’energia, a sol·licitud específica del promotor, que s’acompanyen almenys de la sol·licitud de l’informe de compatibilitat urbanística municipal o de l’acreditació de la realització de la informació pública de la tramitació de la declaració d’interés comunitari o instrument urbanístic procedent. Aquesta admissió a tràmit no generarà dret algun sobre el promotor, estant la resolució definitiva de l’expedient vinculada a l’obtenció del corresponent instrument de compatibilitat urbanística favorable.»

 

**Article 3. Modificació de la Llei 4/1998, d****’11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valenci****à**

1. Es modifica l’article 11.1 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, que queda redactat de la següent manera:

«1. Els estudis d’impacte ambiental relatius a tota classe de projectes, públics o privats, o els estudis ambientals i territorials estratègics relatius als plans urbanístics que requerisquen avaluació ambiental ordinària, quan puguen incidir sobre béns integrants del patrimoni cultural valencià que afecten l’ordenació estructural, hauran d’incorporar l’informe de la conselleria competent en matèria de cultura sobre la conformitat del projecte o pla amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. Aquest informe s’emetrà en el termini improrrogable de quaranta-cinc dies i vincularà a l’òrgan que haja de realitzar l’avaluació ambiental quant a les matèries de patrimoni cultural valencià que siguen competència de la Generalitat i tinguen incidència en l’ordenació estructural.»

 

2. Es modifica l’article 11.2 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, que queda redactat de la següent manera:

«2. Transcorreguts quaranta-cinc dies des que es va sol·licitar, s’entendrà emés en sentit desfavorable en matèria de l’ordenació estructural. El transcurs del termini expressat no eximirà a la Conselleria competent en matèria de cultura de l’obligació d’emetre l’informe corresponent.»

 

3. Es modifica l’article 11.6 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, que queda redactat de la següent manera:

«6. Aquells projectes de planificació o transformació del territori que per la legislació específica no estiguen subjectes a tràmits d’avaluació ambiental però que comprenguen en el seu àmbit béns inscrits en l’Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià o béns de naturalesa arqueològica o paleontològica, hauran de sotmetre’s a informe previ de la Conselleria competent en matèria de cultura, que serà vinculant quant a les matèries de patrimoni cultural valencià que siguen competència de la Generalitat i tinguen incidència en l’ordenació urbanística.»

 

**Article 4. Modificació de la Llei 12/2018, de 24 de maig, de la Generalitat, de publicitat institucional per a l****’inter****és ciutad****à i la concepci****ó col****·lectiva de les infraestructures p****úbliques**

Es modifica l’article 6.8 de la Llei 12/2018, de 24 de maig, de la Generalitat, de publicitat institucional per a l’interés ciutadà i la concepció col·lectiva de les infraestructures públiques, que queda redactat de la següent manera:

«8. Amb caràcter general, la contractació no pot realitzar-se de manera directa amb el mitjà. Els contractes que incidisquen en la difusió internacional i nacional de la Comunitat Valenciana en els supòsits de publicitat institucional previstos en els apartats a), k) i m) de l’article 2.1, així com els referits a la publicitat vinculada a fons europeus, podran realitzar-se directament, prèvia elaboració d’una memòria en la qual s’exposaran les accions i impactes previstos.»

 

**Article 5. Modificació de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d****’Hisenda P****ública, Sector P****úblic Instrumental i Subvencions**

1. Es modifica el subapartat a de l’apartat 1 de l’article 156 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d’Hisenda Pública, Sector Públic Instrumental i Subvencions, que queda redactat de la manera següent:

«a) Bé perquè la participació directa o indirecta en el capital social de la Generalitat o dels ens del sector públic instrumental siga igual o superior al 50 %. Per a la determinació d’aquest percentatge, en cas que en el capital social participen diverses d’elles, se sumaran les participacions corresponents a les entitats integrades en el sector públic instrumental de la Generalitat.»

 

2. S’afegeix una nova disposició addicional desena a la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d’Hisenda Pública, Sector Públic Instrumental i Subvencions, quedant redactat de la següent manera:

«Si amb motiu de l’aplicació del subapartat a, de l’apartat 1, de l’article 156 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d’Hisenda Pública, Sector Públic Instrumental i Subvencions, es modificara l’adscripció d’alguna entitat per a passar a formar part del SPIGVA, allò es durà a terme sense cap tipus de merma dels drets ja reconeguts al personal de la citada entitat.»

 

3. Es modifica el subapartat b, de l’apartat 2 de l’article 160, que queda redactat de la següent manera:

«b) Aprovar mitjançant ordre les oportunes bases reguladores de la concessió de les subvencions.»

 

4. Es modifica l’apartat A) i s’afegeix un punt 3 a l’article 168.1 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d’Hisenda Pública, Sector Públic Instrumental i Subvencions, que queda redactat de la següent manera:

«1. D’acord amb el que estableix l’article 22.2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, podran concedir-se de forma directa les subvencions següents:

A) Les previstes nominativament en la llei de pressupostos de la Generalitat, entenent-se com a tals aquelles l’objecte de les quals, dotació pressupostària i destinatari figuren inequívocament en els seus annexos.

Les subvencions de caràcter nominatiu no poden crear-se ni modificar-se una vegada aprovada la llei de pressupostos de l’exercici corresponent, excepte aquelles subvencions de capital el beneficiari de les quals siga una altra administració pública de caràcter territorial, i aquelles subvencions corrents que s’efectuen amb caràcter d’ajuda humanitària o d’emergència el beneficiari de les quals siga un organisme adscrit a una administració pública de caràcter territorial. Aquestes subvencions s’incorporaran obligatòriament al pla anual de fiscalització de la intervenció general de la Generalitat Valenciana.

La concessió de les subvencions previstes nominativament en la llei de pressupostos de la Generalitat es formalitzarà mitjançant resolució de la persona titular del departament gestor del crèdit pressupostari al qual s’imputa l’ajuda o mitjançant conveni.

La resolució de concessió o el conveni tindrà el caràcter de bases reguladores de la subvenció, i haurà de contindre, com a mínim, els següents extrems:

a) Objecte de la subvenció i persones beneficiàries, d’acord amb l’assignació pressupostària.

b) Crèdit pressupostari al qual s’imputa la despesa i quantia de la subvenció, individualitzada, en el seu cas, per a cada persona beneficiària, si foren vàries.

c) Compatibilitat o incompatibilitat amb altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos per a la mateixa finalitat, procedents de qualssevol administracions o ens públics o privats, nacionals, de la Unió Europea o d’organismes internacionals.

d) Terminis i mètodes de pagament de la subvenció, possibilitat d’efectuar pagaments anticipats i abonaments a compte, així com el règim de garanties que, en el seu cas, hauran d’aportar les persones beneficiàries, en el marc i amb les condicions previstes en aquesta llei.

e) Termini i forma de justificació per part de la persona beneficiària del compliment de la finalitat per a la qual es va concedir la subvenció i de l’aplicació dels fons percebuts.

f) Els condicionants requerits per la normativa de la Generalitat relatius a la notificació, autorització i comunicació d’ajudes públiques a la Comissió Europea.»

«3. Les subvencions de caràcter nominatiu no poden tenir abast pluriennal, excepte aquelles subvencions de capital el beneficiari de les quals siga una altra administració pública de caràcter territorial, i aquelles subvencions corrents que s’efectuen amb caràcter d’ajuda humanitària o d’emergència el beneficiari de les quals siga un organisme estatal o autonòmic adscrit a una administració pública de caràcter territorial.»

 

**Article 6. Modificació de la Llei 8/2021, de 30 de desembre, de Pressupostos de la Generalitat per a l****’exercici 2022**

1. Es modifica el punt b) de l’article 44.10 de de la Llei 8/2021, de 30 de desembre, de Pressupostos de la Generalitat per a l’exercici 2022, que queda redactat de la següent manera:

«b) En l’àrea de cooperació internacional al desenvolupament, les subvencions de naturalesa corrent i de capital concedides en l’àmbit d’actuacions dels programes 134.10 «Cooperació Internacional al Desenvolupament» i 134.20 «Implementació d’Objectius de Desenvolupament Sostenible (Agenda 2030)» podran lliurar-se immediatament, una vegada concedides, fins al 100 per cent, amb caràcter previ a la justificació.»

 

2. Es modifica el punt p) de l’article 44.18 de de la Llei 8/2021, de 30 de desembre, de Pressupostos de la Generalitat per a l’exercici 2022, que queda redactat de la següent manera:

«p) Els beneficiaris de les subvencions a què es refereixen les lletres a, b i c.1 i 2 de l’apartat 10 del present article.»

 

**Article 7. Modificació de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d****’estructures agràries de la Comunitat Valenciana**

1. Es modifica l’article 7 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d’estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la següent manera:

«1. D’acord amb les finalitats d’aquesta llei, i sense perjudici del que disposa la normativa urbanística, d’ordenació del territori o de protecció ambiental i paisatgística vigent, amb caràcter previ a l’autorització de l’òrgan competent serà preceptiu l’informe favorable per part de la conselleria competent en matèria d’agricultura respecte de totes aquelles obres, usos, instal·lacions i aprofitaments les realitzacions de les quals incidisquen en sòl no urbanitzable, en el marc del que disposen els articles 211 i 215 del text refós de la Llei d’Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, aprovat per Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell.

2. En el sòl no urbanitzable, i sense perjudici del que disposa la normativa urbanística, d’ordenació del territori o de protecció ambiental i paisatgística vigent, amb caràcter previ a l’autorització de l’òrgan competent, serà preceptiu l’informe favorable de la conselleria competent en matèria d’agricultura en relació amb les construccions, instal·lacions i habitatges vinculats a l’explotació agrària i/o a les seues activitats complementàries que puguen permetre’s d’acord amb la legislació urbanística i sectorial aplicable o certificat emés en els termes de l’article 7 bis.

3. Es requerirà un informe previ de la conselleria competent en matèria d’agricultura o emés en els termes de l’article 7 bis sobre qualsevol ús, obra i instal·lació o aprofitament que s’efectue sobre els terrenys següents:

a) Tots aquells que hagen sigut objecte de reparcel·lació com a conseqüència del corresponent procediment de reestructuració parcel·lària.

b) Els terrenys sobre els quals es realitzen les obres classificades d’interès general de la Comunitat Valenciana en matèria d’aprofitaments hidràulics, canals i regadius i altres infraestructures agràries previstes en aquesta llei, mentre no transcórreguen deu anys des de la completa finalització d’aquestes obres.

c) Tots aquells terrenys que hagen estat objecte de reestructuració o agrupació de parcel·les a l’empara dels procediments establits en aquesta llei, mentre no transcórreguen deu anys des de l’efectiva reestructuració o agrupació de les parcel·les.

d) Els terrenys, siguen de titularitat de la Generalitat o d’entitats col·laboradores, els usos i aprofitaments dels quals queden subjectes als respectius programes experimentals sobre investigació i desenvolupament agrari, mentre dure el desenvolupament dels esmentats programes experimentals.»

 

2. S’afegeix un nou article 7 bis a la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d’estructures agràries de la Comunitat Valenciana, amb la següent redacció:

«Article 7 bis. Certificació de verificació documental

1. Amb la finalitat d’agilitzar l’emissió dels informes preceptius de sòl no urbanitzable, prèviament a la presentació de la sol·licitud podrà obtindre’s certificació acreditativa de la verificació de la documentació, emesa pels col·legis professionals o altres corporacions de dret públic amb les quals la Conselleria competent en agricultura subscriga el corresponent conveni.

2. La verificació, consistirà en:

a) La revisió tècnica i validació de la documentació aportada juntament amb la sol·licitud d’informe d’actuació en sòl no urbanitzable, incloent així mateix la suficiència i la idoneïtat de la documentació, per als fins de l’actuació i la seua adequació a tota la normativa aplicable a l’activitat a desenvolupar.

b) La posterior emissió del corresponent informe, que seguirà el que es disposa en la legislació d’aplicació, instruccions de la Conselleria competent en agricultura, així com el que poguera establir-se en el conveni citat en l’apartat 1.

3. La sol·licitud d’informe de sòl no urbanitzable que s’acompanye de la certificació regulada en el present article, juntament amb la resta de documentació exigida, serà admesa a tràmit, la qual cosa no impedirà a l’òrgan competent per a la seua tramitació efectuar els requeriments d’esmena que procedisquen si amb posterioritat es detectaren insuficiències o deficiències que siguen corregibles.»

 

3. Es modifica l’article 8 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d’estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la següent manera:

«Article 8. Informe previ

En cas que la sol·licitud no fora acompanyada de certificat emés en els termes de l’article 7 bis, l’informe previ al qual es refereix l’article 7 d’aquesta llei serà emés en un termini màxim de dos mesos des que se sol·licite per l’òrgan competent. Transcorregut aquest termini sense que s’haja emés l’informe, aquest s’entendrà favorable. En tot cas, durant el termini establit per a l’emissió del preceptiu informe quedaran suspesos qualssevol terminis previstos en la normativa vigent per a resoldre el procediment d’autorització de l’actuació de què es tracte.»

 

4. Es modifica el paràgraf primer i s’afegeixen dos nous punts d) i e) a l’article 9 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d’estructures agràries de la Comunitat Valenciana, amb la següent redacció:

«No serà preceptiva l’emissió de l’informe previst en l’article 7 d’aquest capítol, ni emés en els termes de l’article 7 bis, en els supòsits següents:

(...)

d) Obres, accions i instal·lacions destinades a delimitar el perímetre de parcel·les en sòl no urbanitzable, respectant la normativa sectorial.

e) Obres, usos, instal·lacions i accions per a les quals no es requerisca llicència d’obres, i en aquest cas bastarà amb una declaració responsable de l’interessat.»

 

5. Es modifica l’article 10.2 de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, de la Generalitat, d’estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la següent manera:

«2. Els certificats emesos en els termes de l’article 7 bis, o els informes prevists en els articles 7 i 8 d’aquesta llei, seran en tot cas suficientment motivats i facilitaran l’exercici de les activitats agràries i complementàries que es pretén protegir.»

 

**Article 8. Modificació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d****’impacte ambiental**

1. Es deixa sense contingut l’article seté de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d’impacte ambiental.

 

2. Es modifica la disposició final primera de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d’impacte ambiental, que queda redactada de la següent manera:

«Primera

La present Llei tindrà caràcter supletori al que es disposa en la normativa bàsica estatal en matèria d’avaluació ambiental.»

 

3. Es modifica l’apartat 6 de l’Annex de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d’impacte ambiental, que queda redactat de la següent manera:

«6. Gestió de residus i depuració d’aigües residuals

6.1. Les següents instal·lacions de gestió de residus, quan no es desenvolupen a l’interior de nau tancada situada en polígon industrial:

a) Instal·lacions de valorització de residus.

b) Desballestament o emmagatzematge de ferralla, inclusivament centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, així com instal·lacions de tractament de RAEE.

6.2. Instal·lacions d’eliminació de residus perillosos.

6.3. Instal·lacions d’eliminació de residus no perillosos amb capacitat superior a 100 t/dia diferents del depòsit en abocador.

6.4. Abocadors de residus, excepte residus inerts.

6.5. Plantes de tractament d’aigües residuals la capacitat de les quals siga superior a 100.000 habitants equivalents, incloent el sistema de col·lectors corresponent, quan aquest discórrega per terreny natural.»

 

**Article 9. Modificació de la Llei 2/1992, de 26 de març, del Govern valencià, de sanejament d****’aig****ües residuals de la Comunitat Valenciana**

1. S’afegeix un nou apartat 3 a l’article 25 de la Llei 2/1992, de 26 de març, del Govern valencià, de sanejament d’aigües residuals de la Comunitat Valenciana, amb la següent redacció:

«3. Quan una empresa, local o establiment dispose de consums per a usos industrials d’un sistema de climatització per geotèrmia en circuit obert, degudament autoritzat per l’Administració hídrica, al subministrament propi resultant se li aplicarà les tarifes fixades en la Disposició Addicional Quarta d’aquesta llei. L’aplicació d’aquestes tarifes no impedirà la determinació del coeficient que, en el seu cas corresponga, a la resta d’activitats desenvolupades, exclosos els usos industrials del sistema de climatització per geotèrmia en circuit obert, conforme al que es disposa en els apartats anteriors.»

 

2. S’afegeix una nova disposició addicional quarta a la Llei 2/1992, de 26 de març, del Govern valencià, de sanejament d’aigües residuals de la Comunitat Valenciana, amb la següent redacció:

«Disposició addicional quarta. Usos industrials en sistemes de climatització per geotèrmia

1. Als subministraments propis per a usos industrials en els sistemes de climatització per geotèrmia en circuit obert se’ls aplicarà la següent tarifa:

Quota de Servei: 400,00 €/any

Quota de Consum: 0,050 €/m³

Aquestes quotes, quan resulten d’aplicació, no seran objecte de correcció pel coeficient corrector que, si escau, es determine.

2. Quan una empresa, local o establiment estiga servit per més d’una font de proveïment, a part dels subministraments propis per a usos industrials en el sistema de climatització per geotèrmia en circuit obert, les tarifes aplicables a la resta de fonts de proveïment seran les determinades conforme al que es disposa en els apartats 1 i 2 de l’article 25 d’aquesta llei, i pel capítol tercer i annexos del Reglament sobre el Règim Economicofinancer i Tributari del Cànon de Sanejament.

 

3. Les presents tarifes podran ser actualitzades en les Lleis de Pressupostos de la Generalitat, conforme al que es disposa en l’apartat 1 de l’article 25 d’aquesta llei.

4. Les tarifes establides en aquesta Disposició Addicional Quarta seran aplicable a les liquidacions pendents d’emetre a l’entrada en vigor de l’apartat 3 de l’article 25 d’aquesta llei.»

 

**Article 10. Modificació del Decret llei 14/2020, de 7 d****’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantaci****ó d****’instal****·lacions per a l****’aprofitament de les energies renovables per l****’emerg****ència clim****àtica i la necessitat de la urgent reactivaci****ó econ****òmica**

1. Es modifica l’encapçalament i s’afegeixen dos nous apartats 5 i 6 A l’antic article 3 del Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la reactivació econòmica urgent, amb la redacció següent :

«Article 3. Inversions d’interès estratègic per a la Comunitat Valenciana i actuacions declarades de prioritat energètica per raons d’emergència energètica o climàtica

[…]

5. Sense perjudici del que s’estableix amb caràcter general en els apartats anteriors, el conseller o consellera competent en matèria de territori i urbanisme pot declarar un determinat àmbit territorial o un projecte concret, situat en sòl no urbanitzable comú, com a prioritari energètic.

Aquesta declaració es realitza a proposta de la conselleria competent en matèria d’energia o canvi climàtic, en la qual se’n justifique la necessitat i l’oportunitat per raons d’emergència energètica o climàtica.

Qualsevol d’aquestes declaracions implica la tramitació d’urgència dels projectes de construcció de les instal·lacions, la compatibilitat territorial i urbanística i l’exempció de l’ocupació del territori prevista en l’article 7.7 del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge. Són necessaris per a l’autorització els informes sectorials ambientals i agrològics i l’informe d’ordenació del territori i el paisatge favorables respecte a inundacions, sobre riscos naturals o induïts en el territori, sobre l’afecció als connectors territorials definits en l’estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i sobre paisatges de rellevància regional o unitats de paisatge a què se’ls haja reconegut prèviament un valor alt o molt alt.

6. Les declaracions d’àmbit territorial o projecte prioritari energètic comporten l’obligació de compensació als municipis en els termes establits en l’article 38 d’aquest decret llei. Els ajuntaments, mitjançant un acord plenari, poden incrementar la compensació en un 50 %.» ****[2]****

 

2. S’afegeix un nou article 3 bis al Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, a amb la següent redacció:

«Article 3 bis. Procediment per a la implantació d’instal·lacions de producció d’energia renovable fotovoltaica d’autorització estatal

1. Les instal·lacions d’energia renovable fotovoltaica d’autorització estatal quedaran eximides de la tramitació de la Declaració d’Interés Comunitari o de Pla Especial si acrediten prèviament la compatibilitat urbanística i disponibilitat integra del sòl.

2. La concessió de la llicència urbanística municipal comporta per al titular o propietari de les instal·lacions l’obligació del pagament del cànon per ús i aprofitament de sòl no urbanitzable amb destinació municipal en els termes establits en l’article 38 del present Decret llei.»

 

3. Es modifica l’article 10.1 del Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, que queden redactats de la següent manera:

«1. Els emplaçaments de les centrals fotovoltaiques, a més dels criteris generals indicats, tindran en compte els criteris específics territorials i paisatgístics següents:

a) Respectar els valors, processos i serveis de la infraestructura verda del territori, així com dels seus elements de connexió territorial, no podent reduir en més d’un 10 % l’amplària dels corredors territorials que es troben afectats per la instal·lació de la central fotovoltaica, llevat que un determinat àmbit territorial o projecte concret haja sigut declarat energètic prioritari i s’acredite amb informe de medi natural la irrellevància ambiental d’una reducció major.

b) Distar almenys 500 metres de recursos paisatgístics de primer ordre com són els Béns d’Interés Cultural, Béns de Rellevància Local, Monuments Naturals i Paisatges Protegits, llevat que l’instrument de paisatge demostre que ni la contextualització ni la percepció d’aquests recursos es veu afectada negativament per la central fotovoltaica, o que un determinat àmbit territorial o projecte concret haja sigut declarat energètic prioritari i, en aquest cas, es procedirà en la resolució a establir la distància que serà com a mínim l’establida en la legislació vigent en matèria de patrimoni cultural.»

 

4. S’afegeix un nou article 19 bis al Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, amb la següent redacció:

«Article 19 bis. Procediment de determinació d’afeccions ambientals per a projectes de centrals elèctriques fotovoltaiques i eòliques

1. Els projectes no situats al medi marí als quals es refereixen els apartats i) i j) del Grup 3 de l’Annex I i els apartats g) i i) del Grup 4 de l’Annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’Avaluació Ambiental, se sotmetran a un procediment de determinació de les afeccions ambientals sempre que complisquen, conjuntament, amb els requisits que s’assenyalen a continuació:

a) Connexió: Projectes que compten amb línies elèctriques aèries d’evacuació no incloses en el grup 3, apartat g de l’Annex I de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.

b) Ubicació: Projectes que, no situant-se al medi marí ni en superfícies integrants de la Xarxa Natura 2000, a la data de la presentació de la sol·licitud estiguen situats íntegrament en zones de sensibilitat baixa i moderada segons la «Zonificació ambiental per a la implantació d’energies renovables», eina elaborada pel Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic. A més, en cas de parcs eòlics hauran d’estar situats en zones aptes i aptes amb compliment de prescripcions del vigent Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana. En el cas de centrals fotovoltaiques els projectes hauran d’estar en zones que complisquen els criteris de localització i implantació dels articles 8 a 10 del present decret llei.

Aquest procediment serà aplicable als projectes respecte dels quals els promotors presenten la sol·licitud de les autoritzacions administratives prèvia i de construcció previstes en l’article 53 de la Llei 24/2013, de 26 de desembre, del Sector Elèctric, davant el servei territorial competent en matèria d’energia, abans del 31 de desembre de 2024.

2. Els projectes als quals es refereix l’apartat 1 no estaran subjectes a una avaluació ambiental en els termes regulats en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en la mesura en què així ho determine l’informe al qual es refereix l’apartat 3 d’aquest article. No obstant això, els termes emprats en aquest article s’entendran de conformitat amb les definicions recollides en l’article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.

3. El procediment de determinació de les afeccions ambientals es desenvoluparà conforme als següents tràmits:

a) El promotor haurà de presentar al servei territorial competent en matèria d’energia, per a l’autorització, la següent documentació:

1r Sol·licitud de determinació d’afecció ambiental per a projectes de centrals elèctriques fotovoltaiques i eòliques. La sol·licitud de determinació d’afeccions ambientals haurà de complir els requisits generals administratius recollits, amb caràcter general, en la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques

2n El document consistent en el projecte d’execució de la instal·lació previst en l’article 53.1.b de la Llei 24/2013, de 26 de desembre. El projecte haurà de contindre les infraestructures d’evacuació, que inclouen la connexió amb la xarxa de transport o de distribució, i en el seu cas, la transformació d’energia elèctrica, en formar part de la instal·lació de producció d’acord amb l’article 21.5 de la citada Llei 24/2013.

3r L’estudi d’impacte ambiental amb els continguts previstos en els articles 5.3.c i 35 i en l’annex VI de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.

4t El pla de desmantellament de la instal·lació i restauració del terreny i entorn afectat.

5é En cas de parcs eòlics, estudi de recurs eòlic conforme al que s’estableix en el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana i estudi preoperacional d’avifauna conforme als criteris establits per la conselleria competent.

6é Un resum executiu que quantifique els impactes acreditats respecte dels aspectes recollits en l’apartat 3.b.

Sempre que la documentació estiga completa, l’òrgan substantiu remetrà la documentació a l’òrgan d’avaluació ambiental de projectes en un termini de 10 dies. En el cas que no estiga completa la documentació, previ tràmit d’esmena de conformitat amb el que es disposa per l’article 68.1 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques l’òrgan substantiu tindrà al promotor per desistit.

b) El resum executiu elaborat pel promotor, haurà d’abordar de manera concisa les principals afeccions del projecte sobre el medi ambient en funció dels següents criteris:

1r Afecció sobre la Xarxa Natura 2000, espais protegits i les seues zones perifèriques de protecció i hàbitats d’interés comunitari.

2n Afecció a la biodiversitat, en particular a espècies protegides o amenaçades catalogades.

3r Afecció per abocaments a llits públics o al litoral.

4t Afecció per generació de residus.

5é Afecció per utilització de recursos naturals.

6é Afecció al patrimoni cultural.

7é Incidència socioeconòmica sobre el territori.

8é Afeccions sinèrgiques amb altres projectes pròxims, com a mínim els situats a menys de 10 km en parcs eòlics, 5 km en plantes fotovoltaiques i 2 km respecte de línies elèctriques. Aquestes distàncies es mesuraran de manera euclidiana entre els punts més pròxims.

c) A la vista de la documentació, l’òrgan d’avaluació ambiental analitzarà si el projecte produirà, previsiblement, efectes adversos significatius sobre el medi ambient, tant en la fase de construcció, explotació com a desmantellament de la instal·lació i restauració de l’entorn, i elaborarà una proposta d’informe de determinació d’afeccions ambientals, que remetrà al centre directiu competent en matèria de medi natural, el qual disposarà d’un termini de deu dies per a formular observacions. Si transcorregut aquest termini no s’han rebut aquestes, l’òrgan d’avaluació ambiental prosseguirà les actuacions.

d) En tot cas, l’òrgan d’avaluació ambiental de projectes formularà l’informe de determinació d’afeccions ambientals en el termini màxim de dos mesos des de la recepció de la documentació. En aquest informe es determinarà si el projecte pot continuar amb la corresponent tramitació del procediment d’autorització per no apreciar-se efectes adversos significatius sobre el medi ambient que requerisquen el seu sotmetiment a un procediment d’avaluació ambiental o si, per contra, el projecte ha de sotmetre’s al corresponent procediment d’avaluació ambiental conforme al que es preveu en la Llei 21/2013, de 9 de desembre.

L’informe podrà determinar també l’obligació de sotmetre l’autorització del projecte a les condicions que s’estime oportú per a mitigar o compensar possibles afeccions ambientals d’aquest, així com a condicions relatives al seguiment i pla de vigilància del projecte, així com al projecte de desmantellament de la instal·lació i restauració de l’entorn afectat. La instal·lació no podrà ser objecte d’autorització de construcció o explotació si no es respecten aquestes condicions.

e) L’informe de determinació d’afeccions ambientals serà publicat en la web de l’òrgan d’avaluació ambiental i notificat al promotor, als òrgans substantius i d’ordenació del territori i paisatge en un termini màxim de deu dies.

4. L’informe de determinació d’afeccions ambientals perdrà la seua vigència i cessarà en els efectes que li són propis si el projecte no fora autoritzat en el termini de dos anys des de la seua notificació al promotor. Igualment aquest informe perdrà la seua vigència i cessarà els seus efectes si notificada la resolució d’autorització de construcció de la instal·lació al promotor aquest no inicia l’execució del projecte abans del termini de quatre anys.

No obstant això, quan es tracte de projectes inclosos en l’àmbit d’aplicació de l’article 1 del Reial Decret llei 23/2020, de 23 de juny, pel qual s’aproven mesures en matèria d’energia i en altres àmbits per a la reactivació econòmica, si l’informe determina que el projecte pot continuar amb la corresponent tramitació del procediment d’autorització per no apreciar-se efectes adversos significatius sobre el medi ambient, tindrà el termini de vigència i assortirà els efectes de compliment de les fites administratives als quals es refereixen els seus apartats 1.a).2n i 1.b).2n, sense perjudici que haja de complir-se la fita administrativa de l’apartat 1.b.1r de sol·licitud presentada i admesa a tràmit l’autorització administrativa prèvia.

5. L’informe de determinació d’afeccions ambientals no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l’acte d’autorització del projecte.

6. Es declaren d’urgència per raons d’interés públic els procediments d’autorització dels projectes de centrals fotovoltaiques i parcs eòlics que hagen obtingut l’informe favorable de determinació d’afecció ambiental, sempre que es presenten les sol·licituds d’autorització administrativa abans del 31 de desembre de 2024. A aquests projectes els serà aplicable la tramitació d’urgència prevista en l’article 33 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre.

7. Les sol·licituds previstes en l’article 21 poden efectuar-se de manera consecutiva, coetània o conjunta amb la sol·licitud de determinació d’afeccions ambientals regulat en aquest article. El servei territorial competent en energia, sense perjudici del que s’estableix en el punt 1.a), realitzarà les actuacions relatives a l’admissió a tràmit de la sol·licitud de les autoritzacions substantives, quedant suspés la resta del procediment fins que aquest òrgan reba l’informe de determinació d’afeccions ambientals, impulsant d’ofici el referit procediment. Si l’informe de determinació d’afeccions ambientals és favorable, en la informació pública del projecte es farà constar aquesta circumstància.»

 

5. Es modifica l’apartat 2 de l’article 20 del Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, que queda redactat de la següent manera:

«2. Quan el projecte de la instal·lació no es trobe enquadrat en l’article 19 del Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica o l’informe de determinació d’afeccions ambientals establisca que el projecte ha de sotmetre’s a avaluació d’impacte ambiental ordinària, el promotor podrà sol·licitar a través del servei territorial competent en energia, l’elaboració del document d’abast en els termes recollits en la legislació bàsica d’avaluació d’impacte ambiental. En aquest cas, la consulta regulada en el punt 1 es realitzarà conjuntament, sent l’òrgan ambiental el que remeta la documentació a l’òrgan competent en matèria d’ordenació del territori i paisatge.»

 

6. Es modifica l’article 25 del Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, que queda redactat de la següent manera:

«1. Durant la fase de consultes es traslladarà la documentació oportuna en matèria d’ordenació del territori i paisatge a l’òrgan competent en aquestes matèries per a l’emissió d’informe en el termini de 30 dies. Aquest informe haurà de tindre caràcter favorable únicament en les següents matèries:

- Riscos naturals o induïts en el territori. 

- Paisatge i infraestructura verda.

- Afecció als connectors territorials definits en l’Estratègia Territorial de Comunitat Valenciana.

- Pla de desmantellament de la instal·lació i de restauració del terreny i entorn afectat, en els aspectes de la seua competència.

Si a conseqüència de l’informe emés es produeixen modificacions en el projecte, o fora necessari ampliar la informació, s’emetrà un nou informe en el termini màxim d’un mes des que l’òrgan territorial competent en energia remeta la documentació pertinent.

2. Sense perjudici de la resta d’informes i pronunciaments de les administracions públiques intervinents, aquest informe haurà de ser favorable en els termes previstos en l’apartat 1 a l’efecte de poder atorgar l’autorització d’implantació en sòl no urbanitzable de la instal·lació, excepte en els supòsits en els quals la citada autorització no es requerisca d’acord amb la legislació d’ordenació del territori, urbanística i del paisatge.

3. Els ajuntaments realitzaran els informes en matèria de paisatge requerits en la tramitació de centrals fotovoltaiques, sempre que no s’implanten en sòls no urbanitzables amb alguna protecció paisatgística i responguen a alguna d’aquestes característiques:

a) Ocupen menys de 10 hectàrees de sòl no urbanitzable comú i disten de qualsevol altra planta més de 2 km.

b) S’instal·len sobre sòls urbans i o urbanitzables que hagen superat l’avaluació ambiental estratègica.

c) Siguen d’iniciativa de les administracions o entitats públiques adscrites i ocupen menys de 10 hectàrees.»

 

7. Es renumeren els apartats 2 i 3 de l’article 30 del Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, de mesures per accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, que passen a ser els apartats 3 i 4, i s’afegeix un nou apartat 2, amb la següent redacció:

«2. Durant el tràmit de l’expedient, amb caràcter previ a l’emissió de la resolució, quan un projecte de central fotovoltaica o parc eòlic dels contemplats en aquest decret llei pretenga desenvolupar-se sobre sòl no urbanitzable i no requerisca declaració d’interés comunitari, l’òrgan territorial competent requerirà de manera preceptiva no vinculant, a l’ajuntament o ajuntaments en el terme municipal dels quals se sol·licite implantar l’actuació, informe comprensiu que haurà de contindre valoració justificadament favorable o desfavorable sobre:

a) El compliment dels criteris de localització i implantació de les instal·lacions de centrals fotovoltaiques i parcs eòlics als quals es refereix els articles 7, 8, 9, 10, 11 i 12 del Decret llei 14/2020 i les Normes del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana (PECV), i en general, del que s’estableix en aquest decret llei i en la normativa sectorial d’aplicació.

b) Els extrems als quals es refereix l’article 211.1, paràgraf d) del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge.

c) Els extrems als quals es refereix l’article 220.1 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge.

d) Qualsevol altra qüestió que l’Ajuntament considere rellevant a l’efecte de l’exercici de la seua autonomia i de les competències que li són pròpies, especialment sobre el seu planejament urbanístic.

El termini per a emetre aquests informes serà de tres mesos i interromprà el termini màxim per a resoldre el que es refereix a l’article 33 d’aquest decret llei.»

 

8. Es modifica l’article 33.1 del Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, que queda redactat de la següent manera:

«1. L’òrgan competent en energia resoldrà les autoritzacions de la instal·lació en el termini de 10 mesos des que la sol·licitud haja sigut admesa a tràmit d’acord amb l’article 22. Excepte quan es tracte d’informes preceptius i/o vinculants, que s’estarà al que disposa la legislació de procediment administratiu comú i a l’expressament recollit en aquest decret llei, la falta d’emissió dels informes sectorials, una vegada sol·licitats i transcorregut el termini establit per a la seua emissió, autoritzarà l’òrgan substantiu a considerar que els mateixos són de caràcter favorable i, després de donar compte a la Conselleria competent en la matèria, autoritzar la instal·lació.

Els projectes amb una potència de generació menor o igual a 10MW tindran caràcter prioritari i es tramitaran pel procediment d’urgència d’acord amb la Llei 39/2015 de Procediment administratiu comú de les administracions públiques.»

 

9. S’afegeix una nova disposició addicional sisena al Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, amb la següent redacció:

Disposició addicional sisena. Instal·lacions de generació i aprofitament d’energies renovables d’iniciativa pública

Els ajuntaments podran autoritzar l’ocupació com a interés econòmic general dels sòls urbans, urbanitzables o no urbanitzables que consideren més indicats per a implantar instal·lacions de generació i aprofitament d’energies renovables d’iniciativa pública, així com d’iniciativa de comunitats energètiques o de cooperatives i entitats sense ànim de lucre per a autoconsum o la prestació de serveis d’interés general.

S’afavorirà la distribució energètica per una mateixa planta per a diversos nuclis de població legalment implantats amb independència dels límits administratius municipals.

Per a aconseguir una millor integració paisatgística i un major desplegament dels beneficis aportats, es recomana distribuir les plantes fotovoltaiques en funció de les necessitats dels diferents nuclis de població, havent de distar més de 1,5 quilòmetres entre elles en aquests casos, mesurats en distància euclidiana.

El càlcul de l’ocupació de les centrals fotovoltaiques d’iniciativa pública es flexibilitzarà a l’efecte d’ocupació de sòl, ponderant en un 05 les superfícies equivalents obtingudes conforme a l’art. 7.7 de la text refós de la Llei d’Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, aprovat pel Decret Legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell.

 

10. S’afegeix una nova disposició transitòria tercera al Decret llei 14/2020, de 7 d’agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables per l’emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica, amb la següent redacció:

«Tercera. Aplicació del procediment de determinació d’afeccions ambientals als procediments d’autorització de centrals fotovoltaiques i parcs eòlics en tramitació

A partir de l’entrada en vigor d’aquesta disposició, el procediment regulat en l’article 19 bis s’aplicarà a tots els projectes que complisquen els requisits establits en el seu apartat 1, sempre que no hagen obtingut pronunciament d’avaluació d’impacte ambiental, en els següents termes:

a) Els promotors dels projectes que complisquen aquests requisits remetran a l’òrgan d’avaluació ambiental de projectes el document amb el resum executiu al qual es refereix l’apartat 3 de l’article 19 bis en un termini de 20 dies des de l’entrada en vigor d’aquest decret llei.

b) Si el projecte estiguera en tramitació en l’òrgan substantiu, aquest remetrà a l’òrgan d’avaluació ambiental el projecte, l’estudi d’impacte ambiental complets, així com el pla de desmantellament de la instal·lació i restauració de l’entorn, excepte quan aquest no fora exigible per haver-se presentat abans del 29 d’agost de 2020, a més del resultat dels tràmits que ja s’hagueren realitzat, en un termini de 10 dies i l’òrgan ambiental de projectes continuarà amb la tramitació prevista en l’article 19 bis.

c) Es conservaran els tràmits evacuats en el procediment de determinació d’afeccions ambientals que es puguen incorporar al procediment d’avaluació ambiental que, com a resultat de l’informe resultant de l’esmentat procediment, haguera de realitzar-se conformement a la Llei 21/2013, de 9 de desembre.»

 

**Article 11. Modificació del Decret 88/2005, de 29 d****’abril, del Consell de la Generalitat, pel qual s****’establixen els procediments d****’autoritzaci****ó d****’instal****·lacions de producci****ó, transport i distribució d****’energia el****èctrica que s****ón compet****ència de la Generalitat**

Es modifica l’apartat 2 de l’article 2 bis del Decret 88/2005, de 29 d’abril, del Consell de la Generalitat, pel qual s’establixen els procediments d’autorització d’instal·lacions de producció, transport i distribució d’energia elèctrica que són competència de la Generalitat, que queda redactat de la següent manera:

«2. Només requeriran autorització d’explotació:

- Les de producció d’energia elèctrica amb potència instal·lada no superior a 100 kW, connectades directament a una xarxa de tensió nominal no superior a 1 kV, ja siga de distribució o a la xarxa interior d’un consumidor.

- Les escomeses de qualsevol longitud i tensió nominal no superior a 30 kV, sempre que no sol·liciten la seua declaració d’utilitat pública, en concret, i no estiguen sotmeses a avaluació ambiental.

S’entendrà per escomesa, únicament als efectes de necessitat d’obtenció d’autoritzacions administratives regulades en la legislació del sector elèctric, la instal·lació de nova extensió de xarxa que no vaja a ser cedida abans de la seua posada en servei a l’empresa transportista o a la distribuïdora de la zona, o que en cas de cessió la instal·lació d’extensió tinga per finalitat atendre un únic punt de subministrament, sense perjudici de la configuració d’alimentació, en punta o en pas, anell o bucle, d’aquest amb la xarxa elèctrica. Aquesta cessió s’haurà de realitzar en sol·licitar l’autorització d’explotació.

- Les modificacions no substancials de les instal·lacions de producció, transport, distribució, línies directes i infraestructures elèctriques de les estacions de recàrrega de vehicles elèctrics de potència superior a 250 kW.

En aquests casos amb la sol·licitud d’autorització d’explotació haurà d’acompanyar-se la documentació de disseny, finalització d’obres i superació de totes les proves, assajos i controls exigida per la reglamentació de seguretat electrotècnica, que acredite el compliment de les condicions de seguretat de les instal·lacions i de l’equip associat, així com declaració responsable i de conformitat signada pel sol·licitant, acceptant el condicionat o els informes favorables de les diferents administracions, organismes, empreses de servei públic o de serveis d’interés econòmic general amb béns o drets a càrrec seu, afectats per la instal·lació elèctrica, o d’haver-los-els sol·licitat fefaentment i haver transcorregut més de vint dies sense resposta.»

 

 

CAPÍTOL II  
 Altres disposicions

 

**Article 12. Modificació de la Llei 1/2013, de 21 de maig, de la Generalitat, de Mesures de Reestructuració i Racionalització del Sector Públic Empresarial i Fundacional de la Generalitat**

Es modifica l’apartat 3 de la Disposició addicional tercera de la Llei 1/2013, de 21 de maig, de la Generalitat, de Mesures de Reestructuració i Racionalització del Sector Públic Empresarial i Fundacional de la Generalitat, que queda amb la redacció següent:

«3. El personal laboral fix o indefinit de qualsevol dels ens del sector públic que resulten extingits quedarà integrat amb aqueixa mateixa condició en l’ens que assumisca les seues funcions.»

 

**Article 13. Modificacions de la Llei 8/2021, de 30 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l****’exercici 2022**

1. Es modifica la Disposició addicional sisena de la Llei 8/2021, de 30 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l’exercici 2022, que queda redactada de la manera següent:

«Sisena. De l’Institut Superior d’Ensenyaments Artístics de la Comunitat Valenciana

1. Mentre l’Institut Superior d’Ensenyaments Artístics de la Comunitat Valenciana no dispose de pressupost propi aprovat mitjançant norma amb rang de llei, les seues despeses s’imputaran en la forma i amb càrrec als crèdits previstos per a la conselleria competent en matèria d’universitats, que actuarà com a òrgan de contractació de l’entitat.

2. Fins que es produïsca el traspàs efectiu de béns i serveis i del personal d’administració i serveis en favor de l’Institut Superior d’Ensenyaments Artístics de la Comunitat Valenciana, els serveis generals i comuns de la conselleria competent en matèria d’universitats, com a departament d’adscripció, continuaran prestant-se a l’Institut en els termes previstos en l’article 95 de la Llei 40/2015 de Règim Jurídic de les Administracions Públiques, amb el següent abast:

- Serveis comuns en l’àrea de contractació pública.

- Serveis comuns en l’àrea de gestió econòmic-pressupostària.

- Serveis comuns en l’àrea de gestió del patrimoni immobiliari.

3. L’organització i gestió compartida dels serveis comuns objecte d’aquesta disposició es coordinarà per la sotssecretaria de la conselleria competent en matèria d’universitats. Els serveis objecte d’organització i gestió compartida seran prestats pels mitjans humans i materials adscrits per la sotssecretaria de la conselleria competent en universitats a les àrees corresponents dels seus serveis comuns, mantenint-se la dependència orgànica i funcional del personal respecte a aquest òrgan directiu.

4. El cost de la gestió compartida dels serveis comuns serà imputat al pressupost de la conselleria competent en matèria d’universitats, amb càrrec als seus programes «542,10. Direcció i Serveis Generals» i «422.80. Institut Superior d’Ensenyaments Artístics de la C-V-» en funció de la naturalesa de la despesa.»

 

2. Es modifica la Disposició addicional díhuit de la Llei 8/2021, de 30 de desembre, de Pressupostos de la Generalitat per a l’exercici 2022, que queda redactada de la següent manera:

«Díhuit. Mòduls econòmics per al finançament del personal en l’atenció primària bàsica del Sistema Públic de Serveis Socials

D’acord amb la disposició transitòria quarta en l’apartat 3, s’establirà mitjançant Llei de pressupostos de la Generalitat el mòdul mínim de finançament del personal del sistema d’atenció primària bàsica referit a l’article 64.2 de la Llei 3/2019 de serveis socials inclusius, aquest mòdul serà el següent:

1. El mòdul anual mínim de finançament del personal tècnic a partir de l’1 d’octubre serà de 33.650 euros

2. El mòdul anual mínim de finançament del personal administratiu i del personal amb formació professional a partir de l’1 d’octubre serà de 24.000 euros.»

 

**Article 14. Modificacions del Decret llei 6/2020, de 5 de juny, del Consell, per a l****’ampliaci****ó d****’habitatge p****úblic a la Comunitat Valenciana mitjan****çant els drets de tanteig i retracte**

1. Es modifica l’article 10.5 del Decret llei 6/2020, de 5 de juny, del Consell, per a l’ampliació d’habitatge públic a la Comunitat Valenciana mitjançant els drets de tanteig i retracte, que queda redactat de la següent manera:

«5. Els drets d’adquisició preferent recollits en aquest article s’exercitaran conforme a les previsions del present títol i, en el no previst, els serà aplicable el que es disposa per a l’exercici dels drets de tanteig i retracte d’habitatges de protecció pública en la mesura en què aquesta regulació resulte compatible. En particular, resultarà d’aplicació el que es disposa en els articles cinc i sis d’aquest decret llei. Així mateix, els drets d’adquisició preferent prevists en aquest article podran ser cedits a favor de tercera persona en els mateixos termes i amb el mateix règim que el previst en els articles set, vuit i nou del present decret llei.»

 

2. Es modifica l’article 16.1 del Decret llei 6/2020, de 5 de juny, del Consell, per a l’ampliació d’habitatge públic a la Comunitat Valenciana mitjançant els drets de tanteig i retracte, que queda redactat de la següent manera:

«1. Els habitatges o edificis adquirits en virtut de l’exercici dels drets d’adquisició preferent regulats en aquest títol seran destinats a persones en situació de vulnerabilitat, o que tinguen els requisits socioeconòmics establits a cada moment per a l’accés als habitatges de protecció pública.

Si estigueren arrendades amb termini de duració determinada, el destí s’iniciarà en el moment en què s’extingisca el contracte d’arrendament i els seus arrendataris hagueren cessat en la possessió de l’habitatge adquirit per la Generalitat. En virtut del que es disposa en l’article 25 apartat 7 de la Llei d’Arrendaments Urbans, l’arrendatari no tindrà dret de tanteig i retracte quan la Conselleria en matèria d’habitatge exercisca aquests drets d’adquisició preferent sobre la totalitat de l’immoble.»

 

**Article 15. Modificació de l****’article 2 de la Llei 6/1998, de 22 de juny, de la Generalitat Valenciana d****’Ordenaci****ó Farmac****èutica de la Comunitat Valenciana**

S’afegeix un nou punt 9 a l’article 2 de la de la Llei 6/1998, de 22 de juny, de la Generalitat Valenciana d’Ordenació Farmacèutica de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la següent manera:

«9. Excepcionalment, a les persones usuàries que residisquen en municipis reconeguts per la Generalitat valenciana com en risc de despoblament, podran dispensar-se’ls els medicaments i productes sanitaris, amb lliurament informat dels mateixos en el seu domicili i amb compliment de les garanties en matèria de dispensació de medicaments i productes sanitaris establides per la normativa d’aplicació, per una oficina de farmàcia de la zona farmacèutica, havent de quedar garantida la intervenció directa del farmacèutic de l’oficina de farmàcia en la dispensació per a realitzar el preceptiu i previ assessorament personalitzat conforme el que es preveu en els articles 19 i 86.1 del Reial decret legislatiu 1/2015.

En tot cas, en els supòsit contemplats en el paràgraf anterior, s’hauran de complir estrictament les garanties sobre la qualitat i control sanitari per a qualsevol d’aquests lliuraments, per a això s’incorporaran els mètodes o sistemes de control necessaris, així com, haurà de quedar garantida la responsabilitat directa del farmacèutic dispensador sobre el transport i lliurament del medicament, assegurant que no pateix cap alteració ni minvament de la seua qualitat i seguretat.»

 

**Article 16. Modificació de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de memòria democràtica i per la convivència de la Comunitat Valenciana**

1. S’afegeix un nou punt f) a l’article 4.1 de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de memòria democràtica i per la convivència de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

«f) Les dirigides al reconeixement del paper actiu de les dones en la vida intel·lectual i política, en la promoció, avanç i defensa dels valors democràtics i els drets fonamentals.»

 

2. S’afegeix un nou article 35 bis a la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de memòria democràtica i per la convivència de la Comunitat Valenciana, amb la següent redacció:

«Article 35 bis. Declaració de reconeixement i reparació personal de les víctimes del franquisme

1. A l’efecte del reconeixement del dret de les víctimes del franquisme a la reparació i a la recuperació de la seua memòria personal, familiar i col·lectiva, es reconeix i declara la injustícia que va suposar:

a) El sotmetiment a processos judicials i altres procediments sense les més elementals garanties legals.

b) Les sentències condemnatòries i les sancions de caràcter personal per motius polítics, ideològics, de consciència o creença religiosa, dictades per l’Auditoria de Guerra de l’Exèrcit d’Ocupació així com pels restants tribunals, jurats i òrgans penals o administratius que van actuar en el territori de la Comunitat Valenciana durant la guerra civil i després de la seua finalització fins a la promulgació de la Constitució de 1978.

2. Així mateix, es reconeix i declara la injustícia de la desaparició forçada de xiquets i xiquetes, la deportació a camps de concentració, l’exili, així com qualssevol altres formes de violència personal i col·lectiva.

3. La Generalitat adoptarà les mesures necessàries per a reparar les formes especials de repressió o violència de qualsevol tipus patida per les dones a conseqüència de la seua activitat pública, política o intel·lectual, després de la guerra i fins a la promulgació de la Constitució de 1978, o com a mares, companyes o filles de persones represaliats o assassinats, i les que van patir privació de llibertat o altres penes a conseqüència dels delictes d’adulteri i interrupció voluntària de l’embaràs.»

 

3. Es modifica l’article 39.6 de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de memòria democràtica i per la convivència de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la següent manera:

«6. En el cas que es poguera considerar que concorren raons artístiques o arquitectòniques per al manteniment dels elements contraris a la memòria democràtica, es podrà demanar l’assessorament tècnic de la conselleria competent en matèria de patrimoni històric i cultural o del comitè tècnic d’experts creat a aquest efecte com a grup de treball adscrit a l’Institut Valencià de la Memòria Democràtica, els Drets Humans i les Llibertats Públiques.

A l’efecte del que es disposa en el paràgraf anterior, concorreran raons artístiques quan es tracte d’elements amb singular valor artístic que formen part d’un bé catalogat com a Bé d’Interés Cultural.

Únicament es considerarà que concorren raons arquitectòniques quan l’element siga fonamental per a l’estructura de l’immoble, de tal manera que la seua retirada poguera posar en perill l’estabilitat de l’immoble o qualsevol altre aspecte relatiu a la seua adequada conservació.»

 

4. S’afegeix un nou apartat 5 a l’article 64 de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de memòria democràtica i per la convivència de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:

«5. El termini màxim en què haurà de notificar-se la resolució del procediment sancionador serà d’un any, comptat des de la data d’iniciació del procediment.»

 

**Article 17. Modificació del Decret llei 5/2017, de 20 d****’octubre, del Consell, pel qual s****’estableix el r****ègim jur****ídic de cooperaci****ó entre la Generalitat i les administracions locals de la Comunitat Valenciana per a la construcci****ó, l****’ampliaci****ó, l****’adequaci****ó, la reforma i l****’equipament de centres p****úblics docents de la Generalitat**

S’afegeix una nova Disposició addicional quinta al Decret Llei 5/2017, de 20 d’octubre, del Consell, pel qual s’estableix el règim jurídic de cooperació entre la Generalitat i les administracions locals de la Comunitat Valenciana per a la construcció, l’ampliació, l’adequació, la reforma i l’equipament de centres públics docents de la Generalitat, amb la següent redacció:

«Disposició addicional quinta

1. En els casos que resulte aplicable la revisió excepcional de preus establerta pel Reial Decret llei 3/2022, d’1 de març, a actuacions realitzades en aplicació de les delegacions de competències previstes en aquest decret llei, la mateixa serà satisfeta, sempre que siga possible, amb el saldo existent respecte a la quantitat concedida inicialment com a finançament de la delegació. Quan el saldo existent resulte insuficient, i com a excepció a allò que disposa el segon paràgraf de l’article 9.3 del present Decret Llei, el finançament de la delegació s’entendrà incrementat amb l’import necessari per a atendre el pagament d’aquesta revisió de preus excepcional.

2. L’aprovació de les revisions excepcionals que pertoquen correspondrà als òrgans de contractació de les entitats locals.

3. L’import de les revisions excepcionals s’aplicarà en tot cas en la certificació final d’obra.

L’import de la revisió excepcional de preus es corregirà, en cas que procedisca, a l’alça o a la baixa, en la liquidació del contracte, amb els preus oficials definitius corresponents al període en què s’haja aplicat la revisió. Aquesta correcció també es podrà dur a terme en una certificació final addicional excepcional amb aquest únic contingut, quan la mateixa puga realitzar-se sense necessitat d’esperar a la liquidació del contracte per haver sigut publicats els índexs definitius corresponents.

En el cas de contractes en els quals resultara aplicable una revisió de preus ordinària, per estar així prevista al plec corresponent, en les certificacions finals o liquidacions en les quals s’aplique la revisió extraordinària de preus, s’haurà de detallar de manera desglossada l’import corresponent a l’increment del preu del contracte conseqüència d’aquesta revisió extraordinària.

4. Amb caràcter previ a la sol·licitud d’actuacions complementàries a les quals es refereix l’article 9.4 d’aquest decret llei, l’entitat local haurà d’acreditar, mitjançant certificat emés per l’interventor corresponent, que a les actuacions objecte de la delegació no els resulta aplicable la revisió excepcional de preus establerta pel Reial Decret llei 3/2022, o que, resultant aplicable la revisió, aquesta ha sigut certificada en la seua totalitat amb els índexs oficials definitius corresponents.

5. Per tal d’atendre les obligacions que es deriven d’allò que se estableix en aquesta disposició addicional, la conselleria competent en matèria d’educació, realitzarà en l’exercici 2022 una retenció de crèdit global per l’import corresponent al 5 % del total d’actuacions derivades de les delegacions de competències previstes en aquest decret llei, certificades i comunicades per les entitats locals en l’exercici 2021. En el cas que, durant l’exercici 2022, la retenció de crèdit realitzada resultara insuficient, es procedirà a contraure una altra retenció per l’import que es considere necessari a la vista dels índexs de preus definitius que es publiquen i les revisions de preus excepcionals que s’estime que resten per satisfer.

La disposició dels crèdits necessaris per a atendre les revisions de preus excepcionals es realitzarà en el moment en què es comunique per part de l’entitat local la certificació o liquidació que continga la revisió, sense que resulte necessari més tràmit que la generació de les operacions comptables corresponents.

6. Lo disposat en aquesta disposició addicional no suposarà increment en la dotació del capítol de despesa vinculat al finançament de les delegacions de competències regulades en aquest decret llei, per la qual cosa els increments de despesa que es generen seran ateses amb la dotació existent.»

 

**Article 18. Modificació del Decret 176/2014, de 10 d****’octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre**

1. Es modifica l’article 3.2 del Decret 176/2014, de 10 d’octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre, que queda redactat de la següent manera:

«2. A fi de mantindre una terminologia homogènia, i sense perjuí dels previst en la legislació sectorial aplicable, els instruments de formalització de l’activitat convencional de la Generalitat adoptaran alguna de les denominacions següents:

a) Convenis marc: els que contenen acords susceptibles de generar obligacions jurídiques entre les parts que els subscriuen, però que, de manera expressa, requereixen per a la seua efectivitat la posterior formalització de convenis o acords singulars en què de manera específica es concreten les dites obligacions directament exigibles. Els convenis que desenvolupen l’estipulat en un conveni marc tenen la denominació de «conveni específic».

c) Convenis i acords singulars: els que estableixen obligacions concretes i perfectament delimitades per les parts, directament i immediatament exigibles, ja siga en el mateix conveni o acord o bé en les seues addendes o annexos.

D’entre aquests, es denominaran «convenis de col·laboració» aquells que són subscrits per a la gestió i prestació de serveis corresponents a matèries que, de conformitat amb el que disposa l’Estatut d’Autonomia de la Comunitat Valenciana, són de competència exclusiva de la Generalitat.

Correspondrà la qualificació «acords de cooperació» a aquells que es concerten sobre matèries que no són competència exclusiva de la Generalitat, o que, encara que tracten sobre aquests, tenen un objecte diferent de la gestió i prestació de serveis.»

 

2. S’afegeix un nou apartat 4 a l’article 3 del Decret 176/2014, de 10 d’octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre, amb la següent redacció:

«4. No tenen la consideració de convenis els protocols generals d’actuació o instruments similars que comporten meres declaracions d’intenció de contingut general o que expressen la voluntat de les administracions i les parts que els subscriguen per a actuar amb un objectiu comú, sempre que no suposen la formalització de compromisos jurídics concrets i exigibles.»

 

3. Es modifica el punt e) de l’article 11.1 del Decret 176/2014, de 10 d’octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre, que queda redactat de la següent manera:

«e) La data de l’inici de l’eficàcia i el termini de vigència del conveni, sense perjuí de la possibilitat de la seua pròrroga si així ho acorden les parts firmants del conveni, i sense que siga possible la vigència indefinida del conveni excepte en el cas dels convenis marc.»

 

**Article 19. Modificació del Decret Llei 6/2021, d****’1 d****’abril, del Consell, de mesures urgents en mat****èria de gesti****ó econ****òmico-administrativa per a l****’execuci****ó d****’actuacions finan****çades per instruments europeus per a recolzar la recuperaci****ó de la crisi conseq****üència de la Covid-19**

Es modifica l’article 23 del Decret Llei 6/2021, d’1 d’abril, del Consell, de mesures urgents en matèria de gestió econòmico-administrativa per a l’execució d’actuacions finançades per instruments europeus per a recolzar la recuperació de la crisi conseqüència de la Covid-19, que queda redactat de la següent manera:

«Article 23. Bases reguladores i convocatòria de subvencions en règim de concurrència competitiva

Per a la concessió de subvencions en règim de concurrència competitiva vinculades a inversions, accions o projectes inclosos en el Mecanisme de Recuperació i Resiliència i al REACT-EU, s’aprovaran en un únic expedient, mitjançant resolució de la persona titular de la conselleria competent per raó de la matèria, les bases reguladores, la convocatòria i la modificació, en el seu cas, del pla estratègic de subvencions. En aquests expedients únicament hauran de complir-se els següents tràmits, amb caràcter d’urgència: resolució d’inici, informe de la Intervenció Delegada i informe de l’Advocacia General.»

 

**Article 20. Modificació de la Llei 1/1991, de la Generalitat Valenciana, de 14 de febrer, d****’Ordenaci****ó del Transport Metropolit****à de Val****ència**

1. Es modifica l’apartat 2 de l’article 4 de la Llei 1/1991, de la Generalitat Valenciana, de 14 de febrer, d’Ordenació del Transport Metropolità de València, que queda redactat de la següent manera:

«2. En l’expedient de declaració de servei d’interés metropolità es practicarà el tràmit d’informació pública, a la qual seran convocats expressament els ajuntaments afectats, així com els empresaris transportistes els serveis dels quals resulten afectats.»

 

2. Es modifica l’article 5 de la Llei 1/1991, de la Generalitat Valenciana, de 14 de febrer, d’Ordenació del Transport Metropolità de València, que queda redactat de la següent manera:

«1. Formen part del sistema de transports de l’Àrea de València, i tenen per tant la consideració de serveis d’interés metropolità, els que a continuació es determinen:

a) Els de transport regular de viatgers d’ús general per carretera prestats per la Autoritat de Transport Metropolità de València, encara que excedisquen l’àmbit territorial de la present Llei.

b) Els serveis de transport prestats per Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana a través de la xarxa de MetroValencia, encara que excedisquen l’àmbit territorial de la present Llei.

c) Els serveis de transport urbà de viatgers dels municipis de l’àmbit territorial objecte de la present llei.

d) Els serveis de transport regular i discrecional de viatgers d’ús general o especial prestats íntegrament en l’àmbit territorial objecte de la present Llei i les expedicions parcials dels serveis de superior àmbit.

e) Els serveis ferroviaris de Rodalia Renfe Viatgers del Nucli de Rodalia de València prestats per la Red Nacional de Ferrocarriles Españoles (RENFE) que es dispose a través d’un conveni, encara que excedisquen l’àmbit territorial de la present Llei.

f) Quants altres serveis de transport urbà o interurbà de viatgers, desenvolupats en l’àmbit territorial de la present Llei, siguen declarats d’interés metropolità de conformitat amb les previsions d’aquesta.

 

2. Així mateix, mitjançant conveni es podran aplicar accions i mesures de coordinació tarifària, inclosa la utilització de títols de coordinació o integració propietat de l’Autoritat de Transport Metropolità de València, en aquells serveis que per raons de mobilitat permeten connexions modals o intermodals amb els serveis contemplats en l’apartat 1 del present article.»

 

**Article 21. Modificació de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d****’espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana**

1. Es modifica l’article 48.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d’espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la següent manera:

«2. La gestió dels parcs naturals i reserves naturals correspon a la direcció general competent en la matèria, mitjançant el director o directora conservadora.»

 

2. S’introdueix un nou apartat 3 en l’article 48 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d’espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, amb la següent redacció:

«El director o directora-conservadora del Parc Natural de l’Albufera, donada la singularitat i especials característiques del mateix, té el rang i nivell de prefectura de servei i depén jeràrquicament de la subdirecció general que tinga assignades les competències.»

 

3. Es renumeren els apartats 3, 4, 5, 6, 7 i 8 de l’article 48 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d’espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, que queden numerats com apartats 4, 5, 6, 7, 8 i 9 respectivament.

 

 

DISPOSICIONS ADDICIONALS

 

**Primera. Desenvolupament de labors d****’explotaci****ó i restauraci****ó en concessions mineres existents en funcionament per a l****’explotaci****ó d****’argiles industrials**

En el cas de concessions mineres d’explotació d’argiles industrials atorgades amb anterioritat a l’entrada en vigor del present decret llei que es troben vigents i en funcionament, en els termes que procedisca, seran instruïts i resolts per l’òrgan miner competent mitjançant el procediment d’urgència determinat en l’article 33 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, els procediments administratius relatius a autorització de pròrrogues de vigència temporal de concessions mineres, modificacions de projectes d’explotació i plans de restauració, integral, quan siga procedent, canvis de titularitat, aprovació de plans de labors i de projectes de voladures, així com devolució de garanties per treballs de restauració efectivament realitzats, sempre que la persona concessionària o entitat explotadora legal:

a) Acredite documentalment en l’expedient el destí majoritari a la indústria de fabricació de taulells i paviments ceràmics de la Comunitat Valenciana dels recursos minerals que s’exploten en la concessió minera.

b) No haja sigut sancionada per l’òrgan miner competent, en els dos últims anys, per haver incomplit les obligacions determinades en el pla de restauració, integral, en el seu cas, incloent la seua obligació de constituir i mantindre les garanties suficients per al seu compliment en la quantia i termini fixats, o no tinga pendent, una vegada transcorregut el termini establit, de donar compliment a algun requeriment exprés de l’òrgan miner competent de revisió del pla de restauració o d’actualització i dipòsit de garanties de restauració.

 

**Segona. Reforç dels recursos humans i tècnics de les conselleries competents en matèria d****’energia, de medi ambient i d****’ordenaci****ó del territori, urbanisme i paisatge**

Les conselleries competents en energia, ordenació del territori, urbanisme i paisatge, i medi ambient, formularan en el termini de tres mesos a la Conselleria competent en funció pública una petició conjunta i coordinada de necessitats i reforç temporal de les seues plantilles.

 

**Tercera. Places bàsiques de personal estatutari al servei d****’institucions sanit****àries públiques del Sistema Valencià de Salut**

Als efectes del que disposa l’article 33 del Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servei d’institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut, aprovat pel Decret 192/2017, d’1 de desembre, del Consell, es consideren places bàsiques amb característiques específiques dels grups A1 i A2 les pertanyents a les unitats de trasplantaments, les unitats de referència de la Comunitat Valenciana i les unitats de referència del Sistema Nacional de Salut (CSUR-SNS).

Per resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria de sanitat es determinaran les places i les seues formes de selecció i provisió. Aquesta resolució es publicarà en la pàgina web de l’esmentada conselleria en el termini màxim de tres mesos a partir de l’entrada en vigor del present Decret llei.

La resta de places bàsiques amb característiques específiques es regirà pel que s’estableix en l’article 33 del Reglament de selecció i provisió de personal estatutari al servei d’institucions sanitàries públiques del Sistema Valencià de Salut.

 

**Quarta. Declaració d****’inter****és general de les infraestructures destinades a hospitals de campanya durant la crisi sanit****ària ocasionada per la Covid-19, per a atenci****ó de necessitats emergents**

Es declaren d’interés general les infraestructures utilitzades en la Comunitat Valenciana com a hospitals de campanya per a fer front a la situació de crisi sanitària ocasionada per la COVID-19, i les activitats que en les mateixes es desenvolupen, que es destinen a atendre necessitats emergents de caràcter humanitari, solidari, social, educatiu o sanitari.

 

**Cinquena. Modificacions de la Llei 8/2021, de 30 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l****’exercici 2022**

1. Es realitza una modificació pressupostària, minorant la línia codi FN570465 del capítol VI del programa pressupostari 512.10 per import de 100.000,00 euros i es crea una nova línia nominativa en el capítol VII del mateix programa, tal com a continuació s’indica:

 

Aplicació pressupostària 12.03.03. PROGRAMA 512.10 - GESTIÓ I INFRAESTRUCTURES DE RECURSOS HIDRÀULICS, SANEJAMENT I DEPURACIÓ D’AIGÜES.

 

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CODI LÍNIA: | DENOMINACIÓ:  Connexió de les xarxes d’aigua potable de Cheste, Chiva i Godelleta al sistema bàsic metropolità d’aigua potable | | | |
| IMPORT 2022  100,00 | BENEFICIARIS PREVISTS:  Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics (EMSHI) | | | |
| MODE DE CONCESSIÓ:  concessió directa article 168 a) | DESCRIPCIÓ I FINALITATS: REDACCIÓ DEL PROJECTE DE CONSTRUCCIÓ DE LA CONNEXIÓ DE LES XARXES D’AIGUA POTABLE DE CHESTE, CHIVA I GODELLETA AL SISTEMA BÀSIC METROPOLITÀ D’AIGUA POTABLE (VALÈNCIA) | | | |
| PUBLICAR DADES: (SI/NO) | COD. COMPTABLE | | | |
| APORTACIÓ GV NO CONDICIONADA APORTACIÓ EXTERNA: | 100,00 IMPORT APORT. COND. GV | | | |
|  | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| IMPORT COMPROMÉS | 100,00 |  |  |  |

 

2. Es realitza una modificació pressupostària, minorant la línia amb codi S823300 del capítol VII del programa pressupostari 542.50 per import de 40.000,00 euros i es crea una nova línia nominativa en el capítol VII del mateix programa, tal com s’indica a continuació:

 

Aplicació pressupostària: 21.02.01. Programa 542.50 INVESTIGACIÓ, DESENVOLUPAMENT TECNOLÒGIC I INNOVACIÓ (I+D+I)

 

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CODI LÍNIA: | Promoció de líders   DENOMINACIÓ: Científics CAPÍTOL VII | | | |
| IMPORT 2022: 40,00 | BENEFICIARIS PREVISTS:  Universitat Politècnica de València | | | |
| MODE DE CONCESSIÓ: concessió directa article 168 a)  PUBLICAR DADES (SI/NO): | DESCRIPCIÓ I FINALITATS:  desenvolupament d’un programa innovador per a la promoció de científics i científiques valencians en el context internacional  COD. COMPTABLE | | | |
| APORTACIÓ GV NO CONDICIONADA: 40,00 APORTACIÓ EXTERNA: | | | | |
|  | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| Import compromés | 100,00 |  |  |  |
| RAONS QUE JUSTIFIQUEN LA SUBVENCIÓ: CÀLCUL DE LA SUBVENCIÓ: | | | | |
| MODE DE CONCESSIÓ: | | | | |

 

**Sisena. Creació de l****’Ag****ència Valenciana d****’Informaci****ó i Control Alimentaris**

U. Naturalesa jurídica

1. Es crea l’Agència Valenciana d’Informació i Control Alimentaris (d’ara en avant l’Agència), com a entitat de dret públic, integrada en el sector públic administratiu de la Generalitat, de les previstes en l’article 3.1.c i 155.1 i 4 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d’hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, facultada per a exercir potestats administratives i per a realitzar activitats prestacionals i de foment.

2. L’Agència es regeix pel dret privat excepte en la formació de la voluntat dels seus òrgans, l’exercici de les potestats administratives atribuïdes i en allò específicament regulat aquest Decret llei, els seus estatuts i la legislació pressupostària.

3. El Consell aprovarà, mitjançant decret, els estatuts de l’Agència en els quals es desenvoluparà la seua estructura administrativa, competències i funcions, així com el règim jurídic de funcionament previst en aquesta llei.

 

Dos. Objecte

L’Agència té com a objecte l’execució de mesures per a millorar el funcionament de la cadena alimentària en la Comunitat Valenciana seguint les directrius de política general del Consell.

 

Tres. Personalitat i adscripció

1. L’Agència té personalitat jurídica pública diferenciada, patrimoni i tresoreria propis, així com autonomia de gestió i plena capacitat jurídica i d’obrar i, dins del seu àmbit competencial, li corresponen les potestats administratives precises per al compliment dels seus fins.

2. L’Agència queda adscrita a la conselleria competent en matèria de funcionament de la cadena alimentària. El Consell podrà acordar la seua dependència funcional d’altres departaments d’aquest, per a l’execució de les mesures establides en plans sectorials de control de funcionament de la cadena alimentària.

 

Quatre. Funcions

Són funcions de l’Agència les relatives a les competències de la direcció general designada com a autoritat d’execució en la Comunitat Valenciana per a comprovar el compliment del que es disposa en la Llei 12/2013, de 2 d’agost, de mesures per a millorar el funcionament de la cadena alimentària o normativa legal que la substituïsca, relacionades com:

a) Impulsar les relacions entre el productor agrari, la indústria de transformació i la distribució, mitjançant els instruments adequats per a enfortir la cadena de valor alimentària, amb especial atenció a la fase de producció.

b) Impulsar i fomentar la transparència de mercat en la cadena alimentària.

c) La promoció de la contractació dels productes agraris en origen i de les taules de preus, tant a nivell individual com col·lectiu, i de la millora dels processos de comercialització en general.

d) La regulació dels mercats de productes agraris en origen i de les taules de preus.

e) La supervisió i gestió de l’Observatori de costos de producció de la Comunitat Valenciana.

f) El foment i difusió d’instruments jurídics per a formalitzar les relacions comercials en la cadena alimentària, especialment entre productor i transformador.

g) El foment i impuls de la innovació organitzativa en la cadena alimentària per a adaptar-la a les tecnologies emergents i a l’evolució de les demandes del consumidor.

h) El foment de l’arbitratge i la mediació en l’àmbit dels contractes agraris.

i) L’impuls i la coordinació de l’estratègia alimentària a mitjà i llarg termini.

j) La gestió de la participació de la Comunitat Valenciana en l’observatori de la cadena alimentària i de qualsevol altre observatori de productes agrícoles i ramaders en l’àmbit de les funcions de l’Agència.

k) Establir i desenvolupar el règim de control necessari, en funció d’una anàlisi de riscos, per a comprovar el compliment de la normativa aplicable al funcionament de la cadena alimentària.

l) Realitzar les comprovacions que corresponguen, derivades de les denúncies provinents de qualsevol altra administració, per incompliments del que es disposa en Llei 12/2013, en l’àmbit de les competències assignades a les Comunitats Autònomes, i gestionar si escau el corresponent procediment sancionador.

m) Iniciar d’ofici el procediment sancionador que corresponga per les irregularitats que constate en l’exercici de les seues funcions que suposen incompliments del que es disposa en la Llei 12/2013 i, després de la corresponent instrucció, proposar a l’autoritat competent la resolució que procedisca o, si escau, formular denúncia davant la Comissió Nacional de la Competència degudament documentada.

n) Establir relacions de col·laboració amb altres òrgans administratius en matèries de la seua competència.

o) Col·laborar amb organitzacions sectorials, de productors i interprofessionals relacionades amb les matèries de la seua competència.

p) Qualsevol altra que li fora atribuïda per via normativa.

 

Cinc. Òrgans de l’Agència ****[3]****

Són òrgans de l’Agència:

1. La presidència, que correspon a la persona titular de la conselleria competent en matèria de funcionament de la cadena alimentària.

2. El consell de direcció, estarà constituït per la presidència, la vicepresidència i la vicepresidència segona de l’agència i pels membres que designen, en la forma que establisquen els estatuts de l’agència, els departaments del Consell competents en: indústria, energia, aigua, transport, agricultura, residus, hisenda, comerç, universitats i investigació, economia, responsabilitat social, cooperació internacional al desenvolupament i emergències. Així mateix, formarà part d’aquest òrgan un representant de la conselleria competent en matèria d’hisenda i sector públic.

3. La Vicepresidència, que correspon a la persona titular de la secretaria autonòmica amb competències en matèria de funcionament de la cadena alimentària.

4. La Vicepresidència Segona, que correspon a la persona titular de la direcció general amb competències en control de la qualitat agroalimentària.

5. La Direcció. La persona titular de la direcció serà nomenada i cessada per decret del Consell, a proposta de la presidència.

6. La Secretaria General Tècnica, sota la dependència directa de la direcció, constitueix el màxim òrgan de nivell administratiu de l’agència.

 

Sis. La Presidència

1. La Presidència és l’Autoritat Superior de l’Agència, i li correspon:

a) Ostentar l’alta representació de l’Agència.

b) Fixar les estratègies i les polítiques relatives a les funcions de l’Agència.

c) Exercir la direcció, iniciativa i inspecció de tots els serveis de l’Agència.

d) Aprovar l’avantprojecte de pressupost anual de despeses i ingressos de l’Agència.

e) La presidència del Consell de Direcció i exercir les competències pròpies derivades de la seua condició, especialment les de convocar les seues sessions, fixar el corresponent ordre del dia, presidir les seues reunions, dirigir les deliberacions, alçar les sessions i visar les actes i certificacions dels acords del Consell de Direcció.

f) Resoldre els recursos que s’interposen contra les resolucions dels òrgans que estiguen sota la seua dependència i els actes de la qual no esgoten la via administrativa.

2. La presidència podrà delegar, amb caràcter permanent o temporal, l’exercici de les seues funcions en altres òrgans, en els termes establits en la legislació en matèria de règim jurídic del sector públic.

 

Set. El Consell de Direcció ****[4]****

1. El Consell de Direcció és l’òrgan d’assessorament i consulta de l’Agència i li corresponen les funcions següents:

a) Proposar les línies d’actuació que regiran el funcionament ordinari de l’agència, d’acord amb les directrius de la presidència.

b) El seguiment i avaluació dels programes d’actuació de l’agència.

c) Proposar les mesures que s’estimen necessàries per al millor compliment dels fins de l’agència.

d) Informar sobre qualsevol afer que, en l’àmbit de les competències de l’Agència, li sol·licite el Consell o la Presidència de l’Agència.

e) Totes les altres atribucions que li puguen ser conferides de conformitat amb la legislació vigent.

2. Exercirà la secretaria del consell de direcció, la Secretaria General Tècnica de l’Agència.

3. Reglamentàriament es podrà crear un consell assessor que assessore el Consell de Direcció en la feina de casa.

 

Huit. La Vicepresidència ****[5]****

La vicepresidència és l’òrgan d’impuls i coordinació de l’Agència i la Vicepresidència del Consell de Direcció i li corresponen les funcions següents:

a) Controlar i supervisar el compliment dels objectius que fixen la Presidència i el Consell de Direcció de l’Agència.

b) Impulsar i coordinar la consecució dels objectius i l’execució dels projectes la Vicepresidència Segona.

c) Resoldre els recursos que s’interposen contra les resolucions dels òrgans que estiguen sota la seua dependència i els actes dels quals no esgoten la via administrativa.

d) Exercir totes les altres funcions que se li encomanen o deleguen expressament per norma legal o reglamentària.

 

Huit bis. La Vicepresidència Segona ****[6]****

1. La Vicepresidència Segona és l’òrgan de govern de l’Agència que, sota l’autoritat de la presidència i la coordinació de la Vicepresidència, exercirà les funcions següents:

a) Ostentar la direcció i representació de l’Agència, i la Vicepresidència Segona del Consell de Direcció de l’Agència.

b) Exercir les facultats inherents en l’exercici de les competències atribuïdes per aquesta llei d’acord amb els estatuts de l’Agència.

c) Programar, dirigir i coordinar les activitats de l’Agència.

d) Iniciar els expedients sancionadors en matèria de les competències de la AVICA.

e) Resoldre els expedients sancionadors per infraccions lleus i greus.

f) La prefectura de personal, en els termes previstos en les disposicions vigents.

g) La convocatòria de beques, ajudes i subvencions, com també la celebració de contractes i convenis amb entitats públiques i privades, que siguen necessaris per al compliment dels seus fins.

h) La rendició de comptes de l’organisme.

g) [*sic*] Exercir totes les altres funcions que li siguen expressament encomanades o delegades per norma legal o reglamentària.

 

Nou. La Direcció i la Secretària General Tècnica

1. La Direcció és l’òrgan executiu de l’Agència, i exercirà la seua direcció, les funcions ordinàries de representació i les que li atribuïsquen els Estatuts de l’Agència.

2. Són funcions de la secretaria general tècnica donar suport directe al titular de la direcció, i atendre tots els serveis generals de l’Agència.

 

Deu. Estructura i personal

1. L’estructura orgànica i funcional de l’agència es determinarà en els Estatuts de l’Agència.

2. El personal funcionari o laboral de l’Agència es regirà per la normativa sobre la funció pública i legislació laboral, respectivament.

 

Onze. Règim patrimonial

1. Els béns i recursos econòmics de l’Agència són els següents:

a) Les transferències i subvencions que anualment es consignen en els Pressupostos de La Generalitat o en els d’altres organismes públics.

b) Els béns i valors que constituïsquen el seu patrimoni, així com els productes i rendes d’aquest.

c) Els ingressos de dret públic o privat que li corresponguen i, en particular, els que procedeixen del desenvolupament de les activitats relacionades amb els fins de l’entitat.

d) Les subvencions i aportacions voluntàries o donacions que s’atorguen al seu favor per persones o entitats privades.

e) Qualssevol altres recursos econòmics, ordinaris o extraordinaris que estiga legalment autoritzat a percebre.

2. El patrimoni de l’Agència estarà integrat pels béns i dret que li siguen adscrits per la Generalitat, així com pels quals adquirisca i els que li siguen incorporats i adscrits en el futur per qualsevol entitat o persona o per qualsevol títol.

 

Dotze. Règim econòmic-financer

1. El règim pressupostari, econòmic-financer, d’intervenció, control financer i comptabilitat, serà l’establert en la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d’hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, per a les entitats de dret públic integrades en el sector públic administratiu.

2. El règim jurídic aplicable a la contractació serà l’establert en la legislació de contractes de les Administracions Públiques en els termes establits en aquesta per a aquesta mena d’entitat.

 

**Setena. Règim jurídic de l****’Institut Valenci****à de Finances**

Es modifica l’article 171 de la Llei 5/2013, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d’Organització de la Generalitat, que queda redactat de la següent manera:

«Article 171. Règim jurídic de l’Institut Valencià de Finances

El règim jurídic de l’Institut Valencià de Finances (IVF) serà el següent:

 

I. Naturalesa i principis generals

1. L’Institut Valencià de Finances (IVF), creat mitjançant la disposició addicional octava de la llei 7/1990, de 28 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l’exercici 1991, és una entitat pública empresarial de les previstes en l’article 2.3.a.2 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d’hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.

2. L’Institut Valencià de Finances (IVF) és el principal instrument de la política financera de la Generalitat Valenciana, entesa aquesta com a suport als sectors productius de la Comunitat Valenciana. La seua activitat principal és la prestació en règim de mercat dels serveis financers que s’integren en el seu objecte. A aquest efecte gaudirà de plena independència funcional de la Generalitat.

L’Institut Valencià de Finances (IVF) no podrà captar directament fons del públic en forma de depòsit, préstec o altres anàlogues que porten aparellades l’obligació de la seua restitució.

3. En la seua condició de principal instrument de la política financera de la Generalitat, l’Institut Valencià de Finances (IVF) tindrà la consideració d’entitat col·laboradora de la Generalitat, actuant en el seu nom i per compte de l’òrgan que corresponga dins de l’estructura organitzativa de la mateixa per a la gestió, lliurament i distribució d’aquells fons que, conforme a la llei de pressupostos de la Generalitat de cada exercici, es prevegen amb la finalitat de dur a terme accions de promoció, suport i assistència de pimes, autònoms i emprenedors en sectors productius de la Comunitat Valenciana.

Quan actue exercint aquesta funció, les seues comeses específiques, així com el conjunt d’obligacions que assumirà l’Institut Valencià de Finances (IVF), es reflectiran en l’oportú conveni que a aquest efecte s’haurà de formalitzar entre aquest i l’òrgan competent de la Generalitat Valenciana.

4. El seu finançament majoritari provindrà dels ingressos comercials que obtinga pel desenvolupament de la seua activitat, entenent-se com a tals els ingressos, qualsevol que siga la seua naturalesa, obtinguts com a contrapartida de les prestacions de serveis que realitze o preste.

5. L’Institut Valencià de Finances (IVF), com a entitat pública empresarial de la Generalitat Valenciana, subjectarà la seua actuació als principis de legalitat, servei a l’interés general, transparència, imparcialitat, economia, eficàcia, eficiència, austeritat, estabilitat pressupostària, sostenibilitat financera i millora contínua del servei al ciutadà.

Igualment, l’Institut Valencià de Finances (IVF) haurà d’observar un comportament socialment responsable, capaç de conciliar les demandes socials amb un desenvolupament sostenible, basat en el respecte al medi ambient, l’atenció al ciutadà, la igualtat d’oportunitats, la cohesió i integració social i la igualtat de gènere.

En aquest sentit, l’actuació de l’Institut Valencià de Finances (IVF) en matèria creditícia incentivarà l’adopció per part de les empreses de criteris de sostenibilitat, tant econòmica com social o mediambiental.

L’Institut Valencià de Finances (IVF) subjectarà la seua actuació, així mateix, als valors, principis generals i normes de conducta establits en el Codi de bon govern de la Generalitat.

6. En l’exercici de les seues funcions, l’Institut Valencià de Finances (IVF), en la seua condició d’intermediari financer, es regirà per criteris de mercat i, per tant, haurà de gestionar-se amb principis d’autosuficiència financera i viabilitat econòmica. Tot això sense perjudici que, en l’àmbit de les seues competències i d’acord amb els objectius de la política econòmica, la Generalitat, a través de les diferents conselleries, o qualsevol entitat local valenciana, previ acord del Consell, puguen bonificar mitjançant subvencions de capital les quotes d’interés i amortització que es deriven dels préstecs atorgats per l’Institut Valencià de Finances (IVF).

 

II. Règim jurídic

1. L’Institut Valencià de Finances (IVF) té personalitat jurídica pròpia i plena capacitat d’obrar per al compliment dels seus fins, quedant adscrit a la conselleria competent en matèria de política financera.

2. L’Institut Valencià de Finances (IVF) es regeix pel que s’estableix en la present llei, pel seu reglament d’organització i funcionament i per les normes de dret privat.

3. No obstant això, li serà aplicable:

i) La Llei 1/2015, de 6 de febrer de la Generalitat, d’hisenda pública, sector públic instrumental i subvencions de la Generalitat, excepte quant a la regulació de les relacions jurídiques, béns o drets derivats de l’exercici de la seua activitat creditícia en el sector privat, i quant al que es preveu en l’apartat 4 del present article.

ii) Les lleis anuals de pressupostos de la Generalitat en el que resulte aplicable.

4. L’Institut Valencià de Finances (IVF) podrà concedir, amb els seus propis recursos i els que li hagen sigut transferits a aquest efecte per via pressupostària, préstecs bonificats a les empreses que ho sol·liciten en el marc de les corresponents convocatòries. La bonificació o ajuda incorporada a aquests préstecs consistirà en la reducció del tipus d’interés respecte al tipus d’interés de mercat, o el reconeixement d’un tram no reembossable del préstec per import no superior al 30 % del capital.

La bonificació o ajuda haurà necessàriament de respondre a un programa d’estímul econòmic, finançat per un organisme de la Generalitat Valenciana, o qualsevol entitat local valenciana, previ acord del Consell, mitjançant aportacions a l’Institut Valencià de Finances en forma de subvencions de capital.

No obstant això, el Consell General de l’IVF podrà destinar els beneficis de l’exercici a dotar un fons per a completar la bonificació de les operacions atorgades en el marc d’aquests programes d’estímul. Aquest fons rebrà la denominació de Fons Promocional de l’IVF; constarà de manera separada en el Balanç de l’entitat, i el seu moviment comptable durant l’exercici quedarà reflectit en un estat financer específic reportat en la Memòria.

A l’efecte de l’article 159 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d’hisenda de la Generalitat, no tindran la consideració de subvencions els préstecs bonificats sense interés, amb interés inferior al de mercat, o amb tram no reembossable fins al límit del 30 % del capital, concedits per l’Institut Valencià de Finances i els ens als quals es refereix l’article 2 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d’hisenda de la Generalitat, la gestió de la qual haja sigut encomanada a l’IVF. Aquestes operacions financeres es regiran per la seua normativa específica i estaran subjectes a dret privat.

A aquest efecte, tindran la consideració de normativa específica les instruccions o acords adoptats pels seus òrgans de govern, que en tot cas hauran de preveure, amb caràcter previ a la seua formalització, els requisits i obligacions dels beneficiaris i entitats col·laboradores i el procediment d’aprovació. Aquestes instruccions hauran de respectar els principis de publicitat, transparència, concurrència, objectivitat, igualtat i no discriminació.

5. Addicionalment als préstecs bonificats, l’Institut Valencià de Finances podrà concedir subvencions consistents en la bonificació del cost financer dels préstecs i avals que altres entitats financeres de capital majoritàriament privat, alienes al propi Institut, atorguen a empreses amb domicili social o operatiu en la Comunitat Valenciana. A aquest efecte, tindran la consideració de cost financer el tipus d’interés, la comissió d’aval, les despeses de formalització i qualsevol altra comissió que vinga a retribuir al finançador o avalador per la realització d’operacions conduents al bon fi de l’operació.

6. Les lleis de pressupostos de la Generalitat determinaran per a cada exercici el límit màxim dels avals a prestar i del volum d’endeutament viu de l’Institut Valencià de Finances (IVF).

7. En matèria de contractació, resultarà d’aplicació el que es preveu en la legislació de contractes del sector públic per a les entitats públiques empresarials.

8. L’Institut Valencià de Finances (IVF) disposa de patrimoni i tresoreria pròpia i actua per al compliment de les seues funcions amb plena autonomia orgànica, financera, patrimonial, funcional i de gestió respecte de la Generalitat Valenciana. L’Institut Valencià de Finances (IVF) pot, amb plena independència i sense altres autoritzacions que les dels seus òrgans de govern, adquirir, posseir, reivindicar, permutar, gravar, explotar, arrendar, administrar o transmetre tot tipus de béns, concertar crèdits, realitzar contractes i convenis, així com obligar-se, interposar recursos i executar les accions establides per la llei, en virtut del reglament específic que regule el procediment.

9. En les actuacions d’adquisició i d’alienació del patrimoni s’haurà de respectar els principis de publicitat, transparència, concurrència i objectivitat.

10. Els drets derivats de la seua activitat com a intermediari financer en el sector privat o els actius, de caràcter mobiliari i immobiliari, adquirits a conseqüència de processos de recuperació de deutes contrets amb l’Institut Valencià de Finances (IVF) en l’exercici de la seua activitat creditícia, s’integraran en el patrimoni propi de l’Institut Valencià de Finances (IVF) i es regiran quant a utilització, explotació i transmissió pel que es disposa en aquest article i per les normes internes de funcionament que a aquest efecte aprove l’òrgan de govern de l’IVF que resulte competent conforme al seu reglament d’organització i funcionament.

 

III. Fins i funcions

1. L’Institut Valencià de Finances (IVF) desenvoluparà la seua activitat com a intermediari financer preferentment respecte del sector privat. En tal sentit, dirigirà la seua activitat principalment cap als sectors productius de la Comunitat Valenciana, pimes i emprenedors, podent atorgar qualsevol tipus de finançament a favor d’autònoms, professionals i persones jurídiques privades, sempre que aquest finançament es destine a qualsevol finalitat lícita i a qualsevol àmbit sectorial, amb l’excepció del sector de la promoció immobiliària, que no pot ser finançat per l’Institut Valencià de Finances (IVF), llevat que es tracte d’habitatge protegit o finançament vinculat a plans dissenyats per l’administració o organismes públics amb la finalitat de facilitar l’accés a l’habitatge.

2. Serà condició perquè l’Institut Valencià de Finances (IVF) atorgue qualsevol tipus de finançament que aquest estiga vinculat a l’exercici d’activitats productives i de serveis a desenvolupar en l’àmbit de la Comunitat Valenciana, o respecte d’empreses que tinguen el seu domicili social efectiu o la part més significativa de la seua activitat en la Comunitat Valenciana.

3. Dins del finançament al sector privat, l’Institut Valencià de Finances (IVF) podrà finançar determinades operacions corporatives com ara i) l’adquisició de participacions socials per part de persones físiques dins d’una empresa familiar; ii) les aportacions socials de socis de societats cooperatives, o iii) altres de naturalesa anàloga, dins dels límits establits en la normativa que les siga aplicable.

4. Excepcionalment, l’Institut Valencià de Finances (IVF) també podrà actuar com a intermediari financer per al sector públic, amb idèntica subjecció als principis de mercat que regeixen per a tota la seua activitat. A aquest efecte anualment es determinarà per l’òrgan de govern competent de l’Institut Valencià de Finances (IVF) el percentatge màxim de recursos susceptible de ser destinat al finançament del sector públic.

5. L’IVF podrà finançar les necessitats operatives de fons de les organitzacions sindicals i empresarials representatives en la Comunitat Valenciana, entenent per tals aquelles que siguen beneficiàries de subvencions a l’empara de la Llei 7/2015, de 2 d’abril, de la Generalitat, de Participació i Col·laboració Institucional de les Organitzacions Sindicals i Empresarials Representatives en la Comunitat Valenciana i de l’Ordre 28/2016, de 28 de novembre, de la Conselleria d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s’estableixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions als sindicats i organitzacions sindicals, en proporció a la seua representativitat, en l’àmbit de la Comunitat Valenciana.

El finançament atorgat per l’IVF a les diferents organitzacions sindicals i empresarials no superarà en cap cas l’import total de les subvencions reconegudes al seu favor per la Generalitat Valenciana, prèvia resolució d’adjudicació per l’òrgan competent. L’IVF pignorarà els drets de cobrament futurs derivats d’aquestes subvencions com a garantia de pagament de l’operació.

6. Fomentar i/o participar en programes de formació destinats a incrementar la cultura financera o a facilitar el coneixement de la ciutadania en qüestions de naturalesa financera.

7. En concret, per al compliment d’aquestes finalitats, l’Institut Valencià de Finances (IVF) desenvoluparà les següents funcions:

a) Concedir crèdits, préstecs, avals i altres caucions a favor de les empreses i entitats de naturalesa privada; col·laborar, prestar suports financers i participar en el capital i en els òrgans de govern, tant en nom propi com en representació de la Generalitat, de societats que faciliten el finançament o la promoció d’empreses no financeres, així com efectuar aportacions i gestionar fons de capital de risc constituïts amb la mateixa finalitat, seguint les directrius generals de la política creditícia establides per la conselleria competent en matèria d’economia.

b) Anticipar les subvencions atorgades per la Generalitat a l’empara del Decret 193/2015 que aprova el Reglament de la Llei 7/2015, de participació i col·laboració institucional de les organitzacions sindicals i empresarials representatives en la Comunitat Valenciana, modificat pel 46/2018, de 13 d’abril, del Consell.

c) Qualssevol altres que li atribuïsquen les lleis o que li encomane el Consell de la Generalitat en l’àmbit de les seues competències.

d) Excepcionalment podrà:

i. Finançar projectes d’obres i serveis públics. En aquest sentit, podran ser beneficiàries aquelles empreses, organismes i entitats de qualsevol tipus o naturalesa que, directament o indirectament, de manera majoritària, siguen finançades o participades per l’administració pública, o que els seus actes estiguen subjectes directament o indirectament al poder de decisió d’aquesta.

ii. Concedir crèdits i préstecs, a favor del sector públic instrumental de la Generalitat o de qualsevol altra entitat de caràcter públic.

 

IV. Òrgans de govern

Els òrgans de govern de l’Institut Valencià de Finances (IVF) són el Consell General i la Direcció General. Els consellers independents del Consell General percebran les indemnitzacions que corresponguen d’acord amb el que preveja el reglament orgànic. Tals indemnitzacions, o qualsevol altre concepte que perceberen en l’exercici de les seues funcions, hauran de ser de caràcter públic.

 

V. Recursos econòmics

1. Els recursos econòmics de l’Institut Valencià de Finances (IVF) estan constituïts per:

a) La dotació inicial de l’Institut Valencià de Finances (IVF) més els increments que en el seu fons social es produïsquen.

b) Les consignacions previstes en els pressupostos de la Generalitat.

c) Les rendes i productes que generen els béns i drets que integren el patrimoni de l’Institut Valencià de Finances (IVF).

d) Els ingressos procedents dels serveis prestats per l’Institut Valencià de Finances (IVF).

e) Els actius de caràcter mobiliari i immobiliari, adquirits a conseqüència de processos de recuperació de deutes contrets amb l’Institut Valencià de Finances (IVF) en l’exercici de la seua activitat creditícia.

f) Les comissions reportades per la prestació d’avals de l’Institut Valencià de Finances (IVF).

g) Les taxes i preus públics que es puguen establir.

h) Les subvencions o aportacions voluntàries d’entitats i institucions, tant públiques com privades, o de particulars.

i) Les aportacions d’altres institucions financeres, públiques o privades, que s’establisquen d’acord amb les lleis o per mitjà de convenis de finançament o de col·laboració financera amb l’Institut Valencià de Finances (IVF).

j) Les emissions de valors de renda fixa o altres operacions d’endeutament, i els recursos derivats de la gestió integral dels seus actius i passius. Així mateix, els provinents d’altres operacions financeres diferents de les anteriorment assenyalades, concordes amb la pròpia finalitat de l’Institut Valencià de Finances (IVF).

k) Els depòsits que constituïsquen en l’Institut Valencià de Finances (IVF) altres institucions públiques o intermediaris financers.

l) Qualssevol altres recursos, diferents dels enunciats, que estiguen previstos en l’ordenament jurídic.

 

VI. Règim de personal

El personal de l’Institut Valencià de Finances (IVF) es regirà pel dret laboral i, a més, per les previsions del Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d’octubre, pel qual s’aprova el text refós de la Llei de l’Estatut Bàsic de l’Empleat públic i de la legislació de la funció pública valenciana així com pel règim aplicable al personal de les entitats públiques empresarials que li siga aplicable.

 

VII. Deure de secret

Les persones integrants dels òrgans de govern i el personal de l’Institut Valencià de Finances (IVF) han de guardar secret, fins i tot després de cessar en les seues funcions, de quantes informacions de naturalesa reservada tingueren coneixement en l’exercici dels seus càrrecs o funcions. La infracció d’aquest deure determinarà les responsabilitats previstes en les lleis.

 

VIII. Incompatibilitats

1. Sense perjudici del que es disposa en la normativa en matèria d’incompatibilitats, no poden formar part del Consell General de l’Institut Valencià de Finances (IVF) aquelles persones que ostenten càrrecs de conselleria, administració, direcció, gerència, assessoria o assimilats i el personal en actiu d’entitats financeres privades o, en general, de qualsevol persona jurídica que estiga relacionada amb les competències i funcions de l’institut.

2. Així mateix, l’exercici del càrrec de la direcció general requereix dedicació exclusiva i és incompatible amb qualsevol activitat retribuïda, tant de caràcter públic com privat, excepte l’administració del propi patrimoni.

 

IX. Garantia

Els deutes i les obligacions que l’Institut Valencià de Finances (IVF) contraga enfront de tercers per a la captació de fons, així com la resta de les obligacions patrimonials contretes en l’exercici de les seues funcions, gaudiran de la garantia personal de la Generalitat. Aquesta garantia té el caràcter d’explícita, irrevocable, incondicional, solidària i directa. Per tant, en cas d’incompliment per part de l’institut de les responsabilitats pecuniàries que per tots els conceptes porten causa d’aquestes obligacions, aquestes seran directament exigibles a la Generalitat.

 

**Vuitena. Modificació de la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de la Generalitat, de renda valenciana d****’inclusi****ó**

Es modifica l’article 17.1 de la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de la Generalitat, de renda valenciana d’inclusió, que queda redactat de la següent manera:

«1. En els termes que s’establisquen reglamentàriament, l’import a percebre en concepte de prestació econòmica de renda valenciana d’inclusió es podrà incrementar fins al 30 % del seu import reconegut per a aquestes prestacions, per a sufragar les despeses derivades del lloguer o del pagament de quota hipotecària de l’habitatge habitual de la persona titular de l’habitatge i per a garantir el seu accés als subministraments energètics bàsics, sempre que cap persona beneficiària reba cap quantia pel mateix concepte procedent de qualsevol administració. En el cas de que la vivenda o allotjament no ocasione despesa a les persones destinatàries ni de lloguer ni de quota hipotecaria, amb la finalitat de garantir els drets energètics, s’incrementara en un 15 % de l’import reconegut en la modalitat de la prestació de renda valenciana d’inclusió que li corresponga. Respecte de les rendes complementàries d’ingressos, l’increment abans referit per aquests conceptes es determinarà reglamentàriament, amb la voluntat de fer compatible aquest increment amb altres ajudes que puguen rebre d’altres administracions per aquests conceptes i d’arribar a increments de la quantia total rebuda d’un 30 %. Aquest complements hauran d’aplicar-se a la finalitat per a la qual s’han atorgant.

 

**Novena. Ampliació del termini per a la resolució de les ajudes de l****’IRPF**

Per a la convocatòria d’ajudes a programes d’interés general amb càrrec al 0,7 % de l’IRPF, línia pressupostària S51770000, i per a programes d’interés general (inversions) amb càrrec al 0,7 % de l’IRPF, línia pressupostària S5185000, totes dues de l’aplicació pressupostària 16.03.02.313.50, el termini màxim per a resoldre i notificar la resolució d’aquestes ajudes s’amplia a 9 mesos a comptar des de l’endemà a la publicació de la resolució de la convocatòria d’ajudes en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Així mateix, la citada convocatòria es resoldrà i comptabilitzarà abans de finalitzar l’exercici econòmic en la qual haja sigut convocada.

 

 

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

 

**Única. Procediments en tramitació en matèria d****’instal****·lacions per a l****’aprofitament de les energies renovables**

Las modificacions establides en el present Decret Llei que afecten a la implantació d’instal·lacions per a l’aprofitament de les energies renovables seran d’aplicació als procediments en tràmit.

 

 

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

 

1. Queden derogades quantes disposicions d’igual o inferior rang s’oposen al que es disposa en aquest Decret Llei.

2. Queden derogats els epígrafs inclosos en el grup 6 de l’annex I i en el grup 5 de l’annex II del Decret 162/1990, de 15 d’octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s’aprova el reglament per a l’execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d’Impacte Ambiental.

 

 

DISPOSICIONS FINALS

 

**Primera. Modificació de la Llei 7/2021, de 29 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d****’organitzaci****ó de la Generalitat 2022**

1. Es modifica l’article 163 de la Llei 7/2021, de 29 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d’organització de la Generalitat 2022, de la següent manera:

On diu:

«Disposició transitòria quarta

L’ajuntament, si escau, pot acordar l’exclusió de l’aplicació d’aquestes disposicions, i revisar la seua decisió en un període de 5 anys. Com també regular reglamentàriament l’aplicació dels articles 11, 22.1, 23.1 i 23.4, 54.3, 57 bis i 58.»

Ha de dir:

«Disposició transitòria quinta

L’ajuntament, si escau, pot acordar l’exclusió de l’aplicació d’aquestes disposicions, i revisar la seua decisió en un període de 5 anys. Com també regular reglamentàriament l’aplicació dels articles 11, 22.1, 23.1 i 23.4, 54.3, 57 bis i 58.»

 

2. Es modifica l’article 181 de la Llei 7/2021, de 29 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d’organització de la Generalitat 2022, de la següent manera:

On diu:

«S’afegeix una nova disposició addicional cinquena en el text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, amb la redacció següent:

Disposició addicional cinquena. Implantació d’aparcaments i usos complementaris vinculats en sòl urbanitzable d’ús industrial o terciari»

Ha de dir:

«S’afegeix una nova disposició addicional sisena en el text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, amb la redacció següent:

Disposició addicional sisena. Implantació d’aparcaments i usos complementaris vinculats en sòl urbanitzable d’ús industrial o terciari»

 

**Segona. Rang normatiu de determinades disposicions**

Les disposicions del Decret 176/2014, de 10 d’octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre, i del Decret 88/2005, de 29 d’abril, del Consell de la Generalitat, pel qual s’establixen els procediments d’autorització d’instal·lacions de producció, transport i distribució d’energia elèctrica que són competència de la Generalitat, que han sigut modificades per aquest Decret Llei, mantindran el seu rang com a normes reglamentàries i podran ser modificades o derogades per decret del Consell.

 

**Tercera. Posada en funcionament de l****’Ag****ència Valenciana d****’Informaci****ó i Control Alimentaris**

La posada en funcionament de l’Agència Valenciana d’Informació i Control Alimentaris es produirà a la data d’entrada en vigor dels seus Estatuts, l’aprovació dels quals pel Consell mitjançant decret es realitzarà en el termini màxim de dotze mesos a partir de la data de l’entrada en vigor d’aquest decret llei.

Fins a la posada en funcionament de l’Agència Valenciana d’Informació i Control Alimentaris, les funcions que li encomana aquest decret llei seran exercides per la direcció general competent en matèria de control de la qualitat agroalimentària.

 

**Quarta. Habilitació normativa**

Es faculta al Consell per a adoptar quantes disposicions siguen necessàries per al desenvolupament i execució del present Decret Llei.

 

**Cinquena. Vigència de les mesures establides en matèria de mineria.**

Les previsions i mesures en matèria de mineria contingudes en la disposició addicional primera del present decret llei tindran un termini màxim temporal de vigència de dos anys des de l’entrada en vigor d’aquest.

 

**Sisena. Entrada en vigor**

El present Decret Llei entrarà en vigor el dia següent al de la seua publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

 

València, 22 d’abril de 2022

 

El president de la Generalitat,  
 XIMO PUIG I FERRER

 

La vicepresidenta i consellera d’Igualtat i Polítiques Inclusives  
 MÓNICA OLTRA JARQUE

 

El vicepresident segon del Consell i conseller d’Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica,  
 HÉCTOR ILLUECA BALLESTER

 

El conseller d’Hisenda i Model Econòmic,  
 VICENT SOLER I MARCO

 

El conseller d’Educació, Cultura i Esport,  
 VICENT MARZÀ IBÁÑEZ

 

La consellera de Sanitat Universal i Salut Pública,  
 ANA BARCELÓ CHICO

 

El conseller d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball,  
 RAFAEL CLIMENT GONZÁLEZ

 

La consellera d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica,  
 MIREIA MOLLÀ HERRERA

 

El conseller de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat,  
 ARCADI ESPAÑA GARCÍA

 

La consellera d’Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital,  
 CAROLINA PASCUAL VILLALOBOS

 

La consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica,  
 ROSA PÉREZ GARIJO 

 

 

 

---

****[1]****L’apartat 13 de l’article 1 es modifica per la disposició final segona de la [**Llei 5/2022, de 29 de novembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/11/29/5/), de la Generalitat, de Residus i Sòls contaminats per al foment de l'economia circular a la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 9482 de 01.12.2022).

****[2]****L’apartat 1 de l’article 10 es modifica per la disposició final segona de la [**Llei 5/2022, de 29 de novembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/11/29/5/).

****[3]****El punt cinc de la disposició addicional sexta es modifica per l'article 189 de la [**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 9501 de 30.12.2022).

****[4]****El punt set de la disposició addicional sexta es modifica per l'article 190 de la [**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

****[5]****El punt huit de la disposició addicional sexta es modifica per l'article 191 de la [**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

****[6]****El punt huit bis de la disposició addicional sexta s'afegeix per l'article 192 de la [**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9323, del 22-04-2022 (2022/3502)

DECRETO LEY 1/2022, de 22 de abril, del Consell, de medidas urgentes en respuesta a la emergencia energética y económica originada en la Comunidad Valenciana por la guerra en Ucrania.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2022/04/22/1**

### Versiones

 01/01/2023 - Actualidad  22/12/2022 - 31/12/2022  Texto inicial: 23/04/2022 - 21/12/2022 

### Datos del documento

Número DOGV
:   9323

Fecha DOGV
:   22-04-2022

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2022/3502

CVE


Fecha del documento
:   22-04-2022

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Decreto ley

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [ahorro de energía](javascript:void(0))
    * [política monetaria](javascript:void(0))
    * [consumo de energía](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [política energética](javascript:void(0))
    * [economía de guerra](javascript:void(0))
    * [mujer](javascript:void(0))
    * [igualdad de género](javascript:void(0))
    * [hacienda regional](javascript:void(0))
    * [impuesto sobre la renta de las personas físicas](javascript:void(0))
    * [lista de precios](javascript:void(0))
    * [impuesto local](javascript:void(0))
    * [impuesto sobre transmisiones patrimoniales](javascript:void(0))
    * [precio autorizado](javascript:void(0))
    * [deducción fiscal](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

**Versión vigente: 01.01.2023 -**

**Decreto ley 1/2022, de 22 de abril, del Consell, de medidas urgentes en respuesta a la emergencia energética y económica originada en la Comunidad Valenciana por la guerra en Ucrania.**

[**(DOGV núm. 9323 de 22.04.2022)**](https://dogv.gva.es/datos/2022/04/22/pdf/2022_3502.pdf "enlace al documento original publicado en el Diari Oficial en pdf")

Preámbulo

I

La brutal invasión de Ucrania ha originado unas consecuencias devastadoras en todo el continente europeo. El ataque indiscriminado sobre el pueblo ucraniano nos devuelve a una situación de guerra en nuestras fronteras, después de tantas décadas de paz, y ha despertado una oleada de solidaridad entre la ciudadanía europea. Esta situación de emergencia humanitaria ya ha provocado en Ucrania miles de personas muertas, decenas de miles de personas heridas, y millones de personas que han tenido que abandonar su casa y su país para salvar la vida. Atenderlos como merecen tiene que ser una prioridad para las democracias europeas, tal y como inspiran los valores que nos hermanan en defensa de la libertad, la legalidad y los derechos humanos reconocidos por la Organización de las Naciones Unidas. Así lo entiende, también, la Generalitat Valenciana, que desplegará todos los recursos necesarios en materia de acogida, de asistencia y de cooperación. De hecho, la Comunitat Valenciana ya se ha convertido en territorio de referencia en España en la acogida de personas refugiadas a través del hub de Alicante. Queremos ser, de nuevo, el alma de Europa.

En paralelo a la vertiente humanitaria, este ataque ilegal e ilegítimo sobre territorio ucraniano ha desencadenado, también, una situación de emergencia energética, encarecimiento de productos y desabastecimiento de algunas materias primas básicas en todo Europa. Se trata de una situación sobrevenida en plena recuperación económica después de dos años de pandemia, y esto está comportando graves dificultades económicas y logísticas para las familias y los sectores productivos valencianos. Estas circunstancias obligan a dar una respuesta integral de las instituciones de la Unión Europea, de España y de la Comunitat Valenciana.

II

En este sentido, y con carácter de urgencia por la gravedad de los efectos de la guerra en nuestro entorno inmediato, el presente decreto ley establece la modificación de distintas leyes valencianas con un doble objetivo.

En primer lugar, promueve cambios normativos orientados a la simplificación y a la agilización administrativa -en aquellas materias de competencia autonómica- para favorecer la instalación de energías renovables en el territorio valenciano con mayores facilidades. Actualmente, la Comunitat Valenciana produce el 66 % de toda la energía que consume. El propósito del Consell es transitar hacia la autosuficiencia energética del territorio autonómico. Los 315 proyectos de energías renovables que ahora mismo se encuentran en fase de tramitación (autonómica y estatal) supondrían una potencia instalada de cerca de 10.000 Mw suplementarios, entre energía solar y eólica. Esa potencia permitiría superar la actual dependencia energética del exterior que sufre la Comunitat Valenciana. Los cambios legales detallados en la parte dispositiva de este decreto ley se fundamentan en un principio básico: eliminar trabas burocráticas y convertir a la Administración en aceleradora de la transición energética, establecer a todos los efectos el uso de producción de energías renovables en suelo no urbanizable común, sin perjuicio de la normativa específica para las instalaciones en las que la autorización corresponda a la Generalitat. Ya era un mandato asumido por la Generalitat ante la emergencia climática. Aun así, en la actual coyuntura de emergencia energética, lo tiene que ser con mayor intensidad y complementar así el cambio de normativa aprobado por el Gobierno de España.

Se trata, en definitiva, de una primera regulación de urgencia, sin perjuicio de la necesaria reflexión posterior que permita identificar otras necesidades de modificación para lograr el horizonte ambicionado con la presente modificación de normativas: tender, en los próximos cinco años, hacia la soberanía energética de la Comunitat Valenciana.

III

En segundo lugar, este decreto ley promueve otras modificaciones legales para facilitar nuevos proyectos de inversión privada que estimulan la economía y el empleo valenciano. Entre ellos, y de manera especial, todas aquellas inversiones que puedan beneficiarse de la financiación extraordinaria prevista en el instrumento de recuperación de la Unión Europea. Consideradas la profundidad y las ramificaciones de la crisis que ha originado esta guerra, las instituciones valencianas tienen la obligación de abordar todas las reformas necesarias para proteger la recuperación que ya habíamos consolidado con el esfuerzo de toda la sociedad.

Además de las modificaciones normativas que propicia el presente decreto ley, la respuesta valenciana a la emergencia energética creada por la guerra en Ucrania se completará con un plan de choque con ayudas económicas y financieras compensatorias para empresas y autónomos, para familias y para las capas más vulnerables de la población. Este plan de respuesta incluirá ayudas complementarias a las aprobadas por el Gobierno de España para compensar, de manera temporal, a las industrias intensivas en energía, a los autónomos de los sectores más castigados, y a los grupos de población más perjudicados por la subida de costes energéticos. Así mismo, impulsará medidas efectivas y también de concienciación para la descarbonización, la eficiencia y el ahorro energético en la Administración, y también entre la ciudadanía valenciana, como un ejercicio de madurez cívica en la actual situación de emergencia. Un tercer capítulo fomentará el I+D de nuevas fuentes energéticas a través de los grupos de investigación valencianos que ya están trabajando en tres ejes prioritarios de la transición energética: el hidrógeno verde, el almacenamiento de energía y la industria fotovoltaica. El reto de la soberanía energética contempla también la promoción de las Comunidades Energéticas Locales dentro de la respuesta valenciana frente a la emergencia energética.

Todas estas acciones frente a los efectos indirectos que la guerra está ocasionando están regidas por un mismo espíritu: ante situaciones extraordinarias, medidas extraordinarias. Esa es la razón que mueve a la Generalitat a cumplir con la nueva prioridad pública: paliar las consecuencias económicas y sociales de la guerra para las empresas, las familias y el empleo de la Comunitat Valenciana. Ninguna familia, ningún autónomo y ningún empresario valenciano tiene que asumir en solitario el sacrificio que impone una guerra ilegal y un marco regulador injusto en el precio de la energía, que tiene que ser intervenido con la limitación de precios.

Tal y como ocurrió en los peores momentos de la pandemia ocasionada por la Covid-19, la respuesta valenciana ante esta emergencia energética -que ha devenido en emergencia económica- tiene que fundamentarse en la cooperación entre territorios e instituciones, en la unidad de las fuerzas políticas, y en el consenso fértil del diálogo social entre el sector público y el espacio sindical y empresarial.

Este decreto ley introduce, así mismo, otras modificaciones legales urgentes para dar solución a asuntos que permiten una mejora en el funcionamiento de distintas materias.

Por todo eso, concurren en este caso las circunstancias de extraordinaria y urgente necesidad que, de acuerdo con el artículo 44.4 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, facultan el Consell a adoptar disposiciones legislativas provisionales mediante decretos leyes, sometidos en todo caso a debate y votación en las Cortes Valencianas.

De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, este decreto ley se ajusta a los principios de buena regulación. De igual modo, se cumple con el principio de necesidad que ha quedado plenamente justificado. Igualmente, se da cumplimiento a los principios de seguridad jurídica, proporcionalidad y eficacia, destacándose que las medidas que incorpora son congruentes con el ordenamiento jurídico e incorporan la mejor alternativa posible dada la situación de excepcionalidad, al contener la regulación necesaria e imprescindible para la consecución de los objetivos previamente mencionados.

En cuanto al principio de transparencia, vista la urgencia para la aprobación de esta norma, se exceptúan los trámites de consulta pública y de audiencia e información públicas, de conformidad con el artículo 133.4 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre.

En consecuencia, de acuerdo con el artículo 44.4 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, y el artículo 58 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, con la deliberación previa del Consell en la reunión de 22 de abril de 2022,

DECRETO

CAPÍTULO I  
 Medidas en materia de simplificación y agilización administrativa

**Artículo 1. Modificación del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell**

1. Se añade un nuevo apartado 7 en el artículo 7 del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, con la redacción siguiente:

«7. Los criterios de ocupación del suelo por centrales fotovoltaicas son los siguientes:

a) A todos los efectos se establece una ocupación para implantar centrales fotovoltaicas del 3 % de la superficie de suelo no urbanizable común de cada municipio, pudiendo rebasarla ponderando el potencial de los diferentes suelos en los siguientes términos:

1.º Cuando la implantación se produzca en suelos ya degradados por usos preexistentes como por ejemplo vertederos, explotaciones mineras, suelos de muy baja capacidad agrológica y o similares, la superficie ocupada no computará de ninguna forma respecto del índice.

2.º Cuando la implantación se produzca sobre suelos definidos en la cartografía de capacidad agrológica de usos del suelo del Institut Cartogràfic Valencià como de baja capacitado agrológica, la superficie ocupada se ponderará en un 0,5.

3.º Cuando la implantación se produzca sobre suelos definidos en la cartografía de capacidad agrológica de usos del suelo del Institut Cartogràfic Valencià de moderada capacidad agrològica, la superficie ocupada se ponderará en un 0,75.

El cómputo de la superficie de la central fotovoltaica se realizará sobre la superficie de las unidades o subunidades de generación, en el supuesto de que la PSFV fuera discontinua, entendiendo como tales la superficie funcional ocupada por los paneles solares, instalaciones, caminos interiores y edificaciones.

b) A criterio del ayuntamiento, mediante acuerdo plenario, siempre que se acredite que la proximidad de la central fotovoltaica en su punto de conexión con la red eléctrica de transporte o distribución sea inferior a 15 km, el límite máximo de ocupación establecido a todos los efectos o, si procede, el que resulte de aplicar las ponderaciones establecidas en los apartados anteriores, podrá rebasarse en un 50 %, o hasta un 100 % en el supuesto de que la superficie de suelo no urbanizable protegido del término municipal supere el 75 % de la superficie del término municipal.

De manera análoga, mediante acuerdo plenario, los ayuntamientos podrán exigir una aplicación estricta del umbral máximo sin ponderaciones del suelo de moderada capacidad agrológica, en todo su término municipal o en partes delimitadas de este.

d) Mediante informe motivado se podrá solicitar a la conselleria competente en materia de agricultura la revisión de la cartografía de la capacidad agrológica del suelo en áreas que alcanzan, al menos, una unidad ambiental homogénea.

e) Los criterios generales y específicos para la localización e implantación de centrales fotovoltaicas serán los que se establecen en la legislación autonómica específica para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica.»

2. Se añade un nuevo artículo 10 bis en el Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, con la redacción siguiente:

«Artículo 10 bis. Criterios generales de ordenación de la producción de energías renovables

A todos los efectos, en aquellos municipios en los cuales la generación de energía renovable no esté expresamente regulada en el planeamiento vigente, el uso de producción de energías renovables se considerará compatible en suelo no urbanizable común de moderada, baja o muy baja capacidad agrológica, que no correspondan a suelos incendiados hasta que hubieron pasado 30 años desde la extinción del incendio. Todo esto tomando como referencia las cartografías de la Institut Cartogràfic Valencià. En todo caso, su implantación requerirá la emisión de los informes pertinentes.»

3. Se modifica el artículo 11.4 del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, que queda redactado de la siguiente manera:

«4. Se favorecerá la reversibilidad de las instalaciones y construcciones sujetas a temporalidad empleando materiales, técnicas y recursos adecuados que puedan biodegradarse, desmontarse o ser reutilizados posteriormente. Se consideran reversibles las instalaciones fotovoltaicas en suelo no urbanizable común, siempre que no requieran fundamentaciones o tratamientos superficiales de hormigón o similares.»

4. Se modifica el artículo 65.3 del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, que queda redactado de la siguiente manera:

«3. La resolución tiene que fijar justificadamente el sistema de gestión, ponderando los intereses colectivos y particulares que resultan afectados. La resolución aprobatoria tiene que comportar la declaración de utilidad pública o interés social y de la necesidad de urgente ocupación de los bienes y los derechos necesarios para desarrollar la actuación.

El Consell puede eximir excepcionalmente el proyecto de inversión económica sostenible de las licencias municipales de obras y actividad, y de las autorizaciones cuya regulación sea competencia de la Generalitat. Para el resto de licencias rige el que determinan las legislaciones estatal y europea.»

5. Se añade un nuevo punto d) en el artículo 110.3 del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, con la siguiente redacción:

«d) A las personas propietarias de suelos dotacionales incluidos en un área de reparto, en suelo urbano o urbanizable.»

6. Se modifica el artículo 110.5 del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, que queda redactado de la siguiente manera:

«5. Las personas propietarias de las reservas de aprovechamiento, previa justificación de la imposibilidad de transferir la reserva, podrán solicitar la expropiación y ejercer los derechos regulados en los puntos 1 y 2, respecto de los terrenos que cedieron, en el plazo de tres años, contados desde la reserva.

No se considerará a estos efectos imposibilidad para la transferencia de la reserva de aprovechamiento la imposibilidad que derive de circunstancias del mercado inmobiliario. Tampoco concurrirá el derecho a la expropiación rogada de reservas de aprovechamiento urbanístico en el supuesto de que en el marco del plan general se prevean mecanismos que posibiliten efectuar la transferencia del aprovechamiento urbanístico reservado.»

7. Se modifica el artículo 110.8 del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, que queda redactado de la siguiente manera:

«8. Cuando se acredite que el ejercicio de la expropiación rogada compromete seriamente los principios de estabilidad presupuestaria, sostenibilidad financiera, de eficiencia en la asignación y la utilización de los recursos públicos o de responsabilidad, el ayuntamiento puede declarar motivadamente la imposibilidad material de cumplir lo que prevé este precepto en orden a la materialización de la expropiación de bienes y derechos por ministerio de la ley.

Esta declaración, para ser eficaz, tiene que acordarse por el pleno del ayuntamiento, con audiencia previa de la persona interesada, y producirse antes de la resolución del jurado provincial de expropiación forzosa. La declaración comporta el derecho de la persona titular a percibir los intereses legales calculados de acuerdo con el justo precio aprobado de los terrenos afectados, hasta una efectiva adquisición en el plazo máximo de cinco años.»

8. Se modifica el punto b) del artículo 110.9 del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, que queda redactado de la siguiente manera:

«b) Una vez notificado el acuerdo por el jurado provincial de expropiación forzosa es aplicable lo que establece el artículo 57 de la Ley de Expropiación Forzosa, habiendo la administración competente de abonar el justo precio en el plazo de seis meses. Transcurrido este plazo se tienen que meritar nuevamente intereses que se computarán desde la finalización del indicado plazo de seis meses hasta que se produzca el completo pago del justo precio, descontando la demora imputable al jurado.»

9. Se modifica el punto a) del artículo 211.1 del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, que queda redactado de la siguiente manera:

«a) Edificaciones, construcciones e instalaciones necesarias para la actividad agropecuaria y forestal y sus correspondientes actividades complementarias de acuerdo con la legislación agropecuaria, adecuadas para el uso correspondiente relacionado con la explotación para la cual se solicita autorización. Al menos la mitad de la parcela tiene que quedar libre de edificación o construcción, exceptuando los hidrantes de riego, arquetas para alojar válvulas, estaciones meteorológicas y de telecontrol, además de construcciones para cabezales de riego localizado que no ocupen más de 12 m² asociados a captaciones de agua legalmente establecidas, así como los invernaderos, excepto aquellos destinados a la pública concurrencia y los que inutilizan el suelo agrario, y los depósitos o tanques de materiales flexibles utilizados por las explotaciones agropecuarias para el almacenamiento de líquidos inherentes a la propia actividad. Esta superficie libre de edificación tiene que mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias. También se admite, con las mismas exigencias, el uso y las instalaciones necesarias para la cría y mantenimiento particular o comercial de animales, incluidos los de compañía, siempre que se ajusten a la normativa sectorial aplicable.

Estas edificaciones en ningún caso podrán albergar cocinas, baños, dormitorios y otros servicios similares destinados a usos residenciales o terciarios. A tal efecto, no tendrán la consideración de baños destinados a tales usos las instalaciones de agua y saneamiento que tengan por objeto cumplir con la normativa en materia de sanidad e higiene de las explotaciones agrarias. Las administraciones públicas tendrán que velar por el ejercicio de sus potestades de disciplina urbanística respecto de las edificaciones con fines agropecuarios que sin autorización sean destinadas a usos residenciales o terciarios.»

10. Se modifica el artículo 214.1 del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, que queda redactado de la siguiente manera:

«1. Están sujetos a licencia urbanística municipal y, si procede, a previa declaración de interés comunitario, en los términos que prevé este capítulo, los actos de uso y aprovechamiento que promuevan las y los particulares en el suelo no urbanizable.

No están sujetos a licencia municipal los trabajos habituales de la actividad agropecuaria, como por ejemplo arranque y nueva plantación de cultivos permanentes, las instalaciones de riego en parcela que comprenden los hidrantes y cabezas de riego localizado, arquetas para alojar válvulas, estaciones meteorológicas y de telecontrol. Tampoco están sujetos a licencia municipal las estructuras ligeras no permanentes para la producción agropecuaria y forestal, así como los depósitos o tanques de materiales flexibles utilizados por las explotaciones agropecuarias para el almacenamiento de líquidos inherentes a la propia actividad.»

11. Se añade un nuevo apartado 5 en el artículo 223 del Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, con la redacción siguiente:

«5. Los informes de los ayuntamientos en el término municipal de los cuales se solicite implantar la actuación, cuando tengan su origen en solicitudes de declaración de interés comunitario del supuesto contemplado en el artículo 211.1, párrafo d) de este texto refundido, se requerirán de manera preceptiva no vinculante, durante la tramitación del expediente y antes de que el órgano competente emita la correspondiente resolución.

Estos informes tendrán que incluir, además de los extremos expuestos en la letra b del apartado anterior, una valoración justificadamente favorable o desfavorable sobre la motivación y fundamentos a los cuales se refiere el artículo 220.1 de este texto refundido. El plazo para emitir estos informes será de tres meses.

El órgano competente de la conselleria con competencias en materia de ordenación del territorio y urbanismo tendrá que resolver y notificar a la parte interesada, en el plazo máximo de seis meses, el procedimiento de declaración de interés comunitario. Transcurrido este plazo sin que se haya notificado la resolución expresa, se podrá entender desestimada la solicitud.»

12. Se añade una nueva disposición adicional séptima en el Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, con la siguiente redacción:

«Disposición adicional séptima. Suspensión de licencias que afecte a instalaciones para la generación de energías renovables

1. La suspensión de licencias prevista en el artículo 68, cuando afecte a instalaciones para la generación de energías renovables, se limitará en aquellas zonas de suelo no urbanizable común en las cuales la cartografía de capacidad agrológica del suelo del Institut Cartogràfic Valencià defina como muy alta y alta su capacidad agrológica, o en aquellas que, siendo su capacidad moderada, el ayuntamiento justifique mediante acuerdo plenario la necesidad de aplicar un régimen de protección agrícola. También se podrán suspender licencias si el ayuntamiento justifica mediante informe la posible degradación del entorno paisajístico próximo a usos residenciales o de alto valor de relevancia local.

2. Aquellos ayuntamientos que hayan suspendido licencias de instalaciones para la generación de energías renovables disponen de un plazo de seis meses, desde la entrada en vigor de esta ley, para determinar y justificar mediante informe técnico el cumplimiento de los valores agrológicos protegibles y paisajísticos según el apartado anterior. Transcurrido el plazo, quedará automáticamente levantada la suspensión para todas aquellas zonas que no estuvieran incluidas en la cartografía de capacidad agrológica del suelo del Institut Cartogràfic Valencià como de muy alta y alta capacidad agrológica.

3. A solicitud motivada del ayuntamiento, la conselleria competente en materia de urbanismo, previo informe en el cual se justifiquen razones de interés general, podrá declarar la suspensión de licencia por un plazo máximo de un año, que podrá ser prorrogado por motivos diferentes a los indicados en los puntos precedentes.

4. En el plazo de tres meses, el ayuntamiento tendrá que iniciar el procedimiento de modificación del planeamiento en la forma prevista en el artículo 51. Si no se hiciera quedará automáticamente levantada la suspensión de licencias excepto para los ámbitos de muy alta y alta capacidad agrológica.

5. Los ayuntamientos podrán solicitar por procedimiento de urgencia la modificación de planeamiento.»

13. Se modifica la disposición transitoria quinta del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, que queda redactada de la siguiente manera:

«Disposición transitoria quinta. Pérdida de vigencia y cese en la producción de efectos de las memorias ambientales

Las memorias ambientales emitidas al amparo de la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente, antes del 1 de enero de 2021, perderán su vigencia y cesarán en la producción de los efectos que les son propios, si no se hubiera procedido a la aprobación definitiva del plan en el plazo de dos años desde la entrada en vigor de la presente norma.

Las memorias ambientales que puedan emitirse al amparo de aquella ley a partir del 1 de enero de 2021 perderán su vigencia y cesarán en la producción de los efectos que les son propios si, una vez notificadas al promotor, no se ha aprobado definitivamente el plan en el plazo máximo de dos años.

Sin embargo, las memorias ambientales también perderán su vigencia y cesarán en la producción de los efectos que les son propios si su contenido entra en conflicto con alguna norma ambiental o territorial que pueda aprobarse durante su vigencia y no sea posible un mero ajuste.» ****[1]****

14. Se añade una Disposición transitoria vigésimo novena en el Texto Refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, con la siguiente redacción:

«1. Cualquier instalación o actividad cuya titularidad corresponda a la Administración general del Estado, a la Generalitat, a la Administración local, a las universidades públicas, o a los organismos públicos o autónomos vinculados o dependientes de las administraciones públicas, que se encuentre en funcionamiento y que no cuente con la preceptiva licencia de edificación del suelo, subsuelo y vuelo, o careciera de licencia de actividad, tendrá que regularizarse cuando se produzca alguno de los siguientes supuestos:

a) Que no disponga del correspondiente instrumento de intervención habilitante, siendo exigible en el momento de su puesta en funcionamiento.

b) Que sus sucesivas modificaciones de la actividad no dispongan del título habilitante exigible en el dicho momento.

2. En estos casos, tendrá que tramitarse la correspondiente solicitud y la documentación exigida por la normativa urbanística y ambiental vigente en el momento de su puesta en funcionamiento.»

**Artículo 2. Modificación de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Prevención, Calidad y Control Ambiental de Actividades en la Comunitat Valenciana**

Se modifica el artículo 28.4 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Prevención, Calidad y Control Ambiental de Actividades en la Comunitat Valenciana, que queda redactado de la manera siguiente:

«4. En general, no se admitirán a trámite las solicitudes que no se acompañen del informe urbanístico municipal que acredite la compatibilidad urbanística del proyecto o la copia de su solicitud; las que no hayan obtenido declaración de interés comunitario, cuando sea exigible de acuerdo con la normativa urbanística y de ordenación territorial; ni aquellas respecto de las cuales el proyecto básico de actividad, el estudio de impacto ambiental u otra documentación necesaria para resolver no se corresponda con la solicitud formulada o sufran insuficiencias o deficiencias que no se consideran enmendables y tengan que volverse a formular.

La resolución que acuerde la inadmisión a trámite y el consiguiente archivo de las actuaciones se adoptará motivadamente, con audiencia previa del interesado.

No obstante lo anterior, en relación con determinados proyectos industriales, podrán admitirse a trámite las solicitudes relativas a instalaciones o parte de instalaciones de industrias generadoras de biometano o biogás, así como de hidrógeno renovable, o para la fabricación de sistemas para el almacenamiento de energía, a solicitud específica del promotor, que se acompañen al menos de la solicitud del informe de compatibilidad urbanística municipal o de la acreditación de la realización de la información pública de la tramitación de la declaración de interés comunitario o instrumento urbanístico procedente. Esta admisión a trámite no generará derecho algún sobre el promotor, estando la resolución definitiva del expediente vinculada a la obtención del correspondiente instrumento de compatibilidad urbanística favorable.»

**Artículo 3. Modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano**

1. Se modifica el artículo 11.1 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, que queda redactado de la siguiente manera:

«1. Los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, públicos o privados, o los estudios ambientales y territoriales estratégicos relativos a los planes urbanísticos que requieran evaluación ambiental ordinaria, cuando puedan incidir sobre bienes integrantes del patrimonio cultural valenciano que afecten a la ordenación estructural, tendrán que incorporar el informe de la conselleria competente en materia de cultura sobre la conformidad del proyecto o plan con la normativa de protección del patrimonio cultural. Este informe se emitirá en el plazo improrrogable de cuarenta y cinco días y vinculará al órgano que tenga que realizar la evaluación ambiental en cuanto a las materias de patrimonio cultural valenciano que sean competencia de la Generalitat y tengan incidencia en la ordenación estructural.»

2. Se modifica el artículo 11.2 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, que queda redactado de la siguiente manera:

«2. Transcurridos cuarenta y cinco días desde que se solicitó, se entenderá emitido en sentido desfavorable en materia de la ordenación estructural. El transcurso del plazo expresado no eximirá a la conselleria competente en materia de cultura de la obligación de emitir el informe correspondiente.»

3. Se modifica el artículo 11.6 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, que queda redactado de la siguiente manera:

«6. Aquellos proyectos de planificación o transformación del territorio que por la legislación específica no estén sujetos a trámites de evaluación ambiental pero que comprendan en su ámbito bienes inscritos en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano o bienes de naturaleza arqueológica o paleontológica, tendrán que someterse a informe previo de la conselleria competente en materia de cultura, que será vinculante en cuanto a las materias de patrimonio cultural valenciano que sean competencia de la Generalitat y tengan incidencia en la ordenación urbanística.»

**Artículo 4. Modificación de la Ley 12/2018, de 24 de mayo, de la Generalitat, de publicidad institucional para el interés ciudadano y la concepción colectiva de las infraestructuras públicas**

Se modifica el artículo 6.8 de la Ley 12/2018, de 24 de mayo, de la Generalitat, de publicidad institucional para el interés ciudadano y la concepción colectiva de las infraestructuras públicas, que queda redactado de la siguiente manera:

«8. A todos los efectos, la contratación no puede realizarse de manera directa con el medio. Los contratos que incidan en la difusión internacional y nacional de la Comunitat Valenciana en los supuestos de publicidad institucional previstos en los apartados a), k) y m) del artículo 2.1, así como los referidos a la publicidad vinculada a fondo europeos, podrán realizarse directamente, previa elaboración de una memoria en la cual se expondrán las acciones e impactos previstos.»

**Artículo 5. Modificación de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de Hacienda Pública, Sector Público Instrumental y Subvenciones**

1. Se modifica el subapartado a del apartado 1 del artículo 156 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de Hacienda Pública, Sector Público Instrumental y Subvenciones, que queda redactado de la manera siguiente:

«a) Bien porque la participación directa o indirecta en el capital social de la Generalitat o de los entes del sector público instrumental sea igual o superior al 50 %. Para la determinación de este porcentaje, en caso de que en el capital social participen diversas de ellas, se sumarán las participaciones correspondientes a las entidades integradas en el sector público instrumental de la Generalitat.»

2. Se añade una nueva disposición adicional décima a la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de Hacienda Pública, Sector Público Instrumental y Subvenciones, quedando redactada de la siguiente manera:

«Si con motivo de la aplicación del subapartado a, del apartado 1, del artículo 156 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de Hacienda Pública, Sector Público Instrumental y Subvenciones, se modificara la adscripción de alguna entidad para pasar a formar parte del SPIGVA, ello se llevará a cabo sin ningún tipo de merma de los derechos ya reconocidos al personal de la citada entidad.»

3. Se modifica el subapartado b, del apartado 2 del artículo 160, que queda redactado de la siguiente manera:

«b) Aprobar mediante orden las oportunas bases reguladoras de la concesión de las subvenciones.»

4. Se modifica el apartado A) y se añade un punto 3 en el artículo 168.1 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de Hacienda Pública, Sector Público Instrumental y Subvenciones, que queda redactado de la siguiente manera:

«1. De acuerdo con el que establece el artículo 22.2 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, podrán concederse de forma directa las subvenciones siguientes:

A) Las previstas nominativamente en la ley de presupuestos de la Generalitat, entendiéndose como tales aquellas el objeto de las cuales, dotación presupuestaria y destinatario figuran inequívocamente en sus anexos.

Las subvenciones de carácter nominativo no pueden crearse ni modificarse una vez aprobada la ley de presupuestos del ejercicio correspondiente, excepto aquellas subvenciones de capital cuyo beneficiario sea otra administración pública de carácter territorial, y aquellas subvenciones corrientes que se efectúen con carácter de ayuda humanitaria o de emergencia cuyo beneficiario sea un organismo adscrito a una administración pública de carácter territorial. Estas subvenciones se incorporarán obligatoriamente al plan anual de fiscalización de la intervención general de la Generalitat Valenciana.

La concesión de las subvenciones previstas nominativamente en la ley de presupuestos de la Generalitat se formalizará mediante resolución de la persona titular del departamento gestor del crédito presupuestario al cual se imputa la ayuda o mediante convenio.

La resolución de concesión o el convenio tendrá el carácter de bases reguladoras de la subvención, y tendrá que contener, como mínimo, los siguientes extremos:

a) Objeto de la subvención y personas beneficiarias, de acuerdo con la asignación presupuestaria.

b) Crédito presupuestario al cual se imputa el gasto y cuantía de la subvención, individualizada, en su caso, para cada persona beneficiaria, si fueran varias.

c) Compatibilidad o incompatibilidad con otras subvenciones, ayudas, ingresos o recursos para la misma finalidad, procedentes de cualesquier administraciones o entes públicos o privados, nacionales, de la Unión Europea o de organismos internacionales.

d) Plazos y métodos de pago de la subvención, posibilidad de efectuar pagos anticipados y abonos por anticipado, así como el régimen de garantías que, en su caso, tendrán que aportar las personas beneficiarias, en el marco y con las condiciones previstas en esta ley.

e) Plazo y forma de justificación por parte de la persona beneficiaria del cumplimiento de la finalidad para la cual se concedió la subvención y de la aplicación de los fondos percibidos.

f) Los condicionantes requeridos por la normativa de la Generalitat relativos a la notificación, autorización y comunicación de ayudas públicas a la Comisión Europea.»

«3. Las subvenciones de carácter nominativo no pueden tener alcance plurianual, excepto aquellas subvenciones de capital cuyo beneficiario sea otra administración pública de carácter territorial, y aquellas subvenciones corrientes que se efectúan con carácter de ayuda humanitaria o de emergencia cuyo beneficiario sea un organismo estatal o autonómico adscrito a una administración pública de carácter territorial.»

**Artículo 6. Modificación de la Ley 8/2021, de 30 de diciembre, de Presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2022**

1. Se modifica el punto b) del artículo 44.10 de la Ley 8/2021, de 30 de diciembre, de Presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2022, que queda redactado de la siguiente manera:

«b) En el área de cooperación internacional al desarrollo, las subvenciones de naturaleza corriente y de capital concedidas en el ámbito de actuaciones de los programas 134.10 «Cooperación Internacional al Desarrollo» y 134.20 «Implementación de Objetivos de Desarrollo Sostenible (Agenda 2030)» podrán librarse inmediatamente, una vez concedidas, hasta el 100 por ciento, con carácter previo a la justificación.»

2. Se modifica el punto p) del artículo 44.18 de la Ley 8/2021, de 30 de diciembre, de Presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2022, que queda redactado de la siguiente manera:

«p) Los beneficiarios de las subvenciones a que se refieren las letras a, b y c.1 y 2 del apartado 10 del presente artículo.»

**Artículo 7. Modificación de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana**

1. Se modifica el artículo 7 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado de la siguiente manera:

«1. De acuerdo con las finalidades de esta ley, y sin perjuicio de lo que dispone la normativa urbanística, de ordenación del territorio o de protección ambiental y paisajística vigente, con carácter previo a la autorización del órgano competente será preceptivo el informe favorable por parte de la conselleria competente en materia de agricultura respecto de todas aquellas obras, usos, instalaciones y aprovechamientos cuyas realizaciones incidan en suelo no urbanizable, en el marco de lo que disponen los artículos 211 y 215 del texto refundido de la Ley de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, aprobado por Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell.

2. En el suelo no urbanizable, y sin perjuicio del que dispone la normativa urbanística, de ordenación del territorio o de protección ambiental y paisajística vigente, con carácter previo a la autorización del órgano competente, será preceptivo el informe favorable de la conselleria competente en materia de agricultura en relación con las construcciones, instalaciones y viviendas vinculadas a la explotación agraria y/o a sus actividades complementarias que puedan permitirse de acuerdo con la legislación urbanística y sectorial aplicable o certificado emitido en los términos del artículo 7 bis.

3. Se requerirá un informe previo de la conselleria competente en materia de agricultura o emitido en los términos del artículo 7 bis sobre cualquier uso, obra e instalación o aprovechamiento que se efectúe sobre los terrenos siguientes:

a) Todos aquellos que hayan sido objeto de reparcelación como consecuencia del correspondiente procedimiento de reestructuración parcelaria.

b) Los terrenos sobre los cuales se realizan las obras clasificadas de interés general de la Comunitat Valenciana en materia de aprovechamientos hidráulicos, canales y regadíos y otras infraestructuras agrarias previstas en esta ley, mientras no transcurran diez años desde la completa finalización de estas obras.

c) Todos aquellos terrenos que hayan sido objeto de reestructuración o agrupación de parcelas al amparo de los procedimientos establecidos en esta ley, mientras no transcurran diez años desde la efectiva reestructuración o agrupación de las parcelas.

d) Los terrenos, sean de titularidad de la Generalitat o de entidades colaboradoras, cuyos usos y aprovechamientos queden sujetos a los respectivos programas experimentales sobre investigación y desarrollo agrario, mientras dure el desarrollo de los mencionados programas experimentales.»

2. Se añade un nuevo artículo 7 bis a la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

«Artículo 7 bis. Certificación de verificación documental

1. Con el fin de agilizar la emisión de los informes preceptivos de suelo no urbanizable, previamente a la presentación de la solicitud podrá obtenerse certificación acreditativa de la verificación de la documentación, emitida por los colegios profesionales u otras corporaciones de derecho público con las cuales la conselleria competente en agricultura subscriba el correspondiente convenio.

2. La verificación, consistirá en:

a) La revisión técnica y validación de la documentación aportada junto con la solicitud de informe de actuación en suelo no urbanizable, incluyendo así mismo la suficiencia y la idoneidad de la documentación, para los fines de la actuación y su adecuación a toda la normativa aplicable a la actividad a desarrollar.

b) La posterior emisión del correspondiente informe, que cumplirá lo dispuesto en la legislación de aplicación, instrucciones de la conselleria competente en agricultura, así como lo que pudiera establecerse en el convenio citado en el apartado 1.

3. La solicitud de informe de suelo no urbanizable que se acompañe de la certificación regulada en el presente artículo, junto con el resto de documentación exigida, será admitida a trámite, lo cual no impedirá al órgano competente para su tramitación efectuar los requerimientos de enmienda que procedan si con posterioridad se detectaron insuficiencias o deficiencias que sean corregibles.»

3. Se modifica el artículo 8 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado de la siguiente manera:

«Artículo 8. Informe previo

En caso de que la solicitud no fuera acompañada de certificado emitido en los términos del artículo 7 bis, el informe previo al cual se refiere el artículo 7 de esta ley será emitido en un plazo máximo de dos meses desde que se solicite por el órgano competente. Transcurrido este plazo sin que se haya emitido el informe, este se entenderá favorable. En todo caso, durante el plazo establecido para la emisión del preceptivo informe quedarán suspendidos cualesquiera plazos previstos en la normativa vigente para resolver el procedimiento de autorización de la actuación de que se trate.»

4. Se modifica el párrafo primero y se añaden dos nuevos puntos d) y e) en el artículo 9 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

«No será preceptiva la emisión del informe previsto en el artículo 7 de este capítulo, ni emitido en los términos del artículo 7 bis, en los supuestos siguientes:

(...)

d) Obras, acciones e instalaciones destinadas a delimitar el perímetro de parcelas en suelo no urbanizable, respetando la normativa sectorial.

e) Obras, usos, instalaciones y acciones para las cuales no se requiera licencia de obras, y en este caso bastará con una declaración responsable del interesado.»

5. Se modifica el artículo 10.2 de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de la Generalitat, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que queda redactado de la siguiente manera:

«2. Los certificados emitidos en los términos del artículo 7 bis, o los informes previstos en los artículos 7 y 8 de esta ley, serán en todo caso suficientemente motivados y facilitarán el ejercicio de las actividades agrarias y complementarias que se pretende proteger.»

**Artículo 8. Modificación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental**

1. Se deja sin contenido el artículo séptimo de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental.

2. Se modifica la disposición final primera de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental, que queda redactada de la siguiente manera:

«Primera

La presente Ley tendrá carácter supletorio de lo que se dispone en la normativa básica estatal en materia de evaluación ambiental.»

3. Se modifica el apartado 6 del anexo de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental, que queda redactado de la siguiente manera:

«6. Gestión de residuos y depuración de aguas residuales

6.1. Las siguientes instalaciones de gestión de residuos, cuando no se desarrollan en el interior de nave cerrada situada en polígono industrial:

a) Instalaciones de valorización de residuos.

b) Desguace o almacenamiento de chatarra, inclusivamente centros de tratamiento de vehículos al final de su vida útil, así como instalaciones de tratamiento de RAEE.

6.2. Instalaciones de eliminación de residuos peligrosos.

6.3. Instalaciones de eliminación de residuos no peligrosos con capacidad superior a 100 t/día diferentes del depósito en vertedero.

6.4. Vertederos de residuos, excepto residuos inertes.

6.5. Plantas de tratamiento de aguas residuales cuya capacidad sea superior a 100.000 habitantes equivalentes, incluyendo el sistema de colectores correspondiente, cuando este discurra por terreno natural.»

**Artículo 9. Modificación de la Ley 2/1992, de 26 de marzo, del Gobierno valenciano, de saneamiento de aguas residuales de la Comunitat Valenciana**

1. Se añade un nuevo apartado 3 en el artículo 25 de la Ley 2/1992, de 26 de marzo, del Gobierno valenciano, de saneamiento de aguas residuales de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

«3. Cuando una empresa, local o establecimiento dispongo de consumos para usos industriales de un sistema de climatización por geotermia en circuito abierto, debidamente autorizado por la Administración hídrica, al suministro propio resultante se le aplicarán las tarifas fijadas en la Disposición Adicional Cuarta de esta ley. La aplicación de estas tarifas no impedirá la determinación del coeficiente que, en su caso, corresponda al resto de actividades desarrolladas, excluidos los usos industriales del sistema de climatización por geotermia en circuito abierto, conforme al que se dispone en los apartados anteriores.»

2. Se añade una nueva disposición adicional cuarta a la Ley 2/1992, de 26 de marzo, del Gobierno valenciano, de saneamiento de aguas residuales de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

«Disposición adicional cuarta. Usos industriales en sistemas de climatización por geotermia

1. A los suministros propios para usos industriales en los sistemas de climatización por geotermia en circuito abierto se les aplicará la siguiente tarifa:

Cuota de Servicio: 400,00 €/año

Cuota de Consumo: 0,050 €/m³

Estas cuotas, cuando resulten de aplicación, no serán objeto de corrección por el coeficiente corrector que, si procede, se determine.

2. Cuando una empresa, local o establecimiento esté servido por más de una fuente de abastecimiento, aparte de los suministros propios para usos industriales en el sistema de climatización por geotermia en circuito abierto, las tarifas aplicables al resto de fuentes de abastecimiento serán las determinadas conforme a lo que se dispone en los apartados 1 y 2 del artículo 25 de esta ley, y en el capítulo tercero y anexos del Reglamento sobre el Régimen Económico-financiero y Tributario del Canon de Saneamiento.

3. Las presentes tarifas podrán ser actualizadas en las Leyes de Presupuestos de la Generalitat, conforme a lo que se dispone en el apartado 1 del artículo 25 de esta ley.

4. Las tarifas establecidas en esta Disposición Adicional Cuarta serán aplicables a las liquidaciones pendientes de emitir a la entrada en vigor del apartado 3 del artículo 25 de esta ley.»

**Artículo 10. Modificación del Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica**

1. Se modifica el encabezamiento y se añaden dos nuevos apartados 5 y 6 Al antiguo artículo 3 del Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica, con la siguiente redacción:

«Artículo 3. Inversiones de interés estratégico para la Comunitat Valenciana y actuaciones declaradas de prioridad energética por razones de emergencia energética o climática

[…]

5. Sin perjuicio de lo que se establece a todos los efectos en los apartados anteriores, el conseller o consellera competente en materia de territorio y urbanismo podrá declarar un determinado ámbito territorial o un proyecto concreto, situado en suelo no urbanizable común, como prioritario energético.

Esta declaración se realizará a propuesta de la conselleria competente en materia de energía o cambio climático, en la cual se justifique su necesidad y oportunidad por razones de emergencia energética o climática.

Cualquiera de estas declaraciones implicará la tramitación de urgencia de los proyectos de construcción de las instalaciones, la compatibilidad territorial y urbanística y la exención de la ocupación del territorio prevista en el artículo 7.7 del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje. Serán necesarios para su autorización los informes sectoriales ambientales y agrologicos y el informe de ordenación del territorio y paisaje favorables respecto a inundaciones, sobre riesgos naturales o inducidos en el territorio, sobre la afección a los conectores territoriales definidos en la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana y sobre paisajes de relevancia regional o unidades de paisaje a las que se les haya reconocido previamente un valor alto o muy alto.

6. Las declaraciones de ámbito territorial o proyecto prioritario energético comportan la obligación de compensación en los municipios en los términos establecidos en el artículo 38 del presente decreto Ley. Los ayuntamientos, mediante acuerdo plenario, podrán incrementar la compensación en un 50 %.» ****[2]****

2. Se añade un nuevo artículo 3 bis al Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica, con la siguiente redacción:

«Artículo 3 bis. Procedimiento para la implantación de instalaciones de producción de energía renovable fotovoltaica de autorización estatal

1. Las instalaciones de energía renovable fotovoltaica de autorización estatal quedarán eximidas de la tramitación de la Declaración de Interés Comunitario o de Plan Especial si acreditan previamente la compatibilidad urbanística y disponibilidad integra del suelo.

2. La concesión de la licencia urbanística municipal comporta para el titular o propietario de las instalaciones la obligación del pago del canon por uso y aprovechamiento de suelo no urbanizable con destino municipal en los términos establecidos en el artículo 38 del presente Decreto Ley.»

3. Se modifica el artículo 10.1 del Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica, que queda redactado de la siguiente manera:

«1. Los emplazamientos de las centrales fotovoltaicas, además de los criterios generales indicados, tendrán en cuenta los criterios específicos territoriales y paisajísticos siguientes:

a) Respetar los valores, procesos y servicios de la infraestructura verde del territorio, así como de sus elementos de conexión territorial, no pudiendo reducir en más de un 10 % la anchura de los corredores territoriales que se encuentran afectados por la instalación de la central fotovoltaica, salvo que un determinado ámbito territorial o proyecto concreto haya sido declarado energético prioritario y se acredite con informe de medio natural la irrelevancia ambiental de una reducción mayor.

b) Distar al menos 500 metros de recursos paisajísticos de primer orden como son los Bienes de Interés Cultural, Bienes de Relevancia Local, Monumentos Naturales y Paisajes Protegidos, salvo que el instrumento de paisaje demuestre que ni la contextualización ni la percepción de estos recursos se ve afectada negativamente por la central fotovoltaica, o que un determinado ámbito territorial o proyecto concreto haya sido declarado energético prioritario y, en este caso, se procederá en la resolución a establecer la distancia, que será como mínimo la establecida en la legislación vigente en materia de patrimonio cultural.»

4. Se añade un nuevo artículo 19 bis al Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica, con la siguiente redacción:

«Artículo 19 bis. Procedimiento de determinación de afecciones ambientales para proyectos de centrales eléctricas fotovoltaicas y eólicas

1. Los proyectos no situados en el medio marino a los cuales se refieren los apartados i) y j) del Grupo 3 del anexo I y los apartados g) y i) del Grupo 4 del anexo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, se someterán a un procedimiento de determinación de las afecciones ambientales siempre que cumplan, conjuntamente, con los requisitos que se señalan a continuación:

a) Conexión: Proyectos que cuentan con tendidos eléctricos aéreos de evacuación no incluidos en el grupo 3, apartado g del anexo I de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.

b) Ubicación: Proyectos que, no situándose en el medio marino ni en superficies integrantes de la Red Natura 2000, a la fecha de la presentación de la solicitud estén situados íntegramente en zonas de sensibilidad baja y moderada según la «Zonificación ambiental para la implantación de energías renovables», herramienta elaborada por el Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico. Además, en caso de parques eólicos tendrán que estar situados en zonas aptas y aptas con cumplimiento de prescripciones del vigente Plan Eólico de la Comunitat Valenciana. En el caso de centrales fotovoltaicas los proyectos tendrán que estar en zonas que cumplan los criterios de localización e implantación de los artículos 8 a 10 del presente decreto ley.

Este procedimiento será aplicable a los proyectos respecto de los cuales los promotores presentan la solicitud de las autorizaciones administrativas previa y de construcción previstas en el artículo 53 de la Ley 24/2013, de 26 de diciembre, del Sector Eléctrico, ante el servicio territorial competente en materia de energía, antes del 31 de diciembre de 2024.

2. Los proyectos a los cuales se refiere el apartado 1 no estarán sujetos a una evaluación ambiental en los términos regulados en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en la medida en que así lo determine el informe al cual se refiere el apartado 3 de este artículo. Sin embargo, los términos empleados en este artículo se entenderán de conformidad con las definiciones recogidas en el artículo 5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.

3. El procedimiento de determinación de las afecciones ambientales se desarrollará conforme a los siguientes trámites:

a) El promotor tendrá que presentar al servicio territorial competente en materia de energía, para la autorización, la siguiente documentación:

1.º Solicitud de determinación de afección ambiental para proyectos de centrales eléctricas fotovoltaicas y eólicas. La solicitud de determinación de afecciones ambientales tendrá que cumplir los requisitos generales administrativos recogidos, a todos los efectos, en la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas

2.º El documento consistente en el proyecto de ejecución de la instalación previsto en el artículo 53.1.b de la Ley 24/2013, de 26 de diciembre. El proyecto tendrá que contener las infraestructuras de evacuación, que incluyen la conexión con la red de transporte o de distribución, y en su caso, la transformación de energía eléctrica, al formar parte de la instalación de producción de acuerdo con el artículo 21.5 de la citada Ley 24/2013.

3.º El estudio de impacto ambiental con los contenidos previstos en los artículos 5.3.c y 35 y en el anexo VI de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.

4.º El plan de desmantelamiento de la instalación y restauración del terreno y entorno afectado.

5.º En caso de parques eólicos, estudio de recurso eólico conforme a lo que se establece en el Plan Eólico de la Comunitat Valenciana y estudio preoperacional de avifauna conforme a los criterios establecidos por la conselleria competente.

6.º Un resumen ejecutivo que cuantifique los impactos acreditados respecto de los aspectos recogidos en el apartado 3.b.

Siempre que la documentación esté completa, el órgano sustantivo remitirá la documentación al órgano de evaluación ambiental de proyectos en un plazo de 10 días. En el supuesto de que no esté completa la documentación, previo trámite de enmienda de conformidad con lo dispuesto por el artículo 68.1 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, el órgano sustantivo tendrá al promotor por desistido.

b) El resumen ejecutivo elaborado por el promotor, tendrá que abordar de manera concisa las principales afecciones del proyecto sobre el medio ambiente en función de los siguientes criterios:

1.º Afección sobre la Red Natura 2000, espacios protegidos y sus zonas periféricas de protección y hábitats de interés comunitario.

2.º Afección a la biodiversidad, en particular a especies protegidas o amenazadas catalogadas.

3.º Afección por vertidos a camas públicas o al litoral.

4.º Afección por generación de residuos.

5.º Afección por utilización de recursos naturales.

6.º Afección al patrimonio cultural.

7.º Incidencia socioeconómica sobre el territorio.

8.º Afecciones sinérgicas con otros proyectos próximos, como mínimo los situados a menos de 10 km en parques eólicos, 5 km en plantas fotovoltaicas y 2 km respecto de tendidos eléctricos. Estas distancias se medirán de manera euclídea entre los puntos más próximos.

c) A la vista de la documentación, el órgano de evaluación ambiental analizará si el proyecto producirá, previsiblemente, efectos adversos significativos sobre el medio ambiente, tanto en la fase de construcción, explotación como desmantelamiento de la instalación y restauración del entorno, y elaborará una propuesta de informe de determinación de afecciones ambientales, que remitirá al centro directivo competente en materia de medio natural, el cual dispondrá de un plazo de diez días para formular observaciones. Si transcurrido este plazo no se han recibido estas, el órgano de evaluación ambiental proseguirá las actuaciones.

d) En todo caso, el órgano de evaluación ambiental de proyectos formulará el informe de determinación de afecciones ambientales en el plazo máximo de dos meses desde la recepción de la documentación. En este informe se determinará si el proyecto puede continuar con la correspondiente tramitación del procedimiento de autorización por no apreciarse efectos adversos significativos sobre el medio ambiente que requieran su sometimiento a un procedimiento de evaluación ambiental o si, por el contrario, el proyecto tiene que someterse al correspondiente procedimiento de evaluación ambiental conforme a lo que se prevé en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.

El informe podrá determinar también la obligación de someter la autorización del proyecto a las condiciones que se estime oportuno para mitigar o compensar posibles afecciones ambientales de este, así como a condiciones relativas al seguimiento y plan de vigilancia del proyecto, así como al proyecto de desmantelamiento de la instalación y restauración del entorno afectado. La instalación no podrá ser objeto de autorización de construcción o explotación si no se respetan estas condiciones.

e) El informe de determinación de afecciones ambientales será publicado en la web del órgano de evaluación ambiental y notificado al promotor, a los órganos sustantivos y de ordenación del territorio y paisaje en un plazo máximo de diez días.

4. El informe de determinación de afecciones ambientales perderá su vigencia y cesará en los efectos que le son propios si el proyecto no fuera autorizado en el plazo de dos años desde su notificación al promotor. Igualmente este informe perderá su vigencia y cesará sus efectos si notificada la resolución de autorización de construcción de la instalación al promotor este no inicia la ejecución del proyecto antes del plazo de cuatro años.

Sin embargo, cuando se trate de proyectos incluidos en el ámbito de aplicación del artículo 1 del Real Decreto ley 23/2020, de 23 de junio, por el cual se aprueban medidas en materia de energía y en otros ámbitos para la reactivación económica, si el informe determina que el proyecto puede continuar con la correspondiente tramitación del procedimiento de autorización por no apreciarse efectos adversos significativos sobre el medio ambiente, tendrá el plazo de vigencia y surtirá los efectos de cumplimiento de los hitos administrativos a los cuales se refieren sus apartados 1.a).2.º y 1.b).2.º, sin perjuicio de que tenga que cumplirse el hito administrativo del apartado 1.b.1.º de solicitud presentada y admitida a trámite la autorización administrativa previa.

5. El informe de determinación de afecciones ambientales no será objeto de ningún recurso, sin perjuicio de los que, si así corresponde, procedan en vía administrativa y judicial frente al acto de autorización del proyecto.

6. Se declaran de urgencia por razones de interés público los procedimientos de autorización de los proyectos de centrales fotovoltaicas y parques eólicos que hayan obtenido el informe favorable de determinación de afección ambiental, siempre que se presentan las solicitudes de autorización administrativa antes del 31 de diciembre de 2024. A estos proyectos los será aplicable la tramitación de urgencia prevista en el artículo 33 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre. 

7. Las solicitudes previstas en el artículo 21 pueden efectuarse de manera consecutiva, coetánea o conjunta con la solicitud de determinación de afecciones ambientales regulada en este artículo. El servicio territorial competente en energía, sin perjuicio de lo que se establece en el punto 1.a), realizará las actuaciones relativas a la admisión a trámite de la solicitud de las autorizaciones sustantivas, quedando suspendido el resto del procedimiento hasta que este órgano reciba el informe de determinación de afecciones ambientales, impulsando de oficio el referido procedimiento. Si el informe de determinación de afecciones ambientales es favorable, en la información pública del proyecto se hará constar esta circunstancia.»

5. Se modifica el apartado 2 del artículo 20 del Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica, que queda redactado de la siguiente manera:

«2. Cuando el proyecto de la instalación no se encuentre encuadrado en el artículo 19 del Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica o el informe de determinación de afecciones ambientales establezca que el proyecto tiene que someterse a evaluación de impacto ambiental ordinaria, el promotor podrá solicitar a través del servicio territorial competente en energía, la elaboración del documento de alcance en los términos recogidos en la legislación básica de evaluación de impacto ambiental. En este caso, la consulta regulada en el punto 1 se realizará conjuntamente, siente el órgano ambiental el que remita la documentación al órgano competente en materia de ordenación del territorio y paisaje.»

6. Se modifica el artículo 25 del Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica, que queda redactado de la siguiente manera:

«1. Durante la fase de consultas se trasladará la documentación oportuna en materia de ordenación del territorio y paisaje al órgano competente en estas materias para la emisión de informe en el plazo de 30 días. Este informe deberá tener carácter favorable únicamente en las siguientes materias:

- Riesgos naturales o inducidos en el territorio.

- Paisaje e infraestructura verde.

- Afección a los conectores territoriales definidos en la Estrategia Territorial de Comunitat Valenciana.

- Plan de desmantelamiento de la instalación y de restauración del terreno y entorno afectado, en los aspectos de su competencia.

Si a consecuencia del informe emitido se producen modificaciones en el proyecto, o fuera necesario ampliar la información, se emitirá un nuevo informe en el plazo máximo de un mes desde que el órgano territorial competente en energía remita la documentación pertinente.

2. Sin perjuicio del resto de informes y pronunciamientos de las administraciones públicas intervinientes, este informe tendrá que ser favorable en los términos previstos en el apartado 1 a efectos de poder otorgar la autorización de implantación en suelo no urbanizable de la instalación, excepto en los supuestos en los cuales la citada autorización no se requiera de acuerdo con la legislación de ordenación del territorio, urbanística y del paisaje.

3. Los ayuntamientos realizarán los informes en materia de paisaje requeridos en la tramitación de centrales fotovoltaicas, siempre que no se implanten en suelos no urbanizables con alguna protección paisajística y respondan a alguna de estas características:

a) Ocupen menos de 10 hectáreas de suelo no urbanizable común y disten de cualquier otra planta más de 2 km.

b) Se instalen sobre suelos urbanos y o urbanizables que hayan superado la evaluación ambiental estratégica.

c) Sean de iniciativa de las administraciones o entidades públicas adscritas y ocupen menos de 10 hectáreas.»

7. Se renumeran los apartados 2 y 3 del artículo 30 del Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica, que pasan a ser los apartados 3 y 4, y se añade un nuevo apartado 2, con la siguiente redacción:

«2. Durante el trámite del expediente, con carácter previo a la emisión de la resolución, cuando un proyecto de central fotovoltaica o parque eólico de los contemplados en este decreto ley pretenda desarrollarse sobre suelo no urbanizable y no requiera declaración de interés comunitario, el órgano territorial competente requerirá de manera preceptiva no vinculante, al ayuntamiento o ayuntamientos en cuyo término municipal se solicite implantar la actuación, informe comprensivo que tendrá que contener valoración justificadamente favorable o desfavorable sobre:

a) El cumplimiento de los criterios de localización e implantación de las instalaciones de centrales fotovoltaicas y parques eólicos a los cuales se refiere los artículos 7, 8, 9, 10, 11 y 12 del Decreto ley 14/2020 y las Normas del Plan Eólico de la Comunitat Valenciana (PECV), y en general, del que se establece en este decreto ley y en la normativa sectorial de aplicación.

b) Los extremos a los cuales se refiere el artículo 211.1, párrafo d) del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.

c) Los extremos a los cuales se refiere el artículo 220.1 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.

d) Cualquier otra cuestión que el Ayuntamiento considere relevante a efectos del ejercicio de su autonomía y de las competencias que le son propias, especialmente sobre su planeamiento urbanístico.

El plazo para emitir estos informes será de tres meses e interrumpirá el plazo máximo para resolver lo que se refiere en el artículo 33 de este decreto ley.»

8. Se modifica el artículo 33.1 del Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica, que queda redactado de la siguiente manera:

«1. El órgano competente en energía resolverá las autorizaciones de la instalación en el plazo de 10 meses desde que la solicitud haya sido admitida a trámite de acuerdo con el artículo 22. Excepto cuando se trate de informes preceptivos y/o vinculantes, que se estará a lo que dispone la legislación de procedimiento administrativo común y a lo expresamente recogido en este decreto ley; la falta de emisión de los informes sectoriales, una vez solicitados y transcurrido el plazo establecido para su emisión, autorizará el órgano sustantivo a considerar que los mismos son de carácter favorable y, después de dar cuenta a la conselleria competente en la materia, autorizar la instalación.

Los proyectos con una potencia de generación menor o igual a 10MW tendrán carácter prioritario y se tramitarán por el procedimiento de urgencia de acuerdo con la Ley 39/2015, de Procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.»

9. Se añade una nueva disposición adicional sexta al Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica, con la siguiente redacción:

Disposición adicional sexta. Instalaciones de generación y aprovechamiento de energías renovables de iniciativa pública

Los ayuntamientos podrán autorizar la ocupación como de interés económico general de los suelos urbanos, urbanizables o no urbanizables que consideren más indicados para implantar instalaciones de generación y aprovechamiento de energías renovables de iniciativa pública, así como de iniciativa de comunidades energéticas o de cooperativas y entidades sin ánimo de lucro para autoconsumo o la prestación de servicios de interés general.

Se favorecerá la distribución energética por una misma planta para varios núcleos de población legalmente implantados con independencia de los límites administrativos municipales.

Para conseguir una mejor integración paisajística y un mayor despliegue de los beneficios aportados, se recomienda distribuir las plantas fotovoltaicas en función de las necesidades de los diferentes núcleos de población, teniendo que distar más de 1,5 kilómetros entre ellas en estos casos, medidos en distancia euclídea.

El cálculo de la ocupación de las centrales fotovoltaicas de iniciativa pública se flexibilizará a efectos de ocupación de suelo, ponderando en un 05 las superficies equivalentes obtenidas conforme al artículo 7.7 del texto refundido de la Ley de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, aprobado por Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell.

10. Se añade una nueva disposición transitoria tercera al Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica, con la siguiente redacción:

«Tercera. Aplicación del procedimiento de determinación de afecciones ambientales a los procedimientos de autorización de centrales fotovoltaicas y parques eólicos en tramitación

A partir de la entrada en vigor de esta disposición, el procedimiento regulado en el artículo 19 bis se aplicará a todos los proyectos que cumplan los requisitos establecidos en su apartado 1, siempre que no hayan obtenido pronunciamiento de evaluación de impacto ambiental, en los siguientes términos:

a) Los promotores de los proyectos que cumplan estos requisitos remitirán al órgano de evaluación ambiental de proyectos el documento con el resumen ejecutivo al cual se refiere el apartado 3 del artículo 19 bis en un plazo de 20 días desde la entrada en vigor de este decreto ley.

b) Si el proyecto estuviera en tramitación en el órgano sustantivo, este remitirá al órgano de evaluación ambiental el proyecto, el estudio de impacto ambiental completos, así como el plan de desmantelamiento de la instalación y restauración del entorno, excepto cuando este no fuera exigible por haberse presentado antes del 29 de agosto de 2020, además del resultado de los trámites que ya se hubieren realizado, en un plazo de 10 días y el órgano ambiental de proyectos continuará con la tramitación prevista en el artículo 19 bis.

c) Se conservarán los trámites evacuados en el procedimiento de determinación de afecciones ambientales que se puedan incorporar al procedimiento de evaluación ambiental que, como resultado del informe resultante del mencionado procedimiento, tuviera que realizarse con arreglo a la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.»

**Artículo 11. Modificación del Decreto 88/2005, de 29 de abril, del Consell de la Generalitat, por el cual se establecen los procedimientos de autorización de instalaciones de producción, transporte y distribución de energía eléctrica que son competencia de la Generalitat**

Se modifica el apartado 2 del artículo 2 bis del Decreto 88/2005, de 29 de abril, del Consell de la Generalitat, por el cual se establecen los procedimientos de autorización de instalaciones de producción, transporte y distribución de energía eléctrica que son competencia de la Generalitat, que queda redactado de la siguiente manera:

«2. Solo requerirán autorización de explotación:

- Las de producción de energía eléctrica con potencia instalada no superior a 100 kW, conectadas directamente en una red de tensión nominal no superior a 1 kV, ya sea de distribución o en la red interior de un consumidor.

- Las acometidas de cualquier longitud y tensión nominal no superior a 30 kV, siempre que no solicitan su declaración de utilidad pública, en concreto, y no estén sometidas a evaluación ambiental.

Se entenderá por acometida, a los solos efectos de necesidad de obtención de autorizaciones administrativas reguladas en la legislación del sector eléctrico, la instalación de nueva extensión de red que no vaya a ser cedida antes de su puesta en servicio a la empresa transportista o a la distribuidora de la zona, o que en caso de cesión la instalación de extensión tenga por finalidad atender un único punto de suministro, sin perjuicio de la configuración de alimentación, en punta o en anillo o bucle, de este con la red eléctrica. Esta cesión se tendrá que realizar al solicitar la autorización de explotación.

- Las modificaciones no sustanciales de las instalaciones de producción, transporte, distribución, líneas directas e infraestructuras eléctricas de las estaciones de recarga de vehículos eléctricos de potencia superior a 250 kW.

En estos casos con la solicitud de autorización de explotación tendrá que acompañarse la documentación de diseño, finalización de obras y superación de todas las pruebas, ensayos y controles exigida por la reglamentación de seguridad electrotécnica, que acredite el cumplimiento de las condiciones de seguridad de las instalaciones y del equipo asociado, así como declaración responsable y de conformidad firmada por el solicitante, aceptando el condicionado o los informes favorables de las diferentes administraciones, organismos, empresas de servicio público o de servicios de interés económico general con bienes o derechos a cargo suyo, afectados por la instalación eléctrica, o de habérselos solicitado fehacientemente y haber transcurrido más de veinte días sin respuesta.»

CAPÍTULO II  
 Otras disposiciones

**Artículo 12. Modificación de la Ley 1/2013, de 21 de mayo, de la Generalitat, de Medidas de Reestructuración y Racionalización del Sector Público Empresarial y Fundacional de la Generalitat**

Se modifica el apartado 3 de la Disposición adicional tercera de la Ley 1/2013, de 21 de mayo, de la Generalitat, de Medidas de Reestructuración y Racionalización del Sector Público Empresarial y Fundacional de la Generalitat, que queda con la redacción siguiente:

«3. El personal laboral fijo o indefinido de cualquier de los entes del sector público que resultan extinguidos quedará integrado con esa misma condición en el ente que asuma sus funciones.»

**Artículo 13. Modificaciones de la Ley 8/2021, de 30 de diciembre, de presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2022**

1. Se modifica la Disposición adicional sexta de la Ley 8/2021, de 30 de diciembre, de presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2022, que queda redactada de la manera siguiente:

«Sexta. Del Instituto Superior de Enseñanzas Artísticas de la Comunitat Valenciana

1. Mientras el Instituto Superior de Enseñanzas Artísticas de la Comunitat Valenciana no disponga de presupuesto propio aprobado mediante norma con rango de ley, sus gastos se imputarán en la forma y con cargo a los créditos previstos para la conselleria competente en materia de universidades, que actuará como órgano de contratación de la entidad.

2. Hasta que se produzca el traspaso efectivo de bienes y servicios y del personal de administración y servicios en favor del Instituto Superior de Enseñanzas Artísticas de la Comunitat Valenciana, los servicios generales y comunes de la conselleria competente en materia de universidades, como departamento de adscripción, continuarán prestándose al Instituto en los términos previstos en el artículo 95 de la Ley 40/2015 de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas, con el siguiente alcance:

- Servicios comunes en el área de contratación pública.

- Servicios comunes en el área de gestión económico-presupuestaria.

- Servicios comunes en el área de gestión del patrimonio inmobiliario.

3. La organización y gestión compartida de los servicios comunes objeto de esta disposición se coordinará por la subsecretaría de la conselleria competente en materia de universidades. Los servicios objeto de organización y gestión compartida serán prestados por los medios humanos y materiales adscritos por la subsecretaría de la conselleria competente en universidades en las áreas correspondientes de sus servicios comunes, manteniéndose la dependencia orgánica y funcional del personal respecto a este órgano directivo.

4. El coste de la gestión compartida de los servicios comunes será imputado en el presupuesto de la conselleria competente en materia de universidades, con cargo a sus programas «542,10. Dirección y Servicios Generales» y «422.80. Instituto Superior de Enseñanzas Artísticas de la C-V-» en función de la naturaleza del gasto.»

2. Se modifica la Disposición adicional dieciocho de la Ley 8/2021, de 30 de diciembre, de Presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2022, que queda redactada de la siguiente manera:

«Dieciocho. Módulos económicos para la financiación del personal en la atención primaria básica del Sistema Público de Servicios Sociales

De acuerdo con la disposición transitoria cuarta en el apartado 3, se establecerá mediante Ley de presupuestos de la Generalitat el módulo mínimo de financiación del personal del sistema de atención primaria básica referido en el artículo 64.2 de la Ley 3/2019 de servicios sociales inclusivos; este módulo será el siguiente:

1. El módulo anual mínimo de financiación del personal técnico a partir del 1 de octubre será de 33.650 euros

2. El módulo anual mínimo de financiación del personal administrativo y del personal con formación profesional a partir del 1 de octubre será de 24.000 euros.»

**Artículo 14. Modificaciones del Decreto ley 6/2020, de 5 de junio, del Consell, para la ampliación de vivienda pública en la Comunitat Valenciana mediante los derechos de tanteo y retracto**

1. Se modifica el artículo 10.5 del Decreto ley 6/2020, de 5 de junio, del Consell, para la ampliación de vivienda pública en la Comunitat Valenciana mediante los derechos de tanteo y retracto, que queda redactado de la siguiente manera:

«5. Los derechos de adquisición preferente recogidos en este artículo se ejercitarán conforme a las previsiones del presente título y, en lo no previsto, les será aplicable lo dispuesto para el ejercicio de los derechos de tanteo y retracto de viviendas de protección pública en la medida en que esta regulación resulte compatible. En particular, resultará de aplicación lo dispuesto en los artículos cinco y seis de este decreto ley. Así mismo, los derechos de adquisición preferente previstos en este artículo podrán ser cedidos a favor de tercera persona en los mismos términos y con el mismo régimen que el previsto en los artículos siete, ocho y nuevo del presente decreto ley.»

2. Se modifica el artículo 16.1 del Decreto ley 6/2020, de 5 de junio, del Consell, para la ampliación de vivienda pública en la Comunitat Valenciana mediante los derechos de tanteo y retracto, que queda redactado de la siguiente manera:

«1. Las viviendas o edificios adquiridos en virtud del ejercicio de los derechos de adquisición preferente regulados en este título serán destinados a personas en situación de vulnerabilidad, o que reúnan los requisitos socioeconómicos establecidos en cada momento para el acceso a las viviendas de protección pública.

Si estuvieron arrendadas con plazo de duración determinada, el destino se iniciará en el momento en que se extinga el contrato de arrendamiento y sus arrendatarios hubieron cesado en la posesión de la vivienda adquirida por la Generalitat. En virtud del que se dispone en el artículo 25 apartado 7 de la Ley de Arrendamientos Urbanos, el arrendatario no tendrá derecho de tanteo y retracto cuando la Conselleria en materia de vivienda ejerza estos derechos de adquisición preferente sobre la totalidad del inmueble.»

**Artículo 15. Modificación del artículo 2 de la Ley 6/1998, de 22 de junio, de la Generalitat Valenciana de Ordenación Farmacéutica de la Comunitat Valenciana**

Se añade un nuevo punto 9 en el artículo 2 de la de la Ley 6/1998, de 22 de junio, de la Generalitat Valenciana de Ordenación Farmacéutica de la Comunitat Valenciana, que queda redactado de la siguiente manera:

«9. Excepcionalmente, a las personas usuarias que residan en municipios reconocidos por la Generalitat Valenciana como en riesgo de despoblamiento, se les podrán dispensar los medicamentos y productos sanitarios, con entrega informada de los mismos en su domicilio y con cumplimiento de las garantías en materia de dispensación de medicamentos y productos sanitarios establecidas por la normativa de aplicación, por una oficina de farmacia de la zona farmacéutica, teniendo que quedar garantizada la intervención directa del farmacéutico de la oficina de farmacia en la dispensación para realizar el preceptivo y previo asesoramiento personalizado conforme a lo previsto en los artículos 19 y 86.1 del Real decreto legislativo 1/2015.

En todo caso, en los supuestos contemplados en el párrafo anterior, se tendrán que cumplir estrictamente las garantías sobre la calidad y control sanitario para cualquier de estas entregas, para lo cual se incorporarán los métodos o sistemas de control necesarios, así como, tendrá que quedar garantizada la responsabilidad directa del farmacéutico dispensador sobre el transporte y entrega del medicamento, asegurando que no sufre ninguna alteración ni merma de su calidad y seguridad.»

**Artículo 16. Modificación de la Ley 14/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de memoria democrática y para la convivencia de la Comunitat Valenciana**

1. Se añade un nuevo punto f) en el artículo 4.1 de la Ley 14/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de memoria democrática y para la convivencia de la Comunitat Valenciana, con la redacción siguiente:

«f) Las dirigidas al reconocimiento del papel activo de las mujeres en la vida intelectual y política, en la promoción, avance y defensa de los valores democráticos y los derechos fundamentales.»

2. Se añade un nuevo artículo 35 bis a la Ley 14/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de memoria democrática y para la convivencia de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

«Artículo 35 bis. Declaración de reconocimiento y reparación personal de las víctimas del franquismo

1. A efectos del reconocimiento del derecho de las víctimas del franquismo a la reparación y a la recuperación de su memoria personal, familiar y colectiva, se reconoce y declara la injusticia que supuso:

a) El sometimiento a procesos judiciales y otros procedimientos sin las más elementales garantías legales.

b) Las sentencias condenatorias y las sanciones de carácter personal por motivos políticos, ideológicos, de conciencia o creencia religiosa, dictadas por la Auditoría de Guerra del Ejército de Ocupación así como por los restantes tribunales, jurados y órganos penales o administrativos que actuaron en el territorio de la Comunitat Valenciana durante la guerra civil y después de su finalización hasta la promulgación de la Constitución de 1978.

2. Así mismo, se reconoce y declara la injusticia de la desaparición forzada de niños y niñas, la deportación a campos de concentración, el exilio, así como cualesquiera otras formas de violencia personal y colectiva.

3. La Generalitat adoptará las medidas necesarias para reparar las formas especiales de represión o violencia de cualquier tipo sufrida por las mujeres a consecuencia de su actividad pública, política o intelectual, después de la guerra y hasta la promulgación de la Constitución de 1978, o como madres, compañeras o hijas de personas represaliadas o asesinadas, y las que sufrieron privación de libertad u otras penas a consecuencia de los delitos de adulterio e interrupción voluntaria del embarazo.»

3. Se modifica el artículo 39.6 de la Ley 14/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de memoria democrática y para la convivencia de la Comunitat Valenciana, que queda redactado de la siguiente manera:

«6. En el supuesto de que se pudiera considerar que concurren razones artísticas o arquitectónicas para el mantenimiento de los elementos contrarios a la memoria democrática, se podrá pedir el asesoramiento técnico de la conselleria competente en materia de patrimonio histórico y cultural o del comité técnico de expertos creado a tal efecto como grupo de trabajo adscrito al Instituto Valenciano de la Memoria Democrática, los Derechos Humanos y las Libertades Públicas.

A efectos de lo que se dispone en el párrafo anterior, concurrirán razones artísticas cuando se trate de elementos con singular valor artístico que forman parte de un bien catalogado como Bien de Interés Cultural.

Únicamente se considerará que concurren razones arquitectónicas cuando el elemento sea fundamental para la estructura del inmueble, de tal manera que su retirada pudiera poner en peligro la estabilidad del inmueble o cualquier otro aspecto relativo a su adecuada conservación.»

4. Se añade un nuevo apartado 5 en el artículo 64 de la Ley 14/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de memoria democrática y para la convivencia de la Comunitat Valenciana, con la redacción siguiente:

«5. El plazo máximo en que tendrá que notificarse la resolución del procedimiento sancionador será de un año, contado desde la fecha de iniciación del procedimiento.»

**Artículo 17. Modificación del Decreto ley 5/2017, de 20 de octubre, del Consell, por el cual se establece el régimen jurídico de cooperación entre la Generalitat y las administraciones locales de la Comunitat Valenciana para la construcción, la ampliación, la adecuación, la reforma y la equipación de centros públicos docentes de la Generalitat**

Se añade una nueva Disposición adicional quinta en el Decreto Ley 5/2017, de 20 de octubre, del Consell, por el cual se establece el régimen jurídico de cooperación entre la Generalitat y las administraciones locales de la Comunitat Valenciana para la construcción, la ampliación, la adecuación, la reforma y la equipación de centros públicos docentes de la Generalitat, con la siguiente redacción:

«Disposición adicional quinta

1. En los casos que resulte aplicable la revisión excepcional de precios establecida por el Real Decreto ley 3/2022, de 1 de marzo, a actuaciones realizadas en aplicación de las delegaciones de competencias previstas en este decreto ley, la misma será satisfecha, siempre que sea posible, con el saldo existente respecto a la cantidad concedida inicialmente como financiación de la delegación. Cuando el saldo existente resulte insuficiente, y como excepción a aquello que dispone el segundo párrafo del artículo 9.3 del presente Decreto Ley, la financiación de la delegación se entenderá incrementada con el importe necesario para atender el pago de esta revisión de precios excepcional.

2. La aprobación de las revisiones excepcionales que procedan corresponderá a los órganos de contratación de las entidades locales.

3. El importe de las revisiones excepcionales se aplicará en todo caso en la certificación final de obra.

El importe de la revisión excepcional de precios se corregirá, en caso de que proceda, al alza o a la baja, en la liquidación del contrato, con los precios oficiales definitivos correspondientes al periodo en que se haya aplicado la revisión. Esta corrección también se podrá llevar a cabo en una certificación final adicional excepcional con este único contenido, cuando la misma pueda realizarse sin necesidad de esperar a la liquidación del contrato por haber sido publicados los índices definitivos correspondientes.

En el caso de contratos en los cuales resultara aplicable una revisión de precios ordinaria, por estar así prevista al pliego correspondiente, en las certificaciones finales o liquidaciones en las cuales se aplique la revisión extraordinaria de precios, se tendrá que detallar de manera desglosada el importe correspondiente al incremento del precio del contrato consecuencia de esta revisión extraordinaria.

4. Con carácter previo a la solicitud de actuaciones complementarias a las cuales se refiere el artículo 9.4 de este decreto ley, la entidad local tendrá que acreditar, mediante certificado emitido por el interventor correspondiente, que a las actuaciones objeto de la delegación no resulta aplicable la revisión excepcional de precios establecida por el Real Decreto ley 3/2022, o que, resultando aplicable la revisión, esta ha sido certificada en su totalidad con los índices oficiales definitivos correspondientes.

5. Para atender las obligaciones que se derivan de aquello que se establece en esta disposición adicional, la conselleria competente en materia de educación, realizará, en el ejercicio 2022, una retención de crédito global por el importe correspondiente al 5 % del total de actuaciones derivadas de las delegaciones de competencias previstas en este decreto ley, certificadas y comunicadas por las entidades locales en el ejercicio 2021. En el supuesto de que, durante el ejercicio 2022, la retención de crédito realizada resultara insuficiente, se procederá a contraer otra retención por el importe que se considere necesario a la vista de los índices de precios definitivos que se publican y las revisiones de precios excepcionales que se estime que restan para satisfacer.

La disposición de los créditos necesarios para atender las revisiones de precios excepcionales se realizará en el momento en que se comunique por parte de la entidad local la certificación o liquidación que contenga la revisión, sin que resulte necesario más trámite que la generación de las operaciones contables correspondientes.

6. Lo dispuesto en esta disposición adicional no supondrá incremento en la dotación del capítulo de gasto vinculado a la financiación de las delegaciones de competencias reguladas en este decreto ley, por lo cual los incrementos de gasto que se generan serán atendidas con la dotación existente.»

**Artículo 18. Modificación del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el cual regula los convenios que subscriba la Generalitat y su registro**

1. Se modifica el artículo 3.2 del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el cual regula los convenios que subscriba la Generalitat y su registro, que queda redactado de la siguiente manera:

«2. A fin de mantener una terminología homogénea, y sin perjuicio de los previsto en la legislación sectorial aplicable, los instrumentos de formalización de la actividad convencional de la Generalitat adoptarán alguna de las denominaciones siguientes:

a) Convenios marco: los que contienen acuerdos susceptibles de generar obligaciones jurídicas entre las partes que los subscriben, pero que, de manera expresa, requieren para su efectividad la posterior formalización de convenios o acuerdos singulares en que de manera específica se concretan las dichas obligaciones directamente exigibles. Los convenios que desarrollan el estipulado en un convenio marco tienen la denominación de «convenio específico».

c) Convenios y acuerdos singulares: los que establecen obligaciones concretas y perfectamente delimitadas por las partes, directamente e inmediatamente exigibles, ya sea en el mismo convenio o acuerdo o bien en sus adendas o anexos.

De entre estos, se denominarán «convenios de colaboración» aquellos que son subscritos para la gestión y prestación de servicios correspondientes a materias que, en conformidad con el que dispone el Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, son de competencia exclusiva de la Generalitat.

Corresponderá la calificación «acuerdos de cooperación» a aquellos que se conciertan sobre materias que no son competencia exclusiva de la Generalitat, o que, aunque tratan sobre estas, tienen un objeto diferente de la gestión y prestación de servicios.»

2. Se añade un nuevo apartado 4 en el artículo 3 del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el cual regula los convenios que subscriba la Generalitat y su registro, con la siguiente redacción:

«4. No tienen la consideración de convenios, los protocolos generales de actuación o instrumentos similares que comportan meras declaraciones de intención de contenido general o que expresan la voluntad de las administraciones y las partes que los subscriban para actuar con un objetivo común, siempre que no supongan la formalización de compromisos jurídicos concretos y exigibles.»

3. Se modifica el punto e) del artículo 11.1 del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el cual regula los convenios que subscriba la Generalitat y su registro, que queda redactado de la siguiente manera:

«e) La fecha del inicio de la eficacia y el plazo de vigencia del convenio, sin perjuicio de la posibilidad de su prórroga, si así lo acuerdan las partes firmantes del convenio, y sin que sea posible la vigencia indefinida del convenio excepto en el caso de los convenios marco.»

**Artículo 19. Modificación del Decreto Ley 6/2021, de 1 de abril, del Consell, de medidas urgentes en materia de gestión económico-administrativa para la ejecución de actuaciones financiadas por instrumentos europeos para apoyar la recuperación de la crisis consecuencia de la Covid-19**

Se modifica el artículo 23 del Decreto Ley 6/2021, de 1 de abril, del Consell, de medidas urgentes en materia de gestión económico-administrativa para la ejecución de actuaciones financiadas por instrumentos europeos para apoyar la recuperación de la crisis consecuencia de la Covid-19, que queda redactado de la siguiente manera:

«Artículo 23. Bases reguladoras y convocatoria de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva

Para la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva vinculadas a inversiones, acciones o proyectos incluidos en el Mecanismo de Recuperación y Resiliencia y al REACT-EU, se aprobarán en un único expediente, mediante resolución de la persona titular de la conselleria competente por razón de la materia, las bases reguladoras, la convocatoria y la modificación, en su caso, del plan estratégico de subvenciones. En estos expedientes únicamente tendrán que cumplirse los siguientes trámites, con carácter de urgencia: resolución de inicio, informe de la Intervención Delegada e informe de la Abogacía General.»

**Artículo 20. Modificación de la Ley 1/1991, de la Generalitat Valenciana, de 14 de febrero, de Ordenación del Transporte Metropolitano de València**

1. Se modifica el apartado 2 del artículo 4 de la Ley 1/1991, de la Generalitat Valenciana, de 14 de febrero, de Ordenación del Transporte Metropolitano de València, que queda redactado de la siguiente manera:

«2. En el expediente de declaración de servicio de interés metropolitano se practicará el trámite de información pública, a la cual serán convocados expresamente los ayuntamientos afectados, así como los empresarios transportistas cuyos servicios resultan afectados.»

2. Se modifica el artículo 5 de la Ley 1/1991, de la Generalitat Valenciana, de 14 de febrero, de Ordenación del Transporte Metropolitano de València, que queda redactado de la siguiente manera:

«1. Forman parte del sistema de transportes del área de València, y tienen por lo tanto la consideración de servicios de interés metropolitano, los que a continuación se determinan:

a) Los de transporte regular de viajeros de uso general por carretera prestados por la Autoridad de Transporte Metropolitano de València, aunque excedan el ámbito territorial de la presente Ley.

b) Los servicios de transporte prestados por Ferrocarriles de la Generalitat Valenciana a través de la red de MetroValencia, aunque excedan el ámbito territorial de la presente Ley.

c) Los servicios de transporte urbano de viajeros de los municipios del ámbito territorial objeto de la presente ley.

d) Los servicios de transporte regular y discrecional de viajeros de uso general o especial prestados íntegramente en el ámbito territorial objeto de la presente Ley y las expediciones parciales de los servicios de superior ámbito.

e) Los servicios ferroviarios de Cercanía Renfe Viajeros del Núcleo de Cercanía de València prestados por la Red Nacional de Ferrocarriles Españoles (RENFE) que se disponga a través de un convenio, aunque excedan el ámbito territorial de la presente Ley.

f) Cuántos otros servicios de transporte urbano o interurbano de viajeros, desarrollados en el ámbito territorial de la presente Ley, sean declarados de interés metropolitano en conformidad con las previsiones de esta.

2. Así mismo, mediante convenio se podrán aplicar acciones y medidas de coordinación tarifaria, incluida la utilización de títulos de coordinación o integración propiedad de la Autoridad de Transporte Metropolitano de València, en aquellos servicios que por razones de movilidad permiten conexiones modales o intermodales con los servicios contemplados en el apartado 1 del presente artículo.»

**Artículo 21. Modificación de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana**

1. Se modifica el artículo 48.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, que queda redactado de la siguiente manera:

«2. La gestión de los parques naturales y reservas naturales corresponde a la dirección general competente en la materia, mediante el director o directora conservadora.»

2. Se introduce un nuevo apartado 3 en el artículo 48 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:

«El director o directora-conservadora del Parque Natural de la Albufera, dada la singularidad y especiales características del mismo, tiene el rango y nivel de jefatura de servicio y depende jerárquicamente de la subdirección general que tenga asignadas las competencias.»

3. Se renumeran los apartados 3, 4, 5, 6, 7 y 8 del artículo 48 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, que quedan numerados como apartados 4, 5, 6, 7, 8 y 9 respectivamente.

DISPOSICIONES ADICIONALES

**Primera. Desarrollo de labores de explotación y restauración en concesiones mineras existentes en funcionamiento para la explotación de arcillas industriales**

En el caso de concesiones mineras de explotación de arcillas industriales otorgadas con anterioridad a la entrada en vigor del presente decreto ley, que se encuentran vigentes y en funcionamiento, en los términos que proceda, serán instruidos y resueltos por el órgano minero competente mediante el procedimiento de urgencia determinado en el artículo 33 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, los procedimientos administrativos relativos a autorización de prórrogas de vigencia temporal de concesiones mineras, modificaciones de proyectos de explotación y planes de restauración, integral, cuando proceda, cambios de titularidad, aprobación de planes de labores y de proyectos de voladuras, así como devolución de garantías por trabajos de restauración efectivamente realizados, siempre que la persona concesionaria o entidad explotadora legal:

a) Acredite documentalmente en el expediente el destino mayoritario a la industria de fabricación de azulejos y pavimentos cerámicos de la Comunitat Valenciana de los recursos minerales que se explotan en la concesión minera.

b) No haya sido sancionada por el órgano minero competente, en los dos últimos años, por haber incumplido las obligaciones determinadas en el plan de restauración, integral, en su caso, incluyendo su obligación de constituir y mantener las garantías suficientes para su cumplimiento en la cuantía y plazo fijados, o no tenga pendiente, una vez transcurrido el plazo establecido, de dar cumplimiento a algún requerimiento expreso del órgano minero competente de revisión del plan de restauración o de actualización y depósito de garantías de restauración.

**Segunda. Refuerzo de los recursos humanos y técnicos de las consellerias competentes en materia de energía, de medio ambiente y de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje**

Las consellerias competentes en energía, ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, y medio ambiente, formularán en el plazo de tres meses a la Conselleria competente en función pública una petición conjunta y coordinada de necesidades y refuerzo temporal de sus plantillas.

**Tercera. Plazas básicas de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias públicas del Sistema Valenciano de Salud**

A los efectos del que dispone el artículo 33 del Reglamento de selección y provisión de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias públicas del Sistema Valenciano de Salud, aprobado por el Decreto 192/2017, de 1 de diciembre, del Consell, se consideran plazas básicas con características específicas de los grupos A1 y A2 las pertenecientes a las unidades de trasplantes, las unidades de referencia de la Comunitat Valenciana y las unidades de referencia del Sistema Nacional de Salud (CSUR-SNS).

Por resolución de la persona titular de la conselleria competente en materia de sanidad se determinarán las plazas y sus formas de selección y provisión. Esta resolución se publicará en la página web de la mencionada conselleria en el plazo máximo de tres meses a partir de la entrada en vigor del presente decreto ley.

El resto de plazas básicas con características específicas se regirá por el que se establece en el artículo 33 del Reglamento de selección y provisión de personal estatutario al servicio de instituciones sanitarias públicas del Sistema Valenciano de Salud.

**Cuarta. Declaración de interés general de las infraestructuras destinadas a hospitales de campaña durante la crisis sanitaria ocasionada por la Covid-19, para atención de necesidades emergentes**

Se declaran de interés general las infraestructuras utilizadas en la Comunitat Valenciana como hospitales de campaña para hacer frente a la situación de crisis sanitaria ocasionada por la COVID-19, y las actividades que en las mismas se desarrollan, que se destinan a atender necesidades emergentes de carácter humanitario, solidario, social, educativo o sanitario.

**Quinta. Modificaciones de la Ley 8/2021, de 30 de diciembre, de presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2022**

1. Se realiza una modificación presupuestaria, minorando la línea código FN570465 del capítulo VI del programa presupuestario 512.10 por importe de 100.000,00 euros y se crea una nueva línea nominativa en el capítulo VII del mismo programa, tal como a continuación se indica:

Aplicación presupuestaria 12.03.03. PROGRAMA 512.10 - GESTIÓN E INFRAESTRUCTURAS DE RECURSOS HIDRÁULICOS, SANEAMIENTO Y DEPURACIÓN De AIGÜES.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CÓDIGO LÍNEA: | DENOMINACIÓN:  Conexión de las redes de agua potable de Cheste, Chiva y Godelleta al sistema básico metropolitano de agua potable | | | |
| IMPORTE 2022  100,00 | BENEFICIARIOS PREVISTOS:  Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos (EMSHI) | | | |
| MODO DE CONCESIÓN:  Concesión directa art. 168 a) | DESCRIPCIÓN Y FINALIDADES: REDACCIÓN DEL PROYECTO DE CONSTRUCCIÓN DE LA CONEXIÓN DE LAS REDES DE AGUA POTABLE DE CHESTE, CHIVA Y GODELLETA AL SISTEMA BÁSICO METROPOLITANO DE AGUA POTABLE (VALÈNCIA) | | | |
| PUBLICAR DATOS: (SI/NO) | COD. CONTABLE | | | |
| APORTACIÓN G.V. NO CONDICIONADA APORTACIÓN EXTERNA: | 100,00 IMPORTE APORT. COND. GV | | | |
|  | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| IMPORTE COMPROMETIDO | 100,00 |  |  |  |

2. Se realiza una modificación presupuestaria, minorando la línea con código S823300 del capítulo VII del programa presupuestario 542.50 por importe de 40.000,00 euros y se crea una nueva línea nominativa en el capítulo VII del mismo programa, tal como se indica a continuación:

Aplicación presupuestaria: 21.02.01. Programa 542.50 INVESTIGACIÓN, DESARROLLO TECNOLÓGICO E INNOVACIÓN (I+D+I)

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CÓDIGO LÍNEA: | Promoción de líderes   DENOMINACIÓN: Científicos CAPÍTULO VII | | | |
| IMPORTE 2022 40,00 | BENEFICIARIOS PREVISTOS:  Universidad Politécnica de valencia | | | |
| MODO DE CONCESIÓN: concesión directa Art 168 a)  PUBLICAR DATOS: (SI/NO) | DESCRIPCIÓN Y FINALIDADES:  desarrollo de un programa innovador para la promoción de científicos valencianos en el contexto internacional  COD. CONTABLE | | | |
| APORTACIÓN G.V. NO CONDICIONADA 40,00 APORTACIÓN EXTERNA: | | | | |
|  | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| Importe comprometido | 100,00 |  |  |  |
| RAZONES QUE JUSTIFICAN LA SUBVENCIÓN: CÁLCULO DE LA SUBVENCIÓN: | | | | |
| MODO DE CONCESIÓN: | | | | |

**Sexta. Creación de la Agencia Valenciana de Información y Control Alimentarios**

Uno. Naturaleza jurídica

1. Se crea la Agencia Valenciana de Información y Control Alimentarios (de ahora en adelante la Agencia), como entidad de derecho público, integrada en el sector público administrativo de la Generalitat, de las previstas en el artículo 3.1.c y 155.1 y 4 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, facultada para ejercer potestades administrativas y para realizar actividades prestacionales y de fomento.

2. La Agencia se rige por el derecho privado excepto en la formación de la voluntad de sus órganos, el ejercicio de las potestades administrativas atribuidas y en aquello específicamente regulado este Decreto Ley, sus estatutos y la legislación presupuestaria.

3. El Consell aprobará, mediante decreto, los estatutos de la Agencia en los cuales se desarrollará su estructura administrativa, competencias y funciones, así como el régimen jurídico de funcionamiento previsto en esta ley.

Dos. Objeto

La Agencia tiene como objeto la ejecución de medidas para mejorar el funcionamiento de la cadena alimentaria en la Comunitat Valenciana siguiendo las directrices de política general del Consell.

Tres. Personalidad y adscripción

1. La Agencia tiene personalidad jurídica pública diferenciada, patrimonio y tesorería propios, así como autonomía de gestión y plena capacidad jurídica y de obrar y, dentro de su ámbito competencial, le corresponden las potestades administrativas precisas para el cumplimiento de sus fines.

2. La Agencia queda adscrita a la conselleria competente en materia de funcionamiento de la cadena alimentaria. El Consell podrá acordar su dependencia funcional otros departamentos de este, para la ejecución de las medidas establecidas en planes sectoriales de control de funcionamiento de la cadena alimentaria.

Cuatro. Funciones

Son funciones de la Agencia las relativas a las competencias de la dirección general designada como autoridad de ejecución en la Comunitat Valenciana para comprobar el cumplimiento del que se dispone en la Ley 12/2013, de 2 de agosto, de medidas para mejorar el funcionamiento de la cadena alimentaria o normativa legal que la sustituya, relacionadas como:

a) Impulsar las relaciones entre el productor agrario, la industria de transformación y la distribución, mediante los instrumentos adecuados para fortalecer la cadena de valor alimentaria, con especial atención a la fase de producción.

b) Impulsar y fomentar la transparencia de mercado en la cadena alimentaria.

c) La promoción de la contratación de los productos agrarios en origen y de las tablas de precios, tanto a nivel individual como colectivo, y de la mejora de los procesos de comercialización en general.

d) La regulación de los mercados de productos agrarios en origen y de las tablas de precios.

e) La supervisión y gestión del Observatorio de costes de producción de la Comunitat Valenciana.

f) El fomento y difusión de instrumentos jurídicos para formalizar las relaciones comerciales en la cadena alimentaria, especialmente entre productor y transformador.

g) El fomento e impulso de la innovación organizativa en la cadena alimentaria para adaptarla a las tecnologías emergentes y a la evolución de las demandas del consumidor.

h) El fomento del arbitraje y la mediación en el ámbito de los contratos agrarios.

i) El impulso y la coordinación de la estrategia alimentaria a medio y largo plazo.

j) La gestión de la participación de la Comunitat Valenciana en el observatorio de la cadena alimentaria y de cualquier otro observatorio de productos agrícolas y ganaderos en el ámbito de las funciones de la Agencia.

k) Establecer y desarrollar el régimen de control necesario, en función de un análisis de riesgos, para comprobar el cumplimiento de la normativa aplicable al funcionamiento de la cadena alimentaria.

l) Realizar las comprobaciones que correspondan, derivadas de las denuncias provenientes de cualquier otra administración, por incumplimientos de lo que se dispone en Ley 12/2013, en el ámbito de las competencias asignadas a las Comunidades Autónomas, y gestionar si procede el correspondiente procedimiento sancionador.

m) Iniciar de oficio el procedimiento sancionador que corresponda por las irregularidades que constato en el ejercicio de sus funciones que suponen incumplimientos de lo que se dispone en la Ley 12/2013 y, después de la correspondiente instrucción, proponer a la autoridad competente la resolución que proceda o, si procede, formular denuncia ante la Comisión Nacional de la Competencia debidamente documentada.

n) Establecer relaciones de colaboración con otros órganos administrativos en materias de su competencia.

o) Colaborar con organizaciones sectoriales, de productores e interprofesionales relacionadas con las materias de su competencia.

p) Cualquier otra que le fuera atribuida por vía normativa.

Cinco. Órganos de la Agencia ****[3]****

Son órganos de la Agencia:

1. La presidencia, que corresponde a la persona titular de la conselleria competente en materia de funcionamiento de la cadena alimentaria.

2. El consejo de dirección, estará constituido por la presidencia, la vicepresidencia y la vicepresidencia segunda de la agencia y por los miembros que designan, en la forma que establezcan los estatutos de la agencia, los departamentos del Consell competentes en: industria, energía, agua, transporte, agricultura, residuos, hacienda, comercio, universidades e investigación, economía, responsabilidad social, cooperación internacional al desarrollo y emergencias. Así mismo, formará parte de este órgano un representante de la conselleria competente en materia de hacienda y sector público.

3. La Vicepresidencia, que corresponde a la persona titular de la secretaría autonómica con competencias en materia de funcionamiento de la cadena alimentaria.

4. La Vicepresidencia Segunda, que corresponde a la persona titular de la dirección general con competencias en control de la calidad agroalimentaria.

5. La Dirección. La persona titular de la dirección será nombrada y cesada por decreto del Consell, a propuesta de la presidencia.

6. La Secretaría General Técnica, bajo la dependencia directa de la dirección, constituye el máximo órgano de nivel administrativo de la agencia.

Seis. La Presidencia

1. La Presidencia es la Autoridad Superior de la Agencia, y le corresponde:

a) Ostentar la alta representación de la Agencia.

b) Fijar las estrategias y las políticas relativas a las funciones de la Agencia.

c) Ejercer la dirección, iniciativa e inspección de todos los servicios de la Agencia.

d) Aprobar el anteproyecto de presupuesto anual de gastos e ingresos de la Agencia.

e) La presidencia del Consejo de Dirección y ejercer las competencias propias derivadas de su condición, especialmente las de convocar sus sesiones, fijar el correspondiente orden del día, presidir sus reuniones, dirigir las deliberaciones, levantar las sesiones y visar las actas y certificaciones de los acuerdos del Consejo de Dirección.

f) Resolver los recursos que se interponen contra las resoluciones de los órganos que estén bajo su dependencia y los actos de la cual no agotan la vía administrativa.

2. La presidencia podrá delegar, con carácter permanente o temporal, el ejercicio de sus funciones en otros órganos, en los términos establecidos en la legislación en materia de régimen jurídico del sector público.

Siete. El Consejo de Dirección ****[4]****

1. El Consejo de Dirección es el órgano de asesoramiento y consulta de la Agencia y le corresponden las funciones siguientes:

a) Proponer las líneas de actuación que regirán el funcionamiento ordinario de la agencia, de acuerdo con las directrices de la presidencia.

b) El seguimiento y evaluación de los programas de actuación de la agencia.

c) Proponer las medidas que se estimen necesarias para el mejor cumplimiento de los fines de la agencia.

d) Informar sobre cualquier asunto que, en el ámbito de las competencias de la Agencia, le solicite el Consejo o la Presidencia de la Agencia.

e) Cuántas otras atribuciones le puedan ser conferidas de conformidad con la legislación vigente.

2. Ejercerá la secretaría del consejo de dirección, la Secretaría General Técnica de la Agencia.

3. Reglamentariamente se podrá crear un consejo asesor que asesore al Consejo de Dirección en sus labores.

Ocho. La Vicepresidencia ****[5]****

La vicepresidencia es el órgano de impulso y coordinación de la Agencia y la Vicepresidencia del Consejo de Dirección y le corresponden las siguientes funciones:

a) Controlar y supervisar el cumplimiento de los objetivos que fijan la Presidencia y el Consejo de Dirección de la Agencia.

b) Impulsar y coordinar la consecución de los objetivos y la ejecución de los proyectos la Vicepresidencia Segunda.

c) Resolver los recursos que se interponen contra las resoluciones de los órganos que estén bajo su dependencia y los actos de los cuales no agotan la vía administrativa.

d) Ejercer cuántas otras funciones le sean expresamente encomendadas o delegadas por norma legal o reglamentaria.

Ocho bis. La Vicepresidencia Segunda ****[6]****

1. La Vicepresidencia Segunda es el órgano de gobierno de la Agencia que, bajo la autoridad de la presidencia y la coordinación de la Vicepresidencia, ejercerá las siguientes funciones:

a) Ostentar la dirección y representación de la Agencia, y la vicepresidencia segunda del Consejo de Dirección de la Agencia.

b) Ejercer las facultades inherentes en el ejercicio de las competencias atribuidas por esta ley de acuerdo con los estatutos de la Agencia.

c) Programar, dirigir y coordinar las actividades de la Agencia.

d) Iniciar los expedientes sancionadores en materia de las competencias de la AVICA.

e) Resolver los expedientes sancionadores por infracciones leves y graves.

f) La jefatura de personal, en los términos previstos en las disposiciones vigentes.

g) La convocatoria de becas, ayudas y subvenciones, así como la celebración de contratos y convenios con entidades públicas y privadas, que sean precisos para el cumplimiento de sus fines.

h) La rendición de cuentas del organismo.

g) [*sic*] Ejercer cuántas otras funciones le sean expresamente encomendadas o delegadas por norma legal o reglamentaria.

Nueve. La Dirección y la Secretaria General Técnica

1. La Dirección es el órgano ejecutivo de la Agencia, y ejercerá su dirección, las funciones ordinarias de representación y las que le atribuyan los Estatutos de la Agencia.

2. Son funciones de la secretaría general técnica apoyar directo al titular de la dirección, y atender todos los servicios generales de la Agencia.

Diez. Estructura y personal

1. La estructura orgánica y funcional de la agencia se determinará en los Estatutos de la Agencia.

2. El personal funcionario o laboral de la Agencia se regirá por la normativa sobre la función pública y legislación laboral, respectivamente.

Once. Régimen patrimonial

1. Los bienes y recursos económicos de la Agencia son los siguientes:

a) Las transferencias y subvenciones que anualmente se consignan en los Presupuestos de la Generalitat o en los de otros organismos públicos.

b) Los bienes y valores que constituyan su patrimonio, así como los productos y rentas de este.

c) Los ingresos de derecho público o privado que le correspondan y, en particular, los que proceden del desarrollo de las actividades relacionadas con los fines de la entidad.

d) Las subvenciones y aportaciones voluntarias o donaciones que se otorgan a su favor por personas o entidades privadas.

e) Cualesquiera otros recursos económicos, ordinarios o extraordinarios que esté legalmente autorizado a percibir.

2. El patrimonio de la Agencia estará integrado por los bienes y derechos que le sean adscritos por la Generalitat, así como por los cuales adquiera y los que le sean incorporados y adscritos en el futuro por cualquier entidad o persona o por cualquier título.

Doce. Régimen económico-financiero

1. El régimen presupuestario, económico-financiero, de intervención, control financiero y contabilidad, será el establecido en la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Hacienda Pública, del Sector público instrumental y de Subvenciones, para las entidades de derecho público integradas en el sector público administrativo.

2. El régimen jurídico aplicable a la contratación será el establecido en la legislación de contratos de las Administraciones Públicas en los términos establecidos en esta para este tipo de entidad.

**Séptima. Régimen jurídico del Instituto Valenciano de Finanzas**

Se modifica el artículo 171 de la Ley 5/2013, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat, que queda redactado de la siguiente manera:

«Artículo 171. Régimen jurídico del Instituto Valenciano de Finanzas

El régimen jurídico del Institut Valencià de Finances (IVF) será el siguiente:

I. Naturaleza y principios generales

1. El Institut Valencià de Finances (IVF), creado mediante la disposición adicional octava de la ley 7/1990, de 28 de diciembre, de presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 1991, es una entidad pública empresarial de las previstas en el artículo 2.3.a.2 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones.

2. El Institut Valencià de Finances (IVF) es el principal instrumento de la política financiera de la Generalitat Valenciana, entendida esta como apoyo a los sectores productivos de la Comunitat Valenciana. Su actividad principal es la prestación en régimen de mercado de los servicios financieros que se integran en su objeto. A tal efecto disfrutará de plena independencia funcional de la Generalitat.

El Institut Valencià de Finances (IVF) no podrá captar directamente fondos del público en forma de depósito, préstamo u otras análogas que llevan aparejadas la obligación de su restitución.

3. En su condición de principal instrumento de la política financiera de la Generalitat, el Institut Valencià de Finances (IVF) tendrá la consideración de entidad colaboradora de la Generalitat, actuando en su nombre y por cuenta del órgano que corresponda dentro de la estructura organizativa de la misma para la gestión, entrega y distribución de aquellos fondos que, conforme a la ley de presupuestos de la Generalitat de cada ejercicio, se prevean con el fin de llevar a cabo acciones de promoción, apoyo y asistencia de pymes, autónomos y emprendedores en sectores productivos de la Comunitat Valenciana.

Cuando actúe ejerciendo esta función, sus cometidos específicos, así como el conjunto de obligaciones que asumirá el Institut Valencià de Finances (IVF), se reflejarán en el oportuno convenio que a tal efecto se tendrá que formalizar entre este y el órgano competente de la Generalitat Valenciana.

4. Su financiación mayoritaria provendrá de los ingresos comerciales que obtenga por el desarrollo de su actividad, entendiéndose como tales los ingresos, cualquier que sea su naturaleza, obtenidos como contrapartida de las prestaciones de servicios que realice o preste.

5. El Institut Valencià de Finances (IVF), como entidad pública empresarial de la Generalitat Valenciana, sujetará su actuación a los principios de legalidad, servicio al interés general, transparencia, imparcialidad, economía, eficacia, eficiencia, austeridad, estabilidad presupuestaria, sostenibilidad financiera y mejora continua del servicio al ciudadano.

Igualmente, el Institut Valencià de Finances (IVF) tendrá que observar un comportamiento socialmente responsable, capaz de conciliar las demandas sociales con un desarrollo sostenible, basado en el respecto al medio ambiente, la atención al ciudadano, la igualdad de oportunidades, la cohesión e integración social y la igualdad de género.

En este sentido, la actuación del Institut Valencià de Finances (IVF) en materia crediticia incentivará la adopción por parte de las empresas de criterios de sostenibilidad, tanto económica como social o medioambiental.

El Institut Valencià de Finances (IVF) sujetará su actuación, así mismo, a los valores, principios generales y normas de conducta establecidos en el Código de buen gobierno de la Generalitat.

6. En el ejercicio de sus funciones, el Institut Valencià de Finances (IVF), en su condición de intermediario financiero, se regirá por criterios de mercado y, por lo tanto, tendrá que gestionarse con principios de autosuficiencia financiera y viabilidad económica. Todo esto sin perjuicio que, en el ámbito de sus competencias y de acuerdo con los objetivos de la política económica, la Generalitat, a través de las diferentes consellerias, o cualquier entidad local valenciana, previo acuerdo del Consell, puedan bonificar mediante subvenciones de capital las cuotas de interés y amortización que se derivan de los préstamos otorgados por el Institut Valencià de Finances (IVF).

II. Régimen jurídico

1. El Institut Valencià de Finances (IVF) tiene personalidad jurídica propia y plena capacidad de obrar para el cumplimiento de sus fines, quedando adscrito a la conselleria competente en materia de política financiera.

2. El Institut Valencià de Finances (IVF) se rige por el que se establece en la presente ley, por su reglamento de organización y funcionamiento y por las normas de derecho privado.

3. Sin embargo, le será aplicable:

i) La Ley 1/2015, de 6 de febrero de la Generalitat, de hacienda pública, sector público instrumental y subvenciones de la Generalitat, excepto en cuanto a la regulación de las relaciones jurídicas, bienes o derechos derivados del ejercicio de su actividad crediticia en el sector privado, y en cuanto al que se prevé en el apartado 4 del presente artículo.

ii) Las leyes anuales de presupuestos de la Generalitat en el que resulto aplicable.

4. El Institut Valencià de Finances (IVF) podrá conceder, con sus propios recursos y los que le hayan sido transferidos a tal efecto por vía presupuestaria, préstamos bonificados a las empresas que lo solicitan en el marco de las correspondientes convocatorias. La bonificación o ayuda incorporada a estos préstamos consistirá en la reducción del tipo de interés respecto al tipo de interés de mercado, o el reconocimiento de un tramo no reembolsable del préstamo por importe no superior al 30 % del capital.

La bonificación o ayuda habrá necesariamente de responder en un programa de estímulo económico, financiado por un organismo de la Generalitat Valenciana, o cualquier entidad local valenciana, previo acuerdo del Consell, mediante aportaciones en el Instituto Valenciano de Finanzas en forma de subvenciones de capital.

Sin embargo, el Consejo General del IVF podrá destinar los beneficios del ejercicio a dotar un fondo para completar la bonificación de las operaciones otorgadas en el marco de estos programas de estímulo. Este fondo recibirá la denominación de Fondo Promocional del IVF; constará de manera separada en el Balance de la entidad, y su movimiento contable durante el ejercicio quedará reflejado en un estado financiero específico reportado en la Memoria.

A efectos del artículo 159 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda de la Generalitat, no tendrán la consideración de subvenciones los préstamos bonificados sin interés, con interés inferior al de mercado, o con tramo no reembolsable hasta el límite del 30 % del capital, concedidos por el Instituto Valenciano de Finanzas y los entes a los cuales se refiere el artículo 2 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda de la Generalitat, la gestión de la cual haya sido encomendada al IVF. Estas operaciones financieras se regirán por su normativa específica y estarán sujetas a derecho privado.

A tal efecto, tendrán la consideración de normativa específica las instrucciones o acuerdos adoptados por sus órganos de gobierno, que en todo caso tendrán que prever, con carácter previo a su formalización, los requisitos y obligaciones de los beneficiarios y entidades colaboradoras y el procedimiento de aprobación. Estas instrucciones tendrán que respetar los principios de publicidad, transparencia, concurrencia, objetividad, igualdad y no discriminación. 

5. Adicionalmente a los préstamos bonificados, el Instituto Valenciano de Finanzas podrá conceder subvenciones consistentes en la bonificación del coste financiero de los préstamos y avales que otras entidades financieras de capital mayoritariamente privado, ajenas al propio Instituto, otorgan a empresas con domicilio social u operativo en la Comunitat Valenciana. A tal efecto, tendrán la consideración de coste financiero el tipo de interés, la comisión de aval, los gastos de formalización y cualquier otra comisión que venga a retribuir al financiador o avalista por la realización de operaciones conducentes al buen fin de la operación.

6. Las leyes de presupuestos de la Generalitat determinarán para cada ejercicio el límite máximo de los avales a prestar y del volumen de endeudamiento vivo del Institut Valencià de Finances (IVF).

7. En materia de contratación, resultará de aplicación lo previsto en la legislación de contratos del sector público para las entidades públicas empresariales.

8. El Institut Valencià de Finances (IVF) dispone de patrimonio y tesorería propia y actúa para el cumplimiento de sus funciones con plena autonomía orgánica, financiera, patrimonial, funcional y de gestión respecto de la Generalitat Valenciana. El Institut Valencià de Finances (IVF) bote, con plena independencia y sin otras autorizaciones que las de sus órganos de gobierno, adquirir, poseer, reivindicar, permutar, grabar, explotar, arrendar, administrar o transmitir todo tipo de bienes, concertar créditos, realizar contratos y convenios, así como obligarse, interponer recursos y ejecutar las acciones establecidas por la ley, en virtud del reglamento específico que regulo el procedimiento.

9. En las actuaciones de adquisición y de enajenación del patrimonio se tendrá que respetar los principios de publicidad, transparencia, concurrencia y objetividad.

10. Los derechos derivados de su actividad como intermediario financiero en el sector privado o los activos, de carácter mobiliario e inmobiliario, adquiridos a consecuencia de procesos de recuperación de deudas contraídas con el Institut Valencià de Finances (IVF) en el ejercicio de su actividad crediticia, se integrarán en el patrimonio propio del Institut Valencià de Finances (IVF) y se regirán en cuanto a utilización, explotación y transmisión por lo que se dispone en este artículo y por las normas internas de funcionamiento que a tal efecto apruebe el órgano de gobierno del IVF que resulte competente conforme a su reglamento de organización y funcionamiento.

III. Fines y funciones

1. El Institut Valencià de Finances (IVF) desarrollará su actividad como intermediario financiero preferentemente respecto del sector privado. En tal sentido, dirigirá su actividad principalmente hacia los sectores productivos de la Comunitat Valenciana, pymes y emprendedores, pudiendo otorgar cualquier tipo de financiación a favor de autónomos, profesionales y personas jurídicas privadas, siempre que esta financiación se destine a cualquier finalidad lícita y a cualquier ámbito sectorial, con la excepción del sector de la promoción inmobiliaria, que no puede ser financiado por el Institut Valencià de Finances (IVF), salvo que se trate de vivienda de protección oficial o financiación vinculada a planes diseñados por la administración u organismos públicos con el fin de facilitar el acceso a la vivienda.

2. Será condición para que el Institut Valencià de Finances (IVF) otorgo cualquier tipo de financiación que este esté vinculado al ejercicio de actividades productivas y de servicios a desarrollar en el ámbito de la Comunitat Valenciana, o respecto de empresas que tengan su domicilio social efectivo o la parte más significativa de su actividad en la Comunitat Valenciana.

3. Dentro de la financiación al sector privado, el Institut Valencià de Finances (IVF) podrá financiar determinadas operaciones corporativas como por ejemplo y) la adquisición de participaciones sociales por parte de personas físicas dentro de una empresa familiar; ii) las aportaciones sociales de socios de sociedades cooperativas, o iii) otras de naturaleza análoga, dentro de los límites establecidos en la normativa que las sea aplicable.

4. Excepcionalmente, el Institut Valencià de Finances (IVF) también podrá actuar como intermediario financiero para el sector público, con idéntica sujeción a los principios de mercado que rigen para toda su actividad. Con este fin anualmente se determinará por el órgano de gobierno competente del Institut Valencià de Finances (IVF) el porcentaje máximo de recursos susceptible de ser destinado a la financiación del sector público.

5. El IVF podrá financiar las necesidades operativas de fondos de las organizaciones sindicales y empresariales representativas en la Comunitat Valenciana, entendiendo por tales aquellas que sean beneficiarias de subvenciones al amparo de la Ley 7/2015, de 2 de abril, de la Generalitat, de Participación y Colaboración Institucional de las Organizaciones Sindicales y Empresariales Representativas en la Comunitat Valenciana y de la Orden 28/2016, de 28 de noviembre, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la cual se establecen las bases reguladoras para la concesión de subvenciones a los sindicatos y organizaciones sindicales, en proporción a su representatividad, en el ámbito de la Comunitat Valenciana.

La financiación otorgada por el IVF a las diferentes organizaciones sindicales y empresariales no superará en ningún caso el importe total de las subvenciones reconocidas a su favor por la Generalitat Valenciana, previa resolución de adjudicación por el órgano competente. El IVF pignorará los derechos de cobro futuros derivados de estas subvenciones como garantía de pago de la operación.

6. Fomentar y/o participar en programas de formación destinados a incrementar la cultura financiera o a facilitar el conocimiento de la ciudadanía en cuestiones de naturaleza financiera.

7. En concreto, para el cumplimiento de estas finalidades, el Institut Valencià de Finances (IVF) desarrollará las siguientes funciones:

a) Conceder créditos, préstamos, avales y otras cauciones a favor de las empresas y entidades de naturaleza privada; colaborar, prestar apoyos financieros y participar en el capital y en los órganos de gobierno, tanto en nombre propio como en representación de la Generalitat, de sociedades que facilitan la financiación o la promoción de empresas no financieras, así como efectuar aportaciones y gestionar fondos de capital riesgo constituidos con la misma finalidad, siguiendo las directrices generales de la política crediticia establecidas por la conselleria competente en materia de economía.

b) Anticipar las subvenciones otorgadas por la Generalitat al amparo del Decreto 193/2015 que aprueba el Reglamento de la Ley 7/2015, de participación y colaboración institucional de las organizaciones sindicales y empresariales representativas en la Comunitat Valenciana, modificado por el 46/2018, de 13 de abril, del Consell.

c) Cualesquiera otros que le atribuyan las leyes o que le encomiendo el Consell de la Generalitat en el ámbito de sus competencias.

d) Excepcionalmente podrá:

i. Financiar proyectos de obras y servicios públicos. En este sentido, podrán ser beneficiarias aquellas empresas, organismos y entidades de cualquier tipo o naturaleza que, directa o indirectamente, de manera mayoritaria, sean financiadas o participadas por la administración pública, o que sus actos estén sujetos directa o indirectamente al poder de decisión de esta.

ii. Conceder créditos y préstamos, a favor del sector público instrumental de la Generalitat o de cualquier otra entidad de carácter público.

IV. Órganos de gobierno

Los órganos de gobierno del Institut Valencià de Finances (IVF) son el Consejo General y la Dirección General. Los consejeros independientes del Consejo General percibirán las indemnizaciones que correspondan de acuerdo con lo que prevea el reglamento orgánico. Tales indemnizaciones, o cualquier otro concepto que percibieran en el ejercicio de sus funciones, tendrán que ser de carácter público.

V. Recursos económicos

1. Los recursos económicos del Institut Valencià de Finances (IVF) están constituidos por:

a) La dotación inicial del Institut Valencià de Finances (IVF) más los incrementos que en su fondo social se produzcan.

b) Las consignaciones previstas en los presupuestos de la Generalitat.

c) Las rentas y productos que generan los bienes y derechos que integran el patrimonio del Institut Valencià de Finances (IVF).

d) Los ingresos procedentes de los servicios prestados por el Institut Valencià de Finances (IVF).

e) Los activos de carácter mobiliario e inmobiliario, adquiridos a consecuencia de procesos de recuperación de deudas contraídas con el Institut Valencià de Finances (IVF) en el ejercicio de su actividad crediticia.

f) Las comisiones reportadas por la prestación de avales del Institut Valencià de Finances (IVF).

g) Las tasas y precios públicos que se puedan establecer.

h) Las subvenciones o aportaciones voluntarias de entidades e instituciones, tanto públicas como privadas, o de particulares.

i) Las aportaciones de otras instituciones financieras, públicas o privadas, que se establezcan de acuerdo con las leyes o por medio de convenios de financiación o de colaboración financiera con el Institut Valencià de Finances (IVF).

j) Las emisiones de valores de renta fija u otras operaciones de endeudamiento, y los recursos derivados de la gestión integral de sus activos y pasivos. Así mismo, los provenientes otras operaciones financieras diferentes de las anteriormente señaladas, concuerdas con la propia finalidad del Institut Valencià de Finances (IVF).

k) Los depósitos que constituyan en el Institut Valencià de Finances (IVF) otras instituciones públicas o intermediarios financieros.

l) Cualesquiera otros recursos, diferentes de los enunciados, que estén previstos en el ordenamiento jurídico.

VI. Régimen de personal

El personal del Institut Valencià de Finances (IVF) se regirá por el derecho laboral y, además, por las previsiones del Real decreto legislativo 5/2015, de 30 de octubre, por el cual se aprueba el texto refundido de la Ley del Estatuto Básico del Empleado público y de la legislación de la función pública valenciana así como por el régimen aplicable al personal de las entidades públicas empresariales que le sea aplicable.

VII. Deber de secreto

Las personas integrantes de los órganos de gobierno y el personal del Institut Valencià de Finances (IVF) tienen que guardar secreto, incluso después de cesar en sus funciones, de cuántas informaciones de naturaleza reservada tuvieron conocimiento en el ejercicio de sus cargos o funciones. La infracción de este deber determinará las responsabilidades previstas en las leyes.

VIII. Incompatibilidades

1. Sin perjuicio del que se dispone en la normativa en materia de incompatibilidades, no pueden formar parte del Consejo General del Institut Valencià de Finances (IVF) aquellas personas que ostentan cargos de consejería, administración, dirección, gerencia, asesoría o asimilados y el personal en activo de entidades financieras privadas o, en general, de cualquier persona jurídica que esté relacionada con las competencias y funciones del instituto.

2. Así mismo, el ejercicio del cargo de la dirección general requiere dedicación exclusiva y es incompatible con cualquier actividad retribuida, tanto de carácter público como privado, excepto la administración del propio patrimonio.

IX. Garantía

Las deudas y las obligaciones que el Institut Valencià de Finances (IVF) contraiga frente a terceros para la captación de fondo, así como el resto de las obligaciones patrimoniales contraídas en el ejercicio de sus funciones, disfrutarán de la garantía personal de la Generalitat. Esta garantía tiene el carácter de explícita, irrevocable, incondicional, solidaria y directa. Por lo tanto, en caso de incumplimiento por parte del instituto de las responsabilidades pecuniarias que por todos los conceptos llevan causa de estas obligaciones, estas serán directamente exigibles en la Generalitat.

**Octava. Modificación de la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de la Generalitat, de renta valenciana de inclusión**

Se modifica el artículo 17.1 de la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de la Generalitat, de renta valenciana de inclusión, que queda redactado de la siguiente manera:

«1. En los términos que se establezcan reglamentariamente, el importe a percibir en concepto de prestación económica de renta valenciana de inclusión se podrá incrementar hasta el 30 % de su importe reconocido para estas prestaciones, para sufragar los gastos derivados del alquiler o del pago de cuota hipotecaria de la vivienda habitual de la persona titular de la vivienda y para garantizar su acceso a los suministros energéticos básicos, siempre que ninguna persona beneficiaria reciba ninguna cuantía por el mismo concepto procedente de cualquier administración. En el caso de que la vivienda o alojamiento no ocasiono gasto a las personas destinatarias ni de alquiler ni de cuota hipotecaría, con el fin de garantizar los derechos energéticos, se incrementara en un 15 % del importe reconocido en la modalidad de la prestación de renta valenciana de inclusión que le corresponda. Respecto de las rentas complementarias de ingresos, el incremento antes referido por estos conceptos se determinará reglamentariamente, con la voluntad de hacer compatible este incremento con otras ayudas que puedan recibir otras administraciones por estos conceptos y de llegar a incrementos de la cuantía total recibida de un 30 %. Este complementos tendrán que aplicarse a la finalidad para la cual se han otorgante.

**Novena. Ampliación del plazo para la resolución de las ayudas del IRPF**

Para la convocatoria de ayudas a programas de interés general con cargo al 0,7 % del IRPF, línea presupuestaria S51770000, y para programas de interés general (inversiones) con cargo al 0,7 % del IRPF, línea presupuestaria S5185000, las dos de la aplicación presupuestaria 16.03.02.313.50, el plazo máximo para resolver y notificar la resolución de estas ayudas se amplía a 9 meses a contar desde el día siguiente en la publicación de la resolución de la convocatoria de ayudas en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Así mismo, la citada convocatoria se resolverá y contabilizará antes de finalizar el ejercicio económico en la cual haya sido convocada.

DISPOSICIONES TRANSITORIAS

**Única. Procedimientos en tramitación en materia de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables**

Las modificaciones establecidas en el presente decreto ley que afectan a la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables serán de aplicación a los procedimientos en trámite.

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

1. Quedan derogadas cuántas disposiciones de igual o inferior rango se oponen al que se dispone en este Decreto Ley.

2. Quedan derogados los epígrafes incluidos en el grupo 6 del anexo I y en el grupo 5 del anexo II del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.

DISPOSICIONES FINALES

**Primera. Modificación de la Ley 7/2021, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2022**

1. Se modifica el artículo 163 de la Ley 7/2021, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2022, de la siguiente manera:

Donde dice:

«Disposición transitoria cuarta

El ayuntamiento, si procede, puede acordar la exclusión de la aplicación de estas disposiciones, y revisar su decisión en un periodo de 5 años. Como también regular reglamentariamente la aplicación de los artículos 11, 22.1, 23.1 y 23.4, 54.3, 57 bis y 58.»

Tiene que decir:

«Disposición transitoria quinta

El ayuntamiento, si procede, puede acordar la exclusión de la aplicación de estas disposiciones, y revisar su decisión en un periodo de 5 años. Como también regular reglamentariamente la aplicación de los artículos 11, 22.1, 23.1 y 23.4, 54.3, 57 bis y 58.»

2. Se modifica el artículo 181 de la Ley 7/2021, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2022, de la siguiente manera:

Donde dice:

«Se añade una nueva disposición adicional quinta en el texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, con la redacción siguiente:

Disposición adicional quinta. Implantación de aparcamientos y usos complementarios vinculados en suelo urbanizable de uso industrial o terciario»

Tiene que decir:

«Se añade una nueva disposición adicional sexta en el texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje aprobado por el Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, con la redacción siguiente:

Disposición adicional sexta. Implantación de aparcamientos y usos complementarios vinculados en suelo urbanizable de uso industrial o terciario»

**Segunda. Rango normativo de determinadas disposiciones**

Las disposiciones del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el cual regula los convenios que subscriba la Generalitat y su registro, y del Decreto 88/2005, de 29 de abril, del Consell de la Generalitat, por el cual se establecen los procedimientos de autorización de instalaciones de producción, transporte y distribución de energía eléctrica que son competencia de la Generalitat, que han sido modificadas por este Decreto Ley, mantendrán su rango como normas reglamentarias y podrán ser modificadas o derogadas por decreto del Consell.

**Tercera. Puesta en funcionamiento de la Agencia Valenciana de Información y Control Alimentarios**

La puesta en funcionamiento de la Agencia Valenciana de Información y Control Alimentarios se producirá a la fecha de entrada en vigor de sus Estatutos, la aprobación de los cuales por el Consell mediante decreto se realizará en el plazo máximo de doce meses a partir de la fecha de la entrada en vigor de este decreto ley.

Hasta la puesta en funcionamiento de la Agencia Valenciana de Información y Control Alimentarios, las funciones que le encomienda este decreto ley serán ejercidas por la dirección general competente en materia de control de la calidad agroalimentaria.

**Cuarta. Habilitación normativa**

Se faculta al Consell para adoptar cuántas disposiciones sean necesarias para el desarrollo y ejecución del presente Decreto Ley.

**Quinta. Vigencia de las medidas establecidas en materia de minería.**

Las previsiones y medidas en materia de minería contenidas en la disposición adicional primera del presente decreto ley tendrán un plazo máximo temporal de vigencia de dos años desde la entrada en vigor de este.

**Sexta. Entrada en vigor**

El presente Decreto Ley entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

València, 22 de abril de 2022

El presidente de la Generalitat,  
 XIMO PUIG I FERRER

La vicepresidenta y consellera de Igualdad y Políticas Inclusivas,  
 MÓNICA OLTRA JARQUE

El vicepresidente segundo del Consell y conseller de Vivienda y Arquitectura Bioclimática,  
 HÉCTOR ILLUECA BALLESTER

El conseller de Hacienda y Modelo Económico,  
 VICENT SOLER I MARCO

El conseller de Educación, Cultura y Deporte,  
 VICENT MARZÀ IBÁÑEZ

La consellera de Sanidad Universal y Salud Pública,  
 ANA BARCELÓ CHICO

El conseller de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo,  
 RAFAEL CLIMENT GONZÁLEZ

La consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica,  
 MIREIA MOLLÀ HERRERA

El conseller de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad,  
 ARCADI ESPAÑA GARCÍA

La consellera de Innovación, Universidades, Ciencia y Sociedad Digital,  
 CAROLINA PASCUAL VILLALOBOS

La consellera de Participación, Transparencia, Cooperación y Calidad Democrática,  
 ROSA PÉREZ GARIJO 

---

****[1]****El apartado 13 del artículo 1 se modifica por la disposición final segunda de la [**Ley 5/2022, de 29 de noviembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/11/29/5/), de la Generalitat, de residuos y suelos contaminados para el fomento de la economía circular en la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 9482 de 01.12.2022).

****[2]****El apartado 1 del artículo 10 se modifica por la disposición final segunda de la [**Ley 5/2022, de 29 de noviembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/11/29/5/).

****[3]****El punto cinco de la disposición adicional sexta se modifica por el artículo 189 de la [**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 9501 de 30.12.2022).

****[4]****El punto siete de la disposición adicional sexta se modifica por el artículo 190 de la [**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

****[5]****El punto ocho de la disposición adicional sexta se modifica por el artículo 191 de la [**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

****[6]****El punto ocho bis de la disposición adicional sexta se añade por el artículo 192 de la [**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI