Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9415, del 30-08-2022 (2022/7817)

RESOLUCIÓ de 16 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte aeròdrom permanent d'ús restringit, parcel·la 581 del polígon 5 del terme municipal de la Llosa. Expedient: (1863934) 147/2016-AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9415

Data del DOGV
:   30-08-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7817

CVE


Data del document
:   16-03-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Llosa, la](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 16 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte aeròdrom permanent d'ús restringit, parcel·la 581 del polígon 5 del terme municipal de la Llosa. Expedient: (1863934) 147/2016-AIA. [2022/7817]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863934) 147/2016-AIA.  
Títol: Aeròdrom permanent d'ús restringit a la Llosa.  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
Promotor: Diglar Vicbal, SL.  
Localització: parcel·la 581 del polígon 5 del terme municipal de la Llosa (Castelló).  
  
Descripció del projecte i alternatives estudiades  
L'objecte del projecte «Aeròdrom permanent d'ús restringit a la Llosa» és traslladar l'actual aeròdrom restringit de la Llosa, situat en la parcel·la 53 del polígon 6, dins de la zona protegida Xarxa Natura 2000 (LIC Marjal d'Almenara i ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara) i zona humida marjal d'Almenara, a la parcel·la 581 (resultat de l'agrupació en una única referència cadastral de les parcel·les 198, 199, 200, 201, 216, 217, 219, 363, 364, 367, 368 i 577) del polígon 5 del mateix terme municipal situat fora de la zona humida i dels espais de Xarxa Natura 2000 esmentats, encara que es troba dins de la zona de protecció de la zona humida Marjal i Estanys d'Almenara. Les parcel·les esmentades sumen una superfície de 37.689 m². La superfície de la pista de vol serà de 3.075 m² de terra compactada i la superfície construïda sobre rasant (edificacions) serà de 3.576,1 m², amb una superfície total ocupada de 6.651,10 m². L'accés a l'aeròdrom es realitza pel camí municipal existent asfaltat denominat Roll de les Atxes.  
  
L'ús previst de l'aeròdrom serà l'aviació recreativa lleugera i ultralleugera, així com una escola de vol en ultralleuger. Es tracta d'un aeròdrom per a aeronaus ultralleugeres, amb pes limitat i únicament monoplaça o biplaça. El consum dels seus motors és equiparable al d'un vehicle comú. Quant al tipus d'operació, quedarà limitat a vols en condicions visuals diürnes.  
La infraestructura compta amb una pista en direcció est-oest amb entrada a aquesta en el seu extrem est, i queda una plataforma emplaçada al nord de la pista i la finca té accés independent a l'àrea de moviment per a vehicles terrestres pel camí públic que limita amb la finca per l'oest, fins a la zona d'estacionament. Es preveu un sol accés a la pista en la seua capçalera est. La longitud de la pista és de 187 m, amb una amplària de 15 m.  
Si bé es va preveure inicialment el disseny amb LDA (distància entre llindars) de 205 m, mitjançant addenda a l'estudi d'impacte ambiental de data de febrer 2018, s'incorporen modificacions motivades per mesuraments més exactes en camp que han obligat a reduir la distància LDA a 187 m (segons estudi tècnic aeronàutic que acompanya la documentació) i variar lleugerament l'orientació de la pista. En previsió que es puga produir alguna variació més en la fase de replanteig in situ de la pista, indica que en cas que hi haja variacions màximes, serien al voltant de 5 graus en l'orientació de pista i mantindrien les mateixes característiques d'aquesta i en la mateixa ubicació. Per la qual cosa entenen que, a efectes ambientals, aqueixes xicotetes variacions no alteraran els impactes previstos.  
La pista de vol serà de terra compactada, amb herba autòctona. La pista d'herba queda marcada per senyalització indicada en la normativa del Reial decret 1070/2015, de 27 de novembre (normes tècniques de seguretat operacional d'aeròdroms d'ús restringit) que es realitzarà amb calç o amb rajoles de terratzo blanques simplement recolzades en el terreny, sense cap tipus de morter d'agarrada. El condicionament del terreny consistirà en:  
- Arrancada de tarongers.  
- Anivellament i uniformització mitjançant motoanivelladora de tota la superfície de la franja que conté la pista, creant pendents que afavorisquen l'evacuació de precipitacions sense provocar escolaments.  
- Compactació del terreny mitjançant corró vibrador fins a arribar a una densitat del terreny superior a 1,8 g/cm³ assaig PROCTOR, la qual cosa permetrà unes càrregues superiors als 2 kg/cm².  
La plataforma constarà d'una superfície compactada situada entre els hangars i la pista. El nivell de compactació serà el mateix que per a la pista. Tota la pavimentació que afecta el projecte és l'herba natural sobre terreny allisat i amb un cert grau de compactació que permeta el seu creixement. L'interior dels hangars únicament comptarà amb el formigó remolinat de les soleres. En la zona de club social, oficina i museu es col·locarà sobre la solera un paviment de rajola de gres.  
Comptarà amb dues zones d'hangars, amb una capacitat total de 40 avions ultralleugers. Un dels hangars albergarà club social, aula, museu i oficina. Els hangars tindran fonamentació superficial de sabates i riostes de formigó armat. Les cobertes seran de dos aiguavessos amb el carener a 5 m d'alçària. Les portes seran corredisses d'11 m d'amplària i 3,5 m d'alçària lliure. Amb els hangars s'executaran les instal·lacions que els donen servei.  
Es col·locarà una tanca perimetral de la parcel·la, per motius de seguretat exigits en la reglamentació tècnica (RD 1070/2015, de 27 de novembre). Aquesta tanca d'1,5 m d'alçària serà del tipus cinegètic per a permetre el pas de fauna de xicotet port com ara conills o fardatxos, o espècies terrestres més grans que no suposen amenaça per a l'operació segura de les aeronaus.  
L'aigua potable se subministrarà amb camió bomba. Compta amb un depòsit de 5 m³ d'aigua potable no enterrat.  
Respecte al sanejament, la instal·lació compta amb un depòsit estanc de polièster enterrat de 12 m³ de capacitat, la gestió de la qual serà realitzada per una empresa especialitzada. S'indica que l'abocament es farà en l'EDAR més pròxima.  
Tota l'aigua de pluja s'eliminarà per absorció del terreny i escolament superficial. S'indica en l'estudi d'impacte ambiental que la pràctica totalitat de la parcel·la on es localitzarà l'ampliació projectada drena en sentit oest-est, cap a la marjal. Per la qual cosa la línia de drenatge principal de la zona immediata al camp és la pròpia marjal d'Almenara. No hi ha llits o rius pròxims.  
L'electricitat se subministrarà mitjançant generador dièsel de funcionament discontinu, únicament quan siga necessari. En ser una activitat diürna, indica que és previsible poca despesa en les hores nocturnes, per la qual cosa la potència i el consum total del generador, si bé no s'ha calculat en aquesta fase del projecte, es preveu que siga escàs i esporàdic. No obstant això, preveu la possibilitat que la proximitat d'una línia de mitjana tensió puga servir per a una connexió a xarxa intercalant un transformador de pal si s'arriba a un acord amb la companyia elèctrica.  
  
L'aeròdrom compta amb un sistema de senyalització horitzontal, rètols d'informació i mitjans d'extinció d'incendis a base d'extintors.  
  
Tramitació administrativa  
En data 27 de desembre de 2016, el Servei d'Administració de Ports i Aeroports remet la sol·licitud del promotor (Diglar Vicbal, SL) perquè l'òrgan ambiental elabore el document d'abast, d'acord amb l'article 34 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant, LEA). El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental incoa l'expedient 147/2016-AIA.  
Dins d'aquest tràmit, l'òrgan ambiental va formular en data 31 de gener de 2017 les consultes pertinents a les administracions públiques afectades i al públic interessat.  
En data 16 de juny de 2017, l'òrgan ambiental determina l'abast de l'estudi d'impacte ambiental i en dona trasllat a l'òrgan substantiu i al promotor. Transcorreguts més de dos anys sense que s'haguera continuat la tramitació de l'expedient, en data 1 d'agost de 2019, l'òrgan ambiental sol·licita a l'òrgan substantiu informació sobre la tramitació de l'expedient.  
En data 28 d'agost de 2019, el Servei d'Administració de Ports i Aeroports remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental ordinària de l'aeròdrom permanent d'ús restringit a La Llosa (València). S'acompanya aquesta sol·licitud de l'estudi d'impacte ambiental i del projecte aeronàutic.  
El 26 de desembre de 2019, l'òrgan substantiu dona trasllat del certificat de data 16 de desembre de 2019 sobre el resultat de la informació pública realitzat, mitjançant anunci en el DOGV núm. 8526 de data 10 d'abril de 2019. Segons el certificat no s'han produït al·legacions durant el període d'exposició pública que abasta des de l'11 d'abril al 28 de maig. Així mateix, l'òrgan substantiu ha aportat, en data 19 de setembre de 2019, la diligència de l'Ajuntament de la Llosa en la qual s'indica que durant el període de l'1 d'abril al 13 de maig de 2019 es va exposar igualment el projecte en les oficines de l'Ajuntament de la Llosa, i no s'hi han presentat al·legacions.  
  
Informes que es troben en l'expedient:  
En el tràmit de determinació d'abast, l'òrgan ambiental va rebre els informes següents:  
- El 15.03.2016, de l'Ajuntament de la Llosa. Informa que l'emplaçament proposat per a un aeròdrom restringit especialitzat en les parcel·les 198, 199, 200, 201, 216, 217, 219, 363, 364, 367, 368 i 577 del polígon 5 de la Llosa, es considera compatible amb els interessos municipals i s'informa favorablement des del punt de vista de les matèries de competència municipal, i es fa constar que per a poder realitzar aqueix aeròdrom els seus promotors hauran d'obtindre la corresponent declaració d'interés comunitari, així com les llicències i autoritzacions preceptives segons els procediments legalment establits.  
  
- El 28.02.2016, de l'Associació Ecologista Acció Ecologista Agró, es mostra favorable al canvi d'ubicació de l'actual camp de vol a l'exterior de la zona protegida i assenyala que la ubicació actual del camp de vol d'ultralleugers està al costat de la població més important de l'endemisme Thalictrum maritimum en la ZEC i, igualment, al costat de la zona central de diversos dormidors d'aus com picaport, garses diverses i rapinyaires. Traure aquest a una zona fora de la protecció redundarà en un menor efecte de l'activitat. Almenys, la infraestructura en terra no ocuparà terrenys interns a la zona de protecció.  
Indica que les parcel·les previstes a ocupar pel projecte de l'aeròdrom es troben dins de la zona d'afecció ocupada en aquests moments per cultius de cítrics. Que el sòl es cobrisca de manera natural amb herbàcies de la zona sense espècies invasores o fora de lloc en la zona amb abocament 0 previst, tant de sòlids com de líquids, incloent-hi la inexistència d'abocament d'aigües negres, fa suposar que el canvi d'ús no tindrà efectes negatius significatius.  
Un altre aspecte que valora l'associació és el relatiu a trànsits aeris, ja que pel que sembla, i així indiquen que ho han constatat aquests últims anys, el club de vol té prohibit per normativa interna sobrevolar l'estany d'Almenara. En la nova ubicació, la presència de les xicotetes elevacions a l'oest de l'estany com són la Muntanya Blanca, el Punt del Cid i la Ràpita incomoden el trànsit si es pretén fer sobre aqueixa zona, per la qual cosa els trànsits hauran de fer-se pel nord, i això allunya les aeronaus que operen en el nou aeròdrom de l'estany i no sols per la normativa interna que, en qualsevol cas, s'han compromés a mantindre.  
  
- El 08.05.2017, el Servei de Vida Silvestre emet informe en què indica el següent:  
«[?] L'actuació prevista respon a un acord per a traure de l'aiguamoll protegit Marjal d'Almenara (espai natural de la Xarxa Natura 2000) l'esmentat aeròdrom, que actualment se situa en aquest àmbit. En aquest sentit, cal assenyalar que amb data 30.04.2013 es va emetre per part d'aquesta Direcció General de Medi Natural una resolució de valoració preliminar de repercussions que concloïa que l'actuació prevista no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i, per tant, no ha de sotmetre's a avaluació detallada de repercussions. [?] Per tant, d'acord amb el que s'estableix en l'article 45.4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat, i amb el que es preveu en l'article 14 quinquies, apartats 1 i 2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, aquest servei considera que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000».  
Vistos els informes obtinguts durant la fase de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, l'òrgan ambiental va determinar que havien de sol·licitar-se amb caràcter preceptiu els informes següents:  
De la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport al Servei de Patrimoni Cultural, informe sobre l'impacte patrimonial.  
De la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, informe sobre l'impacte paisatgístic.  
En conseqüència, l'òrgan substantiu ha obtingut els informes següents:  
- El 03.05.2019, de l'Ajuntament de la Llosa, en què informa en el mateix sentit favorable a la compatibilitat urbanística i les condicions que l'informe anterior.  
- El 08.05.2019, informe del Servei d'Ordenació del Territori, que assenyala que el projecte no es troba afectat per risc d'inundació i és compatible segons les determinacions normatives del PATRICOVA.  
  
- El 17.12.2019 es rep informe de 26.11.2019, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, que indica que des de la consideració del patrimoni arquitectònic no hi ha afecció. No obstant això, des de la consideració del patrimoni arqueològic, els serveis tècnics informen que hi ha un jaciment inventariat de la vila romana del pla, situada a uns 800 m de la parcel·la objecte del projecte i que no s'ha realitzat la prospecció arqueològica, i el promotor invoca l'aplicabilitat de l'article 3.2 del Decret 208/2010 en considerar que es tracta d'una zona amb grans remocions de sòl en ser terreny de cultiu de tarongers. No obstant això, l'informe assenyala que a la Plana Baixa es coneixen 72 jaciments en àrees cultivades de tarongers, gran part dels quals són viles romanes. Per la qual cosa emet informe desfavorable de la proposta sotmesa a avaluació patrimonial, en no haver-se realitzat la prospecció arqueològica que indica l'article 4 del Decret 208/2010, de 10 de desembre.   
  
- El 03.06.2020, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa sobre l'estudi d'integració paisatgística i indica que es troba en el paisatge de rellevància regional PRR 36 Horta de la Plana de Castelló, la descripció del qual es reflecteix més endavant en l'apartat de consideracions ambientals. D'altra banda, assenyala una sèrie de deficiències quant a la documentació gràfica, que haurà de ser de major detall per a justificar que l'ordenació i el disseny dels elements de l'actuació s'adapten a la topografia, vegetació i característiques del paisatge on s'implanta i analitzar la seua incidència en aquest, tal com s'estableix en l'apartat a de l'annex II de la LOTUP. Així mateix, indica que haurà de completar-se la valoració de la integració visual, amb la metodologia establida en els apartats f.1) i h) de l'annex II de la LOTUP. Respecte al pla de participació pública, haurà d'aportar-se la justificació de la seua execució i de la incorporació dels resultats obtinguts.  
  
- El 10.06.2020, l'òrgan ambiental remet un escrit en què requereix a l'òrgan substantiu els informes de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- El 05.08.2020 es rep l'informe del 10.07.2020 de la Direcció general de Cultura i Patrimoni que emet informe favorable als efectes patrimonials, amb subjecció a la condició que la documentació ambiental incorpore i assumisca expressament com a condició la realització d'un seguiment arqueològic del desbrossament i la remoció del sòl.  
- El 26.11.2021, l'òrgan substantiu remet el document de l'estudi d'integració paisatgística datat el 24.06.2020.  
- El 23.02.2022 es rep l'informe de 28.09.2020 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en el qual s'indica que s'han atés els requeriments formulats en l'informe anterior i que l'estudi d'integració paisatgística (EIP) proposa mesures d'integració paisatgística que s'exposaran en l'apartat de consideracions ambientals. No obstant això, respecte de la memòria de la participació pública de l'estudi d'integració paisatgística, indica que el promotor no ha pogut justificar allò sol·licitat en l'anterior informe i que estan en converses amb l'ajuntament per poder exposar al públic l'EIP a través del seu pla de participació pública. Per la qual cosa, en conseqüència, emet informe favorable condicionat al fet que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística exposades, indicades en la documentació complementària a l'estudi d'integració paisatgística de 24.06.2020, que hauran d'incorporar-se a la DIC, i a la justificació de l'execució de la participació pública de l'estudi d'integració paisatgística i la incorporació dels seus resultats.  
  
Consideracions ambientals  
El propi projecte constitueix una alternativa de localització per a una instal·lació existent i en funcionament. No es presenta un estudi d'alternatives (descarten l'alternativa zero de no-execució), sinó que se seleccionen en l'entorn d'aquest uns terrenys que complisquen els condicionants tècnics del projecte que estan marcats per l'exigència de la normativa aeronàutica (RD 1070/2015, de 27 de novembre) que en condiciona la ubicació, ja que afecta les superfícies limitadores d'obstacles en les sendes d'aterratge i limiten l'alçària dels objectes que puguen haver-hi en el perímetre. També exigeix uns mínims estàndards a complir, com una amplària de pista de 15 m, encara que no en limita la longitud mínima. Ambdós paràmetres s'amplien amb l'anomenada franja d'aeròdrom. Aquesta és una zona de protecció lliure d'obstacles al voltant de la pista abans definida.  
Respecte de l'elecció de la parcel·la on s'ubica l'aeròdrom s'ha estudiat:  
- Disponibilitat de terrenys.  
- Accessibilitat a la parcel·la en la qual situarà la instal·lació.  
- Orografia adequada que no requerisca grans moviments de terres (en aquest cas indica que cap).  
- Zona no inundable segons consta en PATRICOVA.  
- Suficient distància a nuclis de població.  
- Viabilitat ambiental segons valors ambientals de la parcel·la i de l'entorn potencialment afectat. Localització fora d'espais naturals protegits, sense valors ambientals destacables.  
Pel que fa al criteri ambiental, la comparació amb la situació de l'aeròdrom actual que està situat dins de la zona protegida Xarxa Natura 2000 (LIC Marjal d'Almenara i ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara) i la zona humida Marjal d'Almenara, i la futura en un emplaçament fora de la Xarxa Natura 2000, encara que dins del perímetre de protecció de la zona humida, fa que siga una alternativa que suposa una millora ambiental respecte a la ubicació actual.  
  
Ubicació del projecte  
La parcel·la on s'emplaça correspon a sòl no urbanitzable comú, segons el Pla general de la Llosa, dedicada en l'actualitat a usos agrícoles majoritàriament.  
D'acord amb la cartografia de PATRICOVA del visor ICV és confrontant amb l'àmbit afectat per perillositat geomorfològica d'inundació, però no afectat per aquesta.  
D'acord amb el que informa el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, està situat en la unitat de paisatge (UP) on s'insereix l'actuació que es denomina «cultius de regadiu», s'inclou en el PRR 36 Horta de la Plana de Castelló, que forma part de la infraestructura verda a escala regional. De conformitat amb l'article 6 de la LOTUP i la Directriu 53 de l'ETCV, els paisatges de rellevància regional són representatius de la diversitat territorial de la Comunitat Valenciana per la seua escala, singularitat, estima social i valors. Així mateix, l'actuació es troba molt pròxima a la UP Marjal, i dins de la zona de protecció d'aquesta zona humida catalogada Marjal i Estanys d'Almenara, que formen part de la infraestructura verda d'acord amb l'article 5 de la LOTUP, i a la qual haurà d'atribuir-se el màxim valor d'acord amb l'annex I, apartat b 4 de l'esmentada llei.  
En un entorn de radi inferior als 3 km es troben les poblacions de la Llosa, Almenara, Casablanca i Xilxes. Per a reduir l'impacte acústic sobre els nuclis de població pròxims durant les aproximacions i els enlairaments, els trànsits d'aeròdrom es realitzaran evitant el sobrevol de la seua perifèria. Com a mesura addicional, la pista serà preferent per als enlairaments, sempre que les condicions del vent no desaconsellen la seua utilització.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les possibles afeccions derivades pel projecte seran similars a les produïdes per les instal·lacions actuals, en consistir en un trasllat d'aquestes. En no realitzar-se moviments de terra ni asfaltar-se la superfície d'aterratge, el principal impacte derivat del projecte serà el produït per la contaminació acústica.  
  
Des de l'òrgan ambiental es valora que les possibles afeccions derivades per l'emplaçament del projecte seran més favorables que les de la instal·lació actual, en suposar el trasllat d'aeròdrom fora de zona Xarxa Natura 2000 i zona humida. No obstant això, la ubicació proposada es troba dins de la zona de protecció de la zona humida Marjal i Estanys d'Almenara, per la qual cosa són necessàries mesures adequades de gestió de combustibles o lubrificants. Així mateix, a causa de la proximitat amb la ZEPA, s'haurà d'indicar quines són les principals trajectòries de vol.  
  
Afeccions ambientals  
Les afeccions ambientals destacables per l'execució i funcionament del projecte són les següents:  
- Contaminació acústica i atmosfèrica:  
En l'estudi s'indica que els sorolls i emissions a l'atmosfera de les aeronaus que s'empraran són assimilables a les dels vehicles terrestres, i en qualsevol cas menors que els de moltes motocicletes i ciclomotors.  
  
En relació amb el funcionament de l'aeròdrom, s'indica en l'estudi que la legislació aeronàutica obliga a la realització d'un assaig de soroll aeri que es realitzarà a peu de pista amb un avió tipus enlairant i després aterrant. Tenint en compte que el soroll d'un motor d'entre 50 i 100 CV de potència, cada vegada un nombre més gran d'aquests de 4 temps, fonamentalment ROTAX 912 UL i ULS, és perfectament assimilable al que emet una motocicleta. Una altra consideració que destaca és el caràcter absolutament diürn de l'activitat que emet soroll. No és possible volar legalment ultralleugers a la nit.  
Afig, a més, que en els 30 anys d'operació de l'actual camp de vol de la Llosa, el soroll generat per aquesta activitat i les aeronaus que hi operen no produeix efectes adversos sobre la fauna.  
D'altra banda, l'existència al sud del camp de les elevacions de la Muntanyeta Blanca i l'autoimposició de no sobrevol de l'estany d'Almenara fa que els trànsits per a operar aquest aeròdrom restringit es realitzen sempre a nord, tant si la pista en servei és la sud-est com si és la nord-oest. Això s'estima en l'estudi com una molèstia nul·la sobre l'estany.  
S'esmenta com a normativa en matèria acústica la Directiva 2002/49, sobre avaluació i gestió del soroll ambiental, que estableix com a mètode de càlcul recomanat per a aeronaus el Report on Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports.  
Indica que el model de càlcul informàtic emprat que compleix aquestes recomanacions és l'Integrated Noise Model, que calcula la petjada de soroll generada en funció dels factors següents: quantitat d'enlairaments i aterratges, emissió de soroll segons la tipologia d'aeronaus, període de temps, trajectòries d'aproximació i enlairament i dades de l'aeròdrom (altitud, temperatura, geometria, topografia). Les aeronaus amb les quals es realitza el càlcul són més desfavorables que les previstes per a operar en l'aeròdrom de la Llosa. Segons l'estudi acústic, no se sobrepassen en cap cas els objectius de qualitat acústica. El document indica que es poden aconseguir els 45 dB(A) en un embassament per a reg i en l'estació de tren de la línia fèrria València-Barcelona.  
  
Per a validar el model teòric, en el moment de la posada en servei de l'aeròdrom, s'haurà de realitzar una auditoria acústica, els resultats de la qual haurà de revisar l'òrgan substantiu. S'hauran de fer mesuraments en l'entorn de l'activitat i en el nucli urbà de la Llosa. En concret, es compararan els nivells de recepció externs durant el dia, per a ús residencial, terciari i industrial, atés que únicament està previst el vol en horari diürn. En cas que no es complisquen els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, l'òrgan substantiu instarà el promotor a l'establiment d'aquestes per a la seua adequació als valors legals.  
- Afecció sobre la hidrologia:  
Indica que la pràctica totalitat de la parcel·la on es localitzarà l'ampliació projectada drena en sentit oest-est, cap a la marjal. Per la qual cosa la línia de drenatge principal de la zona immediata al camp és la mateixa marjal d'Almenara. No hi llits o rius pròxims.  
Pel fet que el drenatge natural principal de la parcel·la siga la marjal, es considera necessari introduir com a mesures preventives i correctores per evitar abocaments contaminats procedents de l'arrossegament de les aigües pluvials a la zona humida, el disseny i l'execució d'un drenatge perimetral que s'estenga al llarg del perímetre de la pista, franja i plataforma. Les aigües que circulen pel drenatge hauran de rebre un tractament de desgreixament, desarenament i separació de sòlids suspesos, la capacitat dels quals permeta depurar les primeres aigües de pluja. Els olis i greixos s'extrauran de la bassa i seran gestionats com a residu especial, per un gestor autoritzat.  
Aquestes mesures s'inclouran de manera addicional en el condicionat de la present resolució.  
La zona on se situa el projecte és de regadiu. Les séquies que travessen els terrenys de l'aeròdrom restringit requeriran ser eliminades per a no resultar un obstacle per als avions. S'indica que es farà un estudi previ d'aquestes séquies per garantir que l'aigua continua fluint a les zones degudes, i s'evitarà deixar sense cabal ramals d'aquestes séquies aigües avall.  
- Afecció sobre la vegetació:  
La totalitat de la superfície correspon a terres de cultiu de tarongers, per la qual cosa cap de les parcel·les actuals posseeix vegetació natural, més enllà de la vegetació oportunista dels camps abandonats. L'única vegetació natural existent perquè es correspon a la dels elements ruderals, en la major part herbàcies anuals, que creixen entre les superfícies de cultiu i en les vores dels camins que els separen. Aquesta vegetació herbàcia es mantindrà, per la qual cosa no hi ha afeccions a la vegetació natural de la parcel·la.  
- Afecció sobre la fauna:  
En la marjal d'Almenara la presència de fauna d'interés és important; en aquesta hi ha una gran diversitat d'invertebrats, mol·luscos, tortugues, fartet, samaruc, etc. La importància de la marjal d'Almenara com a àrea de refugi i hivernada d'aus és destacable.  
No obstant això, la ubicació de l'actuació fora de la mateixa marjal, l'experiència de l'activitat actual de la qual es desprén l'absència d'afeccions a aquesta fauna d'interés, així com el compromís que les aeronaus no sobrevolaran la marjal permeten concloure que les afeccions sobre la fauna no seran rellevants.  
Aquesta conclusió queda reforçada per l'informe emés pel Servei de Vida Silvestre d'absència d'efectes apreciables sobre els valors de la Xarxa Natura 2000 i que el canvi d'ús no tindrà efectes negatius significatius. En el mateix sentit es manifesta Ecologistes en Acció en la seua valoració.  
- Afecció al paisatge:  
Com s'ha indicat anteriorment, la zona d'actuació s'inclou en el PRR 36 Horta de la Plana de Castelló, que forma part de la infraestructura verda a escala regional.  
L'estudi d'integració paisatgística, amb l'informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, proposa com a mesures d'integració paisatgística les següents:  
- No es pavimentarà l'exterior dels hangars. Es deixarà l'herba autòctona.  
- La topografia ja és plana i no es modificarà més que per a regularitzar la seua superfície i eliminar clots o antics cavallons de cultiu.  
  
- En la zona de club social i d'aparcament de vehicles, es disposarà d'arbratge de tarongers.  
- L'edificació i la resta d'elements es dissenyaran d'acord amb els plans aportats en la documentació complementària a l'estudi d'integració paisatgística de 24.06.2020.  
- Afecció a espais naturals protegits:  
El projecte se situa fora, encara que pròxim a l'espai integrant de la Xarxa Natura 2000 (LIC Marjal d'Almenara i ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara) i zona humida Marjal d'Almenara, encara que es troba dins de la zona de protecció de la zona humida Marjal i Estanys d'Almenara. La Direcció General de Medi Natural ha emés una resolució de valoració preliminar de repercussions que conclou que l'actuació prevista no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i, per tant, no ha de sotmetre's a avaluació detallada de repercussions.  
Tenint en compte que l'objecte del projecte és el trasllat de l'aeròdrom a una zona exterior a l'espai integrant de la Xarxa Natura 2000, es pot concloure que la ubicació projectada suposa una millora ambiental sobre l'afecció a espais naturals protegits.  
No obstant això, atesa la sensibilitat ambiental de l'entorn de la ubicació, s'establiran mesures addicionals de prevenció i protecció en el condicionat de la present resolució.  
  
Afeccions al medi socioeconòmic  
En l'estudi no es preveuen afeccions adverses significatives sobre població i infraestructures, etc. No obstant això, es destaquen les següents:  
- Afecció sobre vies pecuàries:  
La més pròxima de les vies pecuàries és la del camí del Caminàs, al nord de les parcel·les. Es tracta d'un camí asfaltat de considerable amplària que parteix des del nucli urbà de la Llosa però que no limita amb cap de les parcel·les afectades.  
- Afecció sobre patrimoni cultural:  
En l'estudi s'indica que no hi ha cap constància de presència de restes arqueològiques en la parcel·la del projecte i que les superfícies afectades directament per la construcció del projecte s'han sotmés històricament, d'altra banda, a labors de remoció, per la qual cosa no preveu afeccions al patrimoni cultural.  
No obstant això, de l'informe remés per la Direcció General de Patrimoni es desprén que la parcel·la 581 del polígon 5 se situa al sud-est del municipi, en un lloc on no es coneix cap jaciment arqueològic, i a uns 750 metres es troba la vila romana del pla. Atés que no ha resultat possible dur a terme la prospecció amb les garanties tècniques suficients per l'espessa vegetació que cobreix el terreny, l'única manera de poder valorar la importància o no de l'aparició de les restes trobades seria repetint la prospecció després que es lleve o elimine la vegetació, però tenint en compte que les possibilitats que aparega un jaciment romà són reduïdes, indica que ha de condicionar-se l'autorització del projecte al fet que la documentació ambiental incorpore i assumisca expressament com a condició la realització d'un seguiment arqueològic del desbrossament i la remoció de la terra.  
  
  
Programa de vigilància ambiental (PVA)  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora un programa de vigilància ambiental. El responsable de la implementació del pla de vigilància ambiental serà el gestor de l'aeròdrom.  
El programa que incorpora l'estudi d'impacte ambiental abasta les dues fases principals del projecte: construcció i posada en marxa de les instal·lacions i l'explotació d'aquestes. El programa de vigilància ambiental es desenvoluparà mitjançant:  
- El control periòdic, tant durant la fase de construcció com de funcionament, de les accions del projecte susceptibles de produir impactes al medi i dels diferents factors ambientals afectats.  
- Contactes amb els organismes implicats de l'Administració pública.  
- Redacció d'informes de progrés i difusió dels resultats del PVA que seran de periodicitat semestral per a la fase de construcció i amb caràcter anual per a la fase d'explotació.  
Les accions de control ambiental en la fase de construcció es resumeixen en els aspectes següents:  
- Supervisió del replanteig de l'obra, assegurant-se que les mesures sobre el terreny no excedeixen les disposades en els plans i la memòria del projecte, especialment pel que fa a la zona d'obra, dimensions de la parcel·la i pista d'ocupació temporal.  
- Control de localització de parcs de maquinària, punts d'emmagatzematge temporal de materials d'obra i residus, tràfec de maquinària i vehicles de tal manera que no hi haja afeccions fora dels llocs previstos en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Si és requerit per l'organisme competent, control arqueològic durant la remoció de terres en la parcel·la del projecte.  
- Control de l'adequada retirada i manteniment de la part de capa orgànica del sòl afectada i la seua posterior reutilització durant la plantació de la pantalla vegetal.  
- Control de la gestió dels materials d'excavació i rebliment, amb seguiment de la gestió dels terrenys excavats que no puguen ser reutilitzats per a rebliments. Se'n procurarà la reutilització en la zona abans de determinar el seu destí final a abocador autoritzat, situació que haurà d'acreditar-se mitjançant la documentació corresponent. Es controlarà, igualment, l'origen dels materials seleccionats per a rebliment.  
  
- Control de la gestió de residus. A més dels sobrants de l'excavació, s'haurà de controlar l'adequada gestió, segons la seua naturalesa, de la resta dels residus generats durant les obres (formigó de rebuig, embalatges, residus vegetals procedents de desbrossaments, etc.) i dels olis usats procedents del parc mòbil i la maquinària. Queda prohibida la crema de residus vegetals. S'haurà de tindre especial cura que es procedisca a la recollida immediata dels residus considerats com a perillosos, els quals hauran de ser transportats i tractats per gestors autoritzats. El control abastarà tant la inspecció in situ de la zona d'obres com la documentació de control i seguiment dels residus.  
  
- Control d'abocaments accidentals durant les obres, lligats normalment a pràctiques mediambientalment indesitjables com poden ser els eventuals proveïments de carburant, canvis d'oli, neteja de cubetes de formigoneres fora dels espais assignats a aquest fi, etc.  
- Vigilar el correcte manteniment i restitució de pistes, camins i totes aquelles infraestructures existents que d'alguna manera pogueren resultar afectades durant les obres.  
- Verificació, mitjançant mètodes normalitzats, dels nivells de soroll produïts durant les obres i les proves prèvies a la posada en marxa de les instal·lacions, de manera que s'assegure el que es preveu en la normativa vigent.  
- Control de les emissions de pols. Es durà a terme un control estricte de totes les operacions susceptibles d'emetre partícules en suspensió: tràfec de maquinària i vehicles sobre superfícies nues, transport i acumulació de material pulverulent, etc. Es vetlarà per la implantació de mesures minimitzadores en la mesura que es veja que són necessàries (reg de superfícies no asfaltades, cobriment del material pulverulent durant el seu transport, reduïda velocitat de trànsit de vehicles?).  
  
Així mateix, es realitzarà un registre de les eventualitats sorgides durant el desenvolupament de les obres.  
Quant a les accions de control ambiental en la fase de funcionament, s'indica que al marge de les mesures de control generals derivades de les normes internes del club o clubs de vol, el promotor durà a terme mesures específiques en funció de la situació, tipologia i dimensió del projecte.  
Atés el caràcter genèric d'aquestes mesures de control i la sensibilitat mediambiental de la zona juntament amb la proximitat a nuclis habitats, l'òrgan ambiental valora que resulta necessari incorporar almenys les següents:  
1. Per a verificar les afeccions degudes al soroll, es realitzaran mesuraments del nivell sonor en els períodes i moments de màxima intensitat de trànsit i en els períodes més crítics, seguint en tot cas les normes establides en la normativa aeronàutica sectorial i les establides en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
2. No s'operaran aeronaus, maquinària i vehicles que mostren clars símptomes de mala combustió.  
3. Es pararà atenció en el compliment dels procediments de vol en les maniobres d'eixida i arribada a l'aeròdrom, de manera que no se sobrevole cap LIC, ZEPA o zones d'alt valor ecològic.  
4. Es portarà un registre dels accidents sobrevinguts amb la fauna, especialment amb les aus, a conseqüència del trànsit aeri, així com anualment s'inspeccionarà l'entorn de l'aeròdrom per a detectar la presència de fauna susceptible de ser afectada de manera negativa per l'activitat, prenent si escau les mesures correctores que es consideren acceptables per a la reducció de l'impacte.  
5. Periòdicament, almenys una vegada al mes, es comprovarà que no es produeixen abocaments accidentals d'olis o combustibles, així com d'altres elements de rebuig o fems.  
S'indica que les mesures protectores i correctores, així com el programa de vigilància, podran ser objecte de modificacions, incloent-hi els paràmetres que han de ser mesurats, la periodicitat de la mesura i els límits entre els quals han de trobar-se aquests paràmetres, quan l'entrada en vigor de nova normativa o quan la necessitat d'adaptació a nous coneixements significatius sobre l'estructura i el funcionament dels sistemes implicats així ho aconselle.  
Correspon a l'òrgan substantiu, segons l'article 52 de la LEA i l'article 6 de la Llei 2/1989, de 3 de març, el seguiment del compliment de la declaració d'impacte ambiental. A aquest efecte, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu un informe de seguiment sobre el compliment de les condicions i de les mesures establides en la declaració d'impacte ambiental. L'informe de seguiment inclourà una llista de comprovació de les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental. El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica. Així mateix, l'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i obtindre informació per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental  
  
Conclusió  
Cal concloure, vist l'anteriorment exposat, que no es preveuen afeccions ambientals negatives rellevants per l'execució del projecte, i, d'altra banda, el trasllat de les instal·lacions de l'aeròdrom a una zona exterior a l'espai integrant de la Xarxa Natura 2000 permet inferir que la ubicació projectada suposa una millora ambiental en general i en particular sobre l'afecció a espais naturals protegits.  
  
Consideracions jurídiques  
Els projectes d'aeròdroms permanents estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 a) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I grup 8 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'aeròdrom permanent d'ús restringit a la Llosa, situat en la parcel·la 581 del polígon 5, promogut per Diglar Vicbal, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i tota altra documentació que es troba en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. Encara que l'horari d'obertura de l'activitat puga ser de 12 hores, l'horari de les operacions de vol estarà restringit a l'horari diürn.  
  
2. Prèviament a l'inici de les obres, es farà un estudi de les séquies afectades per a garantir que l'aigua continua fluint a les zones degudes, evitant deixar sense cabal ramals d'aquestes séquies aigües avall.  
3. Atés que la pràctica totalitat de la parcel·la on es localitzarà l'ampliació projectada drena en sentit oest-est, cap a la marjal, es considera necessari introduir el disseny i l'execució d'un drenatge perimetral que s'estenga al llarg del contorn de la pista, franja i plataforma. Les aigües que circulen pel drenatge hauran de rebre un tractament de desgreixament, desarenament i separació de sòlids suspesos, la capacitat dels quals permeta depurar les primeres aigües de pluja. Els olis i greixos s'extrauran de la bassa i seran gestionats com a residu d'acord amb la seua naturalesa per un gestor autoritzat.  
4. Com a mesures de protecció de fauna per la possible presència de nius, caus i recers de fauna, abans del desbrossament i la tala d'arbres serà inspecciona per tècnics competents, que avisaran als agents mediambientals de la zona, si escau. S'evitarà l'execució de treballs i moviment de maquinària en el període comprés entre febrer i abril.  
  
5. S'atendran les condicions establides en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge anteriorment exposat.  
6. D'acord amb l'indicat en l'informe de la Direcció General de Patrimoni s'haurà de realitzar el seguiment arqueològic de les obres. Si durant l'execució d'aquestes es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura immediatament i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
7. Els residus generats en la demolició d'instal·lacions existents i construcció de les noves instal·lacions hauran de gestionar-se d'acord amb la legislació sectorial vigent segons la seua tipologia.  
8. En matèria de contaminació acústica, caldrà ajustar-se al que s'estableix en la normativa aeronàutica sectorial i en cas que no es complisquen els objectius de qualitat establits en aquesta i en la Llei 7/2002, de 3 de desembre esmentada, l'òrgan substantiu instarà el promotor a l'establiment de mesures correctores per a la seua adequació als valors legals.  
9. En relació amb el programa de vigilància ambiental:  
a) Les accions del programa de vigilància i seguiment ambiental s'ampliaran per a la fase de funcionament en el sentit que s'exposa en l'apartat de les consideracions ambientals. Les accions hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació s'haurà d'ajustar a la disposició de les autoritats competents.  
b) El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure la validació del model teòric en el moment de la posada en servei de l'aeròdrom, per a la qual cosa ?haurà de realitzar una auditoria acústica, els resultats de la qual haurà de comprovar l'òrgan substantiu. En cas que no es complisquen els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, l'òrgan substantiu instarà el promotor a l'establiment de mesures correctores adequades per a la seua adequació als valors legals.  
c) El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental, estudi d'integració paisatgística i en aquesta declaració d'impacte ambiental, així com el seu programa de vigilància ambiental i les modificacions introduïdes en aquest  
10. Qualsevol canvi del projecte que es pretenga introduir després de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental (ja siga prèvia a l'inici de les obres, ja siga durant la seua execució o durant la seua explotació) i que puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental, que determinarà, si escau, l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si escau, de mesures correctores o protectores complementàries.  
11. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte, degudament, en el procediment d'autorització del projecte l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 16 de març de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9415, del 30-08-2022 (2022/7817)

RESOLUCIÓN de 16 de marzo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto aeródromo permanente de uso restringido, parcela 581 del polígono 5 del término municipal de La Llosa. Expediente: (1863934) 147/2016-AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9415

Fecha DOGV
:   30-08-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/7817

CVE


Fecha del documento
:   16-03-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Llosa, la](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 16 de marzo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto aeródromo permanente de uso restringido, parcela 581 del polígono 5 del término municipal de La Llosa. Expediente: (1863934) 147/2016-AIA. [2022/7817]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1863934) 147/2016-AIA.  
Título: Aeródromo permanente de uso restringido en La Llosa.  
Órgano sustantivo: Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad.  
Promotor: Diglar Vicbal, SL.  
Localización: parcela 581 del polígono 5 del término municipal de La Llosa (Castelló).  
  
Descripción del proyecto y alternativas estudiadas  
El objeto del proyecto «Aeródromo permanente de uso restringido en La Llosa» es trasladar el actual aeródromo restringido de La Llosa, ubicado en la parcela 53 del polígono 6, dentro de la zona protegida Red Natura 2000 (LIC Marjal d'Almenara y ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara) y zona húmeda Marjal d'Almenara, a la parcela 581 (resultado de la agrupación en una única referencia catastral de las parcelas 198, 199, 200, 201, 216, 217, 219, 363, 364, 367, 368 y 577) del polígono 5 del mismo término municipal ubicado fuera de la zona húmeda y de los espacios de Red Natura 2000 precitados, aunque se encuentra dentro de la zona de protección de la zona húmeda Marjal i Estany d'Almenara. Las parcelas mencionadas suman una superficie de 37.689 m². La superficie de la pista de vuelo será de 3.075 m² de tierra compactada y la superficie construida sobre rasante (edificaciones) será de 3.576,1 m², siendo la superficie total ocupada de 6.651,10 m². El acceso al aeródromo se realiza por el camino municipal existente asfaltado denominado «Roll de les Atxes».  
El uso previsto del aeródromo será la aviación recreativa ligera y ultraligera, así como una escuela de vuelo en ultraligero. Se trata de un aeródromo para aeronaves ultraligeras, con peso limitado y únicamente monoplaza o biplaza. El consumo de sus motores es equiparable al de un vehículo común. En cuanto al tipo de operación, quedará limitado a vuelos en condiciones visuales diurnas.  
La infraestructura cuenta con una pista en dirección este-oeste con entrada a la misma en su extremo este, quedando una plataforma emplazada al norte de la pista y teniendo la finca acceso independiente al área de movimiento para vehículos terrestres por el camino público que colinda con la finca por el oeste, hasta la zona de estacionamiento. Se prevé un solo acceso a la pista en su cabecera este. La longitud de la pista es de 187 m con una anchura de 15 m.  
Si bien se previó inicialmente el diseño con LDA (distancia entre umbrales) de 205 m, mediante adenda al estudio de impacto ambiental de fecha de febrero 2018, se incorporan modificaciones motivadas por mediciones más exactas en campo que han obligado a reducir la distancia LDA a 187 m (según estudio técnico aeronáutico que acompaña a la documentación) y variar ligeramente la orientación de la pista. En previsión de que se pueda producir alguna variación más en la fase de replanteo in situ de la pista, indica que de existir variaciones máximas, serían de alrededor de 5 grados en la orientación de pista, manteniendo las mismas características de esta y en la misma ubicación. Por lo que entienden que, a efectos ambientales, esas pequeñas variaciones no alterarán los impactos previstos.  
La pista de vuelo será de tierra compactada, con hierba autóctona. La pista de hierba queda marcada por señalización indicada en la normativa del Real decreto 1070/2015, de 27 de noviembre (normas técnicas de seguridad operacional de aeródromos de uso restringido) que se realizará con cal o con baldosas de terrazo blancas simplemente apoyadas en el terreno, sin ningún tipo de mortero de agarre. El acondicionamiento del terreno consistirá en:  
- Arrancado de naranjos.  
- Nivelado y uniformizado mediante motoniveladora de toda la superficie de la franja que contiene la pista, creando pendientes que favorezcan la evacuación de precipitaciones sin provocar escorrentías.  
- Compactación del terreno mediante rodillo vibrador hasta alcanzar una densidad del terreno superior a 1,8 g/cm³ ensayo PROCTOR, lo que permitirá unas cargas superiores a los 2 kg/cm².  
La plataforma constará de una superficie compactada situada entre los hangares y la pista. El nivel de compactación será el mismo que para la pista. Toda la pavimentación que afecta al proyecto es la hierba natural sobre terreno alisado y con cierto grado de compactación que permita su crecimiento. El interior de los hangares únicamente contará con el hormigón fratasado de las soleras. En la zona de club social, oficina y museo se colocará sobre la solera un pavimento de baldosa de gres.  
Contará con dos zonas de hangares, con una capacidad total de 40 aviones ultraligeros. Uno de los hangares albergará club social, aula, museo y oficina. Los hangares tendrán cimentación superficial de zapatas y riostras de hormigón armado. Las cubiertas serán a dos aguas con la cumbrera a 5 m de altura. Las puertas serán correderas de 11 m de anchura y 3,5 m de altura libre. Con los hangares se ejecutarán las instalaciones que les dan servicio.  
Se colocará un vallado perimetral de la parcela, por motivos de seguridad exigidos en la reglamentación técnica (RD 1070/2015, de 27 de noviembre). Esta valla de 1,5 m de altura será del tipo cinegético para permitir el paso de fauna de pequeño porte como conejos o lagartos, o especies terrestres de mayor tamaño que no suponen amenaza para la operación segura de las aeronaves.  
El agua potable se suministrará con camión bomba. Cuenta con un depósito de 5 m³ de agua potable no enterrado.  
Respecto al saneamiento, la instalación cuenta con un depósito estanco de poliéster enterrado de 12 m³ de capacidad, cuya gestión se realizará por empresa especializada. Se indica que el vertido se hará en la EDAR más cercana.  
Toda el agua de lluvia se eliminará por absorción del terreno y escorrentía superficial. Se indica en el estudio de impacto ambiental que la práctica totalidad de la parcela donde se localizará la ampliación proyectada drena en sentido oeste-este, hacia la marjal. Por lo que la línea de drenaje principal de la zona inmediata al campo es la propia Marjal d'Almenara. No existen cauces o ríos cercanos.  
La electricidad se suministrará mediante generador diésel de funcionamiento discontinuo, únicamente cuando sea necesario. Al ser una actividad diurna, indica que es previsible poco gasto en las horas nocturnas, por lo que la potencia y consumo total del generador, si bien no se ha calculado en esta fase del proyecto, se prevé que sea escaso y esporádico. No obstante, contempla la posibilidad de que la cercanía de una línea de media tensión pueda servir para una conexión a red intercalando un transformador de poste si se llega a un acuerdo con la compañía eléctrica.  
El aeródromo cuenta con un sistema de señalización horizontal, letreros de información y medios de extinción de incendios a base de extintores.  
Tramitación administrativa  
En fecha 27 de diciembre de 2016, el Servicio de Administración de Puertos y Aeropuertos remite la solicitud del promotor (Diglar Vicbal SL) para que el órgano ambiental proceda a la elaboración del documento de alcance, de acuerdo con el artículo 34 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante, LEA). El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental incoa el expediente 147/2016-AIA.  
Dentro de este trámite, el órgano ambiental formuló en fecha 31 de enero de 2017 las consultas pertinentes a las administraciones públicas afectadas y al público interesado.  
En fecha 16 de junio de 2017 el órgano ambiental determina el alcance del estudio de impacto ambiental y da traslado de este al órgano sustantivo y al promotor. Transcurridos más de dos años sin que se hubiera continuado con la tramitación del expediente, en fecha 1 de agosto de 2019, el órgano ambiental solicita al órgano sustantivo información sobre la tramitación del expediente.  
En fecha 28 de agosto de 2019, el Servicio de Administración de Puertos y Aeropuertos remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la solicitud de inicio de evaluación de impacto ambiental ordinaria del aeródromo permanente de uso restringido en La Llosa (Valencia). Se acompaña dicha solicitud del estudio de impacto ambiental y del proyecto aeronáutico.  
El 26 de diciembre de 2019, el órgano sustantivo da traslado del certificado de fecha 16 de diciembre de 2019 sobre el resultado de la información pública realizado, mediante anuncio en el DOGV núm. 8526 de fecha 10 de abril de 2019. Según el certificado, no se han producido alegaciones durante el período de exposición pública que abarca desde el 11 de abril al 28 de mayo. Asimismo, el órgano sustantivo ha aportado, en fecha 19 de septiembre de 2019, la diligencia del Ayuntamiento de La Llosa en la que se indica que, durante el período del 1 de abril al 13 de mayo de 2019, se expuso igualmente el proyecto en las oficinas del Ayuntamiento de La Llosa, no habiéndose presentado alegaciones al mismo.  
Informes que obran en el expediente:  
En el trámite de determinación de alcance, el órgano ambiental recibió los informes siguientes:  
- 15.03.2016 del Ayuntamiento de La Llosa. Informa que el emplazamiento propuesto para un aeródromo restringido especializado en las parcelas 198, 199, 200, 201, 216, 217, 219, 363, 364, 367, 368 y 577 del polígono 5 de La Llosa, se considera compatible con los intereses municipales y se informa favorablemente desde el punto de vista de las materias de competencia municipal, haciéndose constar que para poder realizar ese aeródromo, los promotores del mismo deberán obtener la correspondiente declaración de interés comunitario, así como las licencias y autorizaciones preceptivas según los procedimientos legalmente establecidos.  
- 28.02.2016 de la Asociación Ecologista «Acció Ecologista Agró» se muestra favorable al cambio de ubicación del actual campo de vuelo al exterior de la zona protegida, señalando que la ubicación actual del campo de vuelo de ultraligeros está junto a la población más importante del endemismo Thalictrum maritimum en el ZEC e igualmente junto a la zona central de diversos dormideros de aves como moritos, garzas diversas y rapaces. Sacar este a una zona fuera de la protección va a redundar en un menor efecto de la actividad. Al menos, la infraestructura en tierra no va a ocupar terrenos internos a la zona de protección.  
Indica que las parcelas previstas a ocupar por el proyecto del aeródromo se encuentran dentro de la zona de afección ocupada en estos momentos por cultivos de cítricos. Que el suelo se vaya a cubrir de manera natural con herbáceas de la zona sin especies invasoras o fuera de lugar en la zona con vertido 0 previsto, tanto de sólidos como de líquidos, incluyendo la inexistencia de vertido de aguas negras hace suponer que el cambio de uso no tendrá efectos negativos significativos.  
Otro aspecto que se valora por la asociación es el relativo a tráficos aéreos, ya que al parecer, y así indican que han venido constatando estos últimos años, el club de vuelo tiene prohibido por normativa interna sobrevolar el Estany d'Almenara. En la nueva ubicación la presencia de las pequeñas elevaciones al oeste del estany como son la Muntanya Blanca, el Punt del Cid y La Rapita incomodan el tráfico si se pretende hacer sobre esa zona, por lo que los tráficos habrán de hacerse por el norte, lo que aleja a las aeronaves que operen en el nuevo aeródromo del estany y no solo por la normativa interna que, en cualquier caso, se han comprometido a mantener.  
- El 08.05.2017 el Servicio de Vida Silvestre emite informe indicando lo siguiente:  
«[?] La actuación prevista responde a un acuerdo para sacar del humedal protegido Marjal d'Almenara (espacio natural de la Red Natura 2000) el mencionado aeródromo que actualmente se ubica en dicho ámbito. En este sentido, cabe señalar que con fecha 30.04.2013 se emitió por parte de esta Dirección General de Medio Natural resolución de valoración preliminar de repercusiones que concluía que la actuación prevista no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y, por tanto, no debe someterse a evaluación detallada de repercusiones. [?] Por tanto, de acuerdo con lo establecido en el artículo 45.4 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y la biodiversidad y lo previsto en el artículo 14 quinquies, apartados 1 y 2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana este servicio considera que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000».  
Vistos los informes obtenidos durante la fase de determinación del alcance del estudio de impacto ambiental, el órgano ambiental determinó que debían solicitarse con carácter preceptivo los siguientes informes:  
De la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, al Servicio de Patrimonio Cultural, informe sobre el impacto patrimonial.  
De la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, al Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, informe sobre el impacto paisajístico.  
En consecuencia, el órgano sustantivo ha recabado los siguientes informes:  
- El 03.05.2019 del Ayuntamiento de La Llosa, informando en el mismo sentido favorable a la compatibilidad urbanística y condiciones que el informe anterior.  
- El 08.05.2019, informe del Servicio de Ordenación del Territorio, señalando que el proyecto no se encuentra afectado por riesgo de inundación, siendo compatible según las determinaciones normativas del PATRICOVA.  
- El 17.12.2019 se recibe informe de 26.11.2019 de la Dirección General de Cultura y Patrimonio indicando que desde la consideración del patrimonio arquitectónico no existe afección, sin embargo desde la consideración del patrimonio arqueológico los servicios técnicos informan que existe un yacimiento inventariado de la villa romana del Plá, situada a unos 800 m de la parcela objeto del proyecto y que no se ha realizado la prospección arqueológica invocando el promotor la aplicabilidad del artículo 3.2 del Decreto 208/2010 al considerar que se trata de una zona con grandes remociones de suelo al ser terreno de cultivo de naranjos. No obstante, el informe señala que en la Plana Baixa se conocen 72 yacimientos en áreas cultivadas de naranjos, gran parte de los cuales son villas romanas. Por lo que informa desfavorablemente la propuesta sometida a evaluación patrimonial, al no haberse realizado la prospección arqueológica que indica el artículo 4 del Decreto 208/2010, de 10 de diciembre.   
- El 03.06.2020 el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje informa sobre el estudio de integración paisajística, indicando que se encuentra en el paisaje de relevancia regional PRR 36 Huerta de la Plana de Castellón, cuya descripción se refleja más adelante en el apartado de consideraciones ambientales. Por otro lado, señala una serie de deficiencias en cuanto a la documentación gráfica que deberá ser de mayor detalle para justificar que la ordenación y diseño de los elementos de la actuación se adaptan a la topografía, vegetación y características del paisaje donde se implanta y analizar su incidencia en el mismo, tal y como se establece en el apartado a del anexo II de la LOTUP. Así mismo indica que deberá completarse la valoración de la integración visual, con la metodología establecida en los apartados f.1) y h) del anexo II de la LOTUP. Respecto al plan de participación pública, deberá aportarse la justificación de su ejecución y de la incorporación de los resultados obtenidos.  
- El 10.06.2020 el órgano ambiental remite escrito requiriendo al órgano sustantivo los informes de la Dirección General de Cultura y Patrimonio y del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
- El 05.08.2020 se recibe informe del 10.07.2020 de la Dirección general de Cultura y Patrimonio emitiendo informe favorable a los efectos patrimoniales con sujeción a la condición de que la documentación ambiental incorpore y asuma expresamente como condición la realización de un seguimiento arqueológico del desbroce y remoción del suelo.  
- El 26.11.2021 el órgano sustantivo remite el documento del estudio de integración paisajística fechado el 24.06.2020.  
- El 23.02.2022 se recibe informe de 28.09.2020 del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje en el que se indica que se han atendido a los requerimientos formulados en el informe anterior y que el estudio de integración paisajística (EIP) propone medidas de integración paisajística que se expondrán en el apartado de consideraciones ambientales. No obstante, respecto a la memoria de la participación pública del estudio de integración paisajística, indica que el promotor no ha podido justificar lo solicitado en el anterior informe, estando en conversaciones con el ayuntamiento para poder exponer al público el EIP a través de su Plan de participación pública. Por lo que, en consecuencia, informa favorablemente condicionado a que se lleven a cabo las medidas de integración paisajística expuestas, indicadas en la documentación complementaria al estudio de integración paisajística de 24.06.2020, que deberán incorporarse a la DIC, y a la justificación de la ejecución de la participación pública del estudio de integración paisajística y la incorporación de sus resultados.  
Consideraciones ambientales  
El propio proyecto constituye una alternativa de localización para una instalación existente y en funcionamiento. No se presenta un estudio de alternativas (descartan la alternativa cero de no ejecución), sino que se seleccionan en el entorno del mismo unos terrenos que cumplan con los condicionantes técnicos del proyecto que vienen marcados por la exigencia de la normativa aeronáutica (RD 1070/2015, de 27 de noviembre) que condiciona la ubicación, ya que afecta a las superficies limitadoras de obstáculos en las sendas de aterrizaje y limitan la altura de los objetos que puedan existir en el perímetro. También exige unos mínimos estándares a cumplir, como una anchura de pista de 15 m, aunque no limita la longitud mínima de esta. Ambos parámetros se amplían con la llamada franja de aeródromo. Esta es una zona de protección libre de obstáculos alrededor de la pista antes definida.  
Respecto de la elección de la parcela donde su ubica el aeródromo se ha estudiado:  
- Disponibilidad de terrenos.  
- Accesibilidad a la parcela en la que ubicará la instalación.  
- Orografía adecuada, que no requiera grandes movimientos de tierras (en este caso indica que ninguno).  
- Zona no inundable según consta en PATRICOVA.  
- Suficiente distancia a núcleos de población.  
- Viabilidad ambiental según valores ambientales de la parcela y del entorno potencialmente afectado. Localización fuera de espacios naturales protegidos, sin valores ambientales destacables.  
En lo que al criterio ambiental se refiere, la comparación con la situación del aeródromo actual que se encuentra ubicado dentro de la zona protegida Red Natura 2000 (LIC Marjal d'Almenara y ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara) y zona húmeda Marjal d'Almenara, y la futura en un emplazamiento fuera de la Red Natura 2000, aunque dentro del perímetro de protección de la zona húmeda, hace que sea una alternativa que supone una mejora ambiental respecto a la ubicación actual.  
  
Ubicación del proyecto  
La parcela donde se emplaza corresponde a suelo no urbanizable común, según el Plan general de La Llosa, dedicada en la actualidad a usos agrícolas mayoritariamente.  
De acuerdo con la cartografía de PATRICOVA del visor ICV es colindante con el ámbito afectado por peligrosidad geomorfológica de inundación, pero no afectado por ella.  
De acuerdo con lo que informa el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, se encuentra ubicado en la unidad de paisaje (UP) donde se inserta la actuación que se denomina «cultivos de regadío», se incluye en el «PRR 36 Huerta de la Plana de Castellón», que forma parte de la infraestructura verde a escala regional. De conformidad con el art. 6 de la LOTUP y Directriz 53 de la ETCV, los paisajes de relevancia regional son representativos de la diversidad territorial de la Comunitat Valenciana por su escala, singularidad, aprecio social y valores. Asimismo, la actuación se encuentra muy próxima a la UP «Marjal», y dentro de la zona de protección de dicha zona húmeda catalogada Marjal i Estany d'Almenara, que forman parte de la infraestructura verde de acuerdo con el art. 5 de la LOTUP, y a la que deberá atribuirse el máximo valor de acuerdo con el anexo I, apartado b.4 de la citada ley.  
En un entorno de radio inferior a los 3 km se encuentran las poblaciones de la Llosa, Almenara, Casablanca y Chilches. Para reducir el impacto acústico sobre los núcleos de población cercanos durante las aproximaciones y los despegues, los tráficos de aeródromo se realizarán evitando el sobrevuelo de su periferia. Como medida adicional, la pista será preferente para los despegues siempre que las condiciones del viento no desaconsejen su utilización.  
En el estudio de impacto ambiental se indica que las posibles afecciones derivadas por el proyecto serán similares a las producidas por las instalaciones actuales, al consistir en un traslado de estas. Al no realizarse movimientos de tierra ni asfaltarse la superficie de aterrizaje, el principal impacto derivado del proyecto será el producido por la contaminación acústica.  
Desde el órgano ambiental se valora que las posibles afecciones derivadas por el emplazamiento del proyecto serán más favorables que las de la instalación actual, al suponer el traslado de aeródromo fuera de zona Red Natura 2000 y zona húmeda. No obstante, la ubicación propuesta se encuentra dentro de la zona de protección de la zona húmeda Marjal i Estany d'Almenara, por lo que son necesarias medidas adecuadas de gestión de combustibles o lubricantes. Asimismo, debido a la proximidad con la ZEPA, se deberá indicar cuáles son las principales trayectorias de vuelo.  
  
Afecciones ambientales  
Las afecciones ambientales destacables por la ejecución y funcionamiento del proyecto son las siguientes:  
- Contaminación acústica y atmosférica:  
En el estudio se indica que los ruidos y emisiones a la atmósfera de las aeronaves que se van a emplear son asimilables a las de los vehículos terrestres, y en cualquier caso menores que los de muchas motocicletas y ciclomotores.  
En relación con el funcionamiento del aeródromo, se indica en el estudio que la legislación aeronáutica obliga a la realización de un ensayo de ruido aéreo que se realizará a pie de pista con un avión tipo despegando y después aterrizando. Teniendo en cuenta que el ruido de un motor de entre 50 y 100 CV de potencia, cada vez mayor número de ellos de 4 tiempos, fundamentalmente ROTAX 912 UL y ULS, es perfectamente asimilable al que emite una motocicleta. Otra consideración que resalta es el carácter absolutamente diurno de la actividad que emite ruido. No es posible volar legalmente ultraligeros por la noche.  
Añade además que en los 30 años de operación del actual campo de vuelo de «La Llosa» el ruido generado por esta actividad y las aeronaves que operan en ella no produce efectos adversos sobre la fauna.  
Por otra parte, la existencia al sur del campo de las elevaciones de la Muntanyeta Blanca, y la autoimposición de no sobrevuelo del Estany d'Almenara, hace que los tráficos para operar este aeródromo restringido se realicen siempre a norte, tanto si la pista en servicio es la sureste como si es la noroeste. Esto se estima en el estudio como una molestia nula sobre el estany.  
Se cita como normativa en materia acústica la Directiva 2002/49 sobre evaluación y gestión del ruido ambiental que establece como método de cálculo recomendado para aeronaves el Report on Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports.  
Indica que el modelo de cálculo informático empleado que cumple estas recomendaciones es el Integrated Noise Model, que calcula la huella de ruido generada en función de los siguientes factores: cantidad de despegues y aterrizajes, emisión de ruido según la tipología de aeronaves, período de tiempo, trayectorias de aproximación y despegue y datos del aeródromo (altitud, temperatura, geometría, topografía). Las aeronaves con las que se realiza el cálculo son más desfavorables que las previstas para operar en el aeródromo de la Llosa. Según el estudio acústico, no se sobrepasan en ningún caso los objetivos de calidad acústica. El documento reseña que se pueden alcanzar los 45 dB(A) en un embalse para riego y en la estación de tren de la línea férrea València-Barcelona.  
Para validar el modelo teórico, a la puesta en servicio del aeródromo, se deberá realizar una auditoría acústica, cuyos resultados deberá revisar el órgano sustantivo. Se deberán hacer mediciones en el entorno de la actividad y en el núcleo urbano de La Llosa. En concreto se compararán los niveles de recepción externos durante el día, para uso residencial, terciario e industrial, dado que únicamente está previsto el vuelo en horario diurno. En caso de que no se cumplan los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, el órgano sustantivo instará al promotor al establecimiento de estas para su adecuación a los valores legales.  
- Afección sobre la hidrología:  
Indica que la práctica totalidad de la parcela donde se localizará la ampliación proyectada drena en sentido oeste-este, hacia la marjal. Por lo que la línea de drenaje principal de la zona inmediata al campo es la propia Marjal d'Almenara. No existen cauces o ríos cercanos.  
Por el hecho de que el drenaje natural principal de la parcela sea la marjal, se considera necesario introducir como medidas preventivas y correctoras para evitar vertidos contaminados procedentes del arrastre de las aguas pluviales a la zona húmeda, el diseño y ejecución de un drenaje perimetral que se extienda a lo largo del perímetro de la pista, franja y plataforma. Las aguas que circulen por el drenaje deberán recibir un tratamiento de desengrasado, desarenado y separación de sólidos suspendidos, cuya capacidad permita depurar las primeras aguas de lluvia. Los aceites y grasas se extraerán de la balsa y se gestionarán como residuo especial, por un gestor autorizado.  
Estas medidas se incluirán de manera adicional en el condicionado de la presente resolución.  
La zona en donde se ubica el proyecto es de regadío. Las acequias que atraviesan los terrenos del aeródromo restringido precisarán ser eliminadas para no resultar un obstáculo para los aviones. Se indica que se hará un estudio previo de estas acequias para garantizar que el agua sigue fluyendo a las zonas debidas evitando dejar sin caudal a ramales de estas acequias aguas abajo.  
- Afección sobre la vegetación:  
La totalidad de la superficie corresponde a tierras de cultivo de naranjos, por lo que ninguna de las parcelas actuales posee vegetación natural, más allá de la vegetación oportunista de los campos abandonados. La única vegetación natural existente pues se corresponde a la de los elementos ruderales, en su mayor parte herbáceas anuales, que crecen entre las superficies de cultivo y en los bordes de los caminos que los separan. Esta vegetación herbácea se va a mantener, por lo que no hay afecciones a la vegetación natural de la parcela.  
- Afección sobre la fauna:  
En la Marjal d'Almenara la presencia de fauna de interés es importante; en ella se encuentra una gran diversidad de invertebrados, moluscos, galápagos, fartet, samaruc, etc. La importancia de la Marjal d'Almenara como área de refugio e invernada de aves es destacable.  
No obstante, la ubicación de la actuación fuera de la propia marjal, la experiencia de la actividad actual de la que se desprende la ausencia de afecciones a esta fauna de interés, así como el compromiso de que las aeronaves no van a sobrevolar la marjal permiten concluir que las afecciones sobre la fauna no serán relevantes.  
Esta conclusión queda reforzada por el informe emitido por el Servicio de Vida Silvestre de ausencia de efectos apreciables sobre los valores de la Red Natura 2000 y que el cambio de uso no tendrá efectos negativos significativos. En el mismo sentido se manifiesta Ecologistas en Acción en su valoración.  
- Afección al paisaje:  
Como se ha venido indicando anteriormente, la zona de actuación se incluye en el «PRR 36 Huerta de la Plana de Castellón», que forma parte de la infraestructura verde a escala regional.  
El estudio de integración paisajística, informado favorablemente por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje propone como medidas de integración paisajística las siguientes:  
- No se pavimentará el exterior de los hangares. Se dejará la hierba autóctona.  
- La topografía ya es llana y no se va a modificar más que para regularizar su superficie y eliminar bache o antiguos caballones de labranza.  
- En la zona de club social y de aparcamiento de vehículos se dispondrá de arbolado de naranjos.  
- La edificación y el resto de elementos se diseñarán conforme a los planos aportados en la documentación complementaria al estudio de integración paisajística de 24.06.2020.  
- Afección a espacios naturales protegidos:  
El proyecto se ubica fuera, aunque próximo al espacio integrante de la Red Natura 2000 (LIC Marjal d'Almenara y ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara) y zona húmeda Marjal d'Almenara, aunque se encuentra dentro de la zona de protección de la zona húmeda Marjal i Estany d'Almenara. La Dirección General de Medio Natural ha emitido resolución de valoración preliminar de repercusiones que concluye que la actuación prevista no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y, por tanto, no debe someterse a evaluación detallada de repercusiones.  
Teniendo en cuenta que el objeto del proyecto es el traslado del aeródromo a una zona exterior al espacio integrante de la Red Natura 2000, se puede concluir que la ubicación proyectada supone una mejora ambiental sobre la afección a espacios naturales protegidos.  
No obstante, dada la sensibilidad ambiental del entorno de la ubicación, se establecerán medidas adicionales de prevención y protección en el condicionado de la presente resolución.  
  
Afecciones al medio socio económico  
En el estudio no se prevén afecciones adversas significativas sobre población e infraestructuras, etc. No obstante, se destacan las siguientes:  
  
- Afección sobre vías pecuarias:  
La más cercana de las vías pecuarias es la del camí del Caminás, al norte de las parcelas. Se trata de un camino asfaltado de considerable anchura que parte desde el casco urbano de La Llosa pero que no limita con ninguna de las parcelas afectadas  
- Afección sobre patrimonio cultural:  
En el estudio se indica que no hay constancia alguna de presencia de restos arqueológicos en la parcela del proyecto y que las superficies afectadas directamente por la construcción del proyecto se han sometido históricamente, por otro lado, a labores de remoción, por lo que no prevé afecciones al patrimonio cultural.  
No obstante, del informe remitido por la Dirección General de Patrimonio se desprende que la parcela 581 del polígono 5 se sitúa al sudeste del municipio, en un lugar donde no se conoce ningún yacimiento arqueológico y a unos 750 metros se encuentra la villa romana del pla. Dado que no ha resultado posible llevar a cabo la prospección con las garantías técnicas suficientes por la espesa vegetación que cubre el terreno, la única manera de poder valorar la importancia o no de la aparición de los restos encontrados sería repitiendo la prospección después de que se quite o elimine la vegetación, pero teniendo en cuenta que las posibilidades de que aparezca un yacimiento romano son reducidas, indica que debe condicionarse la autorización del proyecto a que la documentación ambiental incorpore y asuma expresamente como condición la realización de un seguimiento arqueológico del desbroce y remoción de la tierra.  
  
Programa de vigilancia ambiental (PVA)  
El estudio de impacto ambiental incorpora un programa de vigilancia ambiental. El responsable de la implementación del plan de vigilancia ambiental será el gestor del aeródromo.  
El programa que incorpora el estudio de impacto ambiental abarca las dos fases principales del proyecto: Construcción y puesta en marcha de las instalaciones y la explotación de estas. El programa de vigilancia ambiental se desarrollará mediante:  
- El control periódico, tanto durante la fase de construcción como de funcionamiento, de las acciones del proyecto susceptibles de producir impactos al medio y de los distintos factores ambientales afectados.  
- Contactos con los organismos implicados de la Administración pública.  
- Redacción de informes de progreso y difusión de los resultados del PVA que serán de periodicidad semestral para la fase de construcción y con carácter anual para la fase de explotación.  
Las acciones de control ambiental en la fase de construcción se resumen en los siguientes aspectos:  
- Supervisión del replanteo de la obra asegurándose que las medidas sobre el terreno no exceden las dispuestas en los planos y memoria del proyecto, especialmente en lo que se refiere a la zona de obra, dimensiones de la parcela y pista de ocupación temporal.  
- Control de localización de parques de maquinaria, puntos de almacenamiento temporal de materiales de obra y residuos, trasiego de maquinaria y vehículos de tal forma que no haya afecciones fuera de los lugares previstos en el estudio de impacto ambiental.  
- Si es requerido por el organismo competente, control arqueológico durante la remoción de tierras en la parcela del proyecto.  
- Control de la adecuada retirada y mantenimiento de la parte de capa orgánica del suelo afectada y su posterior reutilización durante la plantación de la pantalla vegetal.  
- Control de la gestión de los materiales de excavación y relleno con seguimiento de la gestión de los terrenos excavados que no puedan ser reutilizados para rellenos. Se procurará su reutilización en la zona antes de determinar su destino final a vertedero autorizado, situación que deberá acreditarse mediante la documentación correspondiente. Se controlará, igualmente, el origen de los materiales seleccionados para relleno.  
- Control de la gestión de residuos. Además de los sobrantes de la excavación, se deberá controlar la adecuada gestión, según su naturaleza, del resto de los residuos generados durante las obras (hormigón de rechazo, embalajes, residuos vegetales procedentes de desbroces, etc) y de los aceites usados procedentes del parque móvil y maquinaria. Queda prohibida la quema de residuos vegetales. Se deberá tener especial cuidado en que se proceda a la recogida inmediata de los residuos considerados como peligrosos, teniendo que ser transportados y tratados por gestores autorizados. El control abarcará tanto la inspección in situ de la zona de obras como la documentación de control y seguimiento de los residuos.  
- Control de vertidos accidentales durante las obras, ligados normalmente a prácticas medioambientalmente indeseables como pueden ser los eventuales repostajes, cambios de aceite, limpieza de cubetas de hormigoneras fuera de los espacios asignados a tal fin, etc.  
- Vigilar el correcto mantenimiento y restitución de pistas, caminos y todas aquellas infraestructuras existentes que de alguna forma pudieran verse afectadas durante las obras.  
- Verificación, mediante métodos normalizados, de los niveles de ruido producidos durante las obras y las pruebas previas a la puesta en marcha de las instalaciones, de forma que se asegure lo previsto en la normativa vigente.  
- Control de las emisiones de polvo. Se llevará a cabo un control estricto de todas las operaciones susceptibles de emitir partículas en suspensión: trasiego de maquinaria y vehículos sobre superficies desnudas, transporte y acumulación de material pulverulento, etc. Se velará por la implantación de medidas minimizadoras en la medida en que se vea sean necesarias (riego de superficies no asfaltadas, cubrición del material pulverulento durante su transporte, reducida velocidad de tránsito de vehículos?).  
Así mismo se realizará un registro de las eventualidades surgidas durante el desarrollo de las obras.  
En cuanto a las acciones de control ambiental en la fase de funcionamiento se indica que al margen de las medidas de control generales derivadas de las normas internas del o los clubes de vuelo, el promotor llevará a cabo medidas específicas en función de la situación, tipología y dimensión del proyecto.  
Dado el carácter genérico de estas medidas de control y la sensibilidad medioambiental de la zona junto con la proximidad a núcleos habitados, el órgano ambiental valora que resulta necesario incorporar al menos las siguientes:  
1. Para verificar las afecciones debidas al ruido se realizarán mediciones del nivel sonoro en los períodos y momentos de máxima intensidad de tráfico y en los períodos más críticos, siguiendo en todo caso las normas establecidas en la normativa aeronáutica sectorial y las establecidas en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
2. No se operarán aeronaves, maquinaria y vehículos que muestren claros síntomas de mala combustión.  
3. Se prestará atención al cumplimiento de los procedimientos de vuelo en las maniobras de salida y llegada al aeródromo, de modo que no se sobrevuele ningún LIC, ZEPA o zonas de alto valor ecológico.  
4. Se llevará un registro de los accidentes sobrevenidos con la fauna, especialmente con las aves, como consecuencia del tráfico aéreo, así como anualmente se inspeccionará el entorno del aeródromo para detectar la presencia de fauna susceptible de ser afectada de forma negativa por la actividad, tomando en su caso las medidas correctoras que se consideren aceptables para la reducción del impacto.  
5. Periódicamente, al menos una vez al mes, se comprobará que no se producen vertidos accidentales de aceites o combustibles, así como de otros elementos de desecho o basuras.  
Se indica que las medidas protectoras y correctoras, así como el programa de vigilancia podrán ser objeto de modificaciones, incluyendo los parámetros que deben ser medidos, la periodicidad de la medida y los límites entre los que deben encontrarse dichos parámetros, cuando la entrada en vigor de nueva normativa o cuando la necesidad de adaptación a nuevos conocimientos significativos sobre la estructura y funcionamiento de los sistemas implicados así lo aconseje.  
Corresponde al órgano sustantivo, según el artículo 52, de la LEA y el artículo 6 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, el seguimiento del cumplimiento de la declaración de impacto ambiental. A estos efectos, el promotor remitirá al órgano sustantivo un informe de seguimiento sobre el cumplimiento de las condiciones, y de las medidas establecidas en la declaración de impacto ambiental. El informe de seguimiento incluirá un listado de comprobación de las medidas previstas en el programa de vigilancia ambiental. El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo y, previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica. Asimismo, el órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado de la declaración de impacto ambiental  
  
Conclusión  
Cabe concluir, visto lo anteriormente expuesto, que no se prevén afecciones ambientales negativas relevantes por la ejecución del proyecto, y por otro lado el traslado de las instalaciones del aeródromo a una zona exterior al espacio integrante de la Red Natura 2000, permite inferir que la ubicación proyectada supone una mejora ambiental en general y en particular sobre la afección a espacios naturales protegidos.  
  
Consideraciones jurídicas  
Los proyectos de aeródromos permanentes están sujetos a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I grupo 8, del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de aeródromo permanente de uso restringido en La Llosa, ubicado en la parcela 581 del polígono 5, promovido por Diglar Vicbal, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Aunque el horario de apertura de la actividad pueda ser de 12 horas, el horario de las operaciones de vuelo estará restringido al horario diurno.  
2. Previo al inicio de las obras, se hará un estudio de las acequias afectadas para garantizar que el agua sigue fluyendo a las zonas debidas evitando dejar sin caudal a ramales de estas acequias aguas abajo.  
3. Dado que la práctica totalidad de la parcela donde se localizará la ampliación proyectada drena en sentido oeste-este, hacia la marjal, se considera necesario introducir el diseño y ejecución de un drenaje perimetral que se extienda a lo largo del contorno de la pista, franja y plataforma. Las aguas que circulen por el drenaje deberán recibir un tratamiento de desengrasado, desarenado y separación de sólidos suspendidos, cuya capacidad permita depurar las primeras aguas de lluvia. Los aceites y grasas se extraerán de la balsa y se gestionarán como residuo acorde a su naturaleza, por un gestor autorizado.  
4. Como medidas de protección de fauna por la posible presencia de nidos, madrigueras y cobijos de fauna, antes del desbroce y tala de árboles se inspeccionará por técnicos competentes, dando aviso a los agentes medioambientales de la zona en su caso. Se evitará la ejecución de trabajos y movimiento de maquinaria en el periodo comprendido entre febrero y abril.  
5. Se atenderán las condiciones establecidas en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje anteriormente expuesto.  
6. De acuerdo con lo indicado en el informe de la Dirección General de Patrimonio se deberá realizar el seguimiento arqueológico de las obras. Si durante la ejecución de estas se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación de conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
7. Los residuos generados en la demolición de instalaciones existentes y construcción de las nuevas instalaciones, deberán gestionarse de acuerdo con la legislación sectorial vigente según su tipología.  
8. En materia de contaminación acústica se estará a lo establecido en la normativa aeronáutica sectorial y en caso de que no se cumplan los objetivos de calidad establecidos en la misma y en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre precitada, el órgano sustantivo instará al promotor al establecimiento de medidas correctoras para su adecuación a los valores legales.  
9. En relación con el programa de vigilancia ambiental:  
a) Las acciones del programa de vigilancia y seguimiento ambiental se ampliarán para la fase de funcionamiento en el sentido que se expone en el apartado de las consideraciones ambientales. Las acciones deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
b) El programa de vigilancia ambiental deberá incluir la validación del modelo teórico a la puesta en servicio del aeródromo, para lo que se deberá realizar una auditoría acústica, cuyos resultados deberá comprobar el órgano sustantivo. En caso de que no se cumplan los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002, el órgano sustantivo instará al promotor al establecimiento de medidas correctoras adecuadas para su adecuación a los valores legales.  
c) El proyecto y el estudio de impacto ambiental incluirán en su presupuesto todas las medidas correctoras y/o protectoras contempladas en el estudio de impacto ambiental, estudio de integración paisajística y en la presente declaración de impacto ambiental, así como su programa de vigilancia ambiental y las modificaciones en él introducidas.  
10. Cualquier cambio del proyecto que se pretenda introducir tras la emisión de esta declaración de impacto ambiental (ya sea previa al inicio de las obras, ya sea durante su ejecución o durante su explotación) y que pueda suponer una modificación sustancial desde el punto de vista de las afecciones ambientales, deberá ser comunicada al órgano ambiental, que determinará si procede la evaluación de sus efectos en el medio ambiente y el establecimiento, en su caso, de medidas correctoras o protectoras complementarias.  
11. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 16 de marzo de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML