Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5896, del 19-11-2008 (2008/13412)

RESOLUCIÓ de 8 d'octubre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Borriol, Crevillent, l'Alcora, Alzira, Losa del Obispo, Chulilla, Torreblanca, Orihuela i Algar de Palancia.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5896

Data del DOGV
:   19-11-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/13412

CVE


Data del document
:   08-10-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Chulilla](javascript:void(0))
    * [Torreblanca](javascript:void(0))
    * [Losa del Obispo](javascript:void(0))
    * [Borriol](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Algar de Palància](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Alzira](javascript:void(0))
    * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 d'octubre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Borriol, Crevillent, l'Alcora, Alzira, Losa del Obispo, Chulilla, Torreblanca, Orihuela i Algar de Palancia. [2008/13412]
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,
Article únic
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 238/06-AIA Borriol, 234/04-AIA Crevillent, 205/05-AIA l'Alcora, 259/05-AIA Alzira, 097/06-AIA Losa del Obispo, Chulilla, 142/06-AIA Torreblanca, 145/06-AIA Orihuela i 238/05-AIA Algar de Palancia.
València, 8 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental
Expedient: 238/2006-AIA
Títol: Homologació i Pla parcial del SAU ZU-7 bis de les normes subsidiàries de Borriol
Promotor: Ajuntament de Borriol
Autoritat substantiva: Ajuntament de Borriol i CTU
Localització: Terme municipal de Borriol (Castelló)
Descripció del projecte
1. Objecte de projecte
La modificació de les normes subsidiàries de Borriol, que en el desenvolupament d'aquest programa es planteja, pretén la implantació d'un sector de sòl urbà, mitjançant la reclassificació de l'actual sòl no urbanitzable comú, per a l'exclusiu ús residencial d'aquest. Segons les normes subsidiàries del municipi de Borriol, el sòl objecte d'actuació està classificat com a no urbanitzable amb qualificació de comú. Així mateix, el sòl de les parcel·les limítrofes a l'àrea d'actuació té, en la zona sud d'aquest, la classificació d'urbà.
Es pretén la reclassificació del sòl de l'actuació, formant un sol sector, la configuració del qual ve determinada a través de la delimitació comentada exhaustivament en el document d'homologació, concretant-se l'ordenació detallada d'aquest, a través del corresponent pla parcial i projecte d'urbanització.
La necessitat de l'estudi d'impacte ambiental deriva del canvi de classificació de sòl no urbanitzable en sòl urbanitzable en dues franges de sòl incloses en el pla parcial. Per tant, l'àmbit del pla parcial comprén els terrenys que són objecte de l'esmentat canvi de classificació com a part integrant.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
- Localització
El municipi de Borriol es troba en la plana costanera de la província de Castelló. L'emplaçament d'aquest pla parcial se situa a l'est del nucli urbà de Borriol, deixa al sud l'autovia CV-10, a l'oest sòl urbà UA 3, a l'est el llit del riu Sec de Borriol i el barranc de Cominells, i al nord sòl urbà.
- Planejament proposat
Quadre resum de característiques i usos del pla parcial.
A) Característiques generals:

B) Règim de titularitat de sòl:
Sòls de domini i ús públic:

Sòls de domini i ús privat:

C) Ràtios bàsiques:

D) Unitats d'execució:
Unitat d'execució única

3. Alternatives
L'estudi d'impacte ambiental preveu, a banda d'una alternativa zero, referint-se a aquella en què no es realitza cap acció sobre el planejament vigent, alternatives al projecte que radiquen en la diferència en les edificabilitats, alçàries i situació de les edificacions, mantenint les característiques imposades per les vigents normes subsidiàries.
Segons l'estudi d'impacte ambiental, totes aquestes alternatives es van desestimar atés que no modificarien de manera quantificable els impactes sobre cada factor del medi.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
En data 22 de juny de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló va remetre documentació relativa a l'homologació i Pla parcial del SAU ZU-7 bis de les normes subsidiàries de Borriol, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, homologació i pla parcial, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
2. Informació pública
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 5014, de 26 de maig de 2005.
Durant el període d'informació pública es van presentar diverses al·legacions, cap de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Borriol de data 13 de novembre de 2006, en el qual s'incloïa certificat de l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació pública realitzat.
3. Peticions d'informació o documentació complementària
En data 17 d'octubre de 2006, s'emet requeriment de documentació, per part d'aquest servei, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà de presentar l'informe favorable de la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.
- D'acord amb l'article 9.3 del Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VIII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà de presentar informe favorable de l'organisme de conca competent per a la realització de qualsevol obra o treball en la zona de policia dels llits del barranc de Cominells i del riu Sec.
- D'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VIII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials al llit del barranc de Cominells i del riu Sec.
- Haurà de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació plantejada, com també la informació sobre el destí d'aquests residus.
- D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.
- Informe de l'entitat gestora de l'EDAR que du a terme la depuració i sanejament de les aigües residuals produïdes al municipi de Borriol, sobre la capacitat d'aquesta per a assumir els cabals generats per l'actuació proposada.
En contestació a aquest requeriment de documentació l'Ajuntament de Borriol, com a promotor de l'actuació, presenta la documentació següent:
En data 1 de desembre de 2006 es rep, per part del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, la documentació següent:
- Certificat del resultat del tràmit d'informació pública.
- Certificat relatiu a l'acord d'aprovació provisional sobre les al·legacions ambientals.
- Document tècnic en format digital
- Còpia sol·licitud d'informe article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.
- Sol·licitud d'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
Sol·licitud d'informes sectorials
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:
1. Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 12 de desembre de 2006, que emet informe sobre l'estudi de paisatge de l'homologació modificativa i Pla parcial del sector SAU ZU-7 del terme municipal de Borriol (Castelló), el qual conclou el següent:
«...En conclusió cal informar que: l'objecte d'aquest informe és l'homologació modificativa i Pla parcial del sector SAU ZU-7 del terme municipal de Borriol (Castelló), el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, no sent-li, per tant i de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aqueix Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, assenyalant que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal que aquest Servei n'emeta.»
2. Informe de la mercantil Aguas Asoral, SL, com a empresa posseïdora de la concessió administrativa d'explotació de les aigües subterrànies a través del pou situat en la localitat de Borriol, en la zona de l'àmbit del pla parcial, de data 25 d'octubre de 2006, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per a l'actuació. El qual conclou el següent:
«...Atenent cadascuna de les qüestions tècniques sol·licitades per l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, s'estableixen les conclusions següents:
a) Conclusions tècniques: Pel que atenent al cabal de 2.00 l/min i a la recuperació del nivell, cal concloure, que la instal·lació del pou que subministrarà aigua per a l'ús domèstic al sector reclassificatori de sòl urbanitzable residencial denominat Mas de Clarà II de les normes subsidiàries de Borriol publicades en el BOP de Castelló en data 13 de juliol de 1996, que defineixen la zona com a residencial privada.
b) Conclusions administratives: La mercantil Aguas Asoral, SL està plenament capacitada per al subministrament d'aigua per a ús domèstic en la urbanització futura supracitada, ja que té contractats els serveis de gestió administratives i anàlisis periòdiques de l'aigua subministrada.
c) En definitiva, Aguas Asoral, SL té plena capacitat tant tècnica com administrativa per al subministrament d'aigua per a l'ús domèstic d'aquesta a la futura urbanització Mas de Clarà II.»
Afeccions legals
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental de febrer de 2006.
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTV i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.
2. PATRICOVA
La zona objecte del pla parcial no es troba localitzada en cap punt de risc d'inundabilitat segons els estudis duts a terme per la Generalitat Valenciana (PATRICOVA).
3. Camins ramaders
Segons les dades consultades, en les normes subsidiàries en vigor de Borriol, el camí ramader que transcorre més pròxim a l'àmbit ho fa pel nord, d'est a oest, no creuant ni limitant amb l'àmbit d'estudi en cap punt del recorregut d'aquest. Es tracta del camí ramader assagador del Camí Vell dels Romans.
Per això, haurà d'adequar-se d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
4. Rambles i llits
Hi ha llits o barrancs entesos com a tals que poden veure's afectats de manera directa o indirecta per l'actuació proposada. Es tracta del riu Sec de Borriol i el barranc de Cominells que desemboca en el primer i que discorren pel sud-est i en direcció sud des de l'àmbit.
Per això, hauran d'entendre's subjectes al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.
5. Jaciments arqueològics
En l'àmbit d'estudi es troba el jaciment Vil·la Romana, localitzat al sud de l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen passant de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.
Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
6. Infraestructures de transport
La infraestructura més pròxima localitzada és l'autovia CV-10 situada al sud de l'àmbit del pla parcial i pel nord amb l'avinguda de Saragossa, antiga carretera, actualment vial d'accés del municipi.
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.
7. Infraestructures de transport energètic
L'àmbit del pla parcial es veu travessat en direcció est pel gasoducte Barcelona-València-Biscaia. Haurà d'atendre's al que disposa el Reial decret 1434/2002, de 27 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions de gas natural.
En l'àmbit d'actuació del pla parcial queda localitzada una línia elèctrica d'alta tensió. Es tracta de la línia la Plana Vandellós, de la Xarxa Elèctrica Espanyola. Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric.
Consideracions ambientals
1. Pertany a les denominades planes litorals, superfícies que a penes deformades apareixen quasi planes en la plana litoral, farcides per materials col·luvials, materials detrítics del transport fluvial, i per aportacions marines i lacustres. Les masses d'al·luvions del Palància i les seues rambles i afluents donen formes planes d'argiles i arena. Dipòsits caracteritzats per la mescla de materials procedents d'al·luvions fluvials i erosions de vessant, com a conseqüència de donar-se ambdós processos simultàniament. Freqüents a la província i associats a barrancs i rambles d'escàs desenvolupament transversal, com també a la vora dels massissos mesozoics.
Des del punt de vista de la litologia, l'àmbit d'estudi s'assenta principalment sobre cudols, graves i argiles, i es localitza en el marge sud de l'àmbit una zona de cudols i graveres. Es tracta d'una zona els processos de la qual pertanyen al quaternari. Predominen els materials sedimentaris, detrítics i roques carbonatades. L'erosió actual de la zona és molt baixa i l'erosió potencial baixa.
La capacitat d'ús del sòl és elevada. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola.
No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats. No apareixen zones forestals.
2. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, en ambdós sectors, no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990 de 30 de març, BOE núm. 82 del 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordres 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes en el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).
Les comunitats que podem trobar en l'actualitat són aquelles nitròfiles, generalment associades a l'acció antròpica, en camps de cultiu i camins.
La vegetació potencial de l'àrea aquesta formada per l'associació Rubio Lousifoliae-quecetum suberis sigmetum sobre sòls àcids, Quercococciferae-Pistacieto-Lentisci sigmetem en sòls bàsicament i principalment en la zona més pròxima al litoral per l'associació Oleo ceratonion.
No per això la vegetació actualment establida no té valor ecològic, ja que els cultius d'aquesta regió formen a hores d'ara importants comunitats vegetals que al seu torn alberguen altres animals. Cal destacar la presència d'exemplars d'olivera (Olea europea) i garrofera (Ceratonia siliqua), els quals per les seues característiques físiques i el valor ecològic i paisatgístic d'aquests hauran de tenir-se en compte per a la seua conservació, integrant-los en les zones verdes projectades.
A més de les espècies de cultiu es troben formacions de caràcter nitròfil, producte de les activitats d'adobat dels cultius. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica.
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.
3. L'estudi d'impacte ambiental a l'inici del capítol dedicat a la fauna estableix que l'anàlisi realitzada es basa principalment en l'existència de bibliografia de la zona. Per tant, el catàleg presentat recull aquelles espècies que d'alguna manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència en la zona o no. Per la qual resulta molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna existent al sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació a aquest respecte resulta insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.
D'altra banda, en la llista presentada en l'estudi d'impacte ambiental s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas del teuladí l'estornell, la granota comuna, fardatxo, la serp verda i musaranya comuna. L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990, de 30 de març.
4. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sector està dotat d'aigua potable per a subministrament de les zones urbanes des de les quals es connectaran els sòls d'aquest pla parcial. La connexió a la xarxa d'aigua potable, es realitzarà mitjançant les pertinents connexions i xarxa de distribució d'aigua potable.
Segons el que s'ha redactat en l'estudi d'impacte ambiental, el municipi es proveeix en l'actualitat d'aigües procedents de pous subterranis l'explotació dels quals du a terme l'empresa FACSA. Des dels esmentats pous es bomba aigua fins als dipòsits municipals per al subministrament domiciliari. En l'actualitat els pous són excedentaris en recursos i l'única limitació prové de la capacitat d'emmagatzemament que tenen els dipòsits municipals (un de 250 m³ i un altre de 400 m³). Es realitza un projecte en col·laboració amb la Conselleria per a l'execució d'un nou depòsit de 1.000 m³, que dotaria al municipi de capacitat d'emmagatzemament suficient per a les necessitats actuals i les futures expectatives d'aquest. Les anàlisis de les aigües de consum domiciliari són dutes a terme per FACSA qui s'encarrega del control sanitari d'aquestes.
D'altra banda, en la documentació, de data 13 de novembre de 2006, presentada per l'Ajuntament de Borriol en contestació a l'escrit de 4 d'agost de 2006, relatiu al requeriment de documentació, s'adjunta un informe de la mercantil Aguas Asoral, SL, com a empresa posseïdora de la concessió administrativa d'explotació de les aigües subterrànies a través del pou situat a la localitat de Borriol, en la zona de l'àmbit del pla parcial, de data 25 d'octubre de 2006, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per a l'actuació, el qual conclou favorablement la disponibilitat de recursos.
Atesa la situació i en compliment de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, serà necessari aportar l'informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics sol·licitat per l'Ajuntament de Borriol, en data 25 d'octubre de 2006, a l'organisme de conca competent.
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sanejament de les aigües residuals a Borriol es realitza en l'actualitat a través d'una depuradora municipal situada en el sistema general de zones verdes. Hi ha un projecte aprovat per Conselleria per a l'execució d'una depuradora al municipi localitzada fora del nucli urbà amb una capacitat de depuració per a 10.000 habitants i possible ampliació fins a 20.000 habitants. Aquesta nova depuradora es connectaria a la xarxa d'aigües de sanejament mitjançant un col·lector i bombament d'aquestes cap a la depuradora.
Per al nou sector està previst que les aigües residuals siguen tractades en la depuradora municipal situada en el sistema general de zones verdes. L'àmbit del pla parcial se situa a una distància inferior a la xarxa de sanejament de 500 m, segons la documentació presentada.
No s'aporta en la documentació presentada, informe tècnic o certificat de l'entitat gestora de l'EDAR que du a terme la depuració i sanejament de les aigües residuals produïdes al municipi de Borriol, sobre la capacitat d'aquesta per a assumir els cabals generats per l'actuació.
L'àmbit de l'actuació és travessat per un gasoducte. El pas d'aquesta línia, com afirma l'estudi d'impacte ambiental, s'integrarà en l'ordenació proposada segons la legislació sectorial corresponent. Cal destacar que, en cap punt de la documentació presentada es donen les dades de servitud ni les solucions adoptades per al compliment de la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs, i de la resta de legislació que la desenvolupa.
El pla parcial proposa la integració de la traça del gasoducte general en un bulevard que travessa l'àmbit, amb vocació de ser una futura ronda al sud del nucli urbà, que pot ser prolongada en el futur. El conjunt de l'ordenació tracta de ser solució a la complexitat de l'àmbit, on l'eix principal de l'ordenació s'adapta al traçat del gasoducte que el travessa, s'integren les dotacions com a complement de les existents i se situen de les zones verdes, com també els equipaments, juntament amb el sòl no urbanitzable a manera de matalàs i transició entre l'urbà i el no urbanitzable.
Segons la legislació consultada, s'haurà d'imposar la servitud permanent de pas sobre una franja de terreny d'un ample de quatre (4) metres, dos a cada costat de l'eix, per on discorrerà la canonada o canonades que es requerisquen per a la conducció del gas, com també per al cable de comunicacions del gasoducte. Aquesta servitud estarà subjecta a les limitacions següents de domini:
1. Prohibició d'efectuar treballs de llaurada o semblants a una profunditat superior a cinquanta (50) centímetres, com també de plantar arbres o arbustos de tija alta a una distància inferior a dos (2) metres comptadors a partir de l'eix de la canonada o canonades.
2. Prohibició de la realització de qualsevol tipus d'obra, construcció, edificació o efectuar cap acte que puga danyar o pertorbar el bon funcionament de les instal·lacions, a una distància inferior a deu (10) metres de l'eix de la canonada i a un costat i a l'altre d'aquesta.
Aquesta distància podrà reduir-se sempre que se sol·licite expressament i es complisquen les condicions que, en cada cas, fixe l'òrgan competent de l'administració
3. Lliure accés del personal i equips necessaris per a poder vigilar, mantenir, reparar o renovar les instal·lacions, amb pagament, si és el cas, dels danys que s'ocasionen.
4. Possibilitat d'instal·lar les fites per a senyalització o delimitació i els tubs de ventilació, com també de realitzar les obres superficials o subterrànies que siguen necessàries per a l'execució o funcionament de les instal·lacions.
L'ocupació del sòl passa a ser d'un terreny agrícola a una superfície urbanitzada, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltat de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una perduda de la permeabilitat del terreny i per tant una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en el sector com per a les adjacents Així mateix, això comportarà, com ja s'ha dit abans, que el barranc reba major aigua d'escorriment en l'època de pluja.
5. Respecte a la hidrologia superficial, l'àrea d'estudi es troba drenada pel riu Borriol i el barranc de Cominells que desemboca en el primer, que discorren pel sud-est i en direcció sud des de l'àmbit.
El règim del riu Sec és torrencial, originat per la unió d'uns quants barrancs. No té continuïtat en la permanència de cabals, responent amb avingudes en moments de pluges torrencials i gota freda.
Pel que fa a la inundabilitat, cal destacar que, el riu Sec a la desembocadura d'aquest a Castelló, provoca problemes d'inundabilitat segons els estudis realitzats pel PATRICOVA. En el programa d'actuacions de l'esmentat document, es va establir l'ECC 143+, que descrivia la canalització del riu Sec des de l'AP-7 fins al mar, amb una longitud de 10.800 m. L'objectiu era incrementar el llindar de desbordament i eliminar el punt crític.
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la qualitat de l'aigua superficial podrà patir un determinat deteriorament durant la construcció de les instal·lacions previstes. Es produirà un augment dels sòlids en suspensió, arrossegament de pols i altres materials i de substàncies contaminants provinents d'abocaments incontrolats que previsiblement aconseguirà els llits del riu Sec i el barranc de Cominells.
Serà de compliment obligatori el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i l'establiment de les zones de servitud i zona de policia a la que els marges del riu es troben subjectes a la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge de la Comunitat Valenciana 4/2004, com també per a obtenir l'autorització d'abocaments de les aigües de pluja.
6. El clima de la zona participa de les característiques pròpies del clima mediterrani litoral septentrional. Es troba en el sector de la plana litoral septentrional. Classificat com a semihumit-mesotermo (Thornthwaite).
Les màximes precipitacions es produeixen a l'octubre i són escasses a la primavera. L'estació seca és de 4-5 mesos, l'oscil·lació tèrmica és moderada i les temperatures moderades. Una altra peculiaritat és l'elevada humitat relativa en els mesos més càlids i un constant règim de brises que suavitzen les temperatures.
El mar Mediterrani actua com atenuant de les oscil·lacions tèrmiques i com a font d'humitat; aquesta càrrega d'humitat, en moments d'inestabilitat, comporta un potencial d'aigua precipitable.
7. L'estudi d'impacte ambiental presenta un estudi acústic en el qual es conclou que les dades obtingudes de l'aplicació de la formula empírica, tant en horari diürn com a nocturn, reflecteixen nivells inferiors als establits per a un ús dominant residencial en la zona. Aquest estudi estima que els nivells acústics pel sud seran inferiors al 50% dels rebuts pel nord, per la qual cosa es podria establir una minoració del soroll al voltant d'un 25%, en la zona oest.
Com a conclusió final, l'estudi acústic estableix una sèrie de mesures correctores per a la fase de construcció:
- Limitació de la velocitat de trànsit de vehicles pesants en les operacions de transport.
- Fixació dels materials abassegats per a evitar moviments i vibracions tant en període nocturn com diürn per causa de forts vents.
- No podran realitzar-se obres durant el període nocturn (22 h a 8 h)
I una sèrie de mesures correctores per a la fase de funcionament:
- Durant aquesta fase s'ha de garantir la conservació de les zones verdes ja que comporten un embornal de soroll.
- L'estat del paviment de les vies ha de conservar-se en perfecte estat, ja que la mala conservació donaria lloc a un augment del soroll del trànsit de vehicles.
Aquestes mesures són de compliment obligatori i, per això, s'han d'incorporar a les mesures establides en el programa de vigilància ambiental desenvolupat en el capítol 6 de l'estudi d'impacte ambiental.
L'estudi d'impacte ambiental integra en la documentació annexa d'aquest un estudi d'ordenació i protecció del paisatge, el qual se centra a mantenir els aspectes més significatius o característics del paisatge. Amb aquest fi, estableix uns objectius de qualitat paisatgística de l'àmbit, analitza l'activitat i processos que s'implantaran en l'àmbit i la incidència d'aquests en el paisatge, i presenta les mesures i accions necessàries per a complir els objectius de qualitat.
Hi ha informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 12 de desembre de 2006, sobre l'estudi de paisatge de l'homologació modificativa i Pla parcial del sector SAU ZU-7 del terme municipal de Borriol (Castelló), el qual conclou que per la data d'informació pública de l'expedient no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge.
Per això, vist l'estudi del paisatge presentat pel promotor i vist l'informe del Servei de Suport Tècnic d'aquesta Conselleria, aquest Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental considera acceptable la documentació presentada al respecte.
8. En l'àmbit d'estudi es troben un jaciment arqueològic, el jaciment Vil·la Romana, localitzat al sud de l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen passant de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.
L'estudi d'impacte ambiental, ha establit com a mesures protectores inicials, que prèviament a qualsevol actuació sobre aquests haurà de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica que una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, aquesta mateixa emetrà un informe vinculant al qual quedarà subjecte aquest estudi d'impacte ambiental per la qual cosa haurà de presentar-se un annex a aquest que reculla les mesures correctores, protectores i de vigilància que de l'esmentat informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià se'n deriven.
S'haurà d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això. L'esmentat informe serà vinculant per a la resolució final del projecte.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació i Pla parcial del SAU ZU-7 bis de les normes subsidiàries de Borriol, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits a continuació:
Segon
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:
1. S'haurà d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.
2. Informe tècnic o certificat de l'entitat gestora de l'EDAR que du a terme la depuració i sanejament de les aigües residuals produïdes al municipi de Borriol, sobre la capacitat d'aquesta per a assumir els cabals generats per l'actuació.
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.
3. Queden prohibits els abocaments al barranc sense depuració prèvia. La concessió de la llicència d'obra quedarà supeditada al compliment de les restriccions i condicionants que s'establisquen en l'informe de l'entitat gestora de l'EDAR que s'encarregarà de depurar i sanejar les aigües procedents del nou sector.
4. D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.
5. La xarxa de sanejament haurà de ser separativa de la xarxa de pluvials, sent completament estanca, i connectada a la corresponent EDAR.
6. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.
7. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'hauran d'exigir a les empreses els certificats que acrediten l'entrega dels residus generats a empreses gestores autoritzades.
8. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.
9. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, en serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la manera en què s'hauran de dur a terme les actuacions proposades.
10. S'haurà d'atendre a les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües a la carretera autonòmica CV-10, com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.
11. D'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VIII (modificat pel Reial decret 606/03) de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials al llit públic del barranc de Cominells i del riu Sec.
12. D'acord amb l'article 9.3 del Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VIII (modificat pel Reial decret 606/03), de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà d'obtenir, amb caràcter previ al desenvolupament de la proposta, informe favorable de l'organisme de conca competent per a la realització de qualsevol obra o treball en la zona de policia dels llits del barranc de Cominells i del riu Sec.
13. Haurà d'obtenir autorització de l'empresa propietària del gasoducte (Gas Natural) per a la realització d'obres que es desenvolupen a una distància menor a 5 metres de la conducció, havent de complir les condicions generals d'execució que l'esmentada empresa establisca al respecte.
Segons la legislació consultada, s'haurà d'imposar la servitud permanent de pas sobre una franja de terreny d'un ample de quatre (4) metres, dos a cada costat de l'eix, per on discorrerà la canonada o canonades que es requerisquen per a la conducció del gas, com també per al cable de comunicacions del gasoducte.
No es podrà iniciar cap tipus de treball en la zona d'afecció del gasoducte sense que tinga coneixement l'empresa propietària de la conducció (Gas Natural), que enviarà personal qualificat per a l'assenyalament, control i vigilància de les obres.
14. Atés l'interés paisatgístic i botànic d'alguns exemplars de Ceratonia siliqua (garrofera) i Olea europea (olivera) presents en l'àmbit de l'actuació, hauran d'integrar-se en la zona enjardinada proposada.
Per a l'adequació d'aquesta zona verda s'haurà d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la subsistència d'aquestes. Les esmentades espècies hauran d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.
15. Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric i a la resta de legislació que l'articula per al tractament de la línia elèctrica d'alta tensió (la Plana Vandellós de la Xarxa Elèctrica Espanyola, que travessa l'àmbit d'actuació.
16. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.
Tercer
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
Quart
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 16 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental
Expedient: 234/2004-AIA
Títol: Homologació i pla parcial sector R-10
Promotor: Ajuntament de Crevillent
Autoritat substantiva: Ajuntament de Crevillent i CTU
Localització: A l'est del nucli de població i del barranc del Boch, entre la carretera N-340 (Alacant-Múrcia) i la carretera N-325
Descripció del projecte
1. Objecte del projecte
L'objecte del pla parcial és reclassificar com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada un SNU comú al terme municipal de Crevillent, per a la creació d'un nou sector de sòl urbanitzable, en el qual es defineix com a ús residencial i terciari.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
L'instrument de planejament actualment vigent al municipi de Crevillent és el Pla general d'ordenació urbana aprovat el 22 de desembre de 1983 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, que es troba actualment en revisió, en tramitació per a la seua aprovació definitiva, amb el corresponent procediment d'avaluació ambiental d'aquest.
El sector R-10, amb una superfície de 455.288 m², està també recollit en el nou planejament general del municipi. Aquest nou sector s'emplaça en l'espai delimitat per:
- A l'oest, el barranc del Boch i el sòl urbà industrial Ceràmica
- Al nord, la carretera N-325 i la presa de Crevillent
- A l'est, el polígon industrial Faima
- Al sud, la carretera N-340 (Alacant-Múrcia) i sòl urbà industrial sector Boch
El projecte planteja la reclassificació de SNU en aquest espai per a la creació d'un sector d'ús residencial i terciari, amb un nombre estimat de 1.080 habitatges i una població potencial de 3.240 habitants.
La zona sud, façana a la carreteja N-340 és la que es destina a ús terciari. Mentre que en la zona nord s'ordenen les illes d'ús residencial, i disposa d'una zona verda longitudinal a manera de matalàs entre ambdues. El límit est, en contacte amb el sòl urbà industrial, el configura un vial de la xarxa secundària i al NE se situen tres equipaments: un dotacional d'infraestructures-serveis, a la vora d'un dipòsit d'aigua existent; i dos equipaments dotacionals d'ús recreatiu-esportiu. Es projecta una gran zona verda adscrita al sector en la zona limítrofa a la carretera N-325 i al barranc del Boch.
La superfície total de l'àrea de repartiment és de 455.288,75 m², la qual es divideix en 361.588,76 m² de la superfície computable del sector i en 93.699,99 m² de la ZV de la xarxa primària.
3. Alternatives
L'estudi d'impacte ambiental considera l'alternativa d'ús industrial, definint-la a priori com a vàlida i afirma que els polígons industrials annexos s'estan ampliant, atesa l'alta demanda de sòl industrial. S'afirma que, des del punt de vista ambiental i perceptual, la qualificació del sector com a industrial permetria la integració d'aquest en l'entorn urbà circumdant, consolidat per indústries.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
En data 25 de juny de 2003 l'Ajuntament de Crevillent remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental relatiu pla parcial sector R-10.
Posteriorment, amb data 6 de setembre de 2004, es completa amb la corresponent documentació urbanística, homologació i pla parcial, i còpia del certificat d'aprovació provisional del projecte que inclou el resultat de la informació al públic, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
2. Informació pública
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari La Verdad, de data 5 de maig de 2003, i en el DOGV núm. 4499, de 14 de maig de 2003.
Durant el període d'informació pública no es presenta cap al·legació segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Crevillent relatiu a l'acord d'aprovació provisional per Ple municipal, de data 27 d'abril de 2004.
3. Peticions d'informació o documentació complementària
S'han efectuat un bon nombre de consultes, dins del procediment d'estudi d'impacte ambiental, i s'ha rebut contestació a cadascuna d'aquestes segons consta en la llista d'informes sectorials rebuts:
Primeres consultes
A la Confederació Hidrogràfica del Segura:
Amb data 10 de desembre de 2004, se sol·licita un informe en relació amb els impactes ambientals que podrien derivar-se de la realització del projecte, després d'una descripció de l'actuació i el seu àmbit concret a la vora del barranc del Boch i aigües avall de la presa del Crevillent, o que presente totes les propostes i consideracions que en matèria de la seua competència crega oportunes.
Amb data 4 de març de 2005, no havent-se rebut contestació a l'escrit anterior, es reitera la consulta realitzada basant-se en l'article 18 del Decret 162/1990.
A l'Àrea de Residus d'aquesta Conselleria:
Amb data 13 de desembre de 2004, s'efectua consulta a fi que es pronuncie sobre la viabilitat del projecte presentat, el qual afecta terrenys pertanyents a antigues extraccions d'àrids sobre els quals s'han abocat residus de naturalesa industrial.
Amb data 4 de març de 2005, no havent-se rebut contestació a l'escrit anterior, es reitera la consulta realitzada.
A la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques:
Amb data 15 de juny de 2005, se li consulta sobre la viabilitat del projecte en relació amb el risc sísmic existent en la zona i amb la proximitat de l'actuació a l'embassament de Crevillent.
En l'informe evacuat es conclourà la necessitat de sol·licitar informació a la CHS sobre la possibilitat de risc de ruptura de la presa de l'embassament de Crevillent en cas de sisme i mesures de seguretat de la presa. En definitiva, haurien de pronunciar-se sobre la viabilitat de la reclassificació.
Després d'aquest període consultiu, amb data 15 de juny de 2005, i basant-se en els informes obtinguts fins aquesta data, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informa d'aquells aspectes que es considera que hauran de ser ampliats o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental, mitjançant la corresponent sol·licitud d'ampliació a l'Ajuntament a través del ST de Planificació i Ordenació Territorial, i que de manera resumida són:
- La qualificació del nou sector com d'ús industrial és una alternativa que, des del punt de vista ambiental, ha de ser tinguda en compte per l'estudi d'impacte ambiental, valorada en relació amb la resta de solucions possibles, i justificat el descart d'aquesta enfront de la solució final adoptada.
- L'estudi d'impacte ambiental no ha realitzat, des del punt de vista ambiental, un estudi comparatiu de les possibles solucions de projecte, l'alternativa d'ús residencial i l'alternativa d'ús industrial, simplement descarta l'alternativa industrial i desenvolupa l'opció de sòl residencial. Per tant, no es justifica l'elecció de la solució adoptada enfront de l'alternativa industrial del sector.
L'estudi d'impacte ambiental, d'acord també a la recomanació pel que fa a la qualificació del sector donada per la Direcció Territorial al document de concertació, haurà de desenvolupar l'alternativa industrial descrita en el seu contingut i comparar-la amb la solució adoptada en el pla, i és en aquest moment quan es justificarà l'elecció d'una o altra alternativa. En tot cas, s'haurà d'analitzar cadascuna de les alternatives inserides en l'entorn industrial on s'emplacen.
- L'estudi d'alternatives es farà també en un segon nivell, el de l'ordenació detallada, valorant la possibilitat d'integrar les masses de pineda en les zones verdes del sector.
- S'haurà de realitzar un estudi acústic de la zona i es tindrà en compte els resultats obtinguts en l'anàlisi de les alternatives.
- Amb caràcter previ a l'aprovació del pla, haurà de clausurar, segellar i restaurar l'abocador no autoritzat de residus que hi ha en l'àmbit del sector. (S'adjunta còpia de l'informe del Servei de Residus Urbans).
- Han d'identificar-se els mecanismes de gestió dels distints tipus de residus que es preveja generar en el sector, tant en fase d'execució com de funcionament.
- El sector s'emplaça aigües avall de l'embassament de Crevillent. L'estudi d'impacte ambiental ha d'analitzar la solució adoptada en el projecte en relació amb el risc sísmic existent al municipi i la proximitat del sector a l'embassament, tenint en compte l'efecte d'una possible ruptura de la presa com a conseqüència d'un sisme. (Es comunica la realització d'una consulta a la Direcció General d'Interior).
- Pel que fa als recursos hídrics, s'haurà d'aportar un certificat emés per la CHS o per l'entitat gestora per al subministrament d'aigua potable al municipi, on s'acredite la disponibilitat de cabal suficient per a atendre la demanda de la població estimada.
- S'haurà d'aportar un certificat que acredite que l'EDAR en la que seran tractades les aigües residuals disposa de capacitat suficient per a admetre i depurar l'increment del volum generat pel sector.
- L'estudi d'impacte ambiental ha d'incorporar l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/98.
- Hauria d'elaborar-se un estudi detallat del paisatge de la zona, i analitzar els impactes deguts a la implantació del sector proposat.
- S'haurà de representar gràficament el traçat del camí ramader assegador del Boch, amb l'amplària legal i necessària d'aquest, justificant que no es veu afectada per l'actuació.
Amb data 19 de juliol de 2005, la Direcció Territorial d'Alacant remet documentació presentada per l'Ajuntament de Crevillent a fi de fer complir el requeriment del paràgraf anterior. L'esmentada documentació consisteix en un annex a l'estudi d'impacte ambiental, que no respon en la seua totalitat al requeriment efectuat. No es presenta l'estudi d'alternatives; sí s'inclou un estudi acústic i un estudi de paisatge sobre els quals es realitzen noves consultes, al setembre de 2005.
Segones consultes
A l'Àrea de Residus:
Sobre la qualificació i ús com a zona verda (PQL) de sòls sobre els quals s'han abocat residus d'origen industrial desconeixent-se la naturalesa d'aquests.
A l'Àrea de Planificació del Territori:
Sobre l'estudi del paisatge presentat.
Al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric:
Sobre l'estudi acústic presentat.
A la Confederació Hidrogràfica del Segura:
S'efectua novament consulta en relació amb les observacions de la Direcció General d'Interior sobre els riscos que s'han de tenir en compte en el projecte.
Se sol·licita que informen, pel que fa a les seues competències i més enllà de la no-afecció de l'actuació urbanística al domini públic hidràulic i al règim de corrents, sobre:
- La viabilitat del projecte presentat en relació amb el risc sísmic existent en la zona i amb la proximitat de l'actuació a l'embassament de Crevillent.
- Les dades sobre les característiques de la presa, realitzada amb materials solts i de la qual es desconeix el possible efecte en cas de ruptura o destrucció per un sisme.
- La seua resistència davant d'aquests.
- I les mesures de seguretat de la presa en funció de la seua classificació segons el risc potencial d'aquesta davant de risc d'avaria greu o ruptura, que sent de categoria A o B ha de disposar del seu corresponent pla d'emergència, del qual tampoc es disposa de dades.
Després d'aquest segon període consultiu, amb data 20 de desembre de 2005, la Direcció Territorial d'Alacant remet documentació complementària:
- Informe subscrit per l'arquitecta redactora del pla parcial en què es proposa una solució per a resoldre les possibles afeccions per l'existència d'un embassament situat al nord del sector R-10
- Còpia del plànol 1B Ordenació detallada, qualificació del sòl i assignació d'usos.
Al gener de 2006 té lloc en aquesta Conselleria una reunió entre la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, la Direcció General de Gestió del Medi Natural i l'Ajuntament de Crevillent acompanyat de representants de l'Agrupació d'interés urbanístic del sector R-10 i els tècnics redactors de l'homologació i pla parcial. En aquesta reunió, a la qual no assisteix el tècnic redactor de l'estudi d'impacte ambiental, s'exposa el procediment i la situació de l'expedient d'estudi d'impacte ambiental, i es traslladen a l'Ajuntament de Crevillent els informes haguts fins aquesta data. Se sol·licita que complete la documentació incloent un estudi sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent a causa d'un sisme.
Amb data 17 de març de 2006, la Direcció Territorial d'Alacant remet nova documentació complementària a instàncies de l'Ajuntament de Crevillent:
- Un nou estudi acústic elaborat pel Laboratori d'Enginyeria Acústica i Vibracions de la Universitat Miguel Hernández, en el qual es recullen les prescripcions i contingut a què es refereix el primer informe evacuat pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.
- Informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent, que inclou estudi hidrològic i informe sobre els riscos de lliscament, que inclou estudi geotècnic, en contestació a l'informe del Servei de Prevenció i Planificació de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
- Informe de l'equip redactor sobre l'abocament incontrolat de residus en l'àmbit del sector.
Sobre aquesta documentació s'efectua, a l'abril de 2006, la tercera ronda de consultes.
Terceres consultes
Al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric:
Sobre l'estudi acústic elaborat pel Laboratori d'Enginyeria Acústica i Vibracions de la UMHE.
Al Servei d'Ordenació Territorial:
A instàncies de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, se li consulta sobre l'informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent sobrevinguda a causa d'un moviment sísmic a les edificacions del sector R-10, que inclou estudi hidrològic.
A la Confederació Hidrogràfica del Segura:
Havent-se efectuat consulta en diverses ocasions sobre la viabilitat ambiental de la reclassificació en relació amb els riscos ambientals i les dades relatives a la presa, sense obtenir resposta, es trasllada de l'informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent sobrevinguda a causa d'un moviment sísmic a les edificacions del sector R-10, en el sentit següent:
«Sent la CHS una administració pública amb competència sectorial de rellevància territorial, i estant en tramitació el pla d'emergència de l'esmentada presa, és per això que es va sol·licitar en el seu dia un pronunciament sobre la viabilitat de la reclassificació proposada, i pel qual s'adjunta ara l'informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent sobrevinguda a causa d'un moviment sísmic a les edificacions del sector R-10, perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.
D'altra banda, i més enllà de la no-afecció de l'actuació urbanística al DPH i al règim de corrents, se sol·licita l'informe preceptiu sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua potable que implica la programació del sector.»
Amb data 1 de juny de 2006, la Direcció Territorial d'Alacant remet a instàncies de l'Ajuntament de Crevillent còpia d'un ofici adreçat per la corporació municipal a la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
Amb data 26 de juliol de 2006, l'Ajuntament de Crevillent remet l'informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent sobrevinguda a causa d'un moviment sísmic, i anàlisi d'estabilitat dels talussos, sobre el sector R-10 de l'esmentat terme municipal, elaborat per la Universitat d'Alacant. A l'agost de 2006, es reprenen les consultes.
Quarta consulta
Al Servei d'Ordenació Territorial:
Se li remet una còpia del nou informe relatiu a l'avaluació del risc sísmic en relació amb una possible ruptura de la presa, elaborat pel Departament d'Enginyeria de la Construcció, Obres Públiques i Infraestructures Urbanes de la Universitat d'Alacant.
Posteriorment, aquest servei trasllada diverses recomanacions a fi d'impulsar el procediment pel qual, amb data 7 de novembre de 2006, el promotor aporta una versió corregida a la manera sol·licitada, a la qual es realitzen diverses observacions. El text definitiu s'aporta amb data 22 de novembre de 2006, i es realitza una avaluació tècnica favorable.
Informes sectorials
Del Servei de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant (concert previ):
- Amb data 23 de març de 2005, el ST de planificació i ordenació territorial remet una còpia de la resolució relativa al concert previ del pla general de Crevillent, que en la seua consideració tecnicojurídica tercera expressa el següent:
«3. El sòl urbanitzable que es proposa entre les carreteres N-325 i N-340, que en un principi pot resultar adequat per a completar l'estructura urbana del sòl industrial existent, sembla un clar inconvenient per quant a l'ús residencial que es proposa per als sectors R-10 i R-11, resultaria més correcta la qualificació d'industrial de tot el sòl, estructurant els sectors que ara es classifiquen com a urbans i urbanitzables ja existents i a aquest efecte definint en l'àmbit una xarxa de caràcter primari que interrelacione els sòls industrials».
Amb data 12 de maig de 2005, se sol·licita informe tècnic al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant sobre la tramitació de l'homologació i pla parcial sector R-10 per a ús residencial.
Amb data 30 de maig de 2005, la Direcció Territorial d'Alacant manifesta que consta en el ST de Planificació i Ordenació Territorial expedient relatiu a la documentació de referència, instat per l'Ajuntament de Crevillent, que es troba en fase d'instrucció. En el moment que la inconveniència de qualificar un sector de sòl urbà residencial enclavat entre dos sectors industrials, la Direcció Territorial refereix aquesta consideració a la interpretació de l'interés públic general en el municipi, que li correspon a l'Ajuntament de Crevillent.
De la Confederació Hidrogràfica del Segura:
Sobre les afeccions del sector R-10,
- Amb data 5 de setembre de 2005, es remet per part de la Direcció Territorial d'Alacant informe de la Comissaria d'Aigües de la CHS en el qual es comunica que «atés que l'actuació no afecta el DPH, ni el règim de corrents, s'emet informe favorable.»
- Informe de la Comissaria d'Aigües (25/05/05) en contestació a la consulta realitzada, el la qual s'afirma que «en relació amb l'assumpte de referència, des del punt de vista ambiental, no hi ha cap suggeriment per realitzar. No obstant això, amb data 9 de març de 2005, aquesta Comissaria d'Aigües va emetre un informe en què s'informava favorablement el pla parcial atés que l'actuació urbanística no afectava el domini públic hidràulic, ni al règim de corrents».
Sobre la viabilitat ambiental de la reclassificació amb relació als riscos ambientals, es remet,
- Informe de la Direcció Tècnica de la CHS (18/01/06), unitat competent en tot el que afecta la infraestructura hidràulica de la conca que, en relació amb el pla d'emergència de la presa de Crevillent, adjunta informe elaborat per l'enginyer cap del Servei de Preses que diu:
«[...] La presa de Crevillent es troba classificada en categoria A (màxim) enfront del risc potencial de ruptura o funcionament incorrecte i per tant necessita de l'aprovació i implantació del pla d'emergència [...]
El pla d'emergència de la presa de Crevillent es troba en tràmit [...], i per tant, no es troba en vigor al dia de la data [...]»
Es fa especial insistència en el següent:
"La normativa d'aplicació prevista no preveu condicionants sobre l'ordenació del territori com a conseqüència de l'aprovació i implantació dels plans d'emergència de les preses.
Els plans d'emergència de preses tenen un ús exclusiu com a instrument d'ajuda a la Comissió Nacional de Protecció Civil, per a establir l'organització i mitjans necessaris d'evacuació de la població davant de la idea d'un succés de ruptura de la presa, amb l'únic objectiu de minimitzar els danys humans"
Sobre la disponibilitat de recursos hídrics,
- Informe de la Comissaria d'Aigües (01.06.2006) que informa el següent:
«En relació amb les noves demandes de recursos hídrics generades per l'ampliació o nova creació d'activitats derivades del desenvolupament urbanístic previst en el pla parcial, cal tenir en compte que la demanda global per a proveïment a poblacions en l'àmbit de la CHS excedeix a les assignacions previstes per a aquest ús, la qual cosa genera un important dèficit. Per tant, en les circumstàncies actuals, i fins que no es generen nous recursos procedents del dessalatge d'aigua marina d'acord amb les previsions, a curt termini, del programa Aigua, no hi ha recursos hídrics suficients per a satisfer les esmentades noves demandes.
En el cas que es prevegen altres fonts de proveïment diferent del sistema de la mancomunitat dels Canales del Taibilla, la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre les noves demandes estarà subjecta a l'existència de drets inscrits en el registre d'aigües, com la possibilitat de fer efectius els esmentats drets en funció d'estat d'explotació del sistema hídric afectat»
De l'Àrea de Residus:
- Informe del Servei de Residus Urbans (14.04.2005) en el qual s'observen, entre altres, les consideracions següents:
«La part NW del sector, entre el barranc de la Gola o de Boch i la carretera N-325, està afectat per buits miners abandonats que són utilitzats per a l'abocament incontrolat de residus d'origen industrial. Aquesta zona es classifica en el nou planejament com a zona verda de la xarxa primària.
Tractant-se d'un abocador no autoritzat hauria de procedir-se a la seua clausura, segellat i restauració, d'acord amb la Llei 10/1998, de residus i Reial decret 1481/2001.
D'altra banda i davant de possibles inestabilitats del terreny degudes a una deficient compactació dels residus per farciment incontrolat, es recomana evitar qualsevol possible edificació sobre aquesta zona.»
- Informe del Servei de Residus Urbans (15.11.2005) sobre la viabilitat de la implantació d'una ZV sobre un abocador incontrolat de residus industrials a Crevillent, que informa:
«Es desconeix la naturalesa dels residus depositats per la qual cosa s'haurà de redactar un projecte de segellat de l'esmentat abocador en què es recollira l'esmentada informació, com també les possibles afeccions que s'estiguen produint sobre les aigües subterrànies i el medi ambienten en general, a més d'establir les mesures correctores necessàries per a pal·liar aquestes.
En principi, no és recomanable la implantació d'un sector residencial en les proximitats ni sobre un abocador incontrolat de residus a causa del desconeixement dels residus dipositats, dels processos que es duen a terme en l'interior de la massa de residus i a les afeccions que l'esmentat abocador puga provocar.»
Del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric (estudi acústic):
- Informe d'aquest servei (29.09.2005) en relació amb el primer estudi acústic, que presenta deficiències ja que no s'ajusta al que estableix la Llei 7/2002. S'observa, entre altres aspectes, el següent:
«En aquest estudi acústic tan sols es fa menció a l'impacte acústic que causarà el nou sector de sòl urbanitzable sobre l'entorn. No s'ha tingut en compte si la situació acústica actual permet establir una zona d'ús residencial, els nivells de la qual límit de recepció sonora són 55dB (A) durant el dia i 45 dB (B) durant la nit.
Suposant que el mapa acústic presentat correspon al període diürn, tan sols en una xicoteta zona de l'interior es compliria el límit (nivell sonor < 55DB(A)). Per tant, només en l'esmentada àrea es podria desenvolupar una zona residencial, sense adoptar mesures correctores.»
- Informe en relació amb el segon estudi acústic (29.01.2007), elaborat per la UMHE, sobre el qual s'observa que «els resultats obtinguts haurien d'adaptar-se als índexs utilitzats a la Comunitat Valenciana per a poder elaborar una mapa acústic d'acord amb la Llei 7/2002». I es conclou de manera resumida el següent:
«És necessari destacar que la proximitat entre una zona d'ús residencial i una d'ús industrial, pot tenir efecte negatiu tant a nivell de soroll com d'emissions atmosfèriques.
Els objectius de qualitat acústica establits per la Llei 7/2002, per a les zones d'ús residencial (55dB(A) període diürn i 45 dB(A) període nocturn) són molt més restrictius que els fixats per a les zones d'ús industrial (70dB(A) període diürn i 60 dB(A) període nocturn).
(...) si hi ha una zona residencial pròxima a aquesta (a l'activitat industrial), els nivells sonors màxims que podrà transmetre seran més restrictius (...). Per tant, s'estarà restringint el nivell sonor d'emissió de les activitats industrials.
Si a la zona pròxima a la d'ús industrial no es compleixen els objectius de qualitat acústica de la zona residencial, no es podrà adoptar l'esmentat ús, llevat que s'adopten mesures correctores.
Segons les dades presentades, resulta necessari adoptar mesures correctores a fi de complir els límits establits en la Llei 7/2202. Per tant, s'hauria de requerir que una vegada siguen adoptades es realitzen mesuraments per a comprovar l'efectivitat d'aquestes.»
De l'Àrea d'Urbanisme (estudi del paisatge):
Amb data 8 de maig de 2006, se sol·licita còpia de l'estudi d'impacte ambiental a fi de poder emetre l'informe relatiu a l'estudi del paisatge. No obstant això,
- Amb data 19 de desembre de 2006, l'Àrea d'Urbanisme assenyala que per la data d'informació pública de l'instrument que es tramita, que és anterior a l'entrada en vigor de la LOTPP, no cal emetre un informe al respecte per part del servei consultat.
El paisatge ha de ser avaluat com un factor més a tenir en compte dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
De la Direcció General d'Interior:
- Informe del Centre de Coordinació d'Emergències (Servei de Planificació) de la DG d'Interior (03.08.2005) sobre els riscos que s'han de tenir en compte en el projecte d'homologació i pla parcial del sector residencial R-10, en el qual a la vista de la documentació i informació consultada, s'afirma que:
«...s'ha observat que el risc més significatiu que afecta la zona és el sísmic.
Encara que no existeix actualment un risc d'inundabilitat directe que pot provocar el barranc del Boch, aigües amunt d'aquest se situa l'embassament de Crevillent de 13 hm³ realitzat amb materials solts, del qual es desconeix el possible efecte en cas de destrucció per un sisme. Ni tan sols es coneix la seua resistència davant d'aquests, o altres mesures de seguretat, que competeix a la Confederació Hidrogràfica del Segura.
És possible que la reclassificació del sector R10 implique haver de modificar la categoria de la presa en modificar el risc potencial d'aquesta, ja que la seua ruptura o mal funcionament podria afectar habitatges, quan actualment sembla que l'afecció només siga a zona industrial, qüestió aquesta que ha d'aclarir-se des de la CHS.
S'ha observat també l'existència de riscos de lliscaments en pràcticament la meitat nord del sector, que passa a ser de nivell mitjà i als voltants de la presa.
Finalment, la zona se situa a la vora de la N-340, la qual està considerada com una de les vies de major sinistralitat per al cas del transport de mercaderies perilloses.»
Atenent al que s'ha indicat es conclou:
- S'hauria de sol·licitar informació a la CHS sobre la possibilitat de risc de ruptura de la presa de l'embassament de Crevillent en cas de sisme i mesures de seguretat de la presa. En definitiva haurien de pronunciar-se sobre la viabilitat de la reclassificació.
De l'oficina tècnica de l'Ajuntament de Crevillent:
- Informe (10.05.2006) en relació amb l'informe emés per la Direcció General d'Interior, en el qual juntament amb els informes ja remesos el 17 març de 2006 relatius a l'informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa per un sisme i l'informe sobre els riscos de lliscaments, l'autor dels quals és l'enginyer de camins, canals i ports de l'equip redactor del planejament, es realitza l'observació següent:
«S'ha de considerar que la carretera N-340 ha sigut substituïda per l'autovia i per tant s'han desplaçat a aquesta els possibles riscos que es derivaven quan Crevillent constituïa una travessia d'aquesta»
Del Servei d'Ordenació Territorial:
- Amb data 28 de novembre de 2006, el Servei d'Ordenació Territorial emet informe favorable el «informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent, sobrevinguda a causa d'un moviment sísmic, i anàlisi de l'estabilitat dels talussos, sobre el sector R-10 de l'esmentat terme municipal», elaborat per la Universitat d'Alacant.
Aquesta conclusió es realitza basant-se en l'informe encarregat al Departament d'Enginyeria Hidràulica i Medi Ambient de la Universitat Politècnica de València, que «realitza una avaluació tècnica favorable a l'informe corregit, comprovant que compleix amb totes les recomanacions metodològiques fetes, per la qual cosa l'avaluació tècnica és positiva i els resultats d'aquesta han de ser fiables.»
Les conclusions de l'avaluació tècnica realitzada, d'acord a l'informe corregit, són de manera resumida les següents:
«Vista la situació descrita anteriorment (hipòtesi de ruptura), s'ha decidit disposar un mur de protecció d'alçària infinita per a salvaguardar la zona d'actuació [...]
S'han determinat en distintes situacions, com mostren els perfils presentats, els calats i velocitats que ofereix l'avinguda en la zona protegida. Així mateix, s'ha observat que la disposició del mur no sols no ha desplaçat la inundació cap a la zona del marge esquerre del barranc, sinó que la seua disposició afavoreix la menor inundació en extensió aigües avall de la carretera nacional.
També, segons l'article 13 del PATRICOVA «Risc d'inundació, zona de risc i increment significatiu del risc», l'actuació proposada no produeix un augment del calat màxim superior al 10%.
Per aquest motiu, resulta d'interés plantejar, a mode descriptiu, les actuacions següents:
- Modificar la rasant del carrer adjacent al barranc elevant-la respecte de l'actual projectada.
- Ampliar la plataforma del carrer cap al barranc en una banda d'aproximadament 6 metres d'ample.
- Sobre aquesta, disposar un parament vertical d'alçària 2,5 m mitjançant una protecció flexible que assumisca les sol·licituds provocades pels calats i velocitats descrites en aquest informe."
Afeccions legals
1. Les parcel·les incloses en el planejament parcial proposat no es troben afectades per espais naturals protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental. La proposta afecta una xicoteta superfície de sòl cartografiada com a sòl forestal pel PGOF.
2. La xarxa hidrogràfica en l'àmbit d'estudi està formada pel llit del barranc del Boch, que compleix la funció de canal de desguàs de l'embassament regulador de la presa de Crevillent. Els terrenys de la proposta se situen limítrofs a aquest llit i es troben afectats per la zona de policia d'aquest, per la qual cosa l'actuació necessita la corresponent autorització de la CHS. No es detecta en la parcel·la risc d'inundació segons el PATRICOVA.
A més, la proposta afecta el traçat del 4t canal, del sistema de la Comunitat de Recs de Llevant, que travessa el sector en paral·lel a la carretera N-340 i està previst reformar.
3. No es coneixen en la zona de la proposta jaciments arqueològics catalogats o l'existència d'àmbits d'interés patrimonial. No consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià.
4. El camí ramader assagador del Boch, amb una amplària legal mitjana de 30m, discorre pel barranc del mateix nom o barranc de la Gola.
5. El sector es troba delimitat per dues infraestructures lineals d'importància, al sud la carretera N-340 (Alacant-Múrcia) i al nord la N-325 (Crevillent-Aspe).
6. El traçat d'una línia àrea de transport d'energia elèctrica d'alta tensió travessa el sector pel costat nord en paral·lel a la carretera de la Gola (N-325).
Consideracions ambientals
El projecte pretén la creació i ordenació d'un nou sector de sòl urbanitzable residencial en un espai rodejat en tres dels seus quatre costats per sòl industrial consolidat, i afonat en el costat lliure respecte a la N-325 amb un important desnivell (al voltant de 10 m) a causa del relleu muntanyós. L'actuació és limítrofa al canal de desguàs de l'embassament de Crevillent i afecta terrenys pertanyents a antigues extraccions d'àrids dutes a terme per a la construcció de la presa, sobre els quals s'han abocat residus d'origen industrial.
Els terrenys afectats per la reclassificació no presenten valors dignes de protecció ja que es corresponen a una zona que presenta símptomes fins i tot de degradació. Comporten una continuïtat de la ciutat existent en ser ampliació del sòl urbà limítrof, encara que amb diferent ús. Són acceptables des del punt de vista ambiental per al seu desenvolupament urbanístic al mateix temps que presenten limitacions relacionades amb la qualitat ambiental d'aquests i una correcta avaluació dels riscos ambientals.
Pel que fa als paràmetres de qualitat ambiental en la zona, s'han de considerar tres variables: la qualitat de l'ambient atmosfèric, la qualitat del sòl i la qualitat paisatgística de l'entorn.
- Ambient atmosfèric: qualitat de l'aire i nivells sonors
La ubicació d'una zona residencial en un entorn industrial consolidat i amb establiment de noves indústries fa previsible, en funció de les emissions d'aquestes activitats industrials, una qualitat de l'aire en la zona afectada per les indústries implantades i la normativa que les regula.
Els nivells sonors de soroll en ambient exterior dels mesuraments en els dos estudis acústics presentats adverteixen que en sector no compleix l'objectiu de qualitat per a les zones d'ús residencial (<55dBA), que sí que corresponen a nivells propis d'una zona industrial.
- Sòls, en relació amb els abocaments:
No és ambientalment recomanable la classificació com a ZV amb un ús públic dels terrenys afectats per abocaments incontrolats de què es desconeix la seua naturalesa.
- Paisatge:
No s'ha considerat en l'estudi de paisatge presentat el paisatge intern del sector, és a dir, l'estudi de visibilitats des de la zona residencial, envoltat d'activitats industrials consolidades, per la qual cosa aquest factor ambiental tampoc ha sigut valorat ambientalment per l'equip redactor.
Pel que fa als riscos ambientals, s'han de considerar: el risc sísmic i el risc d'inundació potencial o hipotètic, i en un altre ordre el risc per lliscaments avaluat en l'anàlisi d'estabilitat de talussos.
Cal assenyalar la importància i l'esforç realitzat en l'estudi de l'efecte d'una possible ruptura de la presa de Crevillent per efecte d'un sisme, que es justifica per l'emplaçament d'un sector amb una població potencial que s'estima en uns 3.000 habitants. És a dir, el risc s'avalua enfront de possibles danys a la població i al medi ambient.
- Risc sísmic, en relació amb la ubicació del sector al costat de la presa de Crevillent:
S'ha estudiat el possible efecte en cas de ruptura o destrucció de la presa per efecte d'un sisme i la delimitació del risc potencial existent. A partir de la làmina d'inundació que es generaria, es proposa com a mesura correctora l'execució d'un mur de protecció en la zona oest del sector. D'aquesta manera, mitjançant l'execució d'un mur sismoresistent, es redueix la hipotètica superfície d'inundació, la qual cosa possibilita la reclassificació dels terrenys no afectats pel risc.
L'estudi d'impacte ambiental presentat presenta carències en el seu contingut i no identifica els principals impactes tal com s'han avaluat, per la qual cosa ha sigut necessària la valoració d'aquest a través d'estudis i informes complementaris. No s'ha remés l'estudi d'alternatives sol·licitat, per la qual cosa la solució d'ús residencial enfront d'una alternativa d'ús industrial compatible amb l'entorn en què se situa, no es pot considerar ambientalment justificada.
La DTTH expressa en la resolució del document de concert previ la política urbanística i territorial de la Generalitat Valenciana, on es considera que «la classificació del sector R-10 com a sòl urbanitzable resulta adequada per a completar la trama urbana industrial limítrofa però, no resulta encertada la qualificació de l'esmentat sòl com a d'ús residencial, sent més convenient la qualificació d'aquest com de sòl d'ús Industrial».
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
Declaració d'impacte ambiental
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la reclassificació de SNU comú en l'àmbit proposat en el projecte d'homologació i pla parcial sector R-10 de Crevillent, promogut per l'Ajuntament de Crevillent, per a la creació i l'ordenació d'un nou sector sòl urbanitzable, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada que no entre en contradicció amb aquesta DIA, i amb els condicionants establits a continuació.
2. Se supedita el desenvolupament i l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:
I. S'haurà d'obtenir el pronunciament de l'òrgan competent en matèria de planificació i ordenació territorial pel que fa a la compatibilitat de l'ús global definit com a residencial en un entorn de sòl urbà industrial consolidat, tenint en compte la recomanació donada en la resolució al concert previ del pla general de Crevillent, que és concordant amb les consideracions ambientals realitzades.
II. Sí que es considera adequada, a l'efecte ambiental, la qualificació proposada en la banda sud del sector R-10 (façana de la N-340) en la qual es defineix un ús terciari.
III. Totes les mesures correctores proposades en els estudis i informes que completen l'estudi d'impacte ambiental inicialment presentat (en especial les que preveuen la correcció de riscos ambientals, situacions ambientals derivades del planejament urbanístic i sòls o atmosferes contaminats o degradats), hauran de ser incorporades en cadascun dels documents de l'instrument urbanístic, en aquells aspectes en què resulte afectat. En particular:
- S'hauran d'excloure de la delimitació del sector R-10 els terrenys afectats per la làmina d'inundació que generaria la ruptura de la presa segons la hipòtesi d'executar un mur protector sismoresistent i les seues actuacions complementàries descrites.
- S'haurà de procedir a la clausura, segellament i restauració de l'abocador incontrolat de residus en la part NW del sector, d'acord amb la Llei 10/1998, de residus, i el Reial decret 1481/2001.
- S'hauran d'executar totes les mesures correctores necessàries i controls per a complir amb els nivells acústics establits en la legislació vigent.
IV. En el cas que que es desenvolupe un sector residencial, pel que fa als paràmetres de qualitat ambiental (qualitat de l'aire i nivells sonors), s'haurà, a més, de completar en pla de vigilància ambiental (PVA):
- L'Ajuntament haurà de comprovar, abans de la recepció de les obres d'urbanització del sector, l'eficàcia de les mesures correctores adoptades per l'agent urbanitzador a través de mesuraments reals dels nivells sonors, que hauran de complir amb l'objectiu de qualitat acústica de la Llei 7/2002.
- S'haurà de comprovar també la compatibilitat de l'ús residencial amb les emissions atmosfèriques de l'activitat industrial limítrofa i la qualitat de l'aire, mitjançant mesuraments in situ.
- Si no es compleixen els objectius de qualitat acústica per a les zones d'ús residencial (55 dB(A) període diürn i 45 dB(A) període nocturn), s'hauran d'adoptar mesures correctores complementàries, fins i tot mitjançant la modificació puntual del planejament o plantejant alternatives a l'ordenació del sector ja executat.
- No es podran atorgar llicències d'obres d'edificació fins que no es complisquen els objectius de qualitat acústica (nivells sonors en ambient exterior).
- L'Ajuntament haurà de comunicar, per escrit, a l'òrgan ambiental els resultats obtinguts que justifiquen el compliment dels objectius de qualitat ambiental per a una zona residencial.
V. El promotor, com a responsable del programa de vigilància ambiental (PVA), tant en la seua execució com en els costos, disposarà una direcció ambiental d'obra, i si no hi ha, una direcció d'obra, la qual es responsabilitzarà de l'adopció de les mesures correctores de l'execució de l'esmentat programa i de l'emissió dels informes tècnics periòdics sobre el compliment de les esmentades mesures correctores i la seua eficàcia, de les disposicions d'aquesta declaració i del tractament de nou impacte ambiental, no identificat i de caràcter no previsible, puguen esdevenir-se.
VI. S'haurà d'acreditar una altra font de proveïment diferent del sistema de la mancomunitat dels Canales del Taibilla. La disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre les noves demandes estarà subjecta a l'existència de drets inscrits en el registre d'aigües, com la possibilitat de fer efectius els esmentats drets en funció d'estat d'explotació del sistema hídric.
VII. S'haurà de justificar la capacitat real de tractament de l'EDAR en la qual estiga prevista la depuració de les aigües residuals.
VIII. S'haurà d'acreditar la capacitat de gestió dels residus en funció de la seua tipologia.
3. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 21 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient
Expedient: 205/05-AIA
Títol: Indústria per a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics
Promotor: Universal Cerámica (UNICER), SL
Localització: Carretera d'Onda- l'Alcora (Castelló)
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
Descripció del projecte
Objecte del projecte
Universal Cerámica (UNICER) SL és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat), les instal·lacions de la qual, situades al polígon industrial mixt 4-B, partida Maset de l'Alcora; i amb accés en la carretera d'Onda-l'Alcora (CS-V-2001) km1; presenta una capacitat de producció tal (1.518.000 m²/any), que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada; motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no procedeix a analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta al final de la seua vida útil.
L'empresa existent, es troba totalment legalitzada pel que fa a la Inscripció en el Registre industrial 12/12072, no obstant això, no disposa de llicència d'activitat per part de l'Ajuntament de l'Alcora; i se situa en una zona urbana industrial mixta 4-B, partida Maset de l'Alcora (Castelló), segons el Pla general d'ordenació urbana de l'Alcora; no obstant això, cal destacar que aquesta declaració d'impacte ambiental es refereix únicament i exclusivament a les instal·lacions situades en sòl amb compatibilitat urbanística per a albergar l'activitat industrial avaluada.
Els límits de la parcel·la on està assentada l'empresa són els que a continuació s'indiquen:
- Nord: camí d'accés a l'estació depuradora d'aigües residuals de l'Alcora
- Sud: carretera Onda-l'Alcora (CS-V-2001)
- Est: carretera Onda-l'Alcora (CS-V-2001) i solar rústic de propietat particular
- Oest: barranc Rajolar
El procés productiu que s'efectua en les instal·lacions avaluades pot descriure's de forma molt general de la manera següent: el procés s'inicia rebent la terra atomitzada procedent de l'empresa Tierra Atomizada, SA, passa a unes sitges de repòs, i d'ací a través de cintes a les tremuges de les premses, previ tamisatge de l'argila. Una vegada premsades, els diversos formats en les premses passaran per unes assecadores ràpides verticals a cistelles, amb l'objecte de reduir la humitat d'aquestes fins als nivells necessaris, per a així passar a les esmaltadores, on s'esmaltaran d'acord amb el disseny escollit, passant mitjançant unes màquines de càrrega als boxs per al posterior trasllat al forn monostrat de corrons per a la seua cocció. D'ací passaran a una màquina de selecció on seran classificades i empaquetades per a la posterior paletització i emmagatzemament d'aquestes.
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada, esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.
Tramitació administrativa
En data 4 de febrer de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4939.
Amb data 11 d'abril de 2005 es remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència; informant-se que no es van presentar al·legacions en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament de l'Alcora.
En data 1 d'agost, l'Ajuntament de l'Alcora remet informe de l'arquitecte municipal relatiu a la delimitació de la indústria i qualificació del sòl ocupat per aquesta; això no obstant el contingut d'aquest és insuficient a l'efecte de poder determinar els límits precisos del sòl urbà industrial.
Atés suficient la documentació remesa a l'efecte de resoldre la corresponent declaració d'impacte ambiental, s'incoa l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.
Afeccions legals
La indústria sol·licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
D'acord amb els articles 15 i 16 del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
Consideracions ambientals
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex II del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.
L'empresa es troba situada en l'interior d'un polígon industrial, trobant-se limitada per altres indústries pertanyents al sector ceràmic, a excepció dels límits constituïts per la carretera d'accés i el vial de circumval·lació.
La zona on se situa la instal·lació, es caracteritza per l'absència de vegetació o fauna d'importància ecològica, a causa de l'alt grau d'antropització de la zona, fonamentalment derivat de l'existència de diverses empreses associades al polígon. Tan sols apareixen algunes espècies de vegetació nitròfila associades a les zones no cementades o asfaltades dels camins. El mateix succeeix amb la fauna, que es redueix a espècies lligades a la presència humana; atés que les empreses del taulellet ubicades en el polígon dificulten l'aparició d'espècies diferents de les mencionades. Per això, i atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que els medis biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats.
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, ni de lliscament, presentant un nivell mitjà de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
El proveïment d'aigua industrial procedeix de la xarxa d'aigua potable municipal, i s'estima en l'estudi d'impacte ambiental remés, per a l'any 2003, un ús total de 10.252 m³; i es desglossa en 2.425 m³ per a ús sanitari, i 7.827 m³ relatius a ús industrial.
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus produïts.
Les aigües residuals industrials, procedents de les seccions d'esmaltadores i preparació d'esmalts, emmagatzemades en basses de formigó estanques prèviament a la seua retirada, són transportades mitjançant camions cisterna a l'empresa Tierra Atomizada SA, empresa que les valoritza dins del seu procés d'atomització; i es disposa de contracte d'acceptació. Igualment, es disposa de document d'acceptació de residus no perillosos expedit per Tierra Atomizada, SA per a la recepció de llots i suspensions aquoses ceràmiques, mitjançant camió cisterna, fins a les basses de recepció de l'esmentada empresa, per a la valoració d'aquests.
En referència a les aigües residuals sanitàries, procedents dels serveis de l'empresa, aquestes són abocades a la xarxa municipal, i es disposa de concessió d'abocaments, segons notificació de l'Ajuntament de l'Alcora.
Les aigües pluvials recollides en les cobertes de les naus i esplanada de la fàbrica, són recollides en desguassos i desemboquen en la cuneta de la carretera d'Onda-l'Alcora, pel fet de no disposar de col·lector municipal; la cuneta desemboca en el barranc Rajolar, efectuant-se un abocament indirecte; per la qual cosa haurà d'obtenir-se la corresponent autorització de l'òrgan competent en l'esmentada matèria.
S'assenyala l'existència de 5 focus d'emissions, corresponents a les xemeneies de la planta de gres i porosa; existint també emissions difuses, que no es troben canalitzades. En els diversos focus d'emissions contaminants hi ha filtres de mànegues per a la captació de pols en la secció de premses i en la secció d'esmaltadores instal·lats en l'empresa; concretament en els focus 4 i 5; sent la funció d'aquests la retenció de la major quantitat de pols d'argila volàtil possible, reduint d'aquesta manera l'afecció a la resta de l'equip i empresa, com també la minimització de les possibles afeccions al medi que rodeja les instal·lacions. La pols d'argila recollida en els filtres de mànegues es concentra en la base d'aquests i és transportada per a la seua reincorporació al sistema, ja que la constitució d'aquest residu és la pròpia matèria primera, i és enviat a Tierra Atomizada, SA.
Hauran de ser controlades les emissions atmosfèriques contaminants procedents del procés de fabricació; els nivells d'emissió de les quals s'adequaran al que disposa l'apartat 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millores tècniques disponibles, i específicament el relatiu a les substàncies enumerades en l'annex 3, en el qual s'estableixen els límits en els processos de cocció, assecada i captacions de pols; com també totes les consideracions al respecte establides en el Decret 833/75.
Atés que la indústria es troba recollida en el grup B, del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex II del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric; com a mesura de control de la contaminació s'haurà d'elaborar un llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants, segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.
Respecte als residus perillosos produïts, l'empresa assenyala la contractació del transport de tots els residus perillosos a la mateixa empresa gestora de cada un d'ells. Aquests residus són emmagatzemats en l'interior de la planta, de forma estanca, sent de solera de formigó hidròfug tota la planta, la qual cosa garanteix, en cas de fuita o abocament accidental del residu perillós, que aquest no penetre fins al substrat, podent produir la contaminació del sòl o de les aigües.
Segons la memòria del projecte bàsic aportat, la producció de sorolls en les instal·lacions serà aproximadament de 80 dB en l'interior. Les ordenances municipals estableixen el nivell màxim de soroll transmés als limítrofs i al carrer en 65dB durant el dia, i 60dB durant la nit, el qual, a causa del tipus de treball i als elements constructius dels edificis, no es preveu que siga superat en cap moment.
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex II del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'l classifica dins del grup B segons l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera, del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i la pols emesa en distints punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les plantes de fabricació d'argila atomitzada i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els més susceptibles de ser afectats.
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
Entre les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar les següents:
- Mesures encaminades a la reducció de la contaminació atmosfèrica per partícules sòlides
- En la documentació remesa es constata l'existència de dos filtres de mànegues, un en la secció de premsat per a l'aspiració de pols i partícules, tant per a la recepció d'argiles atomitzades, emmagatzemament i premsa; i un altre en la secció d'esmaltat.
- Tota l'esplanada per a la descàrrega d'argila atomitzada en les tremuges de recepció es troben formigonades.
- Les tremuges de recepció estan tancades hermèticament per a evitar la dispersió de pols en les càrregues.
- Mesures encaminades a la reducció de la producció d'olis usats:
- Es consideren dos fonamentalment: l'eliminació dels factors que les produeixen, i en cas que això no resulte possible, aplicació de mesures tendents a mitigar l'efecte d'aquests.
- Incorporació de sistemes de microfiltració en el sistema hidràulic de les màquines; concretament, un sistema de microfiltració d'oli, que redueix els usats i produïts per l'empresa; de manera que es redueix la quantitat dels olis usats produïts per l'empresa, de manera que es millora la gestió del residu i el consum de matèries primeres. Aquest sistema permet l'eliminació de la humitat del circuit, que produeix el desgast d'òrgans i abrasió dels tubs flexibles.
- Mesures encaminades a la millora de la gestió interna dels residus:
- Actualment, encara que els residus perillosos s'emmagatzemen sota coberta, l'empresa disposa d'un lloc específic per a l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins que siguen retirats per un gestor autoritzat.
- La legislació vigent obliga a separar els residus generats en funció de les seues característiques. Amb aquest fi, l'empresa té una sèrie de contenidors marcats per a poder dur a terme una recollida selectiva dels esmentats residus, assignant una etiqueta a cada tipus de residus perquè així siga més fàcil dur a terme la separació dels residus per part dels treballadors.
El programa de vigilància ambiental presentat haurà d'incidir més detalladament en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses, com també el control de la generació i gestió de residus i abocaments d'aigües residuals.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
Basant-se en tot l'anteriorment exposat, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'indústria per a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics (únicament les instal·lacions situades en sòl amb compatibilitat urbanística per a albergar l'activitat industrial avaluada) promoguda per Universal Cerámica (UNICER), SL, implantada al polígon industrial mixt 4-B, partida Maset de l'Alcora, carretera d'Onda - l'Alcora (Castelló); sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació tècnica presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.
Segon
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:
1. Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, basant-se en el que disposa la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.
2. Haurà de disposar-se, de conformitat amb el que preveu el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, d'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Segura relatiu a l'autorització d'abocament de les aigües pluvials al barranc Rajolar al qual es fa menció en l'estudi d'impacte ambiental presentat.
3. pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats); aquestes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla de les quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.
4. El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.
5. Haurà de garantir-se la total impermeabilització de les basses d'emmagatzemament de les aigües industrials residuals.
6. Hauran de controlar-se la totalitat d'abocaments que es realitzen, adequant-se a la qualitat i condicions establits en les ordenances municipals a aquest efecte.
7. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals; gestionant-se l'absorbent contaminat, segons la naturalesa del vessament.
8. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), havent de complir-se el que estableix el títol IV, capítol II, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol II, capítol II, nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
9. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.
10. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:
- Mesuraments de les emissions de NO2, CO, S O2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de N O2, CO, S O2, i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.
- Anàlisi d'abocaments de les aigües residuals industrials per OCA anualment
- Caracterització dels residus de la depuració (llots i aigües abocades).
- S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, s'haurà de remetre anualment a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient.
11. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, Àrea d'Avaluació Ambiental, la qual establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.
Tercer
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Quart
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 20 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 259/05-AIA
Títol: Avantprojecte d'ampliació de la subestació transformadora de 220/132/66/20/11 KV denominada ST Alzira
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
Localització: Pk 6,7 de la carretera Alberic - Sueca, parcel·les 219, 220, 207 i 279 del polígon 34, terme municipal d'Alzira (València)
Descripció del projecte
L'objecte de l'avantprojecte és l'ampliació de la subestació transformadora ST Alzira que existeix en terrenys adjacents a aquesta per la impossibilitat d'escometre més ampliacions en els terrenys ocupats actualment.
Les instal·lacions existents daten en inici de l'any 1959, i s'han escomés des de llavors diverses ampliacions. La ST consta actualment de:
- Sistema de 220 kV (parc d'intempèrie amb configuració de simple barra amb bypass)
- Sistema de 132 kV (parc d'intempèrie amb configuració de simple barra partida amb bypass amb adaptament mitjançant interruptor)
- Sistema de 66 kV (parc d'intempèrie amb configuració de simple barra amb barra de transferència)
- Sistema de 20 kV (dos mòduls de cel·les d'interior en edifici principal, configuració d'enfangat principal partit i un altre auxiliar de transferència. El conjunt constitueix dos mòduls d'execució metàl·lica formada per vint-i-tres cel·les; sistema compacte de cel·les amb aïllament en SF6 de tipus interior en un segon edifici, amb configuració de doble barra)
- Sistema d'11 kV (parc intempèrie format per dos mòduls de cel·les prefabricades, execució metàl·lica, cada un d'ells amb configuració de simple barra; es completa amb una reactància de posada a terra TZ-5 de 500 A, 10 s)
- Transformació
- Control i proteccions
L'ampliació que s'ha de realitzar en la ST consisteix en:
- Equipar la posició de reserva per a transformador en el parc de 132 kV.
- Instal·lació d'un nou parc de 132 kV, sistema de doble barra amb enfangat tubular, connectat al parc de 132 kV existent mitjançant cable, amb capacitat per a tres posicions de línia, de les quals inicialment s'equiparan equipar dues.
- Instal·lació d'un transformador de potència de 132/66 kV i 80 MVA
- Equipar una posició de reserva per a transformador en el parc de 66 kV.
Es justifica l'ampliació en l'increment que ha patit la demanda d'energia elèctrica en la zona, la ubicació estratègica de la instal·lació, la possibilitat futura d'ampliació amb una mínima obra de condicionament i la disponibilitat de terreny. Amb l'ampliació, es garantirà la qualitat i seguretat del subministrament, ja que la ST Alzira presenta en l'actualitat un alt nivell de saturació. A curt termini, està prevista la construcció de dues noves ST de 132 kV (ST Benicull i ST Benifaió) que es connectaran mitjançant dues noves línies de 132 kV amb la ST Alzira. Així mateix, l'ampliació permetrà garantir l'augment de l'energia demandada per RENFE.
Segons s'exposa, les parcel·les en què s'ampliarà la instal·lació estan classificades pel planejament urbanístic municipal com sòl no urbanitzable de protecció agrícola, amb ús permés per a infraestructures, línies d'alta tensió i subestacions. En total, l'ampliació comporta una superfície aproximada de 1.035 m². No es considera viable el trasllat de la instal·lació actual, ja que a aquesta es connecten múltiples línies elèctriques. Està situada prop de zona industrial i allunyada de zona urbana.
Afeccions legals
Les parcel·les que s'han d'ocupar estan classificades com a sòl no urbanitzable, per la qual cosa caldrà ajustar-se al que estableix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable.
Així mateix, tota la zona es troba afectada pel Pla d'acció territorial de prevenció del risc d'inundacions de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprovat definitivament per acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.
La producció i distribució d'energia elèctrica, queda sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.
Com a productor de residus, ha de complir el que estableix la Llei 10/2000, de 12 de desembre, i la resta de normativa vigent en la matèria.
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
Consideracions ambientals
Les parcel·les que s'han d'ocupar estan actualment dedicades al cultiu de cítrics, per la qual cosa l'adequació dels terrenys comportarà l'eliminació d'aquests i la construcció de la xarxa de drenatge (i canalització a la xarxa existent), de vials interiors, tancament exterior i accessos, bancada del transformador de potència (fonamentació de suport i cubeta de recollida d'oli), fonamentacions del pòrtic d'amarrament i estructures metàl·liques, canalitzacions elèctriques (rases, arquetes i tubs) i malla de posada a terra.
En la fase d'explotació, l'activitat exercida serà la transformació d'electricitat. Els riscos que s'estimen associats a la instal·lació són els següents:
- Soroll: lleu increment del soroll de fons a causa de la vibració dels debanats i els ventiladors de l'equip de ventilació. La distància als receptors permet el compliment dels límits.
- Gasos: s'empra SF6 com a dielèctric. Pot generar-se una emissió producte d'una eventual pèrdua. No obstant això, es tracta d'un gas sintètic, no inflamable, inert, no tòxic i 5 vegades més dens que l'aire, encara que és un gas amb un alt efecte hivernacle.
- Fluids: s'empra oli mineral per a aïllament i refrigeració. No conté PCB ni PCT. És pràcticament impossible un abocament. No s'emmagatzema oli en les instal·lacions, en cap cas.
- El risc d'electrocució és molt baix.
- El risc d'incendi no és un risc inherent a l'activitat.
L'àrea estudiada és una zona agrícola pròxima a carreteres i zones industrials. La vegetació és, majoritàriament, cultius de regadiu. No hi ha hàbitats d'interés comunitari. La fauna es compon d'amfibis, rèptils, algunes aus i escassa comunitat de mamífers. Se citen algunes espècies protegides per la legislació valenciana. No hi ha espais naturals protegits. Les parcel·les considerades no afecten camins ramaders ni jaciments arqueològics.
Entre els impactes previstos més destacats se citen:
- Destrucció i pèrdua de capacitat del sòl. Es considera negatiu encara que reversible i recuperable, per tant compatible.
- La contaminació per residus es considera, així mateix, compatible, per la baixa probabilitat que arribe a passar.
- L'abocament incontrolat d'oli mineral es considera pràcticament impossible i recuperable, per tant compatible.
- L'alteració de les séquies de reg es considera negatiu, encara que moderat i compatible.
- L'afecció a la qualitat de l'aire (emissió de partícules durant la construcció i sorolls durant l'explotació) es considera compatible.
- Com a efecte positiu, se cita la millora en el proveïment d'energia elèctrica.
Les mesures correctores proposades són:
- Confinament de l'oli mineral en cubetes hermètiques (construcció in situ sense juntes de dilatació) solidàries amb la bancada del transformador. Així mateix, en previsió d'una hipotètica fuita, hi ha un conducte d'evacuació cap a un dipòsit de recollida d'oli soterrat.
- Una vegada esgotada la vida útil de l'oli, se'n preveu l'entrega a un gestor autoritzat.
- Es disposa d'equips de buidatge i ompliment de SF6 que impedeixen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.
- Es proposen diverses especificacions per als abassegaments de material durant la construcció (alçària d'apilament, evitar pas de maquinària per damunt, modelatge del cavalló, no realització de canvis d'oli) que eviten la contaminació de la terra excavada.
- Per a evitar la contaminació de les aigües es revisarà la maquinària per a evitar pèrdua de lubricants o combustible, no es dipositaran residus sobre el sòl i es tindrà especial atenció a no danyar la infraestructura de reg existent.
- Per a atenuar el soroll, s'emprarà maquinària que complisca els nivells sonors establits i les màquines de transformació aniran sobre bancades independents.
- Durant la fase de construcció s'evitarà l'alçament de pols.
- Neteja general de la zona i recuperació o remodelació de les infraestructures danyades, a la finalització de les obres.
Les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental són les següents:
- S'haurà de comprovar que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària i que es restringeix a l'interior de la parcel·la.
- S'haurà de comprovar que el parc de maquinària, magatzem d'olis i combustibles, llavada i posada al punt de maquinària es localitzen en els llocs autoritzats.
- S'haura de comprovar que el nivell de soroll produït no supera els límits màxims establits en la legislació vigent.
- S'haurà de controlar la correcta gestió dels residus.
- S'haurà de controlar que els olis dels transformadors són gestionats convenientment.
Tramitació administrativa
Amb data 25 de novembre de 2005 va tenir entrada en els serveis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge un escrit del Servei Territorial d'Energia de València, incloent:
- Avantprojecte d'ampliació de subestació transformadora de 220/132/66/20/11 kV, ST Alzira.
- Estudi d'impacte ambiental.
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci en el DOGV, sense que s'hi hagen formulat al·legacions.
Amb data 23 de març de 2006, es va remetre consulta al Servei d'Ordenació Territorial sobre la necessitat d'adequar la instal·lació a les previsions del PATRICOVA. Amb data 28 de març de 2006, el Servei d'Ordenació Territorial va informar que era imprescindible que Iberdrola Distribución SA realitzara un estudi d'inundabilitat. Amb data 10 d'abril de 2006 es va informar al promotor de la necessitat de presentar un estudi d'inundabilitat. Presentat l'esmentat estudi amb data 5 de juliol de 2006, el Servei d'Ordenació Territorial va emetre un informe favorable al respecte amb data 24 de gener de 2007.
Consideracions jurídiques
La subestació transformadora de 220/132/66/20/11 kV ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei esmentada.
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Avantprojecte de subestació transformadora de 220/132/66/20/11 kV ST Alzira, promoguda per Iberdrola Distribució Elèctrica SAU al terme municipal d'Alzira, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:
1. Segons s'estableix en l'informe de la Direcció General d'Ordenació del Territori, s'hauran d'adoptar obligatòriament les mesures d'adequació de les infraestructures i de les edificacions previstes en l'estudi d'inundabilitat i en el PATRICOVA. Igualment, s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials.
2. S'hauran de restaurar a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres, i parar atenció especialment en el fet de no afectar negativament les xarxes de reg de la zona.
3. Si en l'execució dels treballs d'excavació es comprova la presència de restes arqueològiques, se n'haurà d'informar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en aplicació de la Llei 4/98, d'11 de juny.
4. Les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la subestació s'hauran de mantenir per sota dels límits establits per la recomanació comunitària, fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 mT per al camp magnètic. A la posada en marxa de la subestació transformadora, es realitzaran mesuraments tendents a comprovar el compliment d'ambdós límits (camp elèctric i camp magnètic).
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectar algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
6. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.
Segon
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
Tercer
Publicar en el Diari Oficial de Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 2 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 97/06 -AIA
Títol: Explotació en comú partida La Vereda
Promotor: SAT núm. 423. CV. La Vereda
Autoritat substantiva: Conselleria Agricultura, Pesca i Alimentació
Localització: Partida La Vereda, a Losa del Obispo i Chulilla (València)
Descripció del projecte
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
El projecte té com a objecte la implantació de les infraestructures necessàries per a l'explotació en comú i posada en regadiu dels terrenys proposats per la Societat Agrària de Transformació La Vereda.
La superfície prevista en el projecte és d'aproximadament 421 hectàrees distribuïdes en els termes municipals de Losa del Obispo i Chulilla. D'aquestes 421 hectàrees correspondrien 223,02 al municipi de Losa del Obispo (polígons 3 i 5) i 198,41 al municipi de Chulilla (part del polígon 1).
D'aquesta superfície total seran destinades al cultiu 346,59 ha. La distribució del cultiu serà la següent: 260,89 ha corresponents a cultiu de cítrics, 55,97 ha corresponents a cultiu de fruiters, 25,98 ha corresponents a cultiu d'hortalisses i 3,75 ha corresponents a cultiu tecnificat. Es destinaran a reserva forestal 25,57 ha.
S'estima que les necessitats hídriques dels cultius seran d'1.980.773,73 m³ l'any.
Les actuacions necessàries per a la realització del cultiu en comú comprenen les accions següents:
- Agrupació de minifundis obtenint unes zones de cultiu més grans eliminant tots aquells accidents artificials del terreny que el dificulten.
- Obtenció de banquetes de secció trapezoïdal amb una base major de 3,00 metres i una base menor d'1,00 m on situar els distints cultius. Això comportarà un moviment de terres d'aproximadament 3.191.243 m³. Els perfils de les esmentades banquetes mostren pendents del 3 al 20%.
- Condicionament de camins existents i construcció de nous camins d'amplària entre 5 i 8 metres. La longitud total dels camins serà de 67 km.
- Construcció d'un embassament de 42.567,72 metres cúbics de materials solts impermeabilitzat amb làmina plàstica de polietilé. L'alçària del talús exterior serà de 6 metres.
- Construcció d'una única presa al canal principal del Camp del Túria.
- Construcció de nou naus-magatzem que inclouen capçals de reg i adob de 240 m² on albergaran les instal·lacions de filtratge, adob, i de control de les instal·lacions projectades, com també diversos espais destinats a oficina, lavabos i emmagatzemament de productes fitosanitaris. Cada nau disposarà de la seua respectiva fossa sèptica.
- Construcció de nau de recepció-expedició de productes agrícoles de 1.120 metres quadrats, la qual disposarà, a més, d'oficines, recepció, administració, vestidors, lavabos etc. Les aigües residuals seran impulsades fins a la xarxa d'aigües residuals de Losa del Obispo. Annexos a la nau es construiran 3 molls de càrrega/descàrrega i s'habilitarà una zona de pàrquing i una zona enjardinada amb enllumenat exterior.
- Construcció de quatre mòduls d'hivernacles del tipus túnel gòtic que disposaran de calefacció i sistema de reg hidropònic.
- Xarxa de reg: Des de l'embassament de regulació i emmagatzemament projectat s'instal·larà la xarxa de distribució i es derivaran els cabals necessaris fins a cadascun dels capçals de filtratge i adob projectats, i des d'aquests, fins a les preses de control previstes.
- Instal·lacions elèctriques:
a) Línia aèria d'alta tensió amb potències nominals de 20 kV a 24 kV amb una longitud total de les línies projectades de 2,9 km.
b) Dues línies subterrànies de baixa tensió. La longitud total de la línia projectada és de 778 metres per a la línia de la presa de control i de 574 per a la línia de la caseta de vàlvules. La potència màxima serà de 10 kW
c) Centres de transformació: Es projecten 4 centres de transformació aeris que s'instal·laran sobre suport metàl·lic i 4 prefabricats per a potències iguals o superiors a 150 kVA.
- Xarxa d'aigua potable: es projecta la construcció d'una xarxa d'aigua potable des de la xarxa local de Losa del Obispo fins als diferents capçals i nau-oficines projectats. La xarxa d'aigua potable es derivarà fins a un aljub per a emmagatzemament d'aigua.
- Es construirà una bassa de formigó armat de 420 metres cúbics a fi d'emmagatzemar les aigües sobrants del reg hidropònic de l'hivernacle i les aigües pluvials. L'esmentada bassa tindrà connexió amb l'embassament regulador.
- Els encreuaments dels barrancs es realitzaran mitjançant camisa de canonada d'hacer amb soldadura, degudament ancorada, del diàmetre que corresponga i els passos de conduccions sota camins es realitzaran sota tub de formigó vibropremsat.
Tramitació administrativa
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
L'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi va ser remés per la Direcció General de Regadius i Infraestructures Agràries de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i van tenir entrada en els serveis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 28 de febrer de 2006.
Per mitjà d'un escrit del dia 18 d'abril de 2006, es requereix a l'òrgan substantiu documentació addicional i la realització del tràmit d'informació pública.
Per mitjà d'un escrit del dia 19 d'abril de 2006 es requereixen els ajuntaments afectats pel projecte perquè informen sobre l'adequació del projecte al planejament vigent al municipi.
El dia 25 d'octubre de 2006 es requereix l'òrgan substantiu i se li adverteix que la nau de recepció-expedició prevista està subjecta a la Llei 10/2004, i ha d'obtenir-se la preceptiva declaració d'interés comunitari com també la justificació de disponibilitat de cabals per al proveïment de l'esmentada nau i el permís d'abocament de les aigües residuals a la xarxa de clavegueram general.
La informació pública es va realitzar mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 13 de setembre de 2006. El projecte i estudi d'impacte ambiental van estar exposats en l'Ajuntament de Losa del Obispo i en la Comunitat General d'Usuaris del Canal Principal del Camp del Túria en el termini reglamentari. D'acord amb els certificats emesos, durant el període d'informació pública no s'hi van rebre al·legacions.
- En l'Ajuntament de Chulilla es van presentar les al·legacions següents:
Per Ecologistas en Acción, La Serranía (en extracte):
- Part de l'extensió dels terrenys afectats comprén forest d'utilitat pública afectada per l'incendi de 1994 i segons la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, no podran transformar-se en sòls agrícoles fins transcorreguts almenys 20 anys i prevaldrà la Llei de forests estatal, que prohibeix el canvi d'ús en 30 anys.
- Els terrenys pertanyents a l'àmbit de Chulilla, segons les seues normes subsidiàries declara l'esmentat sòl com a no urbanitzable amb protecció agrícola forestal.
- En l'estudi d'impacte ambiental s'ignora la presència de fauna protegida com ara l'àguila cuabarrada, la geneta, la fagina, etc.
- El greu procés d'erosió i desertificació que pateix la zona, segons estudi publicat pel CEAM, es veuria agreujat pel gran moviment de terres que afectarà els barrancs. El procés de recuperació de l'àrea afectada per l'incendi també es veurà afectat, ja que la coberta vegetal existent desapareixerà.
- La gran transformació de secà a regadiu és insostenible, ja que la mateixa CHX reconeix la falta de cabals.
- El tipus de cultius proposats requereixen gran quantitat de fertilitzants i pesticides que poden afectar els aqüífers de manera irreversible.
- La importància de mantenir el paisatge és crucial, atesa la forta aposta de Chulilla pel turisme rural.
Particulars: demanen l'exclusió de les seues parcel·les del projecte.
Particular al·lega (en extracte):
- El projecte no és viable des del punt de vista econòmic sent la filosofia del projecte de La Vereda contrària al cultiu en comú i a l'associacionisme.
- En l'actualitat i segons la Llei de forests, la zona afectada pot ser considerada com a forest. «...És un entorn natural compost per arbratge de secà (garroferes, oliveres, i ametlers), mesclats amb bosc mediterrani....» quasi la meitat de la superfície que s'ha de transformar correspon a terreny forestal afectat per incendi l'any 1994.
- «Als termes de Losa del Obispo i de Chulilla hi ha altres paratges en què dur a terme projectes semblants amb major racionalitat econòmica i amb major respecte al medi ambient.»
- Falta un estudi hidrològic que permeta assegurar la viabilitat hidrològica i econòmica del projecte.
- «La preservació de l'entorn i el paisatge de la zona és de vital importància per al desenvolupament turístic de Chulilla. Aquest projecte comporta un greu deteriorament del patrimoni paisatgístic de l'entorn».
Per l'Oficina Tècnica Municipal de l'Ajuntament de Chulilla:
- L'Ajuntament figura com titular de les parcel·les següents del polígon 1: 24, 30, 64, 68, 103, 117, 246, 255, 282, 284, 289, 308, 337, 340, 341, 343, 375, 378, 383, 404, 422, 447, 471, 494, 497, 513, 542, 564, 571, 605.
- En el programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental figuren mesures correctores no reflectides en el projecte.
- La modificació de camins ha de respectar les actuals servituds.
- El sistema de gestió de les fosses sèptiques previstes no està previst, ni tampoc la correcció de possibles abocaments accidentals de fitosanitaris i plaguicides.
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació en l'informe les al·legacions relatives a la informació pública del projecte d'explotació en comú a la partida La Vereda dels termes municipals de Losa del Obispo i Chulilla (València), emés el dia 19 de desembre de 2006, exposa :
A) Respecte a les al·legacions presentades pel grup d'Ecologistas en Acción, La Serranía (en extracte):
- «Atenent a les dades del cadastre, el 78,561% de les terres adherides a la SAT són de cultiu i el 21,49% improductiu».
- «Els Serveis Territorials no coneixen el planejament de Chulilla per la qual cosa no es pot fer cap manifestació»
- «El projecte preveu 34,9 ha de reserva forestal. No obstant això, si aquesta reserva es considerara insuficient, i així es reflectira en la declaració d'impacte, l'execució del projecte preveuria l'ampliació allí establida».
- «Les quantitats de desmunt i terraplé previstes en el projecte són elevades tenint en compte que la superfície d'actuació també ho és.»
- «La concessió d'aigua de reg per l'òrgan de conca és de 3 hm³/any. En la planificació establida en el projecte s'arriben a consums per sota de la concessió»
- Tant l'aportació d'aigua com la de fertilitzants es realitzarà segons les necessitats aplicant programes desenvolupats per l'IVIA. Els lixiviats només apareixeran en èpoques de pluges.
- El projecte no impedeix que a Chulilla es desenvolupe el turisme rural.
B) Respecte a les al·legacions presentades per particulars (en extracte):
«... aquelles finques que no desitgen incorporar-se al projecte, en primer lloc es tractarà d'excloure, però si això no fóra possible, es procedirà a l'expropiació basant-se en el que estableix la disposició addicional segona de la Llei 14/05, de la Generalitat, de mesures fiscals de gestió financera i administrativa i d'organització...»,
C) Respecte a les al·legacions presentades per particular (en extracte):
- L'explotació projectada està diversificada en el seu conjunt, amb cultius de cítrics, fruiters, hortalisses a l'aire lliure i hortalisses en hivernacle, es compta amb els agricultors de la zona i és manifestació de la seua voluntat majoritària.
- La idea fonamental que ha prevalgut en el projecte és que l'erosió quede reduïda a la mínima expressió.
- Si l'estudi hidrològic és relatiu a la capacitat de la conca per a poder aportar els 3 hm³, la pregunta caldrà dirigir-la a l'òrgan de conca que és qui estableix les concessions d'aigua de reg.
- La superfície afectada pel projecte no és forest d'utilitat pública. La transformació de terrenys a sòls agrícoles pot excepcionar-se per autorització expressa de l'administració Forestal, amb un informe previ del Consell Forestal. No obstant això, en la visualització de la zona afectada pel projecte és majoritàriament agrícola no forestal.
Al·legacions de l'Ajuntament de Chulilla:
- Es descriuen les parcel·les que són propietat de l'Ajuntament però no es manifesta si desitgen incorporar-se al projecte o no. No obstant això, per informació de la SAT es coneix que l'Ajuntament ha aprovat la integració d'aquestes parcel·les en el projecte.
- Si es recull en la declaració d'impacte ambiental, es dissenyarà un protocol de seguiment de la qualitat de les esmentades aigües.
- No és idea del projecte eliminar les servituds de pas.
- L'objecte del projecte és de construcció i instal·lacions. No és un projecte d'activitat en què es descriurien sistemes de funcionament i de gestió.
Respecte a les al·legacions presentades i l'informe evacuat en contestació de les esmentades al·legacions es manifesta en aquesta declaració d'impacte ambiental:
- Al·legacions referents a la inclusió de terrenys forestals en el projecte: els informes sectorials descriuen la zona forestal inclosa en el projecte com també la zona afectada per incendi.
Es puntualitza que d'acord amb el Decret 2/2004, de modificació del Decret 242/1993, de creació del Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient, queden integrades les funcions del Consell Forestal en l'esmentat Consell Assessor.
Segons el projecte tècnic, la zona de reserva forestal és de 25,57 ha i no de 34,9 tal com es manifesta en informe precedent.
- Al·legacions referents al planejament urbanístic de Chulilla: pel que fa al planejament del municipi de Chulilla l'estudi d'impacte ambiental al punt 1.3 descriu el planejament vigent als municipis afectats, confirmat per l'informe tècnic emés respecte a les normes subsidiàries vigents en l'esmentat municipi pel mateix Ajuntament de Chulilla.
- Al·legacions referents a la presència en la zona d'actuació de fauna protegida: en els informes sectorials emesos amb relació al projecte que ens ocupa, es confirma la presència de fauna protegida.
- Al·legacions referents a l'exclusió de terrenys del projecte d'explotació en comú: l'acció expropiacions ha d'incloure's en la valoració socioeconòmica del projecte com a variable de signe negatiu, a causa de l'onerós i dilatat del procés.
- Al·legacions referents a la disponibilitat de cabals: no és descartable que existisca falta de cabals d'acord amb el punt 14 de la resolució de la concessió d'aigües per a reg.
Informes sectorials
L'expedient conté:
1. Informe de l'Oficina Tècnica Municipal de l'Ajuntament de Chulilla en relació amb la inclusió en el projecte de terreny inclòs en sòl no urbanitzable protegit de protecció agrícola forestal en el qual es diu (en extracte):
a) És un sòl de pendent mitjà-fort i d'alçària considerable i que comporta un paisatge de transició entre les planures d'agricultura extensiva del terme, i el riu i l'entorn d'aquest.
b) Ús permés: activitats forestals, pastos, i agricultura de secà actual.
c) Usos prohibits: els usos no citats.
2. Informe de l'Ajuntament de Losa del Obispo sobre l'adequació de les actuacions previstes amb el planejament vigent en què s'informa que la zona d'actuació es troba en sòl no urbanitzable comú.
3. Còpia de la Resolució de l'expedient de concessió d'aigües amb destinació a reg procedents del riu Túria a través del Canal Principal del Camp del Túria a la Comunitat de Regants de Losa del Obispo.
En l'esmentada concessió d'aigües es descriu la següent zona regable:
Al nord limita amb el Canal Principal del Camp del Túria des del límit dels termes municipals de Loriguilla - Losa del Obispo fins al barranc del Tarragón.
A l'est amb l'esmentat barranc del Tarragón des del seu encreuament amb el Canal Principal fins a la carretera local dels Baños de Chulilla a Ventas del Villar.
Al sud queda delimitada per l'esmentada carretera fins a la seua intersecció amb el barranc de la Cava i des d'aquest punt passant per la partida de La Coneja fins a la línia de termes Chulilla- Loriguilla.
A l'oest el límit el constitueixen els límits de termes municipals de Chulilla- Loriguilla en origen i Loriguilla - Losa del Obispo després fins a l'encreuament d'aquests amb el canal principal del Camp de Túria.
La superfície total de reg concedida és de 425,09 ha. D'aquestes corresponen 332,34 al terme municipal de Losa del Obispo, i 92,75 al terme municipal de Chulilla. Els cabals concedits per a tota la superfície regable són de 3.000.000 de metres cúbics.
4. Informe de la Secció Forestal dels Serveis Territorials de Medi Ambient.
L'esmentat informe conclou:
a) S'haurà de solucionar tècnicament l'evacuació de les aigües d'escorriment, incloent la possibilitat de col·locar algun dic final fora de l'àrea d'activitat.
b) La superfície forestal hauria de respectar les zones el tipus estructural de les quals siga l'1(forestal arbratge natural), i el 4 (matoll). La superfície aproximada que s'ha de conservar seria de 217,25 ha en el total del perímetre de l'explotació en comú.
c) La reducció de la superfície forestal és excessivament dràstica
d) Encara que es conserven les zones d'influència de la xarxa hidrològica, aquesta haurà d'estar ben conservada proposant-ne l'adequació mitjançant revestiment de pedra.
e) S'hauran d'establir franges de seguretat en el límit amb la forest d'utilitat pública, i de forma perimetral al voltant de les zones de reserva forestal.
f) Els camins tocant a zona forestal hauran de tenir una amplària de 6 metres per a permetre el pas dels mitjans d'extinció d'incendis.
g) Haurà d'estudiar-se l'eliminació de les restes vegetals.
h) No s'hauran de tallar les vies que uneixen les zones de Losa del Obispo i Chulilla amb la forest d'utilitat pública número 54 de Loriguilla.
i) Haurà de jutjar-se la transformació de terreny forestal que comporta el 48,37% de l'actuació tenint en compte l'incendi patit en la zona l'any 1994 i la necessitat de respectar la legislació vigent.
5. Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat. De l'esmentat informe es destaca el següent:
a) Es descriu l'àrea com un mosaic de diferents cultius de secà juntament amb vegetació natural (50%) formada per pinedes i pastius termomediterranis i solcat per barrancs que serveixen de nexe d'unió. És àrea de campeig de rapaces, especialment de Hieraaetus fasciatus.
b) Es descriu la transformació a regadiu com una acció que disminuirà dràsticament la biodiversitat, creant noves barreres (línies elèctriques)
Aquest paisatge ha de mantenir-se almenys en una proporció suficient per a mantenir els hàbitats i les poblacions relacionades amb aquest.
c) Tant el paisatge com aquest ecosistema han de mantenir-se, amb aquest fi, i com a mínim han d'utilitzar-se els barrancs com a corredors biològics amb una amplària variable de 200 a 400 m, que mantinguen la vegetació natural juntament amb la molt important agricultura de secà. Afegint al terme de Chulilla les àrees de major relleu, part d'aquestes ja cartografiades amb hàbitats d'interés comunitari.
6. Informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació sobre viabilitat i conveniència del projecte d'explotació en comú en la partida La Vereda als termes municipals de Losa del Obispo i Chulilla. D'aquest informe es destaca el següent (en extracte): S'observa un alt grau d'acceptació social al projecte. S'estima que es generaran 120 llocs de treball.
L'informe afig que s'invertiran en total 11.740.030,26 € el termini de recuperació del qual s'estima en 5 anys.
7. Informe dels respectius alcaldes dels ajuntaments de Losa del Obispo i Chulilla en els quals s'indica que quasi la totalitat de la zona que afecta les obres previstes en les SAT La Vereda eren, l'any 1994, terreny considerat agrícola o de cultiu, i en cap cas estaven en situació d'abandó.
8. Informe de la Comunitat de Regants del Canal Principal a Losa del Obispo en el qual s'adverteix que les parcel·les incloses en el projecte són de regadiu i han de pagar les tarifes corresponents.
9. Informe de l'alcalde-president de l'Ajuntament de Losa del Obispo respecte a l'existència de cabal suficient per al proveïment de les instal·lacions projectades i sobre l'acceptació de les aigües residuals en la xarxa municipal.
10. Informe de la Direcció Territorial de València de la CAPA tot al·legant que segons la legislació vigent la nau-magatzem projectada no necessita declaració d'interés comunitari.
11. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre els aspectes regulats en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informant favorablement el projecte.
12. Informe de la Direcció Territorial de València de la CAPA sobre conformitat dels propietaris de finques incloses dins de l'explotació en comú
13. Informe de l'Àrea de Modernització d'Infraestructures Agràries de la CAPA advertint de l'ampliació de superfície que s'ha d'incloure en el projecte.
Respecte a l'emissió d'informes aportats cal realitzar les consideracions següents:
- Informe aportat pel president de la Comunitat de Regants del Canal Principal a Losa del Obispo: segons l'article 298 del Reglament del domini públic hidràulic aprovat per Reial decret 849/86, afirma: L'obligació de satisfer el cànon tindrà caràcter periòdic i anual i naix en el moment en què es produïsca la millora o benefici dels usos o béns afectats, bé siga directament o indirectament, com s'especifica en aquest reglament.
D'acord amb el SIG-PAC, i el PGOF els terrenys inclosos dins del projecte d'explotació en comú tenen actualment un ús forestal, de secà, i de domini públic (llits i camins ramaders).
- Respecte a l'informe de la Direcció Territorial de la CAPA de València, en relació amb el sotmetiment de la nau de recepció-expedició a declaració d'interés comunitari: aquesta activitat està subjecta a la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de sòl no urbanitzable.
- Respecte a l'informe numerat com a número 12 en aquesta resolució, cal dir que s'ha demostrat un elevat interés social en el projecte però que hi ha quasi un 20% de superfície no adherida al projecte.
- Respecte als informes numerats com a 7 i 9 cal dir que no estan emesos per l'òrgan competent.
- Respecte a l'informe numerat com a número 13, el Decret 32/2006 de modificació del Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, d'impacte ambiental, en l'article 21 cita que qualsevol modificació substancial o significativa del projecte original haurà de sotmetre's al tràmit d'informació pública.
Afeccions legals
El projecte presenta les següents afeccions legals d'acord amb els informes emesos:
- Sòl no urbanitzable comú: terme municipal de Losa del Obispo.
- Sòl no urbanitzable protegit de protecció agrícola forestal: terme municipal de Chulilla.
- Sòl forestal d'acord amb el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (242,95 ha), i no afecta forest d'utilitat pública.
- Els camins ramaders existents en l'àmbit del projecte són: assagador de Chulilla a Domeño i assagador del Camino Viejo de Chelva a Llíria.
- D'acord amb l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, en la zona es troben espècies catalogades de vulnerables en el catàleg nacional i incloses en l'annex I del Catàleg valencià de fauna com ara Hieraaetus fasciatus o Rhinolophus ferrumequinum i espècies botàniques com ara el Juniperus oxycedrus, la categoria del qual UICN (Unió Mundial per a la Naturalesa) és de perill crític.
- Hàbitats: el projecte afecta els següents hàbitats inclosos en la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres:
a) Rosmarinion officinalis; codi UE 5330
b) Teucri fruticós pseudochamaepityos - Brachypodietum ramosi; codi UE 6220.
- Zona d'afecció de la carretera CV-35 que s'estima en 25 metres i les zones de domini públic dels barrancs següents: barranc de La Cava, barranc de Domeño, barranc de Corral Nuevo, barranc del Perdigón.
L'activitat proposada no afecta cap altre espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits.
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat:
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, la zona objecte del projecte es troba delimitada en la seua zona nord per la carretera comarcal CV-35, al sud i a l'oest amb la denominada carretera del pantà i a l'est amb el barranc de La Cava.
En la zona s'alternen els cultius de secà juntament amb nuclis de vegetació natural format per pins (Pinus halepensis i Pinus pinaster) juntament amb romerars i timonedes. Les rambles presenten una vegetació pròpia de la presència de corrents d'aigua intermitents com són Nerium oleander, Rubus ulmifolius, Arundo donax, Scirpus holoschoenus, Coriaria myrtifolia.
Pel que fa a la fauna, destaca la presència de fringíl·lids i alàudids associats a cultius i es detecta la presència d'amfibis lligats als cursos d'aigua.
Pel que fa a la caracterització dels materials trobats en la zona destaca l'estudi la presència d'estrats formats per argiles limolítiques i calcàries margoses sobre les quals s'assenten arenoses i arenes poc cimentades. La caracterització edafològica mostra sòls de textura francoargilosa, amb contingut mitjà en calcària i carbonats.
Des del punt de vista de la hidrologia superficial la zona d'estudi queda clarament dividida pels barrancs tributaris del riu Túria, entre ells, el barranc de Domeño, també denominat de Pilatos, barranc de la Cava i barranc del Tarragón. Cal destacar la presència de xicotetes llacunes formades sobre argiles altament impermeables en la zona est del projecte.
L'estudi d'impacte descriu els següents factors del medi susceptibles de ser afectats pel projecte:
- Medi abiòtic: microclima, qualitat de l'aire, aigua, sòl, geomorfologia-geologia.
- Medi biòtic: flora i vegetació, fauna, biocenosi.
- Medi cultural: paisatge, patrimoni historicoartístic, patrimoni etnològic, camins ramaders.
- Medi socioeconòmic: ocupació, sanitat-seguretat, agricultura, acceptació social, increment de la rendibilitat de les explotacions, millora del nivell de vida.
Identificació i valoració d'impactes
Els principals impactes ambientals que poden afectar el medi, segons l'estudi d'impacte ambiental, són els següents:
- Disminució de la qualitat de l'aire en la fase d'obres del projecte.
- Pèrdua del potencial productiu dels sòls degut a obres i edificacions.
- Alteració de la geomorfologia del terreny.
- Destrucció de la vegetació natural i dels cultius.
- Alteració d'hàbitats per a la fauna i augment de l'efecte barrera.
- Alteració del paisatge.
- Disminució del patrimoni etnològic.
- Creació de llocs de treball.
- Acceptació social.
- Increment de la rendibilitat de les explotacions.
Consideracions ambientals i tècniques
S'han de realitzar les consideracions ambientals següents:
A) Paisatgístiques: La zona objecte del projecte constitueix una zona amb un alt valor paisatgístic en què es perceben quatre unitats clarament diferenciades:
1. Zona forestal: coincidint amb les zones de major pendent, aquelles que es troben pròximes als barrancs i menys accessibles es troben zones forestals consistents en bosc baix i pineda. Aquesta vegetació no sols contribueix a donar cromatisme i variabilitat al paisatge, sinó que constitueix un important fre a l'erosió.
2. Zona de cultius: es tracta d'una zona altament fraccionada i fortament abancalada on es cultiven diverses espècies de secà que conformen un paisatge particular lligat a la cultura i al territori des de temps immemorial.
3. Zona agrícola amb tendència forestal: són zones de cultius abandonats amb una coberta arbustiva típicament de forestal - matoll que ocupen zones entre les parcel·les actualment cultivades.
4. Barrancs: constitueixen un element molt important dins de l'explotació en comú ja que fraccionen el territori, actuant d'elements vertebradors de les actuals zona forestals i funcionant com a importants corredors ecològics.
B) Conservació del terreny: L'explotació en comú forma un espai que presenta com a barreres naturals el barranc de la Cava, a l'est, i la forest d'utilitat pública núm. 54 de Loriguilla a l'oest de l'explotació. En la seua zona nord la delimitació la constitueix la carretera CV-35 i el sud una carretera local.
L'esmentat espai presenta importants modulacions presentant dos tipus de pendents: laterals (majors del 20% amb valors puntuals dins de parcel·les de fins al 50%) cap als barrancs (Cava, Perdigón, Domeño) i conques de drenatge que desemboquen en aquests i un pendent longitudinal (amb valors mitjans del 10-12%) que va disminuint des de la CV-35 (cota més alta) fins al riu Túria, ja al terme de Chulilla, on conflueix aquesta gran conca de drenatge natural i on hi ha un desnivell aproximat entre la cota inicial i final de més de 50 metres.
Aquest complicat relleu només ha permés l'ús agrícola d'aquest espai mitjançant la construcció d'abancalaments que han permés superar els forts pendents conservant el sòl fèrtil fora de perill de l'erosió. La construcció de les banquetes de cultiu en aproximadament 3.000.000 de metres quadrats no ha estudiat bastant les característiques edafològiques del terreny, el seu elevat pendent i les conseqüències que sobre l'erosió i la disponibilitat de recursos hídrics en la conca pot tenir aquesta actuació proposada.
Fins que els cultius plantejats assolisquen una entitat suficient, el sòl estarà exposat a la precipitació generant, una vegada s'han assecat, una capa dura o crosta, que produeix una disminució de la infiltració i, en conseqüència, de la humitat reticular del sòl, augmentant l'escorriment i l'erosió del sòl.
Qualsevol desviació en les previsions del projecte comportaria augments de 40 t/ha /any de pèrdua de sòl fèrtil al terme municipal de Losa del Obispo i de 80 t/ha/any al terme municipal de Chulilla (COPUT, 1992).
C) Adequació a la Llei forestal: En l'estudi d'impacte ambiental, no es fa menció de l'afecció d'una gran part de la zona d'actuació per incendi forestal, fet confirmat pels informes tècnics i que obliga a considerar la viabilitat de la totalitat de la superfície proposada en el projecte.
D) Fauna: L'estudi d'impacte ambiental tampoc preveu la presència d'espècies de fauna protegides en la zona, la presència de les quals imposa mesures de protecció sobre el territori. En relació amb això, el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i referent a les espècies catalogades que figuren en l'annex I prohibeix (entre altres) la destrucció i alteració del seu hàbitat i, en particular, la dels llocs de reproducció, repòs, campeig o alimentació.
E) Interacció paisatge / conservació cultius tradicionals/ fauna: La preservació dels cultius de secà, a més de constituir una preservació del paisatge tradicional i un element cultural, constitueix en si un excel·lent espai per a campeig de rapaces, especialment de l'àguila cuabarrada i d'altres també presents en la zona com ara l'àguila marcenca. La destrucció de la totalitat del secà comportaria la destrucció de l'àrea de campeig, contravenint el Decret 32/2004.
F) La comarca dels Serrans és una de les que presenta, a la Comunitat Valenciana, una major densitat en rapaces. Aquesta circumstància ha ocasionat que des de la Conselleria de Territori i Habitatge s'haja proposat la inclusió d'aquesta com a zona ZEPA. Els terrenys inclosos en el projecte estarien inclosos en l'esmentada zona pels seus valors en la preservació de les aus rapaces.
G) Ocupació del territori:
G.1) D'acord amb la concessió d'aigües emesa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el projecte ha de proveir-se de dues preses del canal principal del Camp del Túria i no sols d'una com preveu el projecte, fet que ocasionaria noves afeccions sobre el territori.
G.2) La construcció de les nou naus-magatzem impliquen una excessiva ocupació del territori. Ha de cenyir-se la superfície a usos estrictament imprescindibles i realitzar activitats connexes a l'explotació en la nau de recepció-expedició prevista evitant la proliferació de fosses sèptiques en sòl no urbanitzable i sòl no urbanitzable d'especial protecció.
G.3) La instal·lació de la xarxa d'aigua potable des de Losa del Obispo fins al terme municipal de Chulilla no es considera justificada ja que es tracta d'una urbanització excessiva en sòl no urbanitzable i hi ha subministrament d'aigua en les naus-magatzem per a usos generals.
H) Variable socioeconòmica: L'estudi d'impacte ambiental ha d'identificar, d'acord amb els articles 6 i 10 del Decret 162/1990, per les quals es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, el vessant social del projecte com també el grau d'acceptació o repulsa social de l'activitat, com també les implicacions econòmiques de l'efecte ambiental d'aquest.
H.1) Els informes emesos mostren una determinada acceptació social del projecte, encara que hi ha un 20% de superfície no adherida a aquest. Les expropiacions que s'han de realitzar disminuiran previsiblement l'esmentada acceptació social.
H.2) La viabilitat del projecte es basa en les subvencions europees i autonòmiques en la fase de construcció. En la fase de funcionament, una probable desviació en les previsions econòmiques poden derivar-se en important efecte ambiental amb un probable abandó de cultius i un progressiu deteriorament ambiental irrecuperable i crític derivat de la duresa de les actuacions proposades.
H.3) El pressupost no preveu cap partida per a expropiacions.
I) Recursos hídrics:
I.1) Els càlculs efectuats mostren un consum hídric acceptable per als cultius proposats.
I.2) Disponibilitat: d'acord amb la concessió d'aigües i l'article 60 del Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, prima el proveïment de la població en cas de cabals en precari i atés que actualment la procedència de les aigües que proveeixen la ciutat de València són comunes a les del Canal del Túria, és previsible que l'explotació en comú no arribe a disposar de tots els cabals concedits.
I.3) Superfície regable: d'acord amb la concessió d'aigües la zona compresa dins del projecte presentat per la SAT La Vereda comprén:
a) Terme municipal de Losa del Obispo: terrenys situats a l'oest del barranc de La Cava exceptuant els terrenys situats al nord de la CV-35: comprendrien aproximadament 166 ha.
b) Terme municipal de Chulilla, l'expedient de resolució de concessió d'aigües especifica que en l'esmentat terme municipal hi ha drets de reg per a 92,75 ha.
Per tant, el projecte excedeix el nombre d'hectàrees amb dret a reg per a la zona del cultiu en comú i no hi consta autorització expressa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb els punts 2ª, 6ª, 11ª de l'esmentada concessió.
J) Consum energètic: es considera no sostenible el consum que s'ha de realitzar en la calefacció dels hivernacles a causa dels elevats salts tèrmics (20º C) que s'han de realitzar.
K) Valoració global del projecte: el projecte es considera d'excessiva magnitud, sobredimensionat tècnicament i econòmicament i no presenta cap tipus d'alternativa que cal avaluar. A més, podria arribar a entrar en contradicció amb les actuals polítiques agràries i de desenvolupament rural de la Unió Europea en què cada vegada disposa de major pes específic l'adequada preservació de l'entorn rural i els valors ambientals presents en els esmentats entorns.
En zones amb semblants característiques s'ha optat pel màxim respecte dels abancalaments i la conservació de la fisonomia tradicional de cultius i paisatges.
Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.
Les mesures correctores proposades són les següents:
- Sobre l'atmosfera: reg regular de les zones objecte de les obres, reglatge dels motors de combustió interna i compliment de la Llei de protecció del medi atmosfèric.
- Sobre el sòl: s'haurà de retirar la terra vegetal per a la seua utilització correcta posterior, s'habilitaran zones adequades d'abassegament, extremar les mesures de precaució en l'ús de plaguicides.
- Sobre l'aigua: neteja d'abocaments, control adequat de la gestió dels residus tòxics i perillosos.
- Sobre el paisatge: s'hauran de revegetaran els talussos de les obres, les àrees forestals afectades, instal·lació de pantalles vegetals, utilització de materials característics de la zona en les infraestructures.
- Sobre el medi socioeconòmic: senyalització de vials, compliment de la normativa de seguretat i salut en el treball.
- Sobre el patrimoni cultural: paralització de les obres actuant d'acord amb els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.
El programa de vigilància ambiental dissenyat és el següent:
- Fase de construcció: control setmanal de la pols dipositada, estricte control sobre els residus tòxics que es generen, gestió adequada dels residus generats, control de crema de restes vegetals, vigilància de l'aparició de restes d'interés arqueològic, paleontològic o etnogràfic.
- Fase de funcionament: reposició de malls en la revegetació de talussos, anàlisi de l'aigua de reg, seguiment de les mesures de seguretat contra incendis en la nau.
Es considera que les mesures proposades de correcció d'impactes no són suficients, atesa la magnitud del projecte, els canvis paisatgístics irreversibles que ocasionarà, el canvi de l'ús del sòl que comporta una transformació de secà en regadiu, el canvi de cultius i la dilació en el temps que comportaran tota la sèrie d'actuacions projectades i la seua irreversibilitat cosa que ha d'obligar a extremar i, sobretot, concretar les mesures de correcció o, si és el cas, minimització d'aquests impactes.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. annex I.1ª3) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
Per tot l'anterior formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
D'acord amb les especificacions de la concessió d'aigües de reg a la Comunitat de Regants de Losa del Obispo.
D'acord amb l'informe emés per la Secció Forestal dels Serveis territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge en què es jutja excessiva la transformació de terreny forestal.
Tenint en compte l'article 59 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana i l'article 50 de la Llei 43/2003, de forests respecte als terrenys incendiats.
D'acord amb l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat que advoca per la conservació d'una proporció de terreny en què es mantinguen adequadament les relacions ecològiques i es conserve una àrea de 200 a 400 metres al voltant dels barrancs.
D'acord amb la filosofia expressada en la Llei 4/2004, de la Generalitat Valenciana, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que diu textualment: El paisatge constitueix un patrimoni comú de tots els ciutadans i element fonamental de la qualitat de vida d'aquests.
Tenint en compte el Decret 32/2004, del Consell de la Generalitat, que prohibeix la destrucció d'hàbitats i zona de campeig d'espècies catalogades i la inclusió dels terrenys proposats com a zona ZEPA.
Atés que la distorsió entre els usos del sòl i la capacitat d'ús d'aquest origina una agudització del problema erosiu.
Atés les al·legacions presentades al projecte i tenint en compte les consideracions tècniques i ambientals exposades i jutjant-se, per tot això excessiva la quantitat de terreny que s'ha de transformar, predictible l'escassetat de cabals i havent-hi arguments legals i ambientals que impedeixen la transformació de terreny forestal en agrícola, es resol:
Primer
1. Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'explotació en comú en la partida La Vereda, al terme municipal de Losa del Obispo i a la zona delimitada en el plànol adjunt, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
1.1. L'actuació només podrà dur-se a terme en la zona delimitada en plànol adjunt. Amb independència de l'esmentada delimitació hauran de respectar-se les zones de servitud dels llits i s'obtindrà el permís de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a qualsevol actuació que s'haja de realitzar en la zona de policia.
1.2. Amb anterioritat a l'inici de les obres haurà d'obtenir-se l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
1.3. Les construccions previstes (nau de recepció- expedició, oficines, pàrquing, naus-capçals) hauran de disposar de la tramitació legal pertinent respectant els preceptes continguts en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable. Les naus-capçals no hauran de tenir més superfície que la mínima imprescindible per a albergar els automatismes proposats i la resta d'activitats s'hauran de realitzar en la nau de recepció-expedició.
1.4. S'hauran de respectar almenys el 50% dels bancals existents a fi de preservar el terreny de l'erosió. A la resta de talussos s'haurà d'estendre geotèxtil o mantes a base de fibra de coco o palla d'arròs.
1.5. S'haurà de respectar l'amplària legal dels camins ramaders d'acord amb la Llei 3/1995, de camins ramaders, i aquests es delimitaran per mitjà de plantació lineal de vegetació arbòria.
1.6. S'haurà de respectar en la zona marcada en plànol adjunt almenys el 10% dels cultius tradicionals i s'hauran de respectar els exemplars arboris de major edat i aquells que puguen estar inclosos en la Llei 4/2006, de la Generalitat, de patrimoni arbori monumental.
1.7. El calendari de les obres s'haurà d'adaptar a fi d'evitar afeccions a fauna protegida. A més, i a fi de preservar el terreny de l'erosió, no podran realitzar-se moviments de terra en època de pluges.
1.8. En la realització de les obres s'haurà de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest.
1.9. Les platges d'abassegaments de materials s'hauran de situar en parcel·les ermes i allunyades dels barrancs.
1.10. L'amplària dels camins no podrà ser més gran de 3,5 metres excepte en els radis de gir.
1.11. S'haurà d'establir una xarxa de drenatge que impedisca l'aparició d'escorriments.
1.12. Les línies elèctriques s'hauran de construir soterrades en la totalitat d'aquestes a fi d'evitar afecció a espècies protegides.
1.13. S'haurà de respectar la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana i el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció.
1.14. La xarxa d'aigua potable únicament podrà proveir la nau de recepció-expedició.
1.15. Abans de la connexió de les instal·lacions de la nau de recepció-expedició a l'EDAR, s'haurà d'obtenir permís de l'òrgan competent.
1.16. En l'àmbit del cultiu en comú no es podrà utilitzar el foc per a l'eliminació de les restes vegetals i aquests, després de la trituració prèvia, hauran d'incorporar-se al terreny.
2. S'estima no acceptable el Projecte d'explotació en comú en la partida La Vereda, al terme municipal de Losa del Obispo als terrenys no compresos en l'apartat anterior, pels motius següents:
- Preservació del paisatge d'acord amb la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge (zones nord, i sud de l'àrea delimitada en plànol).
- Protecció d'hàbitats i zona de campeig de les espècies catalogades presents en l'àrea d'acord amb el Decret 32/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades i (zones oest i sud de la zona delimitada en plànol).
- La preservació dels terrenys de l'erosió en zones de drenatge o elevat pendent (zona oest de la zona grafiada en plànol).
- Protecció de domini públic i zona de corredor ecològic de barrancs d'acord amb els informes emesos (oest barranc de la Cava).
- L'aplicació del la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana i 43/2003, estatal, de forests respecte als terrenys incendiats (d'acord amb l'informe sectorial emés al respecte correspondria de manera aproximada des del límit amb el terme municipal de Loriguilla fins a la zona d'afecció del barranc de Domeño a la zona est) i la vocació eminentment forestal dels esmentats terrenys.
- Respecte a zona d'afecció de carretera de la CV-35 (nord del límit del cultiu en comú).
3. S'estima no acceptable el Projecte d'explotació en comú a la partida La Vereda, al terme municipal de Chulilla pels motius següents:
- No adequació al planejament urbanístic obviant la preservació de sòl protegit tant en la vessant legal com ambiental.
- L'elevat pendent del terreny.
- La presència d'hàbitats d'acord amb la Directiva 92/43/CEE i espècies protegides d'acord amb el Decret 32/2004, del Consell de la Generalitat Valenciana.
- L'aplicació de la Llei 3/1993, forestal, de la Comunitat Valenciana i 43/2003, de forests respecte als terrenys incendiats, i la vocació eminentment forestal dels esmentats terrenys.
Segon
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Tercer
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 14 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 142/06-AIA
Títol: Obertura d'una pedrera d'àrids Ampliació Torreblanca. Secció A)
Promotor: Áridos Sanz Marín, SL
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.
Localització: Parcel·les 2, 3 del polígon 7, parcel·les 26, 29, 30, 31 del polígon 6 del terme municipal de Benlloch i a terme municipal de Torreblanca les parcel·les 1, 7, 8 del polígon 9 i parcel·la 21 del polígon 10.
Descripció del projecte
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.
L'objecte del projecte és l'obertura de la pedrera d'àrids Ampliació Torreblanca, tramitada com a recurs de la secció A) de la llei de mines. L'extracció del mineral es realitzarà mitjançant mètodes de perforació i voladura, d'ací es carregarà als camions que transportaran el mineral fins a la planta de tractament sítia en l'actual pedrera Torreblanca núm. 539 on es picarà i triturarà el material per a la classificació i posterior venda d'aquest.
L'obertura de la pedrera comporta:
- L'obertura d'un camí d'accés d'aproximadament 450 m de longitud que va des de l'actual pedrera fins a la pedrera Ampliació Torreblanca.
- Afecció a una superfície aproximada de 28,5 ha.
- L'arrancada d'espècies arbustives i arbòries, com també la retirada i abassegament d'un volum aproximat de 86.000 m³ de terra vegetal.
Per les pròpies característiques del jaciment i a causa de l'orografia dominant, el mètode d'explotació proposat, és el d'explotació en bancs descendents, amb una plaça final d'explotació en la cota 160 msnm.
El mètode d'explotació projectat pretén compaginar el mètode d'explotació en bancs descendents amb la restauració immediata de les zones ja explotades, en cotes superiors.
La zona d'inici d'explotació, és la zona sud-est de la zona d'explotació, la cota d'extracció de l'explotació és la cota 232. A partir d'aquesta cota, s'han dissenyat el treball basat en l'execució de 6 bancs descendents, en la zona amb més alçària d'explotació, flanc nord-est de l'explotació, els quals posseiran les característiques següents:
- Alçària de banc: 15,0 metres
- Amplària de berma: 22,50 metres.
- Angle de talús: 70º.
- Angle general: 26º.
Les reserves de mineral avaluades s'estimen en 7.500.000 m³ amb una vida d'explotació aproximada de 20 anys.
Els treballs de restauració consistiran a desplegar els bancs d'explotació en bancs d'alçària no superior a 7,5 m i angle d'inclinació respecte a l'horitzontal no superior a 40º separats per bermes intermèdies de 7-10 m.
A més, la plaça de pedrera es remodelarà adaptant-se a la topografia sense deixar una única superfície plana.
La remodelació dels talussos i plataforma va acompanyada de treballs de construcció de xarxes de drenatge, aportació de terra fèrtil, sembra d'espècies herbàcies i plantació d'espècies arbustives i arbòries de caràcter forestal.
Els talussos seran revegetats mitjançant hidrosembra de manera que es garantisca la fixació del sòl i es minimitzen els fenòmens erosius. A les plataformes dels talussos i en la plaça de la pedrera es plantaran espècies arbustives i arbòries. Pel que fa a les espècies arbòries s'ha optat per plantar Pinus halepensis als vessants de solana i Pinus pinaster als vessants d'ombria.
El pla de vigilància haurà de garantir l'aplicació de les mesures correctores durant la fase d'explotació i durant un termini no inferior a dos anys després de revegetar talussos i plataforma.
Tramitació administrativa
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
A l'abril de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet la documentació referent al projecte d'obertura de la pedrera d'àrids, secció A) denominada Ampliació Torreblanca. La documentació remesa consta de projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental.
En data 6 de juny, el Servei d'Avaluació d'Impacte sol·licita a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial ampliació de la documentació en els termes següents:
- Disseny de fases d'explotació - restauració
- Instal·lacions auxiliars
- Adaptació de l'estudi d'impacte ambiental a l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental:
- Incorporar l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.
- Incorporar informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua.
En data 31 d'octubre de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet documentació relativa al requeriment de documentació sol·licitada.
En data 13 de novembre de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat remet documentació referent a l'informe emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià.
Amb la documentació disponible es consulten els Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló sobre els aspectes ambientals que poden veure's afectats pel projecte. Al novembre de 2006 remeten l'informe sol·licitat. En l'esmentat informe, entre altres aspectes, s'indica que:
- Els paràmetres de restauració projectats es consideren inadequats per a una restauració efectiva i una integració paisatgística de l'entorn. Es recomana executar talussos de menor alçària, amb pendents i geometries que s'adapten a la topografia de l'entorn.
- Amb l'objecte de garantir una adequada integració paisatgística, es recomana modificar el límit de la zona d'explotació, de manera que s'integre en elements naturals com ara llits de barrancs o masses de vegetació arbòria que actuen com a pantalla visual i d'amortització d'impactes a les masies pròximes.
- Respecte a la restauració morfològica de la plaça de la pedrera, es recomana l'adopció d'una morfologia final menys geomètrica i uniforme, amb elements integradors que expressen la diversitat paisatgística i ecològica de la zona.
En data 18 de desembre el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a través del Servei Territorial i Seguretat Industrial de Castelló la modificació del projecte a fi d'adaptar-se a les recomanacions dutes a terme pels Serveis Territorials de Medi Ambient. A més, se li reitera la necessitat d'adjuntar a l'estudi d'impacte ambiental l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià com també l'informe de l'organisme de conca competent sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte.
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet en data 25 de gener de 2007 els projectes definitius d'explotació i restauració del projecte de referència. S'adjunta annex a l'estudi d'impacte ambiental.
En data 5 de febrer de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet un nou annex a l'estudi d'impacte ambiental completant la documentació sol·licitada en escrits anteriors.
En data 12 de febrer de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet certificat del resultat de la informació pública de l'expedient indicant que, publicat l'estudi d'impacte ambiental en el DOGV 4864, no s'hi van presentar al·legacions.
2. Antecedents
En data 15 de setembre de 2004, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet documentació relativa al projecte d'obertura de la pedrera, secció A) denominada Ampliació Torreblanca, l'empresa promotora de la qual és Áridos Sanz Marín, SL, i sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental. A l'esmentat expedient se li atorga el número 235/04-AIA.
En data 29 de juliol de 2005, la directora general de Gestió del Medi Natural dicta resolució de l'expedient estimant que no escau la continuació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental tenint en compte que la proposta tramitada resulta incompatible amb la protecció del sòl i els valors ambientals que van motivar la protecció del sòl on es proposa l'explotació.
En data 10 de març de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet una còpia de la resolució dictada per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló sobre la modificació puntual núm. 12 de les normes subsidiàries de Benlloch on es considera que la nova redacció dels articles 127 i 129 de les normes permet l'explotació de roques industrials en sòl de protecció agrícola.
Consideracions ambientals
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
L'accés a la zona d'explotació s'ha realitzat mitjançant una pista construïda recentment sense autorització que discorre a mitjana vessant i procedeix de la pedrera actual Torreblanca núm. 539.
L'àrea d'explotació s'emmarca en els relleus de la serra litoral de Torreblanca. Des del punt de vista geològic constitueix un horts tectònic de direcció catalànide on afloren un substrat carbonatat d'edat cretàcica. A nivell estructural pot considerar-se com la prolongació meridional de la serra d'Irta. Els materials que s'han d'explotar corresponen al turonià-senonià (cretaci superior) constituïts per calcàries intraclàstiques grises en la base, seguida d'una alternança de calcàries i dolomies. En algunes zones (cap a l'oest) s'observa un recobriment de fàcies conglomeràtiques del terciari d'origen fluviotorrencial.
La futura zona d'explotació se situa en la partida denominada els Pasqualets. Aquesta àrea es constitueix, des del punt de vista fisiogràfic, com un vessant muntanyós d'orientació oest, coronat pel Tossal de les Maleses (fita topogràfica de cota 239 msnm). Aquest vessant limita a l'oest amb un barranc de direcció N-S, el qual desemboca en la Rambla del Cuartico. L'orografia d'aquesta zona ve modelada per barrancs de direcció est que desemboquen a la Rambla del Cuartico i posteriorment en la Rambla del Seguer. Els pendents del terreny se situen entre el 20-25%, es tracta, per tant, d'un relleu no massa abrupte i formes relativament suaus.
La major part de la superfície del sector, correspon a terrenys cartografiats en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOFCV) com a forestal: matoll, conforme el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat. Als voltants del barranc situat en la zona oest de l'explotació (els Pasqualets) i el tossal de Rander hi ha una franja de terreny cartografiada en el PGOFCV com a forestal: arbratge natural.
La vegetació existent en la major part de la zona està representada per un matoll termòfil dens en el que predominen espècies com Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Erica multiflora, Rosmarinus officinalis, Brachypodium retusum, Chamaerops humilis, etc. Aquesta associació vegetal correspon a l'hàbitat de matoll termo-mediterrani i predesèrtic del Codi Natura 2000 5330.
Als voltants del tossal de Rander i barranc oest (els Pasqualets) s'observa una massa arbòria relativament densa, constituïda per una pineda secundària de Pinus halepensis i algun exemplar arbori dispers de Quercus ilex .
A la vora d'aquestes zones naturals també hi ha importants transformacions agrícoles ja que el sòl al terme municipal de Benlloch està qualificat i classificat com a sòl rústic urbanitzable amb protecció agrícola i apte per a l'explotació de recursos minerals.
La fauna que habita en la zona és la típica d'ambients mixtos entre forestal i agrícola predominant l'avifauna, els xicotets mamífers, rosegadors, rèptils i amfibis.
En conjunt la qualitat del paisatge pot considerar-se de tipus mitjà a causa de l'efecte de l'acció antròpica com és la rompuda de la forest per a aprofitament agrícola i la repoblació de la zona.
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el Catàleg de zones humides, no es troben pròximes a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader, jaciment arqueològic i paleontològic ni forest d'utilitat pública.
2. Identificació i valoració dels impactes
Les principals accions susceptibles de causar impactes seran les següents: obertura i condicionament d'accessos, extracció vegetació, retirada i abassegament de sòl edàfic, extracció, càrrega i transport del material fins a la planta de tractament, construcció de drenatges i desguassos, remodelació dels bancs d'explotació i plataforma i revegetació de talussos, bermes i plataformes.
L'efecte ambiental derivat de les esmentades accions serà la destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges naturals, revegetació forestal de l'àrea afectada per l'explotació, increment de trànsit rodat i producció de pols i soroll.
L'obertura del camí d'accés a l'explotació actual i els camions que circularan per aquest per a portar el material fins a la planta de classificació i trituració situada en l'actual pedrera Torreblanca núm. 539 incrementa l'impacte paisatgístic que actualment existeix derivat de la mateixa explotació Torreblanca.
Pel que fa al patrimoni cultural valencià, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va emetre un informe respecte al projecte inicialment tramitat on s'indicava la possible afecció a la cova d'en Cabàs, situada a 150 m al sud del perímetre de l'explotació. El projecte actual, gener de 2007, redueix la superfície d'explotació de la pedrera allunyant-se de la cova i eliminant el risc d'afecció a aquesta.
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
Com a mesures protectores, el projecte d'explotació - restauració tramitat al febrer de 2007 ha reduït la superfície inicialment proposada i ha deixa sense afectar el barranc situat a l'oest denominat els Pasqualets i rebaixa la cota d'explotació en la zona sud sense superar la cota topogràfica del tossal de les Maleses i del Pla de Roquel de manera que es garantisca la no-visibilitat des de la plana litoral.
També s'han deixat sense explotar diverses zones situades al nord de l'explotació amb vegetació arbòria forestal que fan de barrera natural i minimitzen l'impacte paisatgístic de l'explotació.
Com a mesures correctores, l'estudi proposa i desenvolupa una restauració que consisteix en la remodelació de la topografia alterada per l'explotació i ajustar-la, en la mesura que es puga, a la topografia natural del terreny. La restauració es du a terme mitjançant fases de treball simultànies a l'explotació de manera que permet la ràpida restauració de l'espai afectat per l'activitat minera.
A més, la remodelació de talussos i plataformes permet l'adaptació de la topografia al seu entorn com també que el drenatge natural d'aquesta nova superfície restaurada.
Pel que fa a la revegetació proposada, aquesta es considera insuficient quant a densitat, distribució i diversitat d'espècies per la qual cosa serà necessari desenvolupar un nou projecte de revegetació que garantisca la correcta i eficaç revegetació forestal de l'àrea afectada per l'activitat extractiva.
Finalment, en el camí d'accés han d'aplicar-se mesures correctores per a evitar els processos erosius derivats dels desmunts i terraplens efectuats com també per a minimitzar l'impacte paisatgístic derivat de l'obertura d'aquest.
Pel que fa a l'afecció al patrimoni, l'explotació de la pedrera quedarà supeditada a l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, i fent ús a les facultats que legalment tinc atribuïdes emet aquesta
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'extracció d'àrids tramitat com a secció A) per la Llei de mines denominat Ampliació Torreblanca, als termes municipals de Benlloch i Torreblanca (Castelló) l'empresa promotora dels quals és Áridos Sanz Marín, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en el projecte d'explotació i restauració tramitats al gener de 2007 com també l'estudi d'impacte ambiental tramitat al juny de 2004 i els seus annexos d'octubre de 2006 i gener i febrer de 2007 com també els condicionants establits en l'apartat següent.
Segon
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'hi estableixen les següents:
1. L'obertura de la pedrera haurà de quedar supeditada a l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.
2. En el camí d'accés a la pedrera hauran de realitzar-se labors d'adequació com ara la construcció de cunetes, trencaaigües i restauració de talussos de terraplé, sobretot en el tram inicial.
3. La planta de tractament i classificació de material que s'utilitze en el procés d'obtenció de l'àrid haurà d'estar equipada amb dispositius que eliminen o disminuïsquen l'emissió de pols: filtres de mànega que aspiren els focus emissors (trituradores, garbells, etc.) regs polvoritzats situats a les trituradores i a les eixides de les cintes a estocs, acarament de cintes transportadores, protecció dels estocs de fins a (<10 mm) amb obres de fàbrica o sitges.
4. La densitat total de plançons que s'han d'utilitzar en la restitució de la cobertura vegetal, haurà d'incrementar-se fins a un mínim de 2.500 exemplars per hectàrea. En el termini no superior a un any a partir de la posada en marxa de l'explotació minera, l'empresa promotora, haurà de disposar d'un projecte de revegetació que serà informat per l'Àrea de Recursos Forestals de la Direcció General de Gestió del Medi Natural. Una vegada es dispose de l'informe favorable es remetrà una còpia d'aquest a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.
5. Es recorda el promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus, i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
6. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'explotació haurà de ser comunicat a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Territori i Habitatge, a fi que puguen ser inspeccionades, atesa la condició d'espais naturals protegits d'aquestes, mitjançant l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
7. El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitables, amb els farciments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter ambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta Secretaria Autonòmica.
Tercer
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Quart
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 28 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 145/2006-AIA.
Promotor: Montepiedra, SA
Autoritat substantiva: Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge
Objecte projecte: Repoblació forestal
Localització: Part de les parcel·les 5 i 26 del polígon 110 al terme municipal d'Orihuela (Alacant).
Descripció del projecte
L'objecte del projecte és la repoblació forestal d'uns terrenys propietat de l'empresa Montepiedra, SA per a crear una massa forestal integrada per espècies vegetals llenyoses arbòries o arbustives. El projecte és per a complir d'acord amb allò que s'ha indicat en aquest a les indicacions efectuades per l'Ajuntament d'Orihuela referents a les actuacions de desmunt i farciment realitzades en les parcel·les urbanes del sector Y-1, a Dehesa de Campoamor que van obligar les esmentades actuacions a desbrossaments i tala d'individus de Pinus halepensis (pi blanc) existents, a la vora del matoll serial existent, i ara aquesta empresa proposa la repoblació d'altres parcel·les diferents en compliment del que ha indicat l'Ajuntament.
Es repoblarà part de la parcel·la 5 del polígon 110 amb 2,474 hectàrees i part de la parcel·la 26 del polígon 110, amb 5,094 hectàrees, al terme municipal d'Orihuela (Alacant).
Els treballs que s'han de dur a terme seran els següents:
- Desbrossament de la vegetació existent:
- Eliminació de tapís herbaci mitjançant tractor proveït de rastell de discos. A zones amb pedregositat xicoteta i vegetació no massa llenyosa.
- Eliminació del matoll mitjançant una desbrossadora manual o motodesbrossadora a zones puntuals.
- Preparació del terreny:
- Explanació dels muntons de terra i àrid mitjançant bulldozer, per a augmentar la profunditat del sòl i facilitar la repoblació.
- Aclotat amb retroexcavadora convencional preferentment amb cadenes. La profunditat del clot serà de 40 cm i la distància entre ells serà de 3 m.
- Plantació:
- Es plantarà pi blanc (Pinus halepensis), ja que el matoll colonitzarà la zona de manera espontània. Serà manual, amb una densitat de 1.111 plantes/ha.
- Manteniment:
- Reposició manual de marres, fins al tercer o quart any de la plantació.
- Treballades superficials sobre els carrers per a evitar el desenvolupament d'espècies anuals herbàcies al voltant de la planta i que impedisca el desenvolupament d'aquesta.
Tramitació administrativa
El Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant d'aquesta Conselleria es va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte per a l'avaluació d'impacte ambiental d'aquest.
Es va sol·licitar informe a la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. Aquesta va remetre els informes següents:
- Informe de la tècnic d'espais naturals protegits de caràcter desfavorable, tenint en compte la presència a la serra Escalona i la Devesa de Campoamor d'àguiles de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), aquestes es veuen afavorides per la quantitat de terrenys oberts on poder caçar les seues preses, i a més l'existència de zones despoblades d'arbres proporciona àrees tallafocs que poden dificultar la propagació d'incendis forestals.
- Informe de l'enginyer forestal de la demarcació sud, en el qual s'indica que el projecte es planteja a zones molt degradades dins del LIC (lloc d'interés comunitari) de Serra Escalona i Dehesa de Campoamor, per la qual cosa aquest només pot tenir un efecte favorable amb vista a la restauració dels terrenys, sempre que es tinguen en compte les observacions següents:
- Atesa l'abundància de residus de qualsevol tipus es requereix que amb caràcter previ a la preparació del terreny aquests es recullen, carreguen i transporten a un abocador.
- En la fase de desbrossament ha de prescindir-se de pràctiques no selectives (eliminació de tapís herbaci) i s'hauran de limitar a l'eliminació selectiva del relativament abundant matoll llenyós de Nicotiana glauca i la resta de vegetació nitròfila i colonitzadora d'abocadors.
- No ha de limitar-se la plantació a una única espècie (pi blanc),se'n poden utilitzar, a més, altres que pertanguen a la vegetació natural de la zona (margalló, llentiscle, coscoll, etc.).
L'informe conclou manifestant que pel que fa al necessari el manteniment de l'estructura vegetal en mosaic arbrat/no arbrat, considera que no es veurà afectada per la repoblació ja que es tracta d'una actuació molt puntual i concreta, la finalitat de la qual és l'eliminació de dos abocadors, i a més en l'entorn més pròxim a ambdós enclavaments són abundants els espais no arbrats.
- Informe del tècnic de protecció d'espècies: subscriu els termes de l'informe de l'enginyer forestal de la demarcació sud. La repoblació no s'efectuarà en masses denses monoespecífiques. A més del pi blanc, dóna una llista d'espècies que poden utilitzar-se en la repoblació: Anthyllis cytisoides, A. terniflora, Asparagus albus, Asparagus horridus, Chamaerops humilis, Ephedra fragilis, Juniperus oxycedrus, Osyris quadripartita, Pistacea lentiscus, Rhamnus lycioides subsp. Lycioides, etc.
Per la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria es remet un exemplar de projecte i estudi d'impacte ambiental visats que han sigut remesos per l'autor de l'estudi.
Es remet a la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria un exemplar del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental perquè com a òrgan substantiu duga a terme la informació pública.
Per la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria es remet certificat en el qual s'indica que s'ha dut a terme la informació pública del projecte tècnic i de l'estudi d'impacte ambiental (R/V exp. repobl 1/2006) mitjançant la publicació d'aquestes en el DOGV núm. 5394, de 23 de novembre de 2006, i no s'hi ha presentat cap al·legació.
Es rep informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi d'aquesta Conselleria, resposta a sol·licitud efectuada en el sentit següent:
Emet un informe positiu tenint en compte el següent:
- Que es tracta d'un projecte d'una repoblació amb espècies forestals pròpies dels ecosistemes mediterranis. Es considera oportú que per a dur a bon terme la repoblació es complisquen les consideracions exposades pel Servei de Medi Ambient d'Alacant i les del Servei Forestal de la Demarcació Sud.
- Respecte als objectius de la repoblació es considera que es tracta d'una activitat tendent a la restauració d'un paratge amb un cert estat de degradació, i es considera (basant-se en l'annex III del manual editat per la Comissió Europea de Medi Ambient) una activitat no perjudicial als objectius de conservació del LIC de la Serra Escalona i Dehesa de Campoamor i al projecte de declaració del PORN del mateix nom.
- Que en relació amb la superfície afectada per la repoblació (7,5 ha), en el total del conjunt de tot el LIC, aquesta actuació es considera que no afecta el conjunt del LIC, i es tracta d'una actuació a favor de la restauració d'una zona degradada.
A més, tenint en compte el caràcter d'àrea protegida, aquest ha de tenir-se en compte a l'hora d'establir els protocols d'actuació en els treballs proposats, i s'opta sempre per les mesures més protectores i les tècniques més blanes d'actuació.
Consideracions ambientals
1. Les zones objecte del projecte de repoblació se situen al terme municipal d'Orihuela a el marge dret i esquerre del riu Nacimiento, amb un relleu suau, en un entorn forestal constituït per massa forestal dominada per pi blanc (Pinus halepensis) amb matoll en què destaquen l'espart (Stipa tenacissima), el llentiscle (Pistacia lentiscus), l'arç negre (Rhamnus lycioides), el romer (Rosmarinus officinalis), etc.
Els terrenys actualment es presenten bastant degradats dominant la vegetació herbàcia i arbustiva amb espècies nitròfiles i ruderar-arvenses. Es tracta de terrenys que s'han utilitzat per a l'abocament de diversos tipus de residus: terres, roques, runes, plàstics, fustes, etc.
Els terrenys estan dins de l'àmbit del lloc d'interés comunitari Serra d'Escalona i Dehesa de Campoamor, estan considerats terrenys forestals segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOFCV), i estan relativament pròxims a la costa.
2. L'actuació de repoblació es considera que tindrà un impacte positiu en la zona en permetre la restauració d'una zona bastant degradada.
3. La repoblació plantejada es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental sempre que es duguen a terme una sèrie de modificacions, mesures preventives i correctores que permeten millorar el resultat de la restauració, tenint en compte que es tracta d'un LIC i les consideracions efectuades per l'enginyer forestal de la demarcació sud, el tècnic de protecció d'espècies i el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.
4. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, a la zona es van dipositar terres i àrids en algunes parts de la zona que s'ha de repoblar. Segons l'enginyer de la demarcació sud de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria la zona s'ha utilitzat per a l'abocament i han de retirar-se prèviament els residus.
Es considera necessari prèviament a dur a terme la repoblació, retirar tots els residus existents en les zones que s'han de repoblar de manera que els terrenys queden en condicions adequades per a dur a terme la repoblació. La utilització de les terres i roques, o part d'elles, abocades en les parcel·les que s'han de repoblar per a estendre-les i condicionar el terreny per a la repoblació o en part d'ell, ha de quedar condicionat d'una banda, a l'obtenció de l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció, i d'una altra, que es determine la seua conveniència per part dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria tenint en compte les característiques d'aquests, les característiques de les zones on s'estendrien, el seu volum i l'objectiu de l'actuació. Els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria determinaran igualment en quina mesura i de quina manera dur-lo a terme en cas afirmatiu. En qualsevol cas, les terres i roques han de tenir la consideració de residus inerts adequats i les roques picar-se en xicotets fragments. En cas negatiu es retirarien a un abocador autoritzat també les terres i roques, igual que la resta de residus.
5. Aquesta declaració d'impacte ambiental avalua la repoblació forestal proposada sense que això comporte entrar a valorar o acceptar la validesa o no de la causa que motiva aquesta i reflectida en la descripció del projecte, és a dir, a la indicació per part de l'Ajuntament a l'empresa Montepiedra, SA d'haver de repoblar en haver desbrossat i talat superfície arbrada en sòl urbà parcel·les urbanes del sector Y-1, a la devesa de Campoamor, com tampoc el fet en si mateix dut a terme per aquesta empresa en el sòl urbà indicat abans, desbrossament i tala amb la destinació que li donaren posteriorment a la superfície afectada per aquesta.
Consideracions jurídiques
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1 c del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes,
Resolc
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de repoblació forestal als recintes 63 i 170, respectivament de les parcel·les 5 i 26 del polígon 110 al terme municipal d'Orihuela (Alacant) el promotor del qual és Montepiedra, SA, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions (autorització de repoblació per la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, etc.) que siguen necessàries com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.
Segon
Condicionants per a la realització del projecte i funcionament d'aquest:
1. Prèviament a dur a terme la repoblació dels terrenys, hauran de retirar-se de tota la zona que s'ha de repoblar tots els residus que hi haja en aquesta i portar-se a un abocador autoritzat segons les seues característiques, i s'hauran de deixar els terrenys en les condicions adequades per a dur a terme la repoblació, per a la qual cosa es realitzaran les actuacions que siguen necessàries d'acord amb el que determinen els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant.
Per a dur a terme aquestes actuacions s'obtindran les autoritzacions que corresponguen. Aquestes hauran de ser supervisades pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, els quals hauran d'aprovar les actuacions i les condicions en què quedaran les zones per a efectuar la repoblació.
Respecte a la utilització de les terres i roques, o part d'aquestes, existents com a abocament en les zones que s'han de repoblar, per a l'extensió i condicionament del terreny o part d'aquest, prèviament a qualsevol actuació sobre les zones que s'han de repoblar, haurà de:
- Obtenir-se l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria de la utilització de terres i roques presents en la parcel·la i abocades en aquesta d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció.
- Que els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria determinen la conveniència de poder aprofitar-les (tenint en compte les característiques d'aquestes, les característiques de les superfícies on s'utilitzarien i el volum), en quina mesura i de quina manera per a aconseguir una adequada integració paisatgística.
- Aquests materials hauran de ser inerts adequats i les roques convenientment fragmentades en cas d'obtenir les autoritzacions abans indicades. En cas negatiu s'hauran de retirar a un abocador autoritzat igual que la resta de residus presents en les zones que s'han de repoblar.
2. Prèviament a dur a terme la repoblació s'haurà d'obtenir l'autorització de l'òrgan substantiu, Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.
La repoblació amb les seues diverses fases es durà a terme d'acord amb les consideracions i observacions indicades en els informes del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, enginyer forestal de la demarcació sud i tècnic de protecció d'espècies de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. S'haurà de modificar el que calga del projecte per a adaptar-se a aquestes, i a més els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria podran introduir-hi les modificacions, mesures preventives i correctores que estimen necessàries per a la millora de la repoblació forestal.
Es modificarà el projecte d'acord amb els següents criteris, a més del que s'ha establit abans:
- El desbrossament que s'ha de dur a terme en les parcel·les s'haurà d'efectuar de manera selectiva sobre la vegetació nitròfila i colonitzadora d'abocadors.
- A més d'utilitzar pi blanc (Pinus halepensis) en la repoblació, s'usaran altres espècies pròpies de la vegetació forestal de la zona (llentiscle, margalló, arç negre, espart, etc.), de manera que no es creen masses monoespecífiques. Les espècies vegetals que s'han d'utilitzar, densitats relatives d'aquestes, la seua distribució i la densitat total s'haurà de fer d'acord amb el que determinen els serveis tècnics abans esmentats.
- Les tècniques (aclotament o treballades superficials, etc.) que s'han d'utilitzar en la repoblació i manteniment i èpoques de realització de treballs hauran de tenir en compte que s'actua en una zona LIC i haurà d'optar-se per aquelles que siguen més protectores d'acord amb el que establisquen els serveis tècnics citats.
- El seguiment i vigilància de la repoblació haurà d'efectuar-se almenys en un període de 5 anys després d'efectuar la plantació per a garantir l'èxit d'aquesta, i dur a terme les reposicions que siguen necessàries.
3. En el cas que, com a conseqüència de moviments de terres, es descobreixen jaciments arqueològics o paleontològics s'haurà d'informar la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents al respecte amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
4. La repoblació tindrà com a objecte restaurar el terreny degradat de manera que es destine i integre en l'ecosistema forestal circumdant.
Tercer
Notificar aquesta declaració d'impacte ambiental a la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria com a òrgan substantiu en relació amb el seu expedient (Repobl. 1/2006)
Quart
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Cinqué
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 28 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental
Expedient: 238/2005-AIA
Títol: Pla general d'ordenació urbana d'Algar de Palància
Promotor: Ajuntament d'Algar de Palància
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Algar de Palància i CTU
Localització: Terme municipal d'Algar de Palància (València)
Descripció del projecte
1. Objecte del projecte
L'objecte del pla general és definir el model territorial i urbà del municipi d'Algar de Palància el qual, segons la memòria justificativa, incideix en la conservació del SNU i en la potenciació del caràcter residencial del sòl urbà i urbanitzable, i el municipi disposa de bona accessibilitat.
El pla general divideix el territori en dues parts ben diferenciades, una al NE del riu Palància de caràcter forestal i agrícola de recent transformació, i l'altra al SO més antropizada i en la qual se situen els assentaments de caràcter urbà (nucli antic i urbanització Montes del Palancia). El model urbà es manté i defineix com a compacte en el nucli urbà, i se n'orienta el creixement cap al sud on s'ordenen tres nous sectors i es completa la trama que hi ha. Entre les xarxes primàries de transports es manté també el SNU comú d'ús industrial ja aprovat en el planejament vigent.
D'aquesta manera, el límit del creixement urbà queda definit pels elements següents: al sud i est per la CN-225, al nord per la séquia del Molí i el riu Palància, i a l'oest pel tossal del Calvari que estableix el límit entre tarongers i SNU protegit agrícola.
Finalment, el pla general estableix en les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori (DEUT), el següent:
1. Algar de Palància no es troba afectat per cap pla d'acció territorial.
2. Oportunitats de l'ordenació urbanística:
- Aprofitar la condició de corredor biològic del terme municipal, entre la serra Calderona i la serra Espadà.
- Protegir els àmbits de bosc mediterrani, ben conservat, del terme municipal.
- Protegir l'horta d'usos i edificacions lesives de la seua qualitat ambiental i productiva.
- Mantenir una zona de SNU comuna d'ús industrial.
- Protegir l'antiga via minera Ojos Negros per a usos lúdics.
- Aprofitar la séquia del Molí per a definir la vora urbana contra l'Horta Vella, i protegir-la.
- Desenvolupar la trama urbana del nucli històric.
- Mantenir la classificació de sòl urbanitzable als àmbits de la urbanització Montes del Palancia, susceptibles de ser desenvolupats.
3. Diagnòstic dels principals problemes:
- Transformació de gran quantitat de secà a regadiu.
- Autoconstruccions en SNU.
- Invasió progressiva de l'Horta Vella.
- Absència de normativa específica per al nucli històric tradicional.
- Economia agrícola deprimida.
4. Objectius prioritaris:
- Protecció del SNU de caràcter forestal.
- Protecció del sòl agrícola (SNU) de construccions residencials.
- Limitacions a les grans transformacions de secà a regadiu.
- Desplaçar usos industrials a sòl adequat (SNU comú).
- Definició del SU en la vora contra l'Horta Vella.
- Compliment de la normativa específica per al nucli històric tradicional.
5. Criteris per a modificacions de planejament:
- Es defineix com fonamental mantenir la protecció del SNU protegit forestal.
- En cas de necessitat supralocal d'abocador, caldrà modificar les ordenances del SNU afectat, després dels informes previs favorables de la conselleria competent.
- Adaptació a la LRAU.
- Obsolescència de planejament vigent, normes subsidiàries.
6. I en l'annex 1: Oportunitat d'ordenació de l'àmbit de la Solana, es manté la classificació del SNU afectat establida en el pla general, tot i que sí es considera oportuna la modificació de l'ús per a permetre el dotacional (clau E01), segons sembla, amb finalitat d'albergar algun tipus de residencial per a la 3ª edat. Per a modificar, si és el cas, la classificació del sòl a la Solana, s'estableix com a criteri la necessitat de modificar puntualment el Pla general, amb un informe previ de les administracions públiques afectades.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
2.1. El terme municipal d'Algar de Palància pertany a la comarca del Camp de Morvedre, situada al nord de la província de València. Disposa d'una superfície de 1133.00 ha i limita al nord amb Soneja, a la província de Castelló; al NE amb Sagunt; a l'est i sud amb Alfara d'Algímia; i a l'oest amb Sogorb i Sot de Ferrer, també a Castelló.
2.2. L'instrument de planejament actualment vigent al municipi són les normes subsidiàries aprovades definitivament per la CPU el 23 de desembre de 1986, sense que les esmentades normes hagen sigut sotmeses al procediment d'estudi d'impacte ambiental. I la MP 1, aprovada definitivament per la CTU el 28 de maig de 1998, en la qual es delimita una superfície de SNU amb ús industrial.
En el plànol I.5.1 d'informació es grafia la classificació del sòl al terme municipal segons el planejament vigent, amb les superfícies següents de sòl:
- Total de sòl urbà: 46,33 ha
- Sòl apte per a urbanitzar: 85,69 ha
- SNU protegit
- Zona preparc i protecció arqueològica: 86,48 ha
- SNU protecció agrícola: 12,75 ha
- SNU simple: 893,19 ha
- SNU simple-ús industrial: 8,56 ha
2.3. El nou document de planejament general classifica les superfícies següents al terme municipal:
- Sòl urbà: 48,75 ha
- Nucli antic: 12,70 ha
- Urb. M. Palancia: 36,58 ha
- Sòl urbanitzable residencial: 86,21 ha
- Ampliació nucli antic: 6,10 ha
(sectors 1, 2 i 3)
- Ampliació Urb. M. Palancia: 80,11 ha
(sectors 5, 6 i 7)
- Sòl no urbanitzable: 821,64 ha
- Comú: 41,59 ha
- Protegit agrícola: 387,06 ha
- Protegit forestal: 392,99 ha
- Altres proteccions (béns de domini públic)
2.4. El sòl no urbanitzable de protecció queda dividit en les dues categories esmentades, a més de les proteccions resultants de l'aplicació de la legislació sectorial vigent, on només consten les superfícies adscrites a algunes d'aquestes:
- Protegit de predomini agrícola: 387,06 ha
- Protegit de predomini forestal: 392,99 ha
- SNU de protecció presa d'Algar: 58,00 ha
- SNU de llits de barrancs (zona servitud d'ús públic)
- SNU de protecció carretera CN-225: 34,93 ha
- SNU de protecció de la nova CN-225 (en construcció): 35,04 ha
- SNU de protecció carretera VV-6001: 2,52 ha
- SNU de protecció riu Palància: 37,05 ha
- SNU de FFCC Central d'Aragó (C-5). Calataiud-València: 21,42 ha
- SNU de la línia fèrria abandonada Ojos Negros
- SNU de camins ramaders
- SNU de protecció de jaciments arqueològics/etnològics
2.5. En el nou planejament s'observa una determinada reducció del SNU protegit, i s'inclou un percentatge mitjà de SNU comú en el qual es distingeixen dues zones: una zona amb clau E0, entre la CN-225 i la VV-6001, que s'ordena com d'ús industrial; i la segona amb clau E1, al nord del riu Palància i a la vora de la VV-6001, sobre un terreny muntanyós sense un ús específic, encara que en la descripció del MT s'afirma que l'objectiu de l'ordenació d'aquesta zona és proporcionar un sòl dotacional que albergue una o unes quantes residències de la tercera edat.
2.6. El municipi d'Algar de Palancia té una població de 503 habitants actuals segons les dades censals de 2005.
2.7. El Catàleg de béns i espais protegits del pla general no ha pogut ser avaluat pel fet de no trobar-se present en la documentació remesa a la DGGMN.
2.8. Encara que el pla general es defineix harmònic amb el dels municipis limítrofs, la classificació i qualificació del sòl limítrof entre termes municipals presenta alguns problemes ambientals pel fet que pràcticament la totalitat dels esmentats municipis no disposen encara de planejament general adaptat a la nova legislació vigent, tant sectorial com integral o urbanística i d'ordenació del territori, inclosa la legislació ambiental. El municipi de Soneja, inclòs en l'àmbit d'aplicació del PORN de la serra d'Espadà, limítrof a Algar de Palància pel nord, qualifica com a SNU d'especial protecció els terrenys adjacents a Algar de Palància a la vora de la rambla d'Azuebar i en el límit NE, es troba l'ENP del Paratge Natural Municipal de La Dehesa. El municipi d'Alfara d'Algímia es troba tramitant en aquests moments un nou planejament, en el qual s'inclou el sotmetiment al procediment d'estudi d'impacte ambiental.
3. Alternatives
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, en l'estudi d'impacte ambiental no s'han analitzat alternatives enteses com a tals, encara que sí que s'han valorat succintament en la memòria justificativa del Pla general.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
En data 5 de desembre de 2005 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet una còpia de l'expedient administratiu i de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla general d'ordenació urbana d'Algar de Palància, com també certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
2. Informació pública
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 6 de març de 2004, i en el DOGV núm. 4705, de 4 de març de 2004.
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de 8 al·legacions al document del PGOU i cap a l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en el certificat emés per la secretària-interventora de l'Ajuntament d'Algar de Palància, acompanyat en l'expedient administratiu municipal pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 24 de novembre de 2004.
3. Resum de les al·legacions
De les al·legacions presentades, un bon nombre fa referència a les possibles afeccions ambientals del planejament, mentre que la resta de les al·legacions centren el seu interés perquè determinades disposicions del planejament en les àrees urbanes o urbanitzables siguen modificades, algunes en relació amb les propietats afectades i alienacions o vials proposats.
Contestades totes les al·legacions per part dels tècnics redactors del PGOU, s'han estimat algunes de les al·legacions de caràcter ambiental presentades, que de manera resumida s'hi exposen a continuació:
- Al·legació 2.7 contra la disparitat de superfícies dels sectors 5, 6 i 7, a causa d'un error en les fitxes de planejament i gestió.
- Al·legació 5 contra el tipus d'edificació permés en els sectors 6 i 7.
- Al·legació 7 perquè es respecte la Llei 39/2003, del sector ferroviari, de compliment obligatori.
- Al·legació 8 sobre la diferent classificació del sòl del terme municipal amb el limítrof de Sagunt classificat com a SNU protegit forestal.
S'ha emés informe desfavorable i, per tant s'han desestimat, sobre les al·legacions següents de caràcter ambiental:
- Al·legació 2.3 contra la deficient qualitat de l'aigua potable existent en la xarxa d'aigua potable del SU urbanització Montes del Palancia.
- Al·legacions 2.4, 2.5 i 2.6 contra la classificació de sòl urbanitzable en els àmbits definits com a sectors 5, 6 i 7 en la urbanització Montes del Palancia, corresponent-se amb terrenys de sòl forestal.
- Al·legació 3.1 on s'indica que el pla general no preveu una seqüència lògica de desenvolupament territorial i no prioritza les actuacions ni assenyala cap ordre en l'execució, havent de tractar-se d'un error perquè es respon que aquests supòsits figuren en les corresponents fitxes de gestió.
- Al·legació 3.2 on s'indica que el pla general no justifica el desenvolupament de sòl amb destinació urbanística, d'acord amb les dades poblacionals previstes per als pròxims 10 anys.
4. Peticions d'informació o documentació complementària
Amb data 22 de març de 2006, es requereix l'Ajuntament perquè complete la documentació presentada amb la informació que de manera resumida s'exposa a continuació:
1. Es considera necessari completar l'expedient d'estudi d'impacte ambiental incoat amb la còpia de les al·legacions presentades, ja que s'ha observat que aquestes tenen caràcter ambiental, per la qual cosa han de figurar en l'expedient; el Catàleg de béns i espais protegits; els informes preceptius de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, una vegada obtinguts; i els certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts i la destinació final d'aquests.
2. Es considera necessari completar l'estudi d'impacte ambiental, d'acord amb el següent:
- Pel que fa a la descripció de les àrees d'interés arqueològic o etnològic, ja que són nombrosos els enclavaments inclosos en la categoria de protecció arqueològica/etnològica del pla general, que no obstant això, no han sigut identificats en l'estudi d'impacte ambiental.
- S'haurà d'elaborar una cartografia on es definisquen adequadament les unitats de vegetació del terme municipal, tal com s'han descrit en l'estudi d'impacte ambiental. Es cartografiaren els sòls forestals definits en el PGOF.
- S'inclourà una valoració detallada dels terrenys forestals en la zona denominada Racó de Marín i, especialment, la denominada la Campana (sector 6), atenent a consideracions ambientals com aspectes fisiogràfics; riscos ambientals actuals i futurs (contaminació i recàrrega d'aqüífers, erosió potencial, incendis de caràcter forestal, etc.); cobertura forestal i la massa de pineda existent; com també, a una valoració paisatgística en correspondre's amb una zona elevada amb gran incidència visual al terme municipal i, per tant, un clar impacte paisatgístic sobre el territori. L'estudi d'impacte ambiental haurà de definir per als esmentats sòls la seua capacitat d'acollida i valorar els mèrits per a la conservació d'aquests; s'identificaran els possibles impactes de l'actuació, i s'establiran les mesures preventives i correctores necessàries per a minimitzar els efectes negatius de la proposta.
- Haurà de revisar-se o aprofundir-se en la identificació i valoració d'impactes, i justificar-se aquells relatius al polígon industrial ja existent i a l'abocador, aspecte aquest no resolt en la documentació tècnica del pla general, per la qual cosa les mesures correctores proposades no es poden considerar adequades i resulten insuficients, fins i tot volent-se reconéixer la majoria dels impactes com de signe positiu.
- S'haurà d'elaborar un PVA, d'acord amb allò que s'ha establit per la legislació ambiental vigent.
3. No es pot considerar, per tant, ambientalment justificada la delimitació del sòl urbanitzable residencial que amplia la urbanització Montes del Palancia, especialment el sector 6 proposat.
4. Pel que fa a la documentació tècnica, es considera necessari:
- S'hauran de completar les DEUT incloent, almenys, aquelles determinacions necessàries per a garantir l'esgotament del sòl urbanitzable proposat abans de considerar l'opció de reclassificar un SNU; s'orientarà la incorporació de nous terrenys a futurs desenvolupaments urbanístics; es determinaran els criteris per a preservar terrenys del procés urbanitzador, en funció dels valors o riscos ambientals que presenten o bé d'acord amb altres supòsits establits en les directrius; s'establiran els criteris que facen necessària la revisió del pla general.
- S'hauran d'incloure en la normativa urbanística de la zona d'ús industrial (clau E0) els condicionants de la DIA de data 5 de març de 1998, relativa a la MP 1 de les normes subsidiàries d'Algar de Palancia, amb expedient núm. 4/1997-AIA del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.
Informes sectorials
En l'expedient d'estudi d'impacte ambiental incoat consta per part de l'Ajuntament d'Algar de Palància, amb data 10 de novembre de 2005, la sol·licitud de l'informe preceptiu de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i la sol·licitud de l'informe la CHX relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en el planejament proposat, sense que fins a la data se n'haja remés una còpia.
En l'expedient municipal s'inclou el certificat d'aprovació de l'informe de justificació sobre la previsió de necessitats habitatge protegit al terme municipal i de les modificacions introduïdes en les fitxes de planejament i gestió, segons requeriment d'esmena de la secció de planejament de la CTH, per acord del Ple de data 2 de juny de 2005.
Durant el procediment d'estudi d'impacte ambiental s'han efectuat diverses consultes, per la qual cosa s'inclouen en l'expedient els informes següents:
- Informe favorable del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi al Pla general, en plantejar-se una zonificació d'usos del sòl d'acord amb els valors ambientals del terme municipal, pel que fa a espais naturals proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestre i espais naturals protegits.
- Informe detallat del Servei per a la Conservació de la Biodiversitat a la vista del plànol d'ordenació estructural del PGOU, relatiu a l'oportunitat d'aprofitar la condició de corredor biològic del terme municipal entre la serra Calderona i la serra d'Espadà, que inclou un plànol on s'assenyalen quatre zones:
«Un dels objectius que es proposa en aquest pla general és el de mantenir el corredor biològic entre la serra d'Espadà i la serra Calderona. No obstant això, proposen ampliar el SNU protegit de predomini agrícola i crear un SNU comú sense aparent necessitat.
Aquestes zones d'ampliació de sòls agrícoles, com també la zona de sòl no urbanitzable comú, estan ocupades per vegetació de vocació forestal, amb àrees de pin blanc, matolls escleròfils mediterranis i pastius termomediterranis:
Cod Hab Comunitat
6220 Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi
5330 Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl.
9540 Pinedes endèmiques de Pinus halepensis
En el cas de sòls no urbanitzables protegits de predomini agrícola els que es pretén és ocupar àrees de vocació forestal amb pendents majors que les àrees agrícoles circumdants. No és un bon criteri el delimitar les àrees forestals per corbes de nivell, com es pretén en alguna zona.
En general per a la conservació de la biodiversitat és més important les àrees de contacte entre ambients distints. És preferible mantenir l'àrea natural [1] encara que mantinga camins laterals per a la comunicació agrícola, exercint com a àrea de contacte entre les àrees de vegetació natural i la vall agrícola.
També haurien de mantenir-se l'àrea natural [3] que s'introdueix entre les zones agrícoles, en compte de limitar-la a les més altes cotes en el límit del terme municipal. Amb això la funció de corredor queda més garantida.
En el cas de la zona [2] s'han escollit, en general, unes corbes de nivell un poc elevades, en desacord amb l'actual distribució de la vegetació. Caldria delimitar el sòl no urbanitzable protegit de predomini forestal per cotes una miqueta més baixes, més pròxim a la distribució de la vegetació natural.
La zona [4] de sòl no urbanitzable comú sembla més dirigida cap a un futur desenvolupament urbanitzable atesa la seua proximitat a la població. Es tracta d'una zona amb un relleu pronunciat que conserva pinades de Pinus Halapensis, aquest sòl comú hauria de mantenir aquestes pinades».
Afeccions legals
1. El terme municipal d'Algar de Palància no es troba inclòs en la delimitació de cap dels espais naturals protegits a la CV, però sí que té la condició de corredor biològic entre la serra de la Calderona i la serra d'Espadà, per la qual cosa aquest territori es pot considerar indirectament afectat pels espais naturals de la serra de la Calderona i serra d'Espadà.
2. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el territori d'estudi s'ha designat el lloc d'interés comunitari denominat LIC curs mitjà del riu Palància la delimitació del qual inclou la zona oest del municipi d'Algar de Palància, a un costat i a l'altre del riu. A més, els sòls situats al nord del Palància de predomini forestal han sigut cartografiats com a hàbitats naturals, amb presència d'alguna espècie prioritària encara que amb escassa cobertura.
El Pla general inclou la totalitat de la zona LIC en àrees classificades com a SNU de protecció forestal o de la presa de l'Algar, estant a més bona part dels terrenys sobre els quals es donen hàbitats d'interés comunitaris -alguns dels quals són prioritaris- classificats com a SNU de protecció.
3. Són diverses les taques de sòl forestal cartografiat pel PGOF presents al territori d'estudi, i es poden observar, a més, les grans superfícies transformades al municipi en favor del cultiu de cítrics. La majoria d'aquests sòls han sigut inclosos en el SNU de protecció forestal excepte en la zona de la urbanització Montes del Palancia, on s'ha proposat ampliar el sòl urbanitzable vigent a la tota la unitat ambiental que representa aquest relleu, corresponent-se amb arbratge de caràcter natural en la part alta que alterna amb zones de matoll en el vessant.
4. Després de la consulta de les cartografies oficials i les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la CTH, com també els PAT en tramitació i el PATRICOVA, no es detecten altres afeccions al terme municipal.
5. La xarxa hidrogràfica principal al terme municipal està formada pel riu Palància, el qual travessa el terme municipal en direcció NO-SE, al qual s'uneix la rambla d'Azuébar abans d'arribar al nucli de població a l'altura de la presa d'Algar. Des de la presa part la séquia Major de Sagunt en paral·lel al riu Palància, i d'aquesta última, a l'altura del nucli urbà, se separa el ramal de la séquia del Molí que penetra en la població. El límit sud del municipi amb Alfara d'Algímia el forma el barranc d'Arguines i al NE el terme municipal és travessat pel barranc del Rector que descendeix des de la serra d'Espadà.
El pla general classifica com a SNU de protecció el riu Palància i els altres llits com a SNU de protecció de llits de barrancs, i estableix una protecció genèrica fins a la zona de servitud d'aquests.
6. Al terme municipal d'Algar de Palància hi ha un total de 7 camins ramaders classificats, dos dels quals ixen del nucli urbà i creuen la urbanització Montes del Palancia, i són nombrosos els camins rurals i pistes que el travessen, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental i es grafia adequadament en els plans d'ordenació i informació, on s'inclouen les diverses amplàries legals i has sigut incloses en la categoria de SNU de camins ramaders.
7. Són tres els jaciments arqueològics catalogats a Algar de Palància segons les dades consultades en el web de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià: aljub d'Alfara, alt del Castellet i c/ Camp de Morverdre, núm. 3; i un BIC en la categoria de monument, corresponent a l'antiga torre defensiva d'Algar de Palància. En la llista d'etnologia de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport figuren els següents: aljub, aljubs d'Algar de Palància, assud d'Algar de Palància, barraca de pedra en sec, basses d'Algar, cementeri, cisterna d'Algar, ruscos de suro, corral Nou, corrals, estació de Renfe, fàbrica de farines Molí de Baix, fàbrica d'algeps, forn de calç, font, església d'Algar de Palància, molí de Dalt, refugi rupestre, torre islàmica d'Algar de Palància.
Els elements patrimonials citats semblen haver sigut recollits en el Catàleg de béns i espais protegits del Pla general. I els jaciments que es recullen en la documentació avaluada, han sigut inclosos en el SNU de protecció de jaciments arqueològics/etnològics, d'acord amb l'annex a l'estudi d'impacte ambiental presentat. No obstant això, no consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental l'informe favorable als efectes patrimonials del PGOU d'Algar de Palància.
8. La línia fèrria FFCC Central d'Aragó (C-5) travessa el terme municipal de SO a SE encara que sense parada en el baixador del municipi, i a la vora d'aquesta discorre la línia fèrria abandonada de Sierra Menera Ojos Negros. Paral·leles a les anteriors discorre el nou traçat de la carretera CN-225 i de forma més serpejant pel mateix corredor fluvial la carretera VV-6001.
9. Un gasoducte d'Enagás travessa el municipi seguint el corredor fluvial de la vall del Palància en paral·lel a les altres infraestructures lineals.
Consideracions ambientals
El terme municipal d'Algar de Palància es troba clarament caracteritzat en una única unitat fisiogràfica a escala regional, la vall del riu Palància en el sinclinal entre les dues alienacions paral·leles de les serres Calderona i Espadà, que li serveixen de vessants.
A escala local, el municipi es caracteritza pels relleus muntanyosos situats en la meitat nord d'aquest, tan sols interromputs per la rambla d'Azuebar i en la zona més meridional pel barranc del Rector. Mentre que en la meitat sud, únicament en el límit amb Sogorb, destaca el relleu més muntanyós dels paratges del Castellet i la Campana, als vessants més baixos de la qual i entre els tàlvegs se situa la urbanització Montes del Palancia, en un territori envoltat d'infraestructures lineals.
Els usos del sòl dominants són l'agrícola i el forestal, destacant una faixa situada al marge dret del Palància, on l'aprofitament dominant és l'agrícola d'horta tradicional, amb una capacitat agrícola del sòl molt elevada, i les zones de matoll i boscoses al nord del riu.
En els últims anys s'han dut a terme al municipi algunes transformacions agrícoles de terrenys forestals i transformacions de secà a regadiu. Cal assenyalar que estan sotmesos al procediment d'estudi d'impacte ambiental en funció de la seua superfície tant les concentracions parcel·làries de terrenys de cultius de secà, com les transformacions de secà a regadiu i la transformació a cultiu de terrenys naturals, seminaturals o incultes. Atés que en el Pla general s'estableixen usos permesos, compatibles i prohibits en un territori mitjançant la classificació i qualificació del sòl, en aquest procediment d'estudi d'impacte ambiental es valora ambientalment l'aptitud d'una zona o unitat ambiental per a un ús predominantment agrícola o forestal d'acord amb les categories establides en el Pla general, a reserva de la posterior avaluació ambiental dels projectes o activitats que allí es desenvolupen.
Dit d'una altra manera, aquest procediment d'estudi d'impacte ambiental relatiu al PGOU d'Algar de Palància no eximeix que els projectes i actuacions que s'han de desenvolupar al terme municipal, especialment els relatius a les transformacions agrícoles, recollits en el Decret 162/1990, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, o en la normativa nacional vigent, Reial decret legislatiu 1302/1986, i modificacions, siguen sotmesos al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, incloent un estudi d'impacte ambiental específic i concret de cada un d'aquests.
S'han identificat un total de 4 unitats ambientals homogènies, corresponent-se amb les zones de bosc alt, bosc baix, zona antròpica i zones agrícoles, aquesta ultima subdividida en fruiters de secà, cítrics i cítrics amb fruiters de secà.
Així, un de les conflictes que cal assenyalar es correspon a la proposta de classificació com a sòl urbanitzable residencial, sense ordenació detallada, dels terrenys situats a la zona denominada Racó de Marín i, especialment, la denominada la Campana (sector 6). Els esmentats sòls es corresponen amb terrenys forestals amb desigual cobertura forestal i una massa de pineda en bon estat, situats en una zona muntanyosa i elevada amb aflorament de roca i pendents que aconsegueixen el 30%, amb gran incidència visual i un clar impacte paisatgístic sobre el territori. I és que l'ampliació proposada s'estén sobre terrenys considerats no aptes per al desenvolupament urbanístic, i no s'ha valorat tampoc en l'annex que amplia l'estudi d'impacte ambiental l'actuació pel que fa a la pèrdua de vegetació natural, contaminació i recarrega d'aqüífers, erosió actual i potencial, risc d'incendis de caràcter forestal i alteració de l'orografia, etc.
És per això que l'ampliació del sòl urbanitzable vigent en la urbanització Montes del Palancia no ha sigut justificada per l'Ajuntament des de consideracions ambientals, tenint en compte a més que els esmentats sòls no han sigut desenvolupats pel planejament parcial transcorreguts quasi 20 anys des de l'aprovació d'aquests. D'altra banda, en la zona del Racó de Marín i de la Campana no hi ha zones residencials ni nuclis urbans consolidats i el sòl urbà de la urbanització Montes del Palancia tampoc està completament consolidat, en quedar sense edificar un bon nombre de les seues parcel·les.
Mentre que en els terrenys situats a l'est, en la part baixa i més plana fins a la carretera, sí que hi ha alguns habitatges unifamiliars de segona residència o lligades a l'activitat agrària, encara que sobre uns sòls pobres amb una capacitat d'ús agrícola moderada i limitada per l'erosió i les característiques físiques d'aquests.
Respecte al proveïment d'aigua potable, segons el certificat de SEASA com a empresa responsable del servei d'aigua potable i clavegueram al municipi, el proveïment té el seu origen en el pou denominat dels Planets amb un cabal aforat de 3.500 lpm (210 m³/h). No obstant això, en el certificat de la Comissaria a Aigües de la CHX, l'esmentat pou té un aprofitament de regadiu per a 294,50 ha de cítrics i fruiters. En la urbanització Montes del Palancia actualment el proveïment prové d'un altre pou, denominat Pou dels Dolors, situat a Sogorb, del qual no s'aporten més dades.
Segons l'esmentat certificat de SEASA i les dades de l'Ajuntament, s'estima una demanda d'aigua potable de 2.375 m³/dia (100 m³/hora), per a una població potencial prevista de 7.900 habitants en cas de desenvolupar-se per complet les previsions del pla general. I s'informa que en l'actualitat sí que hi ha recursos hídrics per a abastir la demanda prevista. En les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que el cabal actual del pou pot proveir una població de 17.500 habitants. I en la documentació tècnica s'afirma que no hi ha problemes pel que fa a la quantitat d'aigua potable requerida, encara que sí quant a la qualitat d'aquesta, amb nivells alts de nitrats.
Respecte de la depuració de les aigües residuals, són tractades actualment en l'EDAR de la partida Regadora d'Enmig, de recent construcció. L'esmentada infraestructura de tractament disposa d'un cabal de projecte de 400 m³/dia, mentre que les dades de funcionament en 2004 estimen un cabal de 120 m³/dia, i inclou un tractament secundari d'aireig prolongat, segons les dades consultades de l'EPSAR.
Pel que fa a la recollida dels RSU, consta en l'expedient el certificat de suficiència per a la gestió en la mancomunitat de La Baronia de l'empresa concessionària del Servei de recollida de RSU i transport per al tractament d'aquests en planta de transferència de Sogorb encara que no s'indica la destinació final d'aquests.
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora la majoria dels impactes com a positius, proposant inicialment mesures correctores únicament contra les accions negatives detectades, a dir, la qualitat l'aire, el polígon industrial i l'abocador, aspecte aquest últim que ha de tractar-se d'un error ja que en la documentació tècnica presentada no s'ha delimitat cap zona per a albergar un abocador, independentment del tipus de residus que s'ha d'eliminar, que en el cas de RSU ha d'ajustar-se necessàriament al que estableix el Pla zonal de la zona V-VIII del PIR, mentre que la gestió dels residus inerts és de competència municipal. Pel que fa a l'esmentat polígon industrial, s'entén que es refereix al SNU comú amb ús industrial, ordenat en la MP 1 de les normes subsidiàries, regulat a l'empara de l'article 18 de la Llei del SNU, i que disposa de DIA de data 5 de març de 1998.
Posteriorment, amb data 24 de juliol de 2005, s'ha presentat un annex a l'estudi d'impacte ambiental a fi d'esmenar les deficiències informades pel Servei d'estudi d'impacte ambiental. En el punt 4 de l'annex es redacten una sèrie de criteris per a preservar principalment del procés urbanitzador, en funció dels valors o riscos ambientals que presenten. Encara que la denominació no resulta molt encertada, els criteris exposats equivalen d'alguna manera a una possible proposta de mesures correctores, apartat aquest que és part integrant de tot l'estudi d'impacte ambiental. Tampoc s'ha remés un PVA entés com a tal.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
Declaració d'impacte ambiental
1. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte del pla general d'ordenació urbana d'Algar de Palància, promogut per l'Ajuntament d'Algar de Palància, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
2. Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:
2.1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també el sentit d'aquest informe.
2.2. S'haurà d'establir en les DEUT la necessitat d'esgotar completament el sòl urbanitzable residencial abans de considerar l'opció de reclassificar un sòl no urbanitzable comú i delimitar nous sectors per a un ús residencial mitjançant actuacions integrades.
2.3. La delimitació del sector 6 s'haurà de modificar conforme al sòl classificat com a sòl urbanitzable en les normes subsidiàries vigents, i podrà ampliar-se cap a l'est tenint en compte la zona de servitud de la carretera (annex 1). No es considera ambientalment acceptable l'ampliació del sector 6 cap al sud sobre terrenys forestals en vessant i fins al barranc d'Arguines.
2.4. Per tant, pel que fa a la urbanització Montes del Palancia (sectors 5, 6 i 7):
- S'haurà de modificar la seqüència dels diferents sectors residencials, i es vincularà el desenvolupament del sector 7 i el sector 6 de manera que siguen posteriors en la seua execució al sector 5, a més de modificar-se les corresponents fitxes de gestió.
- La pineda de la part alta del sector 6, com el del sector 5 (clau F1), haurà de ser preservada del desenvolupament urbanístic i prohibida, en tot cas, qualsevol tipus de transformació de la massa de pineda i la cobertura forestal segons pla de l'annex 1, sent possible la classificació d'aquesta com a ZV però mantenint el caràcter natural de la pineda i les pistes forestals per a recorreguts de vianants.
La delimitació cartografiada en l'annex 1 la conformarà en els trams on ja hi ha una pista un camí, i en tot el perímetre una franja vessant avall de protecció contra incendis forestals de 25 metres d'amplària que separe la zona edificada (límit de parcel·la) de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 1/3 de l'alçària total de cada peu.
- Els sectors 6 i 7 delimitats d'acord amb les normes subsidiàries vigents o a l'annex 1 adjunt, es consideren ambientalment acceptables amb els condicionants que es llisten a continuació, a incloure en la fitxa de planejament i gestió de cada sector, i que s'han de desenvolupar pel pla plarcial corresponent:
- L'ordenació dels espais lliures del sector haurà de ser conforme amb l'apartat anterior d'aquest condicionant.
- La tipologia d'edificació haurà de ser majoritàriament la residencial unifamiliar aïllada (CU), amb els paràmetres següents: la grandària mínim de parcel·la edificable s'establirà en 600 m², amb un màxim de dues plantes i una ocupació màxima del 33.33% (conforme al capítol VII, secció 6ª de les normes urbanístiques: residencial unifamiliar en urbanització Montes del Palancia: aïllada en sòl urbà).
- La tipologia del residencial en fila/adossat (B) i la residencial plurifamilar tipologia en bloc (C) només es permetrà a les zones baixes (amb pendent inferior al 10%) i lliures de vegetació arbòria, amb les alçàries previstes.
- S'hauran de mantenir els elements vegetals que componen les masses arbòries existents, integrant-les en l'ordenació detallada en els espais lliures públics i privats.
- El projecte d'urbanització haurà d'incloure mesures per a la integració paisatgística on s'indiquen, almenys, els moviments de terres i les espècies que seran utilitzades en la revegetació i restauració de talussos. Shauran d''incloure també els sistemes de reg triats i la procedència de l'aigua potable i de reg per a la urbanització.
2.5. Es considera necessari, per a aconseguir l'objectiu de mantenir el corredor biològic entre la serra d'Espadà i la serra de la Calderona, ampliar les superfícies classificades com a SNU protegit de predomini forestal, sense perjudici dels usos agrícoles actuals legalment establits, d'acord amb el següent (s'hi adjunta plànol com a annex 2. La toponímia conforme al visor cartogràfic de la CTH):
- En la zona denominada Collado Royo al nord-oest del terme municipal, la protecció forestal s'haurà d'ampliar al voltant de l'existent en detriment del sòl protegit de predomini agrícola, cap a l'oest fins als terrenys classificats com a SNU de protecció de la presa de l'Algar; i al llarg del camí ramader assegador de la Pista de Chavas, entre el Racó de Mateu i el Racó de la Torre. Al nord-est d'aquest camí ramader en direcció a la zona agrícola denominada el Caragol, s'haurà d'ampliar al sòl forestal en la part baixa de la zona del Rovell, zona [1].
- En la zona [2] denominada Racó de Maria i Les Llomes a l'est del terme municipal a la vora del riu Palància, s'haurà d'ampliar la protecció forestal fins a les cotes més baixes i d'acord amb la vegetació de caràcter natural que presenten aquests terrenys.
- Al nord del municipi a la muntanyeta de Pare Ramon a la vora del cami d'Escales, zona [3], haurà d'ampliar-se la protecció per motius forestals a fi de mantenir el caràcter natural i la cobertura forestal dels sòls forestals en vessant.
- Finalment, a la zona de la Porca al sud del Racó de la Torre, zona [4], classificada com a SNU comú amb clau E01, on està previst segons sembla la construcció d'un centre per a la tercera edat, haurà d'establir-se la protecció de les masses de pi blanc que quedaran així preservades de qualsevol tipus de transformació, urbanística o edificatòria, que altere la pinada. En cas de modificació puntual del pla general, aquesta haurà d'establir entre els seues objectius mesures concretes per a mantenir i conservar la pinada i integrar-la en el projecte que desenvolupe aquests sòls dotacionals.
2.6. Pel que fa a les normes urbanístiques:
- Pel que fa a la protecció dels camins ramaders i el règim general d'usos establit per a aquesta zona d'ordenació urbanística, clau E6 (article 9.7.2), l'ús dominant establit com a viari haurà d'adequar-se de manera que es mantinga no sols la integritat superficial dels camins ramaders, sinó que es garantisca l'ús legal d'aquests d'acord amb la Llei 3/1995, de camins ramaders.
- Les xarxes de sanejament als nous sòls urbanitzables s'hauran de definir com a separatives i l'abocament a la xarxa de clavegueram municipal s'haurà de regir pel model d'ordenances elaborat a aquest efecte per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies o per aquells condicionants més restrictius que establisca l'EDAR que realitza el tractament de les aigües residuals, a falta d'una ordenança municipal pròpia (article 12.2.4).
- El perímetre de protecció per a les captacions d'aigua potable s'haurà d'establir en 300 m (article 13.1.5).
2.7. L'Ajuntament haurà de remetre a l'Àrea d'Avaluació Ambiental, en el termini de tres mesos, una proposta definitiva de mesures correctores i un pla vigilància ambiental, que s'ajuste al que preveu l'article 11 i 12 del Decret 162/1990.
3. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 30 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5896, del 19-11-2008 (2008/13412)

RESOLUCIÓN de 8 de octubre de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Borriol, Crevillent, l'Alcora, Alzira, Losa del Obispo, Chulilla, Torreblanca, Orihuela y Algar de Palancia.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5896

Fecha DOGV
:   19-11-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/13412

CVE


Fecha del documento
:   08-10-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Chulilla](javascript:void(0))
    * [Torreblanca](javascript:void(0))
    * [Losa del Obispo](javascript:void(0))
    * [Borriol](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Algar de Palància](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Alzira](javascript:void(0))
    * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de octubre de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Borriol, Crevillent, l'Alcora, Alzira, Losa del Obispo, Chulilla, Torreblanca, Orihuela y Algar de Palancia. [2008/13412]
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,
Artículo único
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 238/06-AIA Borriol, 234/04-AIA Crevillent, 205/05-AIA l'Alcora, 259/05-AIA Alzira, 097/06-AIA Losa del Obispo, Chulilla, 142/06-AIA Torreblanca, 145/06-AIA Orihuela y 238/05-AIA Algar de Palancia.
Valencia, 8 de octubre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.
Declaración de impacto ambiental
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental
Expediente: 238/2006-AIA
Título: Homologación y Plan Parcial del SAU ZU-7 bis de las NN.SS. de Borriol
Promotor: Ayuntamiento de Borriol
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Borriol y CTU
Localización: Término Municipal de Borriol (Castellón)
Descripción del proyecto
1. Objeto de proyecto
La modificación de las normas subsidiarias de Borriol, que en el desarrollo de este Programa se plantea, pretende la implantación de un Sector de suelo urbano, mediante la reclasificación del actual Suelo No Urbanizable Común, para su exclusivo uso residencial. Según las Normas Subsidiarias del municipio de Borriol, el suelo objeto de actuación está clasificado como No Urbanizable con calificación de Común. Asimismo, el suelo de las parcelas colindantes al área de actuación tiene, en su zona Sur, la clasificación Urbano.
Se pretende la reclasificación del suelo de la actuación, formando un solo sector, cuya configuración viene determinada a través de la delimitación comentada exhaustivamente en el Documento de Homologación, concretándose su Ordenación Pormenorizada, a través del correspondiente Plan Parcial y Proyecto de Urbanización.
La necesidad del estudio de impacto ambiental deriva del cambio de clasificación de suelo no urbanizable en suelo urbanizable en dos franjas de suelo incluidas en el Plan Parcial. Por tanto, el ámbito del Plan Parcial abarca los terrenos que son objeto del citado cambio de clasificación como parte integrante.
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
- Localización
El municipio de Borriol se encuentra en la llanura costera de la provincia de Castellón. El emplazamiento del presente Plan Parcial se sitúa al este del casco urbano de Borriol, dejando al sur la autovía CV-10, al oeste suelo urbano U.A.3, al este el cauce del río Seco de Borriol y el barranco de Cominells, y al norte Suelo Urbano.
- Planeamiento propuesto
Cuadro resumen de características y usos del Plan Parcial.
A) Características generales:

B) Régimen de titularidad de suelo:
Suelos de dominio y uso público:

Suelos de dominio y uso privado:

C) Ratios básicos:

D) Unidades de ejecución:
Unidad de ejecución única

3. Alternativas
El estudio de impacto ambiental contempla, a parte de una alternativa cero, refiriéndose a aquella en que no se realiza acción alguna sobre el planeamiento vigente, alternativas al proyecto que radican en la diferencia en las edificabilidades, alturas y situación de las edificaciones, manteniendo las características impuestas por las vigentes NN.SS.
Según el estudio de impacto ambiental, todas estas alternativas se desestimaron dado que no modificarían de manera cuantificable los impactos sobre cada factor del medio.
Tramitación administrativa
1. Admisión a trámite
En fecha 22 de junio de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, remitió documentación relativa a la Homologación y Plan Parcial del SA.U. ZU-7 bis de las NN.SS. de Borriol, compuesta por Expediente Administrativo, Estudio de Impacto Ambiental, Documento de Síntesis, Homologación y Plan Parcial, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
2. Información pública
Se expuso al público el estudio de impacto ambiental, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el DOGV nº 5014, de 26 de mayo de 2005.
Durante el periodo de información pública se presentaron diversas alegaciones, no siendo ninguna de ellas de carácter medioambiental, según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de Borriol de fecha 13 de noviembre de 2006, en los cuales se incluía certificación de la aprobación provisional, el informe del trámite de información pública realizado.
3. Peticiones de información o documentación complementaria
En fecha 17 de octubre de 2006, se emite Requerimiento de Documentación, por Parte de este Servicio, con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:
- En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá presentar el informe favorable de la Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano.
- De acuerdo con el artículo 9.3 del Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el reglamento del dominio publico hidráulico, que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VIII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, deberá presentar Informe favorable del Organismo de Cuenca Competente para la realización de cualquier obra o trabajo en la zona de policía de los cauces del Barranco de Cominells y del río Seco.
- De acuerdo con el artículo 245 del Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el reglamento del dominio publico hidráulico, que desarrolla los títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VIII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, deberá obtener la autorización del organismo de cuenca competente para el vertido de las aguas pluviales al cauce del Barranco de Cominells y del Río Seco.
- Deberá presentar certificado favorable de la empresa encargada de la recogida de Residuos Sólidos Urbanos para asumir el incremento generado por la actuación planteada, así como la información sobre el destino de estos residuos.
- De acuerdo con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo de recursos hídricos, motivado por la actuación, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.
- Informe de la entidad gestora de la EDAR que lleva a cabo la depuración y saneamiento de las aguas residuales producidas en el municipio de Borriol, acerca de la capacidad de la misma para asumir los caudales generados por la actuación propuesta.
En contestación a este requerimiento de documentación el Ayuntamiento de Borriol, como promotor de la actuación, presenta la siguiente documentación:
En fecha 1 de diciembre de 2006 se recibe, por parte del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, la siguiente documentación:
- Certificado del resultado del trámite de información pública.
- Certificado relativo al acuerdo de aprobación provisional s/alegaciones medioambientales.
- Documento técnico en formato digital
- Copia solicitud de informe artículo11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.
- Solicitud de informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar.
Solicitud de informes sectoriales
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del Plan Parcial:
1. Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 12 de diciembre de 2006, que emite Informe sobre el Estudio de Paisaje de la Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector SA.U. ZU-7 del Término Municipal de Borriol (Castellón), el cual concluye lo siguiente:
«...En conclusión cabe informar que: el objeto del presente informe es la Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector SA.U. ZU-7 del Término Municipal de Borriol (Castellón), cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el Estudio de Integración Paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante.
Por ello, se emite el presente informe en contestación a la solicitud de ese Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, señalando que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de Instrumento de Paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este Servicio.»
2. Informe de la mercantil Aguas Asoral, SL, como empresa poseedora de la concesión administrativa de explotación de las aguas subterráneas a través del pozo sito en la localidad de Borriol, en la zona del ámbito del Plan Parcial, de fecha 25 de octubre de 2006, relativo a la disponibilidad de recursos hídricos para la actuación. El cual concluye lo siguiente:
«...Atendiendo a cada una de las cuestiones técnicas solicitadas por el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, se establecen las siguientes conclusiones:
a) Conclusiones técnicas: ... Por lo que atendiendo al caudal de 2.00 l/min y a la recuperación del nivel, hay que concluir, que la instalación del pozo que suministrará agua para el uso doméstico al Sector reclasificatorio de suelo urbanizable residencial denominado Mas de Clará II de las NNSS de Borriol publicadas en el BOP de Castellón en fecha 13 de julio de 1996 que definen la zona como residencial privado.
b) Conclusiones administrativas: La mercantil Aguas Asoral, SL está plenamente capacitada para el suministro de agua para uso doméstico en la urbanización futura supracitada, ya que tiene contratados los servicios de gestión administrativa y análisis periódicos del agua suministrada.
c) En definitiva, Aguas Asoral, SL tiene plena capacidad tanto técnica como administrativa para el suministro de agua para su uso doméstico a la futura Urbanización Mas de Clará II.»
Afecciones legales
Respecto al Estudio de Impacto Ambiental de febrero de 2006,
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF, CTV y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.
2. PATRICOVA
La zona objeto del Plan Parcial no se encuentra localizada en ningún punto de riesgo de inundabilidad según los estudios llevados a cabo por la Generalitat Valenciana (PATRICOVA).
3. Vías Pecuarias
Según los datos consultados, en las Normas Subsidiarias en vigor de Borriol, la vía pecuaria que transcurre más próxima al ámbito lo hace por el norte, de este a oeste, no cruzando ni limitando con el ámbito de estudio en ningún punto de su recorrido. Se trata de la Vía Pecuaria Vereda del Camina Viejo de los Romanos.
Por ello, deberá adecuarse conforme a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
4. Ramblas y cauces
Existen cauces y/o barrancos entendidos como tales que pueden verse afectados de forma directa o indirecta por la actuación propuesta. Se trata del río Seco de Borriol y el Barranco de Cominells que desemboca en el primero y que discurren por el sur-este y en dirección sur desde el ámbito.
Por ello, deberán entenderse sujetos a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/01, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas y el Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Publico Hidráulico que desarrolla los títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/85, de 2 de agosto, de aguas.
5. Yacimientos arqueológicos.
En el ámbito de estudio se encuentra el yacimiento Vil·la Romana, localizado al sur del ámbito sobre los suelos que se reclasifican pasando de ser Suelo No Urbanizable a Suelo Urbanizable.
Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano
6. Infraestructuras de transporte.
La infraestructura más próxima localizada es la autovía CV-10 situada al sur del ámbito del Plan Parcial y por el norte con la Avd. de Zaragoza, antigua carretera, hoy vial de acceso del municipio.
Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.
7. Infraestructuras de transporte energético.
El ámbito del Plan Parcial se ve atravesado en dirección este-oeste por el Gasoducto Barcelona-Valencia-Vizacaya. Deberá atenderse a lo dispuesto en el Real Decreto 1434/2002, de 27 de diciembre, por el que se regulan las actividades de transporte, distribución, comercialización, suministro y procedimientos de autorización de instalaciones de gas natural
En el ámbito de actuación del Plan Parcial queda localizada una línea eléctrica de alta tensión. Se trata de la línea la Plana Vandellós de la Red Eléctrica Española. Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 54/1997, de 27 noviembre, del sector eléctrico.
Consideraciones ambientales
1. Pertenece a las denominadas llanuras litorales, superficies que apenas deformadas aparecen casi planas en la llanura litoral, rellenas por materiales coluviales, materiales detríticos del transporte fluvial, y por aportaciones marinas y lacustres. Las masas de aluviones del Palancia y sus ramblas y afluentes dan formas planas de arcillas y arena. Depósitos caracterizados por la mezcla de materiales procedentes de acarreo fluvial y derrubios de ladera, como consecuencia de darse ambos procesos simultáneamente. Frecuentes en la provincia y asociados a barrancos y ramblas de escaso desarrollo transversal, así como al borde de los macizos mesozoicos.
Desde el punto de vista de la litología, el ámbito de estudio se asienta principalmente sobre cantos, gravas y arcillas, localizándose en el margen sur del ámbito una zona de cantos y graveras. Se trata de una zona cuyos procesos pertenecen al cuaternario. Predominan los materiales sedimentarios, detríticos y rocas carbonatadas. La erosión actual de la zona es muy baja y la erosión potencial baja.
La capacidad de uso del suelo es elevada. En el ámbito de actuación se asigna un uso agrícola.
No aparecen áreas degradadas o relieves deteriorados. No aparecen zonas forestales.
2. De acuerdo con el estudio de impacto ambiental presentado, en ambos sectores, no se han encontrado ninguna especie incluida en los Anexos I y II de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas. Como tampoco se recoge ninguna especie del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas (RD 439/1990 de 30 de marzo, BOE nº 82 del 5 de abril de 1992) actualizado por las Ordenes 29 agosto de 1996, 9 de julio de 1998, 9 de junio de 1999, 10 de marzo de 2000, 28 de mayo de 2001, MAM/2734/2002 de 21 de octubre y MAM/1653/2003 de 10 de junio, publicadas todas ellas en el Boletín Oficial del Estado (BOE).
Las comunidades que podemos encontrar en la actualidad son aquellas nitrófilas, generalmente asociadas a la acción antrópica, en campos de cultivo y caminos.
La vegetación potencial del área esta formada por la asociación Rubio Lousifoliae-quecetum suberis sigmetum sobre suelo ácidos, Quercococciferae-Pistacieto-Lentisci sigmetem en suelos básicos y principalmente en la zona más próxima al litoral por la asociación Oleo ceratonion.
No por ello la vegetación hoy establecida carece de valor ecológico, puesto que los cultivos de esta región forman hoy en día importantes comunidades vegetales que a su vez albergan a otras animales. Cabe destacar la presencia de ejemplares de olivo (Olea europea) y algarrobo (Ceratonia siliqua), los cuales por sus características físicas y su valor ecológico y paisajístico deberán tenerse en cuenta para su conservación, integrándolos en las zonas verdes proyectadas.
Además de las especies de cultivo se encuentran formaciones de carácter nitrófilo, producto de las actividades de abonado de los cultivos. Dado el grado de antropización, las especies encontradas suelen ser de amplia distribución cronológica.
Según el estudio de impacto ambiental, no se encuentran en el ámbito áreas forestales que hayan sufrido incendios a partir de la entrada en vigor de la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable.
3. El estudio de impacto ambiental al inicio del capítulo dedicado a la fauna establece que el análisis realizado se basa principalmente en la existencia de bibliografía de la zona. Por tanto, el catálogo presentado recoge aquellas especies que de algún modo u otro se relacionan con el área de estudio. Esta lista es una simple recopilación de nombres en la que se señala la probabilidad de su presencia en la zona o no. Por lo que resulta muy básica y da poca información sobre la fauna existente en el sector, pues no señala en que puntos se puede encontrar predominancia de cada especie ni como hacen uso del área de estudio, señalando si es el área de campeo, de nidificación o cuales son los puntos más frecuentes de paso. Por tanto, la información a este respecto resulta insuficiente, lo que lleva a una difícil valoración de la zona.
Por otra parte, en el listado presentado en el estudio de impacto ambiental se han encontrado algunas de las especies con algún tipo de protección de acuerdo con el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección, como son el caso del gorrión común, estornino negro, rana común, lagarto ocelado, culebra bastarda, musaraña común. El estudio de impacto ambiental no especifica la afección del proyecto a estas especies que aparecen en el listado.
Según el estudio de impacto ambiental, no cabe indicar la presencia de individuos catalogados como de especial interés o en peligro de extinción, ni se encuentran en el área de estudio, ninguna de las especies del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas Real Decreto 439/1990 de 30 de marzo.
4. Según el estudio de impacto ambiental, el sector esta dotado de agua potable para suministro de las zonas urbanas desde las que se conectarán los suelos del presente Plan Parcial. La conexión a la red de agua potable, se realizará mediante las pertinentes acometidas y red de distribución de agua potable.
Según lo redactado en el estudio de impacto ambiental, el municipio se abastece en la actualidad de aguas procedentes de pozos subterráneos cuya explotación lleva a cabo la empresa FACSA. Desde dichos pozos se bombea agua hasta los depósitos municipales para el suministro domiciliario. En la actualidad los pozos son excedentarios en recursos y la única limitación proviene de la capacidad de almacenamiento que tienen los depósitos municipales (uno de 250 m³ y otro de 400 m³). Se está realizando un proyecto en colaboración con la Conselleria para la ejecución de un nuevo depósito de 1.000 m³, que dotaría al municipio de capacidad de almacenamiento suficiente para las necesidades actuales y sus futuras expectativas. Los análisis de las aguas de consumo domiciliario son llevados a cabo por FACSA quien se encarga del control sanitario de las mismas.
Por otro lado, en la documentación, de fecha 13 de noviembre de 2006, presentada por el Ayuntamiento de Borriol en contestación al escrito de 4 de agosto de 2006, relativo al requerimiento de documentación, se adjunta un Informe de la mercantil AGUAS ASORAL, SL., como empresa poseedora de la concesión administrativa de explotación de las aguas subterráneas a través del pozo sito en la localidad de Borriol, en la zona del ámbito del Plan Parcial, de fecha 25 de octubre de 2006, relativo a la disponibilidad de recursos hídricos para la actuación, el cual concluye favorablemente la disponibilidad de recursos.
Dada la situación y en cumplimiento de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, será necesario aportar el informe sobre la disponibilidad de recursos hídricos solicitado por el Ayuntamiento de Borriol, en fecha 25 de octubre de 2006, al Organismo de Cuenca Competente.
Según el estudio de impacto ambiental, el saneamiento de las aguas residuales en Borriol se realiza en la actualidad a través de una depuradora municipal situada en el Sistema General de Zonas Verdes. Existe un proyecto aprobado por Conselleria para la ejecución de una depuradora en el municipio localizada fuera del casco urbano con una capacidad de depuración para 10.00 habitantes y posible ampliación hasta 20.000 habitantes. Esta nueva depuradora se conectaría a la red de aguas de saneamiento mediante un colector y bombeo de las mismas hacia la depuradora.
Para el nuevo Sector está previsto que las aguas residuales sean tratadas en la depuradora municipal situada en el Sistema General de Zonas Verdes. El ámbito del Plan Parcial se sitúa a una distancia inferior a la red de saneamiento de 500 m, según la documentación presentada.
No se aporta en la documentación presentada, informe técnico o certificado de la entidad gestora de la EDAR que lleva a cabo la depuración y saneamiento de las aguas residuales producidas un el municipio de Borriol, acerca de la capacidad de la misma para asumir los caudales generados por la actuación.
El ámbito de la actuación es atravesado por un gasoducto. El paso de esta línea, como afirma el estudio de impacto ambiental, se integrará en la ordenación propuesta según la legislación sectorial correspondiente. Destacar que, en ningún punto de la documentación presentada se dan los datos de servidumbre ni las soluciones adoptadas para el cumplimiento de la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del Sector de Hidrocarburos, y del resto de legislación que la desarrolla.
El Plan Parcial propone la Integración de la traza del gasoducto general en un bulevar que atraviesa el ámbito, con vocación de ser una futura ronda al sur del casco urbano, que puede ser prolongada en el futuro. El conjunto de la ordenación trata de ser solución a la complejidad del ámbito, donde el eje principal de la ordenación se adapta al trazado del Gasoducto que lo atraviesa, se integran las dotaciones como complemento de las existentes y se sitúan de las zonas verdes, así como los equipamientos, junto al suelo no urbanizable a modo de colchón y transición entre el urbano y el no urbanizable.
Según la legislación consultada, se deberá imponer la servidumbre permanente de paso sobre una franja de terreno de un ancho de cuatro (4) metros, dos a cada lado del eje, por donde discurrirá la tubería o tuberías que se requieran para la conducción del gas, así como para el cable de comunicaciones del gasoducto. Esta servidumbre estará sujeta a las siguientes limitaciones de dominio:
1. Prohibición de efectuar trabajos de arada o similares a una profundidad superior a cincuenta (50) centímetros, así como de plantar árboles o arbustos de tallo alto, a una distancia inferior a dos (2) metros contados a partir del eje de la tubería o tuberías.
2. Prohibición de la realización de cualquier tipo de obra, construcción, edificación o efectuar acto alguno que pudiera dañar o perturbar el buen funcionamiento de las instalaciones, a una distancia inferior a diez (10) metros del eje de la tubería y a ambos lados de la misma.
Esta distancia podrá reducirse siempre que se solicite expresamente y se cumplan las condiciones que, en cada caso, fije el órgano competente de la administración
3. Libre acceso del personal y equipos necesarios para poder vigilar, mantener, reparar o renovar las instalaciones, con pago, en su caso, de los daños que se ocasionen.
4. Posibilidad de instalar los hitos para señalización o delimitación y los tubos de ventilación, así como de realizar las obras superficiales o subterráneas que sean necesarias para la ejecución o funcionamiento de las instalaciones.
La ocupación del suelo pasa a ser de un terreno agrícola a una superficie urbanizada, lo cual implica la pavimentación y asfaltado de la mayoría del suelo, lo cual supondrá una perdida de la permeabilidad del terreno y por tanto una disminución de la humedad del suelo, lo cual será perjudicial tanto para las zonas que se incluyen en el sector como para las adyacentes Asimismo esto supondrá, como ya se ha dicho antes que el barranco reciba mayor agua de escorrentía en la época de lluvia.
5. Respecto a la hidrología superficial, el área de estudio se encuentra drenada por el río Borriol y el barranco de Cominells que desemboca en el primero, que discurren por el sur-este y en dirección sur desde el ámbito.
El régimen del río Seco es torrencial, originado por la unión de varios barrancos. No tiene continuidad en la permanencia de caudales, respondiendo con avenidas en momentos de lluvias torrenciales y gota fría.
En cuanto a la inundabilidad, destacar que, el río Seco a su desembocadura en Castellón, provoca problemas de inundabilidad según los estudios realizados por el PATRICOVA. En el programa de actuaciones de dicho documento, se estableció la ECC 143+, que describía el encauzamiento del río Seco desde la AP-7 hasta el mar, con una longitud de 10.800m. El objetivo era incrementar el umbral de desbordamiento y eliminar el punto crítico.
Según el estudio de impacto ambiental, la calidad del agua superficial podrá sufrir un cierto deterioro durante la construcción de las instalaciones previstas. Se producirá un aumento de los sólidos en suspensión, arrastre de polvo y otros materiales y de sustancias contaminantes provenientes de vertidos incontrolados que previsiblemente alcanzará los cauces del río Sec y el Barranco de Cominells.
Será de obligado cumplimiento el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas y el establecimiento de las zona de servidumbre y zona de policía la que las márgenes del río se encuentran sujetas y la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje de la Comunidad Valenciana 4/2004, así como para obtener la autorización de vertidos de las aguas de lluvia.
6. El clima de la zona participa de las características propias del clima mediterráneo litoral septentrional. Se encuentra en el sector de la llanura litoral septentrional. Clasificado como semihúmedo-mesotermo (Thornthwaite).
Las máximas precipitaciones se producen en octubre y son escasas en primavera. La estación seca es de 4-5 meses, la oscilación térmica es moderada y las temperaturas moderadas. Otra peculiariedad es la elevada humedad relativa en los meses más cálidos y un constante régimen de brisas que suavizan las temperaturas.
El mar Mediterráneo actúa como atenuante de las oscilaciones térmicas y como fuente de humedad; ésta carga de humedad, en momentos de inestabilidad, supone un potencial de agua precipitable.
7. El estudio de impacto ambiental presenta un Estudio Acústico en el cual se concluye que los datos obtenidos de la aplicación de la formula empírica, tanto en horario diurno como nocturno, reflejan niveles inferiores a los establecidos para un uso dominante residencial en la zona. Este Estudio estima que los niveles acústicos por el sur serán inferiores al 50% de los recibidos por el norte, por lo que se podría establecer una minoración del ruido de alrededor de un 25%, en la zona oeste.
Como conclusión final, el Estudio Acústico establece una serie de medidas correctoras para la fase de construcción:
- Limitación de la velocidad de tránsito de vehículos pesados en las operaciones de transporte.
- Fijación de los materiales acopiados para evitar movimientos y vibraciones tanto en periodo nocturno como diurno por causa de fuertes vientos.
- No podrán realizarse obras durante el periodo nocturno (22h a 8h), y una serie de medidas correctoras para la fase de funcionamiento:
- Durante esta fase se debe garantizar la conservación de las zonas verdes ya que suponen un sumidero de ruido.
- El estado del pavimento de las vías debe conservarse en perfecto estado, ya que la mala conservación daría lugar a un aumento del ruido del transito de vehículos.
Estas medidas serán de obligado cumplimiento y, por ello, se incorporarán a las medidas establecidas en el Programa de Vigilancia Ambiental desarrollado en el Capitulo 6 del estudio de impacto ambiental.
El estudio de impacto ambiental integra en su documentación anexa un Estudio de Ordenación y Protección del Paisaje, el cual se centra en mantener los aspectos más significativos o característicos del paisaje. Para ello establece unos objetivos de calidad paisajística del ámbito, analiza la actividad y procesos que se implantarán en el ámbito y su incidencia en el paisaje, y presenta las medidas y acciones necesarias para cumplir los objetivos de calidad.
Existe informe del Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 12 de diciembre de 2006, sobre el Estudio de Paisaje de la Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector SA.U. ZU-7 del Término Municipal de Borriol (Castellón), el cual concluye que por la fecha de información pública del expediente no es necesario que se acompañe de Instrumento de Paisaje.
Por ello, visto el estudio del paisaje presentado por el promotor y visto el Informe del Servicio de Apoyo Técnico de esta Conselleria, este Servicio de evaluación de impacto ambiental considera aceptable la documentación presentada al respecto.
8. En el ámbito de estudio se encuentran un yacimiento arqueológico, el yacimiento Vil·la Romana, localizado al sur del ámbito sobre los suelos que se reclasifican pasando de ser Suelo No Urbanizable a Suelo Urbanizable.
El estudio de impacto ambiental, ha establecido como medidas protectoras iniciales, que previo a cualquier actuación sobre los mismos deberá realizarse un estudio de prospección arqueológica que una vez remitido a la Conselleria de Cultura y Patrimonio, esa misma emitirá un informe vinculante al que quedará sujeto el presente E.I.A. por lo que deberá presentarse un anexo al mismo que recogerá las medidas correctoras, protectoras y de vigilancia que de dicho informe de la Conselleria de Cultura, Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano se deriven.
Se deberá aportar el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, resultado de contemplar en el estudio de impacto ambiental estas actuaciones realizadas, los resultados y el programa de vigilancia y/o medidas correctoras al respecto. Dicho informe será vinculante para la resolución final del proyecto.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
Primero
Estimar aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, la Homologación y Plan Parcial del SAU ZU-7 bis de las NN.SS. de Borriol, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos a continuación:
Segundo
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
1. Se deberá aportar el informe definitivo emitido por la Dirección General de Patrimonio Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.
2. Informe técnico o certificado de la entidad gestora de la EDAR que lleva a cabo la depuración y saneamiento de las aguas residuales producidas un el municipio de Borriol, acerca de la capacidad de la misma para asumir los caudales generados por la actuación.
En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente Declaración de Impacto Ambiental.
3. Quedan prohibidos los vertidos al barranco sin depuración previa. La concesión de la licencia de obra quedará supeditada al cumplimiento de las restricciones y condicionantes que se establezcan en el informe de la entidad gestora de la EDAR que se encargará de depurar y sanear las aguas procedentes del nuevo sector.
4. De acuerdo con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre su disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo de recursos hídricos, motivado por la actuación, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.
5. La red de saneamiento será separativa de la red de pluviales, siendo completamente estanca, y conectada a la correspondiente EDAR.
6. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.
7. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado, se exigirán a las empresas los certificados que acrediten la entrega de los residuos generados a empresas gestoras autorizadas.
8. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.
9. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.
10. Se deberá atender a las limitaciones de los usos del suelo y actividades en las zonas contiguas a la carretera autonómica CV-10, así como a la servidumbre, afección y línea de limitación a la edificación, que se establecen en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana.
11. De acuerdo con el artículo 245 del Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el reglamento del dominio publico hidráulico, que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VIII (modificado por el real decreto 606/03) de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, deberá obtener la autorización del organismo de cuenca competente para el vertido de las aguas pluviales al cauce público del Barranco de Cominells y del río Seco.
12. De acuerdo con el artículo 9.3 del Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el reglamento del dominio publico hidráulico, que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VIII (modificado por el real decreto 606/03) de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, deberá obtener, con carácter previo al desarrollo de la propuesta, Informe favorable del Organismo de Cuenca Competente para la realización de cualquier obra o trabajo en la zona de policía de los cauces del Barranco de Cominells y del Río Seco.
13. Deberá obtener autorización de la empresa propietaria del gasoducto (Gas Natural) para la realización de obras que se desarrollen a una distancia menor a 5 metros de la conducción, debiendo cumplir las condiciones generales de ejecución que dicha empresa establezca al respecto.
Según la legislación consultada, se deberá imponer la servidumbre permanente de paso sobre una franja de terreno de un ancho de cuatro (4) metros, dos a cada lado del eje, por donde discurrirá la tubería o tuberías que se requieran para la conducción del gas, así como para el cable de comunicaciones del gasoducto.
No se podrá iniciar ningún tipo de trabajo en la zona de afección del gasoducto sin que tenga conocimiento la empresa propietaria de la conducción (Gas Natural), que enviará personal cualificado para el señalamiento, control y vigilancia de las obras.
14. Dado el interés paisajístico y botánico de algunos ejemplares de Ceratonia siliqua (Algarrobo) y Olea europea (Olivo) presentes en el ámbito de la actuación, deberán integrarse en la zona ajardinada propuesta.
Para la adecuación de esta zona verde se deberá utilizar tierra adecuada, en ningún caso residuos, y especies vegetales autóctonas que no requieran gran cantidad de agua para su subsistencia. Dichas especies deberán emplearse igualmente en la restauración de los posibles taludes naturales que se ejecuten con motivo de la urbanización.
15. Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 54/1997, de 27 noviembre, del sector eléctrico y al resto de legislación que la articula para el tratamiento de la línea eléctrica de alta tensión (la Plana Vandellós de la Red Eléctrica Española, que atraviesa el ámbito de actuación.
16. Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.
Tercero
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
Cuarto
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 16 de enero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.
Declaración de impacto ambiental
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental
Expediente: 234/2004-AIA
Título: Homologación y Plan Parcial Sector R-10
Promotor: Ayuntamiento de Crevillent
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Crevillent y CTU
Localización: al este del núcleo de población y del barranco del Boch, entre la carretera N-340 (Alicante-Murcia) y la carretera N-325
Descripción del proyecto
1. Objeto del proyecto
El objeto del Plan Parcial es reclasificar como suelo urbanizable con ordenación pormenorizada un SNU Común en el TM de Crevillent, para la creación de un nuevo Sector de Suelo Urbanizable, en el que se define como Uso Residencial y Terciario.
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
El instrumento de planeamiento actualmente vigente en el municipio de Crevillent es el Plan General de Ordenación Urbana aprobado el 22 de diciembre de 1983 por la Comisión Territorial de Urbanismo, que se encuentra actualmente en Revisión, en tramitación para su aprobación definitiva, con su correspondiente procedimiento de Evaluación Ambiental.
El Sector R-10, con una superficie de 455.288m² viene también recogido en el nuevo planeamiento general del municipio. Este nuevo sector se emplaza en el espacio delimitado por:
- al oeste, el barranco del Boch y el suelo urbano industrial Cerámica
- al norte, la carretera N-325 y la presa de Crevillent
- al este, el polígono industrial Faima
- al sur, la carretera N-340 (Alicante-Murcia) y suelo urbano industrial sector Boch
El proyecto plantea la reclasificación de SNU en este espacio para la creación de un sector de Uso Residencial y Terciario, con un número estimado de 1.080 viviendas y una población potencial de 3.240 habitantes.
La zona sur, fachada a la carretea N-340 es la que se destina a uso terciario. Mientras que en la zona norte se ordenan las manzanas de uso Residencial, disponiendo de una zona verde longitudinal a modo de colchón entre ambas. El límite Este en contacto con el suelo urbano industrial lo configura un vial de la Red Secundaria y al NE se ubican tres equipamientos: un dotacional de Infraestructuras-Servicios, junto a un depósito de agua existente; y dos equipamientos dotacionales de uso Recreativo-Deportivo. Se proyecta una gran Zona Verde adscrita al sector en la zona colindante a la carretera N-325 y al barranco del Boch.
La superficie total del Área de Reparto es de 455.288,75 m², que se divide en 361.588,76 m² de la superficie computable del sector y en 93.699,99 m² de la ZV de la Red Primaria.
3. Alternativas
El estudio de impacto ambiental considera la alternativa de Uso Industrial, definiéndola a priori como válida y afirma que los polígonos industriales anexos están siendo ampliados dada la alta demanda de suelo industrial. Se afirma que, desde el punto de vista ambiental y perceptual, la calificación del sector como industrial permitiría la integración del mismo en el entorno urbano circundante, consolidado por industrias.
Tramitación administrativa
1. Admisión a trámite
En fecha 25 de junio de 2003 el Ayuntamiento de Crevillent remite una copia del estudio de impacto ambiental relativo Plan Parcial Sector R-10.
Posteriormente, con fecha 6 de septiembre de 2004, se completa con la correspondiente documentación urbanística, Homologación y Plan Parcial, y copia del certificado de aprobación provisional del proyecto que incluye el resultado de la Información al Público, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
2. Información pública
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Diario La Verdad de fecha 5 de mayo 2003 y en el DOGV nº 4499, de 14 de mayo de 2003.
Durante el periodo de Información Pública no se presenta ninguna alegación según consta en el certificado emitido por el secretario general del Ayuntamiento de Crevillent relativo al acuerdo de aprobación provisional por Pleno municipal, de fecha 27 de abril de 2004.
3. Peticiones de información o documentación complementaria
Se han efectuado un buen número de consultas, dentro del procedimiento de EIA, habiéndose recibido contestación a cada una de ellas según consta en la relación de Informes sectoriales recibidos:
Primeras consultas
A la Confederación Hidrográfica del Segura:
Con fecha 10 de diciembre de 2004, se solicita informe en relación con los impactos ambientales que pudieran derivarse de la realización del proyecto, tras una descripción de la actuación y su ámbito concreto junto al barranco del Boch y aguas abajo de la presa del Crevillent, o presente cuantas propuestas y consideraciones en materia de su competencia estime oportunas.
Con fecha 4 de marzo de 2005, no habiéndose recibido contestación al escrito anterior, se reitera la consulta realizada en base al artículo 18 del Decreto 162/1990.
Al Área de Residuos de esta Conselleria:
Con fecha 13 de diciembre de 2004, se efectúa consulta a fin de que se pronuncie acerca de la viabilidad del proyecto presentado que afecta a terrenos pertenecientes a antiguas extracciones de áridos sobre los cuales se han vertido residuos de naturaleza industrial.
Con fecha 4 de marzo de 2005, no habiéndose recibido contestación al escrito anterior, se reitera la consulta realizada
A la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas:
Con fecha 15 de junio de 2005, se le consulta acerca de la viabilidad del proyecto en relación con el riesgo sísmico existente en la zona y con la proximidad de la actuación al embalse de Crevillent.
En el informe evacuado se concluirá la necesidad de solicitar información a la CHS sobre la posibilidad de riesgo de rotura de la presa del embalse de Crevillent en caso de sismo y medidas de seguridad de la presa. En definitiva, deberían pronunciarse sobre la viabilidad de la reclasificación.
Tras este periodo consultivo, con fecha 15 de junio de 2005, y en base a los informes obtenidos hasta esa fecha, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental informa de aquellos aspectos que se considera deberán ser ampliados y/o justificados antes de la emisión de la Declaración de Impacto Ambiental, mediante la correspondiente solicitud de ampliación al Ayuntamiento a través del ST de Planificación y Ordenación Territorial, y que de manera resumida son:
- La calificación del nuevo sector como de uso industrial es una alternativa que, desde el punto de vista ambiental, debe ser tenida en cuenta por el estudio de impacto ambiental, valorada en relación con el resto de soluciones posibles, y justificado su descarte frente a la solución final adoptada.
- El estudio de impacto ambiental no ha realizado, desde el punto de vista ambiental, un estudio comparativo de las posibles soluciones de proyecto, la alternativa de uso residencial y la alternativa de uso industrial, simplemente descarta la alternativa industrial y desarrolla la opción de suelo residencial. Por tanto, no se justifica la elección de la solución adoptada frente a la alternativa industrial del sector.
El estudio de impacto ambiental deberá, de acuerdo también a la recomendación en cuanto a la calificación del sector dada por la Dirección Territorial al documento de concertación, desarrollar la alternativa industrial descrita en su contenido y compararla con la solución adopada en el plan, siendo en ese momento cuando se justificará la elección de una u otra alternativa. En cualquier caso, se deberá analizar cada una de las alternativas insertas en el entorno industrial donde se emplazan.
- El estudio de alternativas se hará también en un segundo nivel, el de la ordenación pormenorizada, valorándose la posibilidad de integrar las masas de pinar en las zonas verdes del sector.
- Se deberá realizar un estudio acústico de la zona y se tendrá en cuenta los resultados obtenidos en el análisis de las alternativas.
- Con carácter previo a la aprobación del plan, deberá procederse a la clausura, sellado y restauración del vertedero no autorizado de residuos que existe en el ámbito del sector. (Se adjunta copia del informe del Servicio de Residuos Urbanos)
- Deben identificarse los mecanismos de gestión de los distintos tipos de residuos que se prevean generar en el sector, tanto en fase de ejecución como de funcionamiento.
- El sector se emplaza aguas debajo del embalse de Crevillent. El estudio de impacto ambiental debe analizar la solución adoptada en el proyecto en relación con el riesgo sísmico existente en el municipio y la cercanía del sector al embalse, teniendo en cuenta los efectos de una posible rotura de la presa como consecuencia de un sismo. (Se comunica la realización de una consulta a la Dirección General de Interior).
- En cuanto a los recursos hídricos, se deberá aportar un certificado emitido por la CHS o por la entidad gestora para el suministro de agua potable al municipio, donde se acredite la disponibilidad de caudal suficiente para atender la demanda de la población estimada.
- Se deberá aportar un certificado que acredite que la EDAR en la que serán tratadas las aguas residuales dispone de capacidad suficiente para admitir y depurar el incremento del volumen generado por el sector.
- El estudio de impacto ambiental debe incorporar el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/98.
- Debería elaborarse un estudio detallado del paisaje de la zona, analizando los impactos debidos a la implantación del sector propuesto.
- Se deberá representar gráficamente el trazado de la vía pecuaria Cordel del Boch, con su anchura legal y necesaria, justificando que no se ve afectada por la actuación.
Con fecha 19 de julio de 2005, la Dirección Territorial de Alicante remite documentación presentada por el Ayuntamiento de Crevillent a fin de dar cumplimiento al requerimiento del párrafo anterior. Dicha documentación consiste en un Anexo al Estudio de Impacto Ambiental, que no responde en su totalidad al requerimiento efectuado. No se presenta el estudio de alternativas; si se incluye un estudio acústico y un estudio de paisaje sobre los que se realizan nuevas consultas, en septiembre de 2005.
Segundas consultas
Al Área de Residuos:
Sobre la calificación y uso como Zona Verde (PQL) de suelos sobre los cuales se han vertido residuos de origen industrial desconociéndose la naturaleza de los mismos.
Al Área de Planificación del Territorio:
Acerca del Estudio del Paisaje presentado.
Al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico:
Sobre el Estudio Acústico presentado.
A la Confederación Hidrográfica del Segura:
Se efectúa nuevamente consulta en relación con las observaciones de la Dirección General de Interior sobre los riesgos a tener en cuenta en el proyecto.
Se solicita que informen, en razón de sus competencias y más allá de la no afección de la actuación urbanística al Dominio Público Hidráulico y al régimen de corrientes, sobre:
- la viabilidad del proyecto presentado en relación con el riesgo sísmico existente en la zona y con la proximidad de la actuación al embalse de Crevillent,
- los datos acerca de las características de la presa, realizada con materiales sueltos y de la que se desconoce los posibles efectos en caso de rotura o destrucción por un sismo,
- su resistencia ante los mismos,
- y las medidas de seguridad de la presa en función de su clasificación según su riesgo potencial ante riesgo de avería grave o rotura, que siendo de categoría A ó B debe disponer de su correspondiente Plan de Emergencia, del que tampoco se dispone de datos.
Tras este segundo periodo consultivo, con fecha 20 de diciembre de 2005, la Dirección Territorial de Alicante remite documentación complementaria:
- Informe suscrito por la arquitecta redactora del Plan Parcial en el que se propone una solución para solventar las posibles afecciones por la existencia de un embalse situado al norte del sector R-10
- copia del Plano 1B "Ordenación pormenorizada, calificación del suelo y asignación de usos"
En enero de 2006 tiene lugar en esta Conselleria una reunión entre la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, la Dirección General de Gestión del Medio Natural y el Ayuntamiento de Crevillent acompañado de representantes de la Agrupación de Interés Urbanístico del Sector R-10 y los técnicos redactores de la Homologación y Plan Parcial. En esta reunión, a la que no asiste el técnico redactor del estudio de impacto ambiental, se expone el procedimiento y la situación del expediente de EIA, y se da traslado al Ayuntamiento de Crevillent de los informes habidos hasta esa fecha. Se solicita que complete la documentación incluyendo un estudio sobre la afección de una hipotética rotura de la presa de Crevillent a causa de un seismo.
Con fecha 17 de marzo de 2006, la Dirección Territorial de Alicante remite nueva documentación complementaria a instancias del Ayuntamiento de Crevillent:
- Un nuevo Estudio Acústico elaborado por el Laboratorio de Ingeniería Acústica y Vibraciones de la Universidad Miguel Hernández, en el que se recogen las prescripciones y contenido a que se refiere el primer informe evacuado por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.
- Informe sobre la afección de una hipotética rotura de la presa de Crevillent, que incluye estudio hidrológico e Informe sobre los riesgos de deslizamiento, que incluye estudio Geotécnico, en contestación al informe del Servicio de Prevención y Planificación de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas.
- Informe del equipo redactor sobre el vertido incontrolado de residuos en el ámbito del sector.
Sobre esta documentación se efectúa, en abril de 2006, la tercera ronda de consultas.
Terceras consultas
Al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico:
Sobre el Estudio Acústico elaborado por el Laboratorio de Ingeniería Acústica y Vibraciones de la UMHE.
Al Servicio de Ordenación Territorial:
A instancias de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, se le consulta acerca del Informe sobre la Afección de una Hipotética Rotura de la Presa de Crevillent Sobrevenida a Causa de un Movimiento Sísmico a las Edificaciones del Sector R-10, que incluye Estudio Hidrológico.
A la Confederación Hidrográfica del Segura:
Habiéndose efectuado consulta en varias ocasiones acerca de la viabilidad ambiental de la reclasificación en relación con los riesgos ambientales y los datos relativos a la presa, sin obtener respuesta, se da traslado del Informe sobre la Afección de una Hipotética Rotura de la Presa de Crevillent Sobrevenida a Causa de un Movimiento Sísmico a las Edificaciones del Sector R-10, en el sentido siguiente:
«Siendo la CHS una Administración Pública con competencia sectorial de relevancia territorial, y estando en tramitación el Plan de Emergencia de la citada presa, es por lo que se solicitó en su día un pronunciamiento acerca de la viabilidad de la reclasificación propuesta, y por lo que se adjunta ahora el Informe sobre la Afección de una Hipotética Rotura de la Presa de Crevillent Sobrevenida a Causa de un Movimiento Sísmico a las Edificaciones del Sector R-10, para su conocimiento y efectos oportunos.
Por otro lado, y más allá de la no afección de la actuación urbanística al DPH y al régimen de corrientes, se solicita el informe preceptivo acerca de la disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender el incremento de la demanda de agua potable que implica la programación del sector.»
Con fecha 1 de junio de 2006, la Dirección Territorial de Alicante remite a instancias del Ayuntamiento de Crevillent copia de oficio dirigido por la Corporación Municipal a la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas.
Con fecha 26 de julio de 2006, el Ayuntamiento de Crevillent remite el «Informe sobre la afección de una hipotética rotura de la presa de Crevillent sobrevenida a causa de un movimiento sísmico, y análisis de estabilidad de los taludes, sobre el sector R-10 de dicho término municipal» elaborado por la Universidad de Alicante. En agosto de 2006, se reanudan las consultas.
Cuarta consulta
Al Servicio de Ordenación Territorial:
Se le remite copia del nuevo informe relativo a la evaluación del riesgo sísmico en relación con una posible rotura de la presa, elaborado por el Departamento de Ingeniería de la Construcción, Obras Públicas e Infraestructuras Urbanas de la Universidad de Alicante.
Posteriormente, ese Servicio da traslado de varias recomendaciones a fin de impulsar el procedimiento por lo que, con fecha 7 de noviembre de 2006, el promotor aporta una versión corregida a la manera solicitada, a la cual se le realizan diversas observaciones. El texto definitivo se aporta con fecha 22 de noviembre de 2006, realizándose una evaluación técnica favorable.
Informes sectoriales
Del Servicio de Planificación y Ordenación Territorial de Alicante (Concierto Previo):
- Con fecha 23 de marzo de 2005, el ST de Planificación y Ordenación Territorial remite copia de la Resolución relativa al Concierto Previo del Plan General de Crevillent, que en su Consideracion Técnico-Jurídicas TERCERA expresa lo siguiente:
«3. El Suelo Urbanizable que se propone entre las carreteras N-325 y N-340, que en un principio puede resultar adecuado para completar la estructura urbana del suelo industrial existente, parece un tanto inconveniente por cuanto al uso residencial que se propone para los sectores R-10 y R-11, resultaría más correcto la calificación de industrial de todo el suelo, estructurando los sectores que ahora se clasifican como urbanos y urbanizables ya existentes y a tal efecto definiendo en el ámbito una red de carácter primario que interrelacione los suelos industriales».
Con fecha 12 de mayo de 2005, se solicita informe técnico al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Alicante acerca de la tramitación de la Homologación y Plan Parcial Sector R-10 para Uso residencial.
Con fecha 30 de mayo de 2005, la Dirección Territorial de Alicante manifiesta que consta en el ST de Planificación y Ordenación Territorial expediente relativo a la documentación de referencia, instado por el Ayuntamiento de Crevillent, que se encuentra en fase de instrucción. En cuanto la inconveniencia de calificar un sector de suelo urbano residencial enclavado entre dos sectores industriales, la Dirección Territorial refiere ésta consideración a la interpretación del interés público general en el municipio, que le corresponde al Ayuntamiento de Crevillent.
De la Confederación Hidrográfica del Segura:
Sobre las afecciones del sector R-10,
- Con fecha 5 de septiembre de 2005, se remite por parte de la Dirección Territorial de Alicante informe de la Comisaría de Aguas del la CHS en el que se comunica que «dada que la actuación no afecta al DPH, ni al régimen de corrientes, se informa favorablemente.»
- Informe de la Comisaría de Aguas (25/05/05) en contestación la consulta realizada, el que se afirma que «en relación con el asunto de referencia, desde el punto de vista ambiental, no hay sugerencia alguna a realizar. No obstante, con fecha 9 de marzo de 2005, esta Comisaría de Aguas emitió informe en el que se informaba favorablemente el Plan Parcial dado que la actuación urbanística no afectaba al Dominio Público Hidráulico, ni al régimen de corrientes».
Sobre la viabilidad ambiental de la reclasificación con relación a los riesgos ambientales, se remite,
- Informe de la Dirección Técnica de la CHS (18.01.2006), unidad competente en todo lo que afecta a la infraestructura hidráulica de la Cuenca que, en relación al Plan de Emergencia de la Presa de Crevillent, adjunta informe elaborado por el ingeniero jefe del Servicio de Presas que dice:
«[...] La presa de Crevillent se encuentra clasificada en categoría A (máximo) frente al riesgo potencial de rotura o funcionamiento incorrecto y por tanto precisa de la aprobación e implantación del Plan de Emergencia [...]
El Plan de Emergencia de la presa de Crevillent se encuentra en trámite [...] Por tanto no se encuentra en vigor al día de la fecha [...]»
Se hace especial hincapié en lo siguiente:
«La normativa de aplicación prevista no prevé condicionantes sobre la ordenación del territorio como consecuencia de la aprobación e implantación de los Planes de emergencia de las presas.
Los Planes de emergencia de presas tienen un uso exclusivo como instrumento de ayuda a la Comisión Nacional de Protección Civil, para establecer la organización y medios necesarios de evacuación de la población ante la ocurrencia de un suceso de rotura de la presa, con el único objetivo de minimizar los daños humanos»
Sobre la disponibilidad de recursos hídricos,
- Informe de la Comisaría de Aguas (01.06.2006) que informa lo siguiente:
«En relación con las nuevas demandas de recursos hídricos generadas por la ampliación o nueva creación de actividades derivadas del desarrollo urbanístico previsto en el Plan Parcial, hay que tener en cuenta que la demanda global para abastecimiento a poblaciones en el ámbito de la CHS excede a las asignaciones previstas para este uso, lo que genera un importante déficit. Por tanto, en las circunstancias actuales, y hasta que no se generen nuevos recursos procedentes de la desalación de agua marina de acuerdo con las previsiones, a corto plazo, del Programa Agua, no existen recursos hídricos suficientes para satisfacer dichas nuevas demandas.
En caso de que se prevean otras fuentes de abastecimiento distinta del sistema de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, la disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender las nuevas demandas estará sujeta a la existencia de derechos inscritos en el Registro de Aguas, como la posibilidad de hacer efectivos dichos derechos en función de estado de explotación del sistema hídrico afectado»
Del Área de Residuos:
- Informe del Servicio de Residuos Urbanos (14.04.2005) en el que se observan, entre otras, las siguientes consideraciones:
«La parte NW del sector, entre el barranco de la Garganta o de Boch y la carretera N-325, esta afectado por huecos mineros abandonados que están siendo utilizados para el vertido incontrolado de residuos de origen industrial. Esta zona se clasifica en el nuevo planeamiento como Zona Verde de la Red Primaria.
Tratándose de un vertedero no autorizado debería procederse a su clausura, sellado y restauración, de acuerdo con la Ley 10/1998 de Residuos y Real Decreto 1481/2001.
Por otra parte y ante posibles inestabilidades del terreno debidas a una deficiente compactación de los residuos por relleno incontrolado, se recomienda evitar cualquier posible edificación sobre esta zona.»
- Informe del Servicio de Residuos Urbanos (15.11.2005) sobre la viabilidad de la implantación de una ZV sobre un vertedero incontrolado de residuos industriales en Crevillent, que informa:
«Se desconoce la naturaleza de los residuos depositados por lo que se deberá redactar un proyecto de sellado de dicho vertedero en el que se recogiera dicha información, así como las posibles afecciones que se estén produciendo sobre las aguas subterráneas y el medio ambienten en general, además de establecer las medidas correctoras necesarias para paliar las mismas.
En principio, no es recomendable la implantación de un sector residencial en las proximidades ni sobre un vertedero incontrolado de residuos debido al desconocimiento de los residuos depositados, de los procesos que se llevan a cabo en el interior de la masa de residuos y a las afecciones que dicho vertedero pudiera provocar.»
Del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico (Estudio Acústico):
- Informe de este Servicio (29.09.2005) en relación con el primer Estudio Acústico, que presenta deficiencias pues no se ajusta a lo establecido en la Ley 7/2002. Se observa, entre otros aspectos, lo siguiente:
«En este estudio acústico tan solo se hace mención al impacto acústico que causará el nuevo sector de suelo urbanizable sobre el entorno. No se ha tenido en cuenta si la situación acústica actual permite establecer una zona de uso residencial, cuyos niveles límite de recepción sonora son 55dB (A) durante el día y 45 dB(B) durante la noche.
Suponiendo que el mapa acústico presentado corresponde al periodo diurno, tan sólo en una pequeña zona del interior se cumpliría el límite (nivel sonoro < 55DB(A)). Por tanto, solo en dicha área se podría desarrollar una zona residencial, sin adoptar medidas correctoras.»
- Informe en relación con el segundo Estudio Acústico (29.01.2007), elaborado por la UMHE, sobre el que se observa que «los resultados obtenidos deberían adaptarse a los índices utilizados en la Comunidad Valenciana para poder elaborar una mapa acústico de acuerdo a la Ley 7/2002». Y se concluye de manera resumida lo siguiente:
«Es necesario destacar que la proximidad entre una zona de uso residencial y una de uso industrial, puede tener efectos negativos tanto a nivel de ruido como de emisiones atmosféricas.
Los objetivos de calidad acústica establecidos por la Ley 7/2002 para las zonas de uso residencial (55dB(A) periodo diurno y 45 dB(A) periodo nocturno) son mucho mas restrictivos que los fijados para las zonas de uso industrial (70dB(A) periodo diurno y 60 dB(A) periodo nocturno).
[...] si existe una zona residencial cercana a la misma (a la actividad industrial), los niveles sonoros máximos que podrá transmitir serán más restrictivos [...]. Por tanto, se estará restringiendo el nivel sonoro de emisión de las actividades industriales.
Si en la zona próxima a la de uso industrial no se cumplen los objetivos de calidad acústica de la zona residencial, no se podrá adoptar dicho uso, salvo que se adopten medidas correctoras.
Según los datos presentados, resulta necesario adoptar medidas correctoras con objeto de cumplir los límites establecidos en la Ley 7/2202. Por tanto, se debería requerir que una vez sean adoptadas se realicen mediciones para comprobar la efectividad de las mismas.»
Del Área de Urbanismo (Estudio del Paisaje):
Con fecha 8 de mayo de 2006, se solicita copia del estudio de impacto ambiental a fin de poder emitir el informe relativo al Estudio del Paisaje. Sin embargo,
- Con fecha 19 de diciembre de 2006, el Área de Urbanismo señala que por la fecha de Información Pública del instrumento que se tramita, que es anterior a la entrada en vigor de la LOTPP, no cabe emitir informe al respecto por parte del servicio consultado.
El paisaje debe ser evaluado como un factor más a tener en cuenta dentro del procedimiento de evaluación de impacto ambiental.
De la Dirección General de Interior:
- Informe del Centro de Coordinación de Emergencias (Servicio de Planificación) de la DG de Interior (03.08.2005) sobre los riesgos a tener en cuenta en el proyecto de Homologación y PP del sector residencial R-10, en el que a la vista de la documentación e información consultada, se afirma que:
«...se ha observado que el riesgo más significativo que afecta a la zona es el sísmico.
Aunque no existe actualmente un riesgo de inundabilidad directo que puede provocar el barranco del Boch, aguas arriba del mismo se ubica el embalse de Crevillent de 13 hm³ realizado con materiales sueltos, del que se desconoce los posibles efectos en caso de destrucción por un sismo. Ni si quiera se conoce su resistencia ante los mismos, u otras medidas de seguridad, que compete a la Confederación Hidrográfica del Segura.
Es posible que la reclasificación del sector R10 implique tener que modificar la categoría de la presa al modificar su riesgo potencial, ya que su rotura o mal funcionamiento podría afectar a viviendas, cuando actualmente parece que la afección solamente sea a zona industrial, cuestión esta que debe aclararse desde la CHS.
Se ha observado también la existencia de riesgos de deslizamientos en prácticamente la mitad norte del sector, que pasa a ser de nivel medio y alto en el entorno de la presa.
Finalmente, la zona se ubica junto a la N-340, que está considerada como una de las vías de mayor siniestralidad para el caso del transporte de mercancías peligrosas.»
Atendiendo a lo indicado se concluye:
- Se debería solicitar información a la CHS sobre la posibilidad de riesgo de rotura de la presa del embalse de Crevillent en caso de sismo y medidas de seguridad de la presa. En definitiva deberían pronunciarse sobre la viabilidad de la reclasificación.
De la Oficina Técnica del Ayuntamiento de Crevillent:
- Informe (10.05.2006) en relación con el Informe emitido por la Dirección General de Interior, en el que junto a los informes ya remitido el 17 marzo de 2006 relativos al Informe sobre la afección de una hipotética rotura de la presa por un sismo y el Informe sobre los riesgos de deslizamientos, cuyo autor es el Ingeniero de Caminos, Canales y Puertos del equipo redactor del planeamiento, se realiza la observación siguiente:
«Se debe considerar que la carretera N-340 ha sido sustituida por la Autovía y por tanto se han desplazado a ésta los posibles riesgos que se derivaban cuando Crevillent constituía una travesía de la misma»
Del Servicio de Ordenación Territorial:
- Con fecha 28 de noviembre de 2006, el Servicio de Ordenación Territorial informa favorablemente el «Informe sobre la afección de una hipotética rotura de la presa de Cevillente, sobrevenida a causa de un movimiento sísmico, y análisis de la estabilidad de los taludes, sobre el sector R-10 del dicho término municipal», elaborado por la Universidad de Alicante.
Esta conclusión se realiza en base al informe encargado al del Departamento de Ingeniería Hidráulica y Medio Ambiente de la Universidad Politécnica de Valencia, que «realiza una evaluación técnica favorable al Informe Corregido, comprobando que cumple con todas las recomendaciones metodológicas hechas por lo que la evaluación técnica es positiva y sus resultados deben ser fiables.»
Las conclusiones de la evaluación técnica realizada, de acuerdo al Informe Corregido, son de manera resumida las siguientes:
«Vista la situación descrita anteriormente (hipótesis de rotura), se ha decidido disponer un muro de protección de altura infinita para salvaguardar la zona de actuación [...]
Se han determinado en distintas situaciones, como muestran los perfiles presentados, los calados y velocidades que ofrece la avenida en la zona protegida. Así mismo, se ha observado que la disposición del muro no solo no ha desplazado la inundación hacia la zona del margen izquierdo del barranco sino que su disposición favorece la menor inundación en extensión aguas abajo de la carretera nacional.
También, según el artículo 13 del PATRICOVA "Riesgo de inundación, zona de riesgo e incremento significativo del riesgo", la actuación propuesta no produce un aumento del calado máximo superior al 10%.
Por tal motivo, resulta de interés plantear, a modo descriptivo, las siguientes actuaciones:
- Modificar la rasante de la calle adyacente al barranco elevándola respecto de la actual proyectada.
- Ampliar la plataforma de la calle hacia el barranco en una banda de aproximadamente 6 metros de ancho.
- Sobre la misma, disponer un paramento vertical de altura 2,5 m. mediante una protección flexible que asuma las solicitaciones provocadas por los calados y velocidades descritas en el presente informe.»
Afecciones legales
1. Las parcelas incluidas en el planeamiento parcial propuesto no se encuentran afectadas por espacios naturales protegidos por una legislación sectorial propia en material ambiental. La propuesta afecta a una pequeña superficie de suelo cartografiado como Suelo Forestal por el PGOF.
2. La red hidrográfica en el ámbito de estudio esta formada por el cauce del barranco del Boch, que cumple la función de canal de desagüe del embalse regulador de la presa de Crevillent. Los terrenos de la propuesta se sitúan colindante a este cauce y se encuentran afectados por la zona de policía del mismo, por lo que la actuación precisa de la correspondiente autorización de la CHS. No se detecta en la parcela riesgo de inundación según el PATRICOVA.
Además, la propuesta afecta al trazado del 4º Canal, del sistema de la Comunidad Riegos de Levante, que atraviesa el sector en paralelo a la carretera N-340 y esta previsto reformar.
3. No se conocen en la zona de la propuesta yacimientos arqueológicos catalogados o la existencia de ámbitos de interés patrimonial. No consta en el expediente de EIA el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/98 de Patrimonio Cultural Valenciano.
4. La vía pecuaria Cordel del Boch, con una anchura legal media de 30m, discurre por el barranco del mismo nombre o barranco de la Garganta.
5. El sector se encuentra delimitado por dos infraestructuras lineales de importancia, al sur la carretera N-340 (Alicante-Murcia) y al norte la N-325 (Crevillent-Aspe).
6. El trazado de una línea área de transporte de energía eléctrica de alta tensión atraviesa el sector por el lado norte en paralelo a la carretera de La Garganta (N-325).
Consideraciones ambientales
El proyecto pretende la creación y ordenación de una nuevo sector de suelo urbanizable residencial en un espacio rodeado en tres de sus cuatro lados por suelo industrial consolidado, y hundido en el lado libre respecto a la N-325 con un importante desnivel (entorno a 10m) debido al relieve montañoso. La actuación es colindante al canal de desagüe del embalse de Crevillent y afecta a terrenos pertenecientes a antiguas extracciones de áridos llevadas a cabo para la construcción de la presa, sobre los cuales se han vertido residuos de origen industrial.
Los terrenos afectados por la reclasificación no presentan valores dignos de protección pues se corresponden a una zona que presenta síntomas incluso de degradación. Suponen una continuidad de la ciudad existente al ser ampliación del suelo urbano colindante, aunque con diferente uso. Son aceptables desde el punto de vista ambiental para su desarrollo urbanístico a la vez que presentan limitaciones relacionadas con su calidad ambiental y una correcta evaluación de los riesgos ambientales.
En cuanto a los parámetros de Calidad Ambiental en la zona, se deben considerar tres variables: la calidad del ambiente atmosférico, la calidad del suelo y la calidad paisajística del entorno.
- Ambiente atmosférico: calidad del aire y niveles sonoros
La ubicación de una zona residencial en una entorno industrial consolidado y con establecimiento de nuevas industrias hace previsible, en función de las emisiones de esas actividades industriales, una calidad del aire en la zona afectada por las industrias implantadas y la normativa que las regula.
Los niveles sonoros de Ruido en ambiente exterior de las mediciones en los dos estudios acústicos presentados advierten de que en sector no cumple el objetivo de calidad para las zonas de uso residencial (<55dBA), que sí corresponden a niveles propios de una zona industrial.
- Suelos, en relación con los vertidos:
No es ambientalmente recomendable la clasificación como ZV con un uso público de los terrenos afectados por vertidos incontrolados de los que se desconoce su naturaleza.
- Paisaje:
No se ha considerado en el estudio de paisaje presentado el paisaje interno del sector, es decir, el estudio de visibilidades desde la zona residencial, rodeado de actividades industriales consolidadas, por lo que este factor ambiental tampoco ha sido valorado ambientalmente por el equipo redactor.
En cuanto a los riesgos ambientales, se deben considerar: el riesgo sísmico y el riesgo de inundación potencial o hipotético, y en otro orden el riesgo por deslizamientos evaluado en el análisis de estabilidad de taludes.
Señalar la importancia y el esfuerzo realizado en el estudio de los efectos de una posible rotura de la presa de Crevillent por efecto de un sismo, que se justifica por el emplazamiento de un sector con una población potencial que se estima en unos 3.000 habitantes. Es decir, el riesgo se evalúa frente a posibles daños a la población y al medio ambiente.
- Riesgo sísmico, en relación con la ubicación del sector junto a la presa de Crevillent:
Se han estudiado los posibles efectos en caso de rotura o destrucción de la presa por efecto de un sismo y la delimitación del riesgo potencial existente. A partir de la lámina de inundación que se generaría, se propone como medida correctora la ejecución de un muro de protección en la zona oeste del sector. De este modo, mediante la ejecución de un muro sismorresistente, se reduce la hipotética superficie de inundación, lo que posibilita la reclasificación de los terrenos no afectados por el riesgo.
El estudio de impacto ambiental presentado presenta carencias en su contenido y no identifica los principales impactos tal y como se han evaluado, por lo que ha sido necesario su valoración a través de estudios e informes complementarios. No se ha remitido el estudio de alternativas solicitado, por lo que la solución de uso residencial frente a una alternativa de uso industrial compatible con el entorno en el que se ubica, no se puede considerar ambientalmente justificada.
La DTTH expresa en la Resolución del documento de Concierto Previo la política urbanística y territorial de la Generalitat Valenciana, donde se considera que «la clasificación del sector R-10 como Suelo Urbanizable resulta adecuada para completar la trama urbana industrial colindante pero, no resulta acertada la calificación de dicho suelo como de Uso Residencial, siendo más conveniente su calificación como de suelo de Uso Industrial».
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
3. El artículo 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la reclasificación de SNU Común en el ámbito propuesto en el proyecto de Homologación y Plan Parcial Sector R-10 de Crevillent, promovido por el Ayuntamiento de Crevillent, para la creación y ordenación de un nuevo sector Suelo Urbanizable, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada que no entre en contradicción con la presente DIA, y con los condicionantes establecidos a continuación.
2. Se supedita el desarrollo y la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
I. Se deberá obtener el pronunciamiento del órgano competente en materia de planificación y ordenación territorial en cuanto a la compatibilidad del Uso Global definido como Residencial en un entorno de Suelo Urbano Industrial consolidado, teniendo en cuenta la recomendación dada en la Resolución al Concierto Previo del Plan General de Crevillent, que es concordante con las consideraciones ambientales realizadas.
II. Sí se considera adecuada, a los efectos ambientales, la calificación propuesta en la banda sur del sector R-10 (fachada de la N-340) en la que se define un uso terciario.
III. Todas las medidas correctoras propuestas en los estudios e informes que completan el estudio de impacto ambiental inicialmente presentado (en especial las que contemplan la corrección de riesgos ambientales, situaciones ambientales derivadas del planeamiento urbanístico y suelos o atmósferas contaminadas o degradadas), serán incorporadas en cada uno de los documentos del instrumento urbanístico, en aquéllos aspectos en los que resulte afectado. En particular:
- Se excluirá de la delimitación del Sector R-10 los terrenos afectados por la lamina de inundación que generaría la rotura de la presa según la hipótesis de ejecutar un muro protector sismorresistente y sus actuaciones complementarias descritas.
- Se procederá a la clausura, sellado y restauración del vertedero incontrolado de residuos en la parte NW del sector, de acuerdo con la Ley 10/1998 de Residuos y Real Decreto 1481/2001.
- Se ejecutarán todas las medidas correctoras necesarias y controles para cumplir con los niveles acústicos establecidos en la legislación vigente.
IV. En el supuesto de que de que se desarrolle un sector residencial, en lo relativo a los parámetros de calidad ambiental (calidad del aire y niveles sonoros), se deberá además completar en Plan de Vigilancia Ambiental (PVA):
- El Ayuntamiento comprobará, antes de la recepción de las obras de urbanización del sector, la eficacia de las medidas correctoras adoptadas por el Agente Urbanizador a través de mediciones reales de los niveles sonoros, que deberán cumplir con el objetivo de calidad acústica de la Ley 7/2002.
- Se comprobará también la compatibilidad del uso residencial con las emisiones atmosféricas de la actividad industrial colindante y la calidad del aire, mediante mediciones in situ.
- Si no se cumplieran los objetivos de calidad acústica para las zonas de uso residencial (55 dB(A) periodo diurno y 45 dB(A) periodo nocturno), se adoptaran medidas correctoras complementarias, incluso mediante la modificación puntual del planeamiento o planteando alternativas a la ordenación del sector ya ejecutado.
- No se podrán otorgar licencias de obras de edificación en tanto no se cumplan los objetivos de calidad acústica (niveles sonoros en ambiente exterior).
- El Ayuntamiento comunicará, por escrito, al Órgano Ambiental los resultados obtenidos que justifiquen el cumplimiento de los objetivos de calidad ambiental para una zona residencial.
V. El promotor, como responsable del Programa de Vigilancia Ambiental (PVA), tanto en su ejecución como en sus costes, dispondrá una dirección ambiental de obra, y en su defecto la dirección de obra, la cual se responsabilizará de la adopción de las medidas correctoras, de la ejecución del citado programa y de la emisión de los informes técnicos periódicos sobre el cumplimiento de las mencionadas medidas correctoras y su eficacia, de las disposiciones de la presente declaración y del tratamiento de cuantos nuevos impactos ambientales, no identificados y de carácter no previsible, pudiesen acontecer.
VI. Se deberá acreditar otra fuente de abastecimiento distinta del sistema de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla. La disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender las nuevas demandas estará sujeta a la existencia de derechos inscritos en el Registro de Aguas, como la posibilidad de hacer efectivos dichos derechos en función de estado de explotación del sistema hídrico.
VII. Se justificará la capacidad real de tratamiento de la EDAR en la que este prevista la depuración de las aguas residuales.
VIII. Se acreditará la capacidad de gestión de los residuos en función de su tipología.
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 21 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.
Declaración de impacto ambiental
Datos del expediente
Expediente: 205/05-AIA
Título: Industria para la fabricación de pavimentos y revestimientos cerámicos
Promotor: Universal Ceramica (UNICER), SL
Localización: Carretera de Onda- l'Alcora (Castellón)
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana
Descripción del proyecto
Objeto del Proyecto
Universal Ceramica (UNICER) SL es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado),cuyas instalaciones, ubicadas en el Polígono Industrial mixto 4-B, Partida Maset de l'Alcora; y con acceso en la carretera de Onda-l'Alcora (CS-V-2001) km.1; presenta una capacidad de producción tal (1.518.000 m²/año), que resulta preceptiva la obtención de la autorización ambiental integrada; motivo por el cual se redacta el proyecto evaluado.
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede a analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento al final de su vida útil.
La empresa existente, se encuentra totalmente legalizada en cuanto a la Inscripción en el Registro Industrial 12/12072, no obstante, no dispone de Licencia de Actividad por parte del Ayuntamiento de l'Alcora; ubicándose en una zona urbana industrial mixta 4-B, Partida Maset de l'Alcora (Castellón), según el Plan General de Ordenación Urbana de l'Alcora; no obstante, cabe destacar que la presente Declaración de Impacto Ambiental se haya referida única y exclusivamente a las instalaciones ubicadas en suelo con compatibilidad urbanística para albergar la actividad industrial evaluada.
Los límites de la parcela donde está asentada la empresa son los que a continuación se indican:
- Norte: Camino de acceso a la Estación Depuradora de Aguas Residuales de l'Alcora
- Sur: Carretera Onda-l'Alcora (CS-V-2001)
- Este: Carretera Onda-l'Alcora (CS-V-2001) y solar rústico de propiedad particular
- Oeste: Barranco Rajolar
El proceso productivo que se efectúa en las instalaciones evaluadas puede describirse de forma muy general de la siguiente manera: el proceso se inicia recibiendo la tierra atomizada procedente de la empresa Tierra Atomizada, SA., pasando a unos silos de reposo, y de aquí a través de cintas a las tolvas de las prensas, previa tamización de la arcilla. Una vez prensadas, los diferentes formatos en las prensas pasarán por unos secaderos rápidos verticales a cestos, con el objeto de reducir su humedad hasta los niveles necesarios, para así pasar a las esmaltadoras, donde se esmaltarán de acuerdo con el diseño elegido, pasando mediante unas máquinas de carga a los boxes para su posterior traslado al horno monostrato de rodillos para su coción. De aquí pasarán a una máquina de selección donde serán clasificadas y empaquetadas para su posterior paletización y almacenamiento.
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcilla atomizada, esmaltes y colores cerámicos; y como fuentes de energía, gas natural y electricidad.
Tramitación administrativa
En fecha 4 de febrero de 2005 se somete a Información Pública la solicitud de Autorización Ambiental Integrada, publicado por la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria de Territorio y Vivienda en el DOGV nº 4939.
Con fecha 11 de abril de 2005 se remite al Área de Evaluación Ambiental el Proyecto básico y el estudio de impacto ambiental del proyecto de referencia; informándose que no se presentaron alegaciones en la Conselleria de Territorio y Vivienda ni en el Ayuntamiento de l'Alcora.
En fecha 1 de agosto, el Ayuntamiento de l'Alcora remite Informe del Arquitecto Municipal relativo a la delimitación de la industria y calificación del suelo ocupada por la misma; no obstante el contenido del mismo es insuficiente a efectos de poder determinar los límites precisos del Suelo Urbano Industrial.
Considerando suficiente la documentación remitida a efectos de proceder a la resolución de la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental, se procede a incoar el expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.
Afecciones legales
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
De acuerdo a los artículos 15 y 16 del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros Organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
Consideraciones ambientales
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.
La Industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 «Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana».
La empresa se encuentra ubicada en el interior de un polígono industrial, hallándose limitada por otras industrias pertenecientes al sector cerámico, a excepción de los límites constituidos por la carretera de acceso y el vial de circunvalación.
La zona donde se ubica la instalación, se caracteriza por la ausencia de vegetación o fauna de importancia ecológica, debido al alto grado de antropización de la zona, fundamentalmente derivado de la existencia de diferentes empresas asociadas al polígono. Tan solo aparecen algunas especies de vegetación nitrófila asociadas a las zonas no cementadas o asfaltadas de los caminos. Lo mismo sucede con la fauna, que se reduce a especies ligadas a la presencia humana; dado que las empresas azulejeras ubicadas en el polígono dificultan la aparición de especies diferentes a las mencionadas. Por ello, y dado que la situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados.
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, ni de deslizamiento, presentando un nivel medio de vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.
El abastecimiento de agua industrial procede de la red de agua potable municipal, estimándose en el Estudio de Impacto Ambiental remitido, para el año 2003, un uso total de 10.252 m³; desglosándose en 2.425 m³ para uso sanitario, y 7.827 m³ relativos a uso industrial.
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos, hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos producidos.
Las aguas residuales industriales, procedentes de las secciones de esmaltadoras y preparación de esmaltes, almacenadas en balsas de hormigón estancas previamente a su retirada, son transportadas mediante camiones cuba a la empresa Tierra Atomizada SA, empresa que las valoriza dentro de su proceso de atomización; disponiéndose de contrato de aceptación. Igualmente, se dispone de documento de aceptación de residuos no peligrosos expedido por Tierra Atomizada, SA para la recepción de lodos y suspensiones acuosas cerámicas, mediante camión cuba, hasta las balsas de recepción de dicha empresa, para su valorización.
En referencia a las aguas residuales sanitarias, procedentes de los servicios de la empresa, éstas son vertidas a la red municipal, disponiéndose de concesión de vertidos, según notificación del Ayuntamiento de l'Alcora.
Las aguas pluviales recogidas en las cubiertas de las naves y explanada de la fábrica, son recogidas en desagües y desembocan en la cuneta de la carretera de Onda-l'Alcora, al no disponerse de colector municipal; la cuneta desemboca en el Barranco Rajolar, efectuándose un vertido indirecto; por lo que deberá obtenerse la correspondiente autorización del Órgano competente en dicha materia.
Se señala la existencia de 5 focos de emisiones, correspondientes a las chimeneas de la planta de gres y porosa; existiendo también emisiones difusas, que no se encuentran canalizadas. En los diferentes focos de emisiones contaminantes existen filtros de mangas para la captación de polvo en la sección de prensas y en la sección de esmaltadoras instalados en la empresa; concretamente en los focos 4 y 5; siendo la función de éstos la retención de la mayor cantidad de polvo de arcilla volátil posible, reduciendo de este modo la afección al resto del equipo y empresa, asi como la minimización de las posibles afecciones al medio que rodea las instalaciones. El polvo de arcilla recogido en los filtros de mangas se concentra en la base de éstos y es transportado para su reincorporación al sistema, ya que la constitución de este residuo es la propia materia prima, siendo enviado a Tierra Atomizada, SA.
Deberán ser controladas las emisiones atmosféricas contaminantes procedentes del proceso de fabricación; cuyos niveles de emisión se adecuarán a lo dispuesto en el apartado1.a del artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de Control Integrados de la Contaminación, de mejores técnicas disponibles, y específicamente lo relativo a las sustancias enumeradas en el anexo 3, en el que se establecen los límites en los procesos de cocción, secado y captaciones de polvo; así como todas las consideraciones al respecto establecidas en el Decreto 833/75.
Dado que la industria se encuentra recogida en el grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico; se deberá, como medida de control de la contaminación, elaborar un Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes, según el modelo que aparece en el anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tenga accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.
Con respecto a los residuos peligrosos producidos, la empresa señala la contratación del transporte de todos los residuos peligrosos a la propia empresa gestora de cada uno de ellos. Estos residuos son almacenados en el interior de la planta, de forma estanca, siendo de solera de hormigón hidrófugo toda la planta, lo que garantiza, en caso de fuga o vertido accidental del residuo peligroso, que éste no penetre hasta el sustrato, pudiendo producir la contaminación del suelo o de las aguas.
Según la memoria del Proyecto Básico aportado, la producción de ruidos en las instalaciones será aproximadamente de 80dB en el interior. Las Ordenanzas Municipales establecen el nivel máximo de ruido transmitido a los colindantes y a la calle en 65dB durante el día, y 60dB durante la noche, el cual, debido al tipo de trabajo y a los elementos constructivos de los edificios, no se prevé que sea superado en ningún momento.
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 «Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana».
El estudio de impacto ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo II del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los hornos y polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las plantas de fabricación de arcilla atomizada y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los más susceptibles de ser afectados.
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
Entre las medidas protectoras y correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, cabe destacar las siguientes:
- Medidas encaminadas a la reducción de la contaminación atmosférica por partículas sólidas
- En la documentación remitida se constata la existencia de dos filtros de mangas, uno en la sección de prensado para la aspiración de polvo y partículas, tanto para la recepción de arcillas atomizadas, almacenamiento y prensado; y otro en la sección de esmaltado.
- Toda la explanada para la descarga de arcilla atomizada en las tolvas de recepción se encuentran hormigonadas.
- Las tolvas de recepción están cerradas herméticamente para evitar la dispersión de polvo en las cargas.
- Medidas encaminadas a la reducción de la producción de aceites usados:
- Se consideran dos fundamentalmente: la eliminación de los factores que las producen, y en caso que esto no resulte posible, aplicación de medidas tendentes a mitigar sus efectos.
- Incorporación de sistemas de microfiltración en el sistema hidraúlico de las máquinas; concretamente, un sistema de microfiltración de aceite, que reduce los usados y producidos por la empresa; de forma que se reduce la cantidad de los aceites usados producidos por la empresa, de forma que se mejora la gestión del residuo y el consumo de materias primas. Este sistema permite la eliminación de la humedad del circuito, que produce el desgaste de órganos y abrasión de los tubos flexibles.
- Medidas encaminadas a la mejora de la gestión interna de los residuos:
- Actualmente, aunque los residuos peligrosos se almacenan bajo cubierta, la empresa dispone de un lugar específico para el almacenamiento temporal de los mismos, hasta que sean retirados por gestor autorizado.
- La legislación vigente obliga a separar los residuos generados en función de sus características. Para ello, la empresa tiene una serie de contenedores marcados para poder llevar a cabo una recogida selectiva de dichos residuos, asignando una etiqueta a cada tipo de residuos para que así sea más fácil llevar a cabo la separación de los residuos por parte de los trabajadores.
El programa de vigilancia ambiental presentado deberá incidir más pormenorizadamente en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo las mediciones de ruido y de las emisiones gaseosas, así como el control de la generación y gestión de residuos y vertidos de aguas residuales.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de declaración de impacto ambiental.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
3. El artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.
En base a todo lo anteriormente expuesto, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
Primero
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Industria para la fabricación de pavimentos y revestimientos cerámicos (únicamente las instalaciones ubicadas en suelo con compatibilidad urbanística para albergar la actividad industrial evaluada) promovida por Universal Cerámica (UNICER), SL., implantada en el Polígono Industrial mixto 4-B, Partida Maset de l'Alcora, Carretera de Onda- l'Alcora (Castellón); siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el Estudio de Impacto Ambiental y el resto de documentación técnica presentada hasta la fecha, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado Segundo de la presente declaración.
Segundo
Se supedita la ejecución del citado Proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:
1. Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenados y entregados a Gestor Autorizado, en base a lo dispuesto en la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.
2. Deberá disponerse, de conformidad con lo previsto en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas, de Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Segura relativo a la autorización de vertido de las aguas pluviales al Barranco Rajolar al que se hace mención en el Estudio de Impacto Ambiental presentado.
3. En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:
- Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.
- Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetas o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeta o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades); éstas deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.
4. El titular de la instalación está obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.
5. Deberá garantizarse la total impermeabilización de las balsas de almacenamiento de las aguas industriales residuales.
6. Deberán controlarse la totalidad de vertidos que se realicen, adecuándose a la calidad y condiciones establecidos en las Ordenanzas Municipales a tales efectos.
7. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales; gestionándose el absorbente contaminado, según la naturaleza del derrame.
8. Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.), debiendo cumplirse lo establecido en el título IV, capítulo II «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y el título II, capítulo II «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.
9. La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.
10. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:
- Mediciones de las emisiones de NO2, CO, SO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo II del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, CO, SO2, y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.
- Análisis de vertidos de las aguas residuales industriales por OCA anualmente
- Caracterización de los residuos de la depuración (lodos y aguas vertidas).
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la Resolución de impacto ambiental.
- El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se remitirá anualmente a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente.
11. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
12. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente, Área de Evaluación Ambiental que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
Tercero
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
Cuarto
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 20 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.
Declaración de impacto ambiental
Expediente: 259/05-AIA
Título: Anteproyecto de Ampliación de la Subestación Transformadora de 220/132/66/20/11 kV denominada ST Alzira
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU.
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte
Localización: Pk 6,7 de la carretera Alberique-Sueca, parcelas 219, 220, 207 y 279 del polígono 34, término municipal de Alzira (Valencia)
Descripción del Proyecto
El objeto del anteproyecto es la ampliación de la Subestación Transformadora ST Alzira existente en terrenos adyacentes a la misma por la imposibilidad de acometer más ampliaciones en los terrenos ocupados actualmente.
Las instalaciones existentes datan en inicio del año 1959, habiéndose acometido desde entonces diversas ampliaciones. La ST consta actualmente de:
- Sistema de 220 kV (parque de intemperie con configuración de simple barra con by-pass)
- Sistema de 132 kV (parque de intemperie con configuración de simple barra partida con by-pass con acoplamiento mediante interruptor)
- Sistema de 66 kV (parque de intemperie con configuración de simple barra con barra de transferencia)
- Sistema de 20 kV (dos módulos de celdas de interior en edificio principal, configuración de embarrado principal partido y otro auxiliar de transferencia. El conjunto constituye dos módulos de ejecución metálica formada por veintitrés celdas; sistema compacto de celdas con aislamiento en SF6 de tipo interior en un segundo edificio, con configuración de doble barra)
- Sistema de 11 kV (parque intemperie formado por dos módulos de celdas prefabricadas, ejecución metálica, cada uno de ellos con configuración de simple barra; se completa con una reactancia de puesta a tierra TZ-5 de 500 A, 10 s)
- Transformación
- Control y protecciones.
La ampliación a realizar en la ST consiste en:
- Equipar la posición de reserva para transformador en el parque de 132 kV.
- Instalación de un nuevo parque de 132 kV, sistema de doble barra con embarrado tubular, conectado al parque de 132 kV existente mediante cable, con capacidad para tres posiciones de línea, de las que inicialmente se van a equipar dos.
- Instalación de un transformador de potencia de 132/66 kV y 80 MVA
- Equipar una posición de reserva para transformador en el parque de 66 kV.
Se justifica la ampliación en el incremento que ha sufrido la demanda de energía eléctrica en la zona, la ubicación estratégica de la instalación, la posibilidad futura de ampliación con una mínima obra de acondicionamiento y la disponibilidad de terreno. Con la ampliación, se garantizará la calidad y seguridad del suministro, puesto que la ST Alzira presenta en la actualidad un alto nivel de saturación. A corto plazo, está prevista la construcción de dos nuevas ST de 132 kV (ST Benicull y ST Benifaió) que se conectarán mediante dos nuevas líneas de 132 kV con la ST Alzira. Asimismo, la ampliación permitirá garantizar el aumento de la energía demandada por RENFE.
Según se expone, las parcelas en las que se ampliará la instalación están clasificadas por el Planeamiento Urbanístico Municipal como «suelo no urbanizable de protección agrícola», con uso permitido para infraestructuras «tendidos de alta tensión y subestaciones». En total, la ampliación supone una superficie aproximada de 1.035 m². No se considera viable el traslado de la instalación actual, puesto que a la misma se conectan múltiples líneas eléctricas. Está ubicada cerca de zona industrial y alejado de zona urbana.
Afecciones legales
Las parcelas a ocupar están clasificadas como suelo no urbanizable, por lo que se estará a lo establecido en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, del Suelo No urbanizable.
Asimismo, toda la zona se encuentra afectada por el Plan de Acción Territorial de Prevención del Riesgo de Inundaciones de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), aprobado definitivamente por acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.
La producción y distribución de energía eléctrica, queda sometida al régimen establecido por el RD 9/2005, de 14 de enero, relativo a suelos contaminados.
Como productor de residuos, debe cumplir lo establecido por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, y demás normativa vigente en la materia.
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
Consideraciones ambientales
Las parcelas a ocupar están actualmente dedicadas al cultivo de cítricos, por lo que la adecuación de los terrenos supondrá la eliminación de estos y la construcción de la red de drenaje (y canalización a la red existente), de viales interiores, cierre exterior y accesos, bancada del transformador de potencia (cimentación de apoyo y cubeta de recogida de aceite), cimentaciones del pórtico de amarre y estructuras metálicas, canalizaciones eléctricas (zanjas, arquetas y tubos) y malla de puesta a tierra.
En la fase de explotación, la actividad desarrollada será la transformación de electricidad. Los riesgos que se estiman asociados a la instalación son los siguientes:
- Ruido: leve incremento del ruido de fondo debido a la vibración de los devanados y los ventiladores del equipo de ventilación. La distancia a los receptores permite el cumplimiento de los límites.
- Gases: se emplea SF6 como dieléctrico. Puede generarse una emisión producto de una eventual pérdida. No obstante, se trata de un gas sintético, no inflamable, inerte, no tóxico y 5 veces más denso que el aire, aunque es un gas con alto efecto invernadero.
- Fluidos: se emplea aceite mineral para aislamiento y refrigeración. No contiene PCB ni PCT. Es prácticamente imposible un vertido. No se almacena aceite en las instalaciones, en ningún caso.
- El riesgo de electrocución es muy bajo.
- El riesgo de incendio no es un riesgo inherente a la actividad.
El área estudiada es una zona agrícola próxima a carreteras y zonas industriales. La vegetación es, en su mayor parte, cultivos de regadío. No existen hábitats de interés comunitario. La fauna se compone de anfibios, reptiles, algunas aves y escasa comunidad de mamíferos. Se citan algunas especies protegidas por la legislación valenciana. No existen espacios naturales protegidos. Las parcelas consideradas no afectan a vías pecuarias ni yacimientos arqueológicos.
Entre los impactos previstos más destacados se citan:
- Destrucción y pérdida de capacidad del suelo. Se considera negativo aunque reversible y recuperable, por tanto compatible.
- La contaminación por residuos se considera asimismo compatible, por la baja probabilidad de ocurrencia.
- El vertido incontrolado de aceite mineral se considera prácticamente imposible y recuperable, por tanto compatible.
- La alteración de las acequias de riego se considera negativo, aunque moderado y compatible.
- La afección a la calidad del aire (emisión de partículas durante la construcción y ruidos durante la explotación) se considera compatible.
- Como efecto positivo, se cita la mejora en el abastecimiento de energía eléctrica.
Las medidas correctoras propuestas son:
- Confinado del aceite mineral en cubetas herméticas (construcción "in situ" sin juntas de dilatación) solidarias con la bancada del transformador. Asimismo, en previsión de una hipotética fuga, existe un conducto de evacuación hacia un depósito de recogida de aceite enterrado.
- Una vez agotada la vida útil del aceite, se prevé la entrega a gestor autorizado.
- Se dispone de equipos de vaciado y llenado de SF6 que impiden la emisión libre del gas a la atmósfera.
- Se proponen diversas especificaciones para los acopios de material durante la construcción (altura de apilado, evitar paso de maquinaria por encima, modelado del caballón, no realización de cambios de aceite) que eviten la contaminación de la tierra excavada.
- Para evitar la contaminación de las aguas, se revisará la maquinaria para evitar pérdida de lubricantes o combustible, no se depositarán residuos sobre el suelo y se tendrá especial cuidado en no dañar la infraestructura de riego existente.
- Para atenuar el ruido, se empleará maquinaria que cumpla los niveles sonoros establecidos y las máquinas de transformación irán sobre bancadas independientes.
- Durante la fase de construcción se evitará el levantamiento de polvo.
- Limpieza general de la zona y recuperación o remodelación de las infraestructuras dañadas, a la finalización de las obras.
Las actuaciones propuestas en el Programa de Vigilancia Ambiental son las siguientes:
- Se comprobará que la afección de terrenos es la estrictamente necesaria y que se restringe al interior de la parcela.
- Se comprobará que el parque de maquinaria, almacén de aceites y combustibles, lavado y puesta a punto de maquinaria se localizan en los lugares autorizados.
- Se comprobará que el nivel de ruido producido no supera los límites máximos establecidos en la legislación vigente.
- Se controlará la correcta gestión de los residuos.
- Se controlará que los aceites de los transformadores son gestionados convenientemente.
Tramitación administrativa
Con fecha 25 de noviembre de 2005 tuvo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda escrito del Servicio Territorial de Energía de Valencia, incluyendo:
- Anteproyecto de Ampliación de Subestación Transformadora de 220/132/66/20/11 kV, ST Alzira.
- Estudio de impacto ambiental.
- Documento de síntesis del estudio de impacto ambiental.
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante anuncio en el DOGV, sin que se hayan formulado alegaciones.
Con fecha 23 de marzo de 2006, se remitió consulta al Servicio de Ordenación Territorial acerca de la necesidad de adecuar la instalación a las previsiones del PATRICOVA. Con fecha 28 de marzo de 2006, el Servicio de Ordenación Territorial informó que era imprescindible que Iberdrola Distribución SA realizara un estudio de inundabilidad. Con fecha 10 de abril de 2006 se informó al promotor de la necesidad de presentar un estudio de inundabilidad. Presentado dicho estudio con fecha 5 de julio de 2006, el Servicio de Ordenación Territorial emitió informe favorable al respecto con fecha 24 de enero de 2007.
Consideraciones jurídicas
La subestación transformadora de 220/132/66/20/11 kV debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo.
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
Primero
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el anteproyecto de Subestación Transformadora de 220/132/66/20/11 kV ST Alzira promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica SAU en el término municipal de Alzira, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.
Adicionalmente, se establecen las siguientes condiciones:
1. Según se establece en el informe de la Dirección General de Ordenación del Territorio, se deberán adoptar obligatoriamente las medidas de adecuación de las infraestructuras y de las edificaciones previstas en el estudio de inundabilidad y en el PATRICOVA. Igualmente, se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales.
2. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas las áreas que se hayan visto alteradas por las obras, cuidando especialmente el no afectar negativamente a las redes de riego de la zona.
3. Si en la ejecución de los trabajos de excavación se comprobara la presencia de restos arqueológicos, deberá ponerse en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, en aplicación de la Ley 4/98, de 11 de junio.
4. Las emisiones de campos electromagnéticos derivadas del funcionamiento de la subestación se mantendrán por debajo de los límites establecidos por la Recomendación Comunitaria, fijados en 5 kV/m para el campo eléctrico y 100 µT para el campo magnético. A la puesta en marcha de la Subestación Transformadora, se realizarán mediciones tendentes a comprobar el cumplimiento de ambos límites (campo eléctrico y campo magnético).
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.
6. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.
Segundo
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
Tercero
Publicar en el Diari Oficial de Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
Valencia, 2 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.
Declaración de impacto ambiental
Expediente: 97/06 -AIA
Título: Explotación en común partida La Vereda
Promotor: SAT Nº 423 .CV. La Vereda
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación
Localización: Partida La Vereda en Losa del Obispo y Chulilla (Valencia)
Descripción del Proyecto
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
El Proyecto tiene por objeto la implantación de las infraestructuras necesarias para la Explotación en Común y puesta en regadío de los terrenos propuestos por la Sociedad Agraria de Transformación La Vereda.
La superficie contemplada en el proyecto es de aproximadamente 421 Hectáreas distribuidas en los términos municipales de Losa del Obispo y Chulilla. De estas 421 Hectáreas corresponderían 223,02 al municipio de Losa del Obispo (polígonos 3 y 5) y 198,41 al municipio de Chulilla (parte del polígono 1).
De esta superficie total serán destinadas al cultivo 346,59 ha. La distribución del cultivo será la siguiente: 260,89 ha correspondientes a cultivo de cítricos, 55,97 ha correspondientes a cultivo de frutales, 25,98 ha correspondientes a cultivo de hortalizas y 3,75 ha correspondientes a cultivo tecnificado. Se destinarán a reserva forestal 25,57 ha.
Se estima que las necesidades hídricas de los cultivos serán de 1.980.773,73 m³ al año.
Las actuaciones necesarias para la realización del cultivo en común comprenden las siguientes acciones:
- Agrupación de minifundios obteniendo unas zonas de cultivo de mayor tamaño eliminando todos aquellos accidentes artificiales del terreno que lo dificulten.
- Obtención de banquetas de sección trapezoidal con una base mayor de 3,00 metros y una base menor de 1,00 m. donde situar los distintos cultivos. Ello llevará aparejado un movimiento de tierras de aproximadamente 3.191.243 m³. Los perfiles de dichas banquetas muestran pendientes del 3 al 20%.
- Acondicionamiento de caminos existentes y construcción de nuevos caminos de anchura entre 5 y 8 metros. La longitud total de los caminos será de 67 km.
- Construcción de embalse de 42.567,72 metros cúbicos de materiales sueltos impermeabilizado con lámina plástica de polietileno. La altura del talud exterior será de 6 metros.
- Construcción de una única toma en el Canal Principal del Campo del Turia.
- Construcción de nueve naves- almacén que incluyen cabezales de riego y abonado de 240 m² donde se albergarán las instalaciones de filtrado, abonado, y de control de las instalaciones proyectadas, así como distintos espacios destinados a oficina, aseos y almacenamiento de productos fitosanitarios. Cada nave contará con su respectiva fosa séptica.
- Construcción de nave de recepción - expedición de productos agrícolas de 1.120 metros cuadrados que contará además, con oficinas, recepción, administración, vestuarios, aseos etc. Las aguas residuales serán impulsadas hasta la red de aguas residuales de Losa del Obispo. Anexos a la nave se construirán 3 muelles de carga/descarga y se habilitará una zona de parking y una zona ajardinada con alumbrado exterior.
- Construcción de cuatro módulos de invernaderos del tipo túnel gótico que contarán con calefacción y sistema de riego hidropónico.
- Red de riego: Desde el embalse de regulación y almacenamiento proyectado se instalará la red de distribución y se derivarán los caudales necesarios hasta cada uno de los cabezales de filtrado y abonado proyectados, y desde éstos, hasta las tomas de control previstas.
- Instalaciones eléctricas:
a) Línea aérea de alta tensión con potencias nominales de 20 kV a 24 kV con una longitud total de las líneas proyectadas de 2,9 km.
b) Dos líneas subterráneas de baja tensión. La longitud total de la línea proyectada es de 778 metros, para la línea de la toma de control y de 574 para la línea de la caseta de válvulas. La potencia máxima será de 10 kW
c) Centros de transformación: Se proyectan 4 centros de transformación aéreos que se instalarán sobre apoyo metálico y 4 prefabricados para potencias iguales o superiores a 150 kVA.
- Red de agua potable: se proyecta la construcción de una red de agua potable desde la red local de Losa del Obispo hasta los diferentes cabezales y nave-oficinas proyectados. La red de agua potable se derivará hasta un aljibe para almacenamiento de agua.
- Se construirá una balsa de hormigón armado de 420 metros cúbicos con el fin de almacenar las aguas sobrantes del riego hidropónico del invernadero y las aguas pluviales. Dicha balsa tendrá conexión con el embalse regulador.
- Los cruces de los barrancos se realizarán mediante camisa de tubería de acero con soldadura, debidamente anclada, del diámetro que corresponda y los pasos de conducciones bajo caminos se realizarán bajo tubo de hormigón vibropensado.
Tramitación administrativa
1. Información pública. Remisión del expediente
El estudio de impacto ambiental y el documento de síntesis fue remitido por la Dirección General de Regadíos e Infraestructuras Agrarias de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación teniendo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 28 de febrero de 2006.
Mediante escrito del día 18 de abril de 2006, se requiere al órgano sustantivo documentación adicional y la realización del trámite de información pública.
Mediante escrito del día 19 de abril de 2006 se requiere a los ayuntamientos afectados por el proyecto para que informen sobre la adecuación del proyecto al planeamiento vigente en el municipio.
El día 25 de octubre de 2006 se requiere al órgano sustantivo advirtiéndole de que la nave de recepción-expedición prevista está sujeta a la Ley 10/2004 debiendo obtenerse la preceptiva declaración de interés comunitario así como la justificación de disponibilidad de caudales para el abastecimiento de dicha nave y el permiso de vertido de las aguas residuales a la red de alcantarillado general.
La información pública se realizó mediante anuncio en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana del día 13 de septiembre de 2006. El proyecto y Estudio de Impacto Ambiental estuvieron expuestos en los Ayuntamientos de Losa del Obispo y en la Comunidad general de usuarios del Canal Principal del Campo del Turia en el plazo reglamentario. De acuerdo con los certificados emitidos, durante el periodo de información pública no se recibieron alegaciones.
- En el Ayuntamiento de Chulilla se presentaron las siguientes alegaciones:
Por Ecologistas en Acción La Serranía (en extracto):
- Parte de la extensión de los terrenos afectados comprende monte de utilidad pública afectado por el incendio de 1994 y según la Ley 3/1993, forestal de la Comunidad Valenciana no podrán transformarse en suelos agrícolas hasta transcurridos al menos 20 años y prevaleciendo la Ley de Montes Estatal que prohíbe el cambio de uso en 30 años.
- Los terrenos pertenecientes al ámbito de Chulilla, según sus Normas Subsidiarias declara dicho suelo como No Urbanizable con Protección Agrícola Forestal.
- En el Estudio de Impacto Ambiental se ignora la presencia de fauna protegida como el águila perdicera, la gineta, la garduña, etc.
- El grave proceso de erosión y desertificación que sufre la zona, según Estudio publicado por el CEAM, se vería agravado por el gran movimiento de tierras que afectará a los barrancos. El proceso de recuperación del área afectada por el incendio también se verá afectado, ya que la cubierta vegetal existente desaparecerá.
- La gran transformación de secano a regadío es insostenible, ya que la propia CHJ reconoce la falta de caudales.
- El tipo de cultivos propuestos demandan gran cantidad de fertilizantes y pesticidas que pueden afectar a los acuíferos de forma irreversible.
- La importancia de mantener el paisaje es crucial, dada la fuerte apuesta de Chulilla por el turismo rural.
Particulares: piden la exclusión de sus parcelas del proyecto
Particular alega (en extracto):
- El proyecto no es viable desde el punto de vista económico siendo la filosofía del proyecto La Vereda contraria al cultivo en común y al asociacionismo.
- En la actualidad y según la Ley de Montes, la zona afectada puede ser considerada como monte. «...es un entorno natural compuesto por arbolado de secano (algarrobos, olivos, y almendros), mezclados con bosque mediterráneo....» Casi la mitad de la superficie a transformar corresponde a terreno forestal afectado por incendio en el año 1994.
- «Existen en los términos de Losa del Obispo y de Chulilla otros parajes en los que llevar a cabo proyectos similares con mayor racionalidad económica y con mayor respeto al medio ambiente.»
- Falta un estudio hidrológico que permita asegurar la viabilidad hidrológica y económica del proyecto.
- «La preservación del entorno y el paisaje de la zona es de vital importancia para el desarrollo turístico de Chulilla. El presente proyecto supone un grave deterioro del patrimonio paisajístico del entorno».
Por la Oficina Técnica Municipal del Ayuntamiento de Chulilla:
- El Ayuntamiento figura como titular de las siguientes parcelas del polígono 1: 24, 30, 64, 68, 103, 117, 246, 255, 282, 284, 289, 308, 337, 340, 341, 343, 375, 378, 383, 404, 422, 447, 471, 494, 497, 513, 542, 564, 571, 605.
- En el Programa de Vigilancia Ambiental del Estudio de Impacto Ambiental figuran medidas correctoras no reflejadas en el proyecto.
- La modificación de caminos debe respetar las actuales servidumbres.
- El sistema de gestión de las fosas sépticas previstas no está previsto ni tampoco la corrección de posibles vertidos accidentales de fitosanitarios y plaguicidas.
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación en el «Informe a las alegaciones relativas a la información pública del proyecto de Explotación en Común en la partida la Vereda de los términos municipales de Losa del Obispo y Chulilla (Valencia)» emitido el día 19 de diciembre de 2006, expone:
A) Respecto a las alegaciones presentadas por el grupo de Ecologistas en Acción, La Serranía (en extracto):
- «Atendiendo a los datos del catastro, el 78,561% de las tierras adherida a la SAT son de cultivo y el 21,49% improductivo».
- «Los servicios territoriales no conocen el planeamiento de Chulilla por lo que no se puede hacer ninguna manifestación»
- «El proyecto contempla de 34,9 ha de reserva forestal. No obstante, si esa reserva se considerase insuficiente, y así se reflejara en la declaración de impacto, la ejecución del proyecto contemplaría la ampliación allí establecida».
- «Las cantidades de desmonte y terraplén contemplados en el proyecto son elevadas habida cuenta que la superficie de actuación también lo es.»
- «La concesión de agua de riego por el Órgano de Cuenca es de 3 hm³/año. En la planificación establecida en el proyecto se llegan a consumos por debajo de la concesión»
- Tanto la aportación de agua como la de fertilizantes se realizará según las necesidades aplicando programas desarrollados por el IVIA. Los lixiviados solo aparecerán en épocas de lluvias.
- El proyecto no impide que en Chulilla se desarrolle el turismo rural.
B) Respecto a las alegaciones presentadas por particulares (en extracto):
«... aquellas fincas que no deseen incorporarse al proyecto, en primer lugar se tratará de excluir, pero si ello no fuera posible, se procederá a la expropiación en base a lo establecido en la disposición adicional segunda de la Ley 14/05 de la Generalitat de Medidas Fiscales de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización...»,
C) Respecto a las alegaciones presentadas por particular (en extracto):
- La explotación proyectada está diversificada en su conjunto, con cultivos de cítricos, frutales, hortalizas al aire libre y hortalizas en invernadero, se cuenta con los agricultores de la zona y es manifestación de su voluntad mayoritaria.
- La idea fundamental que ha prevalecido en el proyecto es que la erosión quede reducida a la mínima expresión.
- Si el estudio hidrológico es relativo a la capacidad de la cuenca para poder aportar los 3 hm³, la pregunta habrá que dirigirla al órgano de cuenca que es quien establece las concesiones de agua de riego.
- La superficie afectada por el proyecto no es monte de utilidad pública. La transformación de terrenos a suelos agrícolas puede excepcionarse por autorización expresa de la administración Forestal, previo informe del Consejo Forestal. No obstante en la visualización de la zona afectada por el proyecto es en su mayoría agrícola no forestal.
Alegaciones del Ayuntamiento de Chulilla:
- Se describen las parcelas que son propiedad del Ayuntamiento pero no se manifiesta si desean incorporarse al proyecto o no. No obstante, por información de la SAT se conoce que el Ayuntamiento ha aprobado la integración de esas parcelas en el proyecto.
- Si se recoge en la Declaración de Impacto Ambiental, se diseñará un protocolo de seguimiento de la calidad de dichas aguas.
- No es idea del proyecto eliminar las servidumbres de paso.
- El objeto del proyecto es de construcción e instalaciones. No es un proyecto de actividad en el que se describirían sistemas de funcionamiento y de gestión.
Respecto a las alegaciones presentadas y el informe evacuado en contestación de dichas alegaciones se manifiesta en la presente Declaración de Impacto Ambiental:
- Alegaciones referentes a la inclusión de terrenos forestales en el proyecto: los Informes Sectoriales describen la zona forestal incluida en el proyecto así como la zona afectada por incendio.
Se puntualiza que de acuerdo con el Decreto 2/2004 de modificación del Decreto 242/1993, de creación del Consejo Asesor y de Participación del Medio Ambiente, quedan integradas las funciones del consejo Forestal en dicho Consejo Asesor.
Según el proyecto técnico, la zona de reserva forestal es de 25,57 ha y no de 34,9 tal y como se manifiesta en informe precedente.
- Alegaciones referentes al Planeamiento Urbanístico de Chulilla: En cuanto al Planeamiento del municipio de Chulilla el Estudio de Impacto Ambiental en su punto 1.3 describe el Planeamiento vigente en los municipios afectados, confirmado por el informe técnico emitido respecto a las Normas Subsidiarias vigentes en dicho municipio por el propio Ayuntamiento de Chulilla.
- Alegaciones referentes a la presencia en la zona de actuación de fauna protegida: en los informes sectoriales emitidos con relación al proyecto que nos ocupa, se confirma la presencia de fauna protegida.
- Alegaciones referentes a la exclusión de terrenos del proyecto de explotación en común: la acción «expropiaciones» debe incluirse en la valoración socioeconómica del proyecto como variable de signo negativo, debido a lo gravoso y dilatado del proceso.
- Alegaciones referentes a la disponibilidad de caudales: no es descartable que exista falta de caudales de acuerdo con el punto 14ª de la Resolución de la Concesión de Aguas para Riego.
Informes sectoriales
El expediente contiene:
1. Informe de la Oficina Técnica municipal del Ayuntamiento de Chulilla en relación con la inclusión en el proyecto de terreno incluido en «Suelo No Urbanizable Protegido de protección Agrícola Forestal» en el que se dice (en extracto):
a) Es un suelo de pendiente media-fuerte y de altura considerable y que suponde un paisaje de transición entre las llanuras de agricultura extensiva del término, y el río y su entorno.
b) Uso permitido: actividades forestales, pastos, y agricultura de secano actual.
c) Usos prohibidos: los usos no citados.
2. Informe del Ayuntamiento de Losa del Obispo sobre la adecuación de las actuaciones previstas con el Planeamiento vigente en el que se informa que la zona de actuación se encuentra en Suelo no Urbanizable común.
3. Copia de la Resolución del Expediente de Concesión de Aguas con destino a riego procedentes del río Turia a través del Canal Principal del Campo del Turia a la Comunidad de Regantes de Losa del Obispo.
En dicha Concesión de aguas se describe la siguiente zona regable:
Al norte limita con el Canal Principal del Camp del Turia desde el linde de los términos municipales de Loriguilla -Losa del Obispo hasta el barranco del Tarragón.
Al este con el citado barranco del Tarragón desde su cruce con el Canal Principal hasta la Carretera local de los Baños de Chulilla a Ventas del Villar.
Al sur queda delimitada por la citada carretera hasta su intersección con el Barranco de la Cava y desde este punto pasando por la partida de La Coneja hasta la línea de Términos Chulilla- Loriguilla.
Al oeste el límite lo constituyen los lindes de términos municipales de Chulilla- Loriguilla en origen y Loriguilla - Losa del Obispo después hasta su cruce con el Canal Principal del Camp del Turia.
La superficie total de riego concedida es de 425,09 ha. De ellas corresponden 332,34 al término municipal de Losa de Obispo, y 92,75 al término municipal de Chulilla. Los caudales concedidos para toda la superficie regable son de 3.000.000 de metros cúbicos.
4. Informe de la Sección Forestal de los servicios territoriales de Medio Ambiente.
Dicho informe concluye:
a) Se deberá solucionar técnicamente la evacuación de las aguas de escorrentía, incluyendo la posibilidad de colocar algún dique final fuera del área de actividad.
b) La superficie forestal debería respetar las zonas cuyo tipo estructural sea la 1(Forestal arbolado natural), y el 4 (matorral). La superficie aproximada a conservar sería de 217,25 ha en el total del perímetro de la explotación en común.
c) La reducción de la superficie forestal es excesivamente drástica
d) Aún cuando se conservan las zonas de influencia de la red hidrológica, ésta deberá estar bien conservada proponiendo su adecuación mediante revestimiento de piedra.
e) Se deberán establecer franjas de seguridad en el límite con el Monte de Utilidad Pública, y de forma perimetral alrededor de las zonas de reserva forestal.
f) Los caminos lindantes con zona forestal deberán tener una anchura de 6 metros para permitir el paso de los medios de extinción de incendios.
g) Deberá estudiarse la eliminación de los restos vegetales.
h) No se deberán cortar las vías que unen las zonas de Losa del Obispo y Chulilla con el Monte de Utilidad Pública número 54 de Loriguilla.
i) Deberá juzgarse la transformación de terreno forestal que supone el 48,37% de la actuación teniendo en cuenta el incendio sufrido en la zona en el año 1994 y la necesidad de respetar la legislación vigente.
5. Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad. De dicho informe se destaca lo siguiente:
a) Se describe el área como un mosaico de diferentes cultivos de secano junto a vegetación natural (50%) formada por pinares y pastizales termomediterráneos y surcado por barrancos que sirve de nexo de unión. Es área de campeo de rapaces, especialmente de Hieraaetus fasciatus.
b) Describe la transformación a regadío como una acción que disminuirá drásticamente la biodiversidad, creando nuevas barreras (tendidos eléctricos)
Este paisaje debe mantenerse al menos en una proporción suficiente para mantener los hábitats y las poblaciones relacionadas con él.
c) Tanto el paisaje como este ecosistema deben mantenerse, para ello, y como mínimo deben utilizarse los barrancos como corredores biológicos con una anchura variable de 200 a 400 m, que mantengan la vegetación natural junto con la muy importante agricultura de secano. Añadiendo en el término de Chulilla las áreas de mayor relieve, parte de ellas ya cartografiadas con hábitats de interés comunitario.
6. Informe de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación sobre «Viabilidad y conveniencia del proyecto de Explotación en Común en la Partida La Vereda en los Términos municipales de Losa del Obispo y Chulilla». De este informe se destaca lo siguiente (en extracto): Se observa un alto grado de aceptación social al proyecto. Se estima que se generarán 120 puestos de trabajo.
El informe añade que se invertirán en total 11.740.030,26 € cuyo plazo de recuperación se estima en 5 años.
7. Informe de los respectivos alcaldes de los Ayuntamientos de Losa del Obispo y Chulilla en los que se indica que casi la totalidad de la zona que afecta a las obras previstas en las SAT la Vereda eran en el año 1994 terreno considerado agrícola, o de cultivo, y en ningún caso estaban en situación de abandono.
8. Informe de la Comunidad de Regantes del Canal Principal en Losa del Obispo en el que se advierte que las parcelas incluidas en el proyecto son de regadío teniendo que abonar las correspondientes tarifas.
9. Informe del alcalde - presidente del Ayuntamiento de Losa del Obispo respecto a la existencia de caudal suficiente para el abastecimiento de las instalaciones proyectadas y sobre la aceptación de las aguas residuales en la red municipal.
10. Informe de la Dirección Territorial de Valencia de la CAPA alegando que según la legislación vigente la nave- almacén proyectada no necesita Declaración de interés Comunitario.
11. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre los aspectos regulados en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del paisaje, informando favorablemente el proyecto.
12. Informe de la Dirección Territorial de Valencia de la CAPA sobre conformidad de los propietarios de fincas incluidas dentro de la explotación en común
13. Informe del Área de Modernización de Infraestructuras Agrarias de la CAPA advirtiendo de la ampliación de superficie a incluir en el proyecto.
Respecto a la emisión de informes aportados cabe realizar las siguientes consideraciones:
- Informe aportado por el presidente de la Comunidad de Regantes del Canal Principal en Losa del Obispo: según el artículo 298 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico aprobado por Real Decreto 849/86, afirma: La obligación de satisfacer el canon tendrá carácter periódico y anual y nace en el momento en que se produzca la mejora o beneficio de los usos o bienes afectados, bien sea directa o indirectamente, como se especifica en este Reglamento.
De acuerdo con el SIG-PAC, y el PGOF los terrenos incluidos dentro del proyecto de Explotación en Común tienen actualmente un uso forestal, de secano, y de Dominio Público (cauces y vías pecuarias).
- Respecto al informe de la Dirección Territorial de la CAPA de Valencia, en relación con el sometimiento de la nave de recepción-expedición a Declaración de Interés Comunitario: tal actividad está sujeta a la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de Suelo No Urbanizable.
- Respecto al informe numerado como número 12 en la presente resolución, cabe decir que se ha demostrado un elevado interés social en el proyecto pero que existe casi un 20% de superficie no adherida al proyecto.
- Respecto a los informes numerados como 7 y 9 cabe decir que no están emitidos por el órgano competente.
- Respecto al informe numerado como número 13, el Decreto 32/2006 de modificación del Decreto 162/1990 por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, de Impacto Ambiental, en su artículo 21 cita que toda modificación sustancial o significativa del proyecto original deberá someterse al trámite de información pública.
Afecciones legales
El Proyecto presenta las siguientes afecciones legales de acuerdo con los informes emitidos:
- Suelo No Urbanizable común : término municipal de Losa del Obispo.
- Suelo No Urbanizable Protegido de Protección agrícola Forestal: término municipal de Chulilla.
- Suelo Forestal de acuerdo con el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana (242,95 ha), no afectando a Monte de Utilidad Pública.
- Las vías pecuarias existentes en el ámbito del proyecto son: Vereda de Chulilla a Domeño y Cordel del Camino Viejo de Chelva a Liria.
- De acuerdo con el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, en la zona se encuentran especies catalogadas de vulnerables en el Catálogo nacional e incluidas en el Anexo I del Catálogo Valenciano de Fauna tales como Hieraaetus fasciatus o Rhinolophus ferrumequinum y especies botánicas tales como el Juniperus oxycedrus, cuya categoría UICN (Unión Mundial para la Naturaleza) es de peligro crítico.
- Hábitats: el proyecto afecta a los siguientes hábitats incluidos en le Directiva 92/43/CEE relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres:
a) Rosmarinion officinalis; código UE 5330
b) Teucrio pseudochamaepityos - Brachypodietum ramosi; código UE 6220.
- Zona de afección de la carretera CV-35 que se estima en 25 metros y las zonas de Dominio Público de los siguientes barrancos: Barranco de La Cava, Barranco de Domeño, Barranco de Corral Nuevo, Barranco del Perdigón.
La actividad propuesta no afecta ningún otro espacio protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos.
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad:
De acuerdo con el Estudio de Impacto Ambiental, la zona objeto del proyecto se encuentra delimitada en su zona norte por la carretera comarcal CV-35, al sur y al oeste con la denominada carretera del Pantano y al este con el barranco de La Cava.
En la zona se alternan los cultivos de secano junto con núcleos de vegetación natural formado por pinos (Pinus halepensis y Pinus pinaster) junto a romerales y tomillares. Las ramblas presentan una vegetación propia de la presencia de corrientes de agua intemitentes como son Nerium oleander, Rubus ulmifolius, Arundo donax, Scirpus holoschoenus, Coriaria myrtifolia.
En cuanto a la fauna, destaca la presencia de Fríngilos y Alaucidos asociados a cultivos y se detecta la presencia de anfibios ligados a los cursos de agua.
En cuanto a la caracterización de los materiales encontrados en la zona destaca el Estudio la presencia de estratos formados por arcillas limolíticas y calizas margosas sobre las que se asientan areniscas y arenas poco cementadas. La caracterización edafológica muestra suelos de textura franco-arcillosa, con contenido medio en caliza y carbonatos.
Desde el punto de vista de la hidrología superficial la zona de estudio queda claramente dividida por los barrancos tributarios del río Turia, entre ellos, el barranco de Domeño, también denominado de Pilatos, barranco de la Cava y barranco del Tarragón. Cabe destacar la presencia de pequeñas lagunas formadas sobre arcillas altamente impermeables en la zona este del proyecto.
El Estudio de Impacto describe los siguientes factores del medio susceptibles de ser afectados por el proyecto:
- Medio abiótico: microclima, calidad del aire, agua, suelo, geomorfología-geología.
- Medio biótico: Flora y vegetación, fauna, biocenosis.
- Medio cultural: paisaje, patrimonio histórico-artístico, patrimonio etnológico, vías pecuarias.
- Medio socioeconómico: empleo, sanidad-seguridad, agricultura, aceptación social, incremento de la rentabilidad de las explotaciones, mejora del nivel de vida.
Identificación y valoración de impactos
Los principales impactos ambientales que pueden afectar al medio, según el Estudio de Impacto Ambiental, son los siguientes:
- Disminución de la calidad del aire en la fase de obras del proyecto.
- Pérdida del potencial productivo de los suelos debido a obras y edificaciones.
- Alteración de la geomorfología del terreno.
- Destrucción de la vegetación natural y de los cultivos.
- Alteración de hábitats para la fauna y aumento del efecto barrera.
- Alteración del paisaje.
- Disminución del patrimonio etnológico.
- Creación de puestos de trabajo.
- Aceptación social.
- Incremento de la rentabilidad de las explotaciones.
Consideraciones ambientales y técnicas
Se deben realizar las siguientes consideraciones medioambientales
A) Paisajísticas: La zona objeto del proyecto constituye una zona con un alto valor paisajístico en la que se perciben cuatro unidades claramente diferenciadas:
1. Zona forestal: coincidiendo con las zonas de mayor pendiente, aquellas que se encuentran próximas a los barrancos y menos accesibles se encuentran zonas forestales consistentes en monte bajo y pinar. Esta vegetación no solo contribuye a dar cromatismo y variabilidad al paisaje sino que constituye un importante freno a la erosión.
2. Zona de cultivos: se trata de una zona altamente fraccionada y fuertemente abancalada donde se cultivan diversas especies de secano que conforman un paisaje particular ligado a la cultura y al territorio desde tiempo inmemorial.
3. Zona agrícola con tendencia forestal: son zonas de cultivos abandonados con una cubierta arbustiva típicamente de forestal - matorral que ocupan zonas entre las parcelas actualmente cultivadas.
4. Barrancos: constituyen un elemento muy importante dentro de la explotación en común ya que fraccionan el territorio, actuando de elementos vertebradores de las actuales zona forestales y funcionando como importantes corredores ecológicos.
B) Conservación del terreno: La explotación en común forma un espacio que presenta como barreras naturales el Barranco de la Cava, al Este, y el monte de Utilidad Pública nº 54 de Loriguilla al oeste de la explotación. En su zona norte la delimitación la constituye la carretera CV-35 y el sur una carretera local.
Dicho espacio presenta importantes modulaciones presentando dos tipos de pendientes: laterales (mayores del 20% con valores puntuales dentro de parcelas de hasta el 50%) hacia los barrancos (Cava, Perdigón, Domeño) y cuencas de drenaje que desembocan en éstos y una pendiente longitudinal (con valores medios del 10-12%) que va disminuyendo desde la CV-35 (cota más alta) hasta el río Turia, ya en el término de Chulilla, donde confluye esta gran cuenca de drenaje natural y donde hay un desnivel aproximado entre la cota inicial y final de más de 50 metros.
Este complicado relieve solo ha permitido el uso agrícola de tal espacio mediante la construcción de abancalamientos que han permitido superar las fuertes pendientes conservando el suelo fértil a salvo de la erosión. La construcción de las banquetas de cultivo en aproximadamente 3.000.000 de metros cuadrados no ha estudiado suficientemente las características edafológicas del terreno, su elevada pendiente y las consecuencias que sobre la erosión y la disponibilidad de recursos hídricos en la cuenca puede tener esta actuación propuesta.
Hasta que los cultivos planteados alcancen una entidad suficiente, el suelo estará expuesto a la precipitación generando, una vez se han secado, una capa dura o costra, que produce una disminución de la infiltración y en consecuencia de la humedad reticular del suelo, aumentando la escorrentía y la erosión del suelo.
Cualquier desviación en las previsiones del proyecto supondría aumentos de 40 Tm/ha /año de pérdida de suelo fértil en el término municipal de Losa del Obispo y de 80 Tm/ha/año en el término municipal de Chulilla (COPUT, 1992).
C) Adecuación a la Ley Forestal: En el Estudio de Impacto Ambiental, no se hace mención de la afección de una gran parte de la zona de actuación por incendio forestal, hecho confirmado por los informes técnicos y que obliga a considerar la viabilidad de la totalidad de la superficie propuesta en el proyecto.
D) Fauna: El Estudio de Impacto Ambiental tampoco contempla la presencia de especies de fauna protegidas en la zona, cuya presencia impone medidas de protección sobre el territorio. En relación con esto, el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y referente a las especies catalogadas que figuran en el Anexo I prohibe (entre otros) la destrucción y alteración de su hábitat y, en particular, la de los lugares de reproducción, reposo, campeo o alimentación.
E) Interacción Paisaje / Conservación cultivos tradicionales / Fauna: La preservación de los cultivos de secano, además de constituir una preservación del paisaje tradicional y un elemento cultural, constituye en si un excelente espacio para campeo de rapaces, especialmente del águila perdicera y de otras también presentes en la zona como el águila culebrera. La destrucción de la totalidad del secano supondría la destrucción del área de campeo, contraviniendo el Decreto 32/2004.
F) La comarca de Los Serranos es una de las que presenta, en la Comunidad Valenciana, una mayor densidad en rapaces. Tal circunstancia ha ocasionado que desde la Conselleria de Territorio y Vivienda se haya propuesto su inclusión como zona ZEPA. Los terrenos incluidos en el proyecto estarían incluidos en dicha zona por sus valores en la preservación de las aves rapaces.
G) Ocupación del territorio:
G.1) De acuerdo con la concesión de aguas emitida por la Confederación Hidrográfica del Júcar el proyecto debe abastecerse de dos tomas del canal Principal del Camp de Turia y no solo de una como contempla el proyecto, hecho que ocasionaría nuevas afecciones sobre el territorio.
G.2) La construcción de las nueve naves - almacén implican una excesiva ocupación del territorio. Debe ceñirse la superficie a usos estrictamente imprescindibles y realizar actividades conexas a la explotación en la nave de recepción-expedición prevista evitando la proliferación de fosas sépticas en suelo no urbanizable y suelo no urbanizable de especial protección.
G.3) La instalación de la red de agua potable desde Losa del Obispo hasta el término municipal de Chulilla no se considera justificada ya que se trata de una urbanización excesiva en suelo no urbanizable y existiendo suministro de agua en las naves - almacén para usos generales.
H) Variable socioeconómica: El estudio de Impacto Ambiental debe identificar, de acuerdo con los artículos 6 y 10 del Decreto 162/1990 por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, la vertiente social del proyecto así como el grado de aceptación o repulsa social de la actividad, así como las implicaciones económicas de sus efectos ambientales.
H.1) Los informes emitidos muestran una cierta aceptación social del proyecto, aunque existe un 20% de superficie no adherida al mismo. Las expropiaciones a realizar disminuirán previsiblemente dicha aceptación social.
H.2) La viabilidad del proyecto se basa en las subvenciones europeas y autonómicas en la fase de construcción. En la fase de funcionamiento, una probable desviación en las previsiones económicas pueden derivarse en importantes efectos medioambientales con un probable abandono de cultivos y un progresivo deterioro medioambiental irrecuperable y crítico derivado de la dureza de las actuaciones propuestas.
H.3) El presupuesto no contempla partida alguna para expropiaciones.
I) Recursos hídricos:
I.1) Los cálculos efectuados muestran un consumo hídrico aceptable para los cultivos propuestos.
I.2) Disponibilidad: de acuerdo con la Concesión de Aguas y el artículo 60 del Real Decreto Legislativo 1/2001, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de aguas, prima el abastecimiento de la población en caso de caudales en precario y dado que actualmente la procedencia de las aguas que abastecen a la ciudad de Valencia son comunes a las del Canal del Turia, es previsible que la explotación en común no llegue a disponer de todos los caudales concedidos.
I.3) Superficie regable: De acuerdo con la Concesión de Aguas la zona comprendida dentro del proyecto presentado por la SAT La Vereda comprende:
a) Término municipal de Losa del Obispo: terrenos situados al Oeste del Barranco de La Cava exceptuando los terrenos situados al norte de la CV-35: comprenderían aproximadamente 166 ha.
b) Término municipal de Chulilla, el Expediente de Resolución de Concesión de Aguas especifica que en dicho término municipal hay derechos de riego para 92,75 ha.
Por lo tanto, el proyecto excede el número de Hectáreas con derecho a riego para la zona del Cultivo en Común no constando autorización expresa de la Confederación Hidrográfica del Júcar de acuerdo con los puntos 2ª, 6ª, 11ª de dicha Concesión.
J) Consumo energético: se considera no sostenible el consumo a realizar en la calefacción de los invernaderos debido a los elevados saltos térmicos (20º C) a realizar.
K) Valoración global del proyecto: el proyecto se considera de excesiva magnitud, sobredimensionado técnica y económicamente y no presenta ningún tipo de alternativa a evaluar. Además podría llegar a entrar en contradicción con las actuales políticas agrarias y de desarrollo rural de la Unión Europea en la que cada vez cuenta con mayor peso específico la adecuada preservación del entorno rural y los valores medioambientales presentes en dichos entornos.
En zonas con similares características se ha optado por el máximo respeto de los abancalamientos y la conservación de la fisonomía tradicional de cultivos y paisajes.
Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.
Las medidas correctoras propuestas son las siguientes:
- Sobre la atmósfera: regado regular de las zonas objeto de las obras, reglaje de los motores de combustión interna y cumplimiento de la Ley de Protección del medio Atmosférico.
- Sobre el suelo: se retirará la tierra vegetal para su correcta utilización posterior, se habilitarán zonas adecuadas de acopio, extremar las medidas de precaución en el uso de plaguicidas.
- Sobre el agua: limpieza de vertidos, control adecuado de la gestión de los residuos tóxicos y peligrosos.
- Sobre el paisaje: se revegetarán los taludes de las obras, las áreas forestales afectadas, instalación de pantallas vegetales, utilización de materiales característicos de la zona en las infraestructuras.
- Sobre el medio socioeconómico: señalización de viales, cumplimiento de la normativa de Seguridad y Salud en el trabajo.
- Sobre el patrimonio cultural: paralización de las obras actuando de acuerdo a los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.
El Programa de Vigilancia Ambiental diseñado es el siguiente:
- Fase de construcción: control semanal del polvo depositado, estricto control sobre los residuos tóxicos que se generen, gestión adecuada de los residuos generados, control de quema de restos vegetales, vigilancia de la aparición de restos de interés arqueológico, paleontológico o etnográfico.
- Fase de funcionamiento: reposición de marras en la revegetación de taludes, análisis del agua de riego, seguimiento de las medidas de seguridad contra incendios en la nave.
Se considera que las medidas propuestas de corrección de impactos no son suficientes dada la magnitud del proyecto, los cambios paisajísticos irreversibles que ocasionará, el cambio del uso del suelo que supone una transformación de secano en regadío, el cambio de cultivos y la dilación en el tiempo que van a suponer toda la serie de actuaciones proyectadas y su irreversibilidad lo que debe obligar a extremar y, sobre todo, concretar las medidas de corrección o, en su caso, minimización de estos impactos.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I.1ª3) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
Por todo lo anterior formulo la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
De acuerdo con las especificaciones de la Concesión de Aguas de Riego a la Comunidad de Regantes de Losa del Obispo
De acuerdo con el informe emitido por la Sección Forestal de los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda en el que se juzga excesiva la transformación de terreno forestal.
Teniendo en cuenta el artículo 59 de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana y el artículo 50 de la Ley 43/2003 de Montes respecto a los terrenos incendiados.
De acuerdo con el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad que aboga por la conservación de una proporción de terreno en la que se mantengan adecuadamente las relaciones ecológicas y se conserve un área de 200 a 400 metros alrededor de los barrancos.
De acuerdo con la filosofía expresada en la Ley 4/2004, de la Generalitat Valenciana, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje que dice textualmente: El paisaje constituye un patrimonio común de todos los ciudadanos y elemento fundamental de su calidad de vida.
Teniendo en cuenta el Decreto 32/2004, del Consell de la Generalitat, que prohibe la destrucción de hábitats y zona de campeo de especies catalogadas y la inclusión de los terrenos propuestos como zona ZEPA.
Considerando que la distorsión entre los usos del suelo y la capacidad de uso del mismo origina una agudización del problema erosivo.
Considerando las alegaciones presentadas al proyecto y teniendo en cuenta las consideraciones técnicas y medioambientales expuestas y juzgándose, por todo ello excesiva la cantidad de terreno a transformar, predecible la escasez de caudales y habiendo argumentos legales y medioambientales que impiden la transformación de terreno forestal en agrícola, se resuelve:
Primero
1. Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de explotación en común en la Partida La Vereda en el término municipal de losa del Obispo y en la zona delimitada en plano adjunto, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
1.1. La actuación sólo podrá llevarse a cabo en la zona delimitada en plano adjunto. Con independencia de dicha delimitación deberán respetarse las zonas de servidumbre de los cauces y se obtendrá el permiso de la Confederación Hidrográfica del Júcar para cualquier actuación a realizar en zona de policía.
1.2. Con anterioridad al inicio de las obras deberá obtenerse el informe vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
1.3. Las construcciones previstas (Nave de recepción- expedición, oficinas, parking, naves-cabezales) contarán con la tramitación legal pertinente respetando los preceptos contenidos en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable. Las naves-cabezales no tendrán más superficie que la mínima imprescindible para albergar los automatismos propuestos realizándose el resto de actividades en la nave de recepción-expedición.
1.4. Se respetarán al menos el 50% de los bancales existentes con el fin de preservar el terreno de la erosión. En el resto de taludes se extenderá geotextil o mantas a base de fibra de coco o paja de arroz.
1.5. Se respetará la anchura legal de las vías pecuarias conforme a la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias y éstas se delimitarán por medio de plantación lineal de vegetación arbórea.
1.6. Se respetará en la zona marcada en plano adjunto al menos el 10% de los cultivos tradicionales y se respetarán los ejemplares arbóreos de mayor edad y aquellos que pudieran estar incluidos en la Ley 4/2006, de la Generalitat, de Patrimonio Arbóreo Monumental.
1.7. El calendario de las obras se adaptará con el fin de evitar afecciones a fauna protegida. Además y con el fin de preservar el terreno de la erosión, no podrán realizarse movimientos de tierra en época de lluvias.
1.8. En la realización de las obras se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.
1.9. Las playas de acopios de materiales se situarán en parcelas yermas y alejadas de los barrancos.
1.10. La anchura de los caminos no podrá ser mayor de 3,5 metros excepto en los radios de giro.
1.11. Se establecerá una red de drenaje que impida la aparición de escorrentías.
1.12. Las líneas eléctricas se construirán enterradas en su totalidad con el fin de evitar afección a especies protegidas.
1.13. Se respetará la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana y el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.
1.14. La red de agua potable únicamente podrá abastecer a la nave de recepción-expedición.
1.15. Antes de la conexión de las instalaciones de la nave de recepción-expedición a la EDAR, se obtendrá permiso del órgano competente.
1.16. En el ámbito del cultivo en común no se podrá utilizar el fuego para la eliminación de los restos vegetales debiendo éstos, previo triturado, incorporarse al terreno.
2. Se estima no aceptable el Proyecto de Explotación en Común en la Partida La Vereda en el término municipal de Losa del Obispo en los terrenos no comprendidos en el apartado anterior, por los siguientes motivos:
- Preservación del paisaje de acuerdo con la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje (Zonas norte, y Sur del área delimitada en plano).
- Protección de hábitats y zona de campeo de las especies catalogadas presentes en el área de acuerdo con el Decreto 32/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas y (zonas oeste y sur de la zona delimitada en plano).
- La preservación de los terrenos de la erosión en zonas de drenaje o elevada pendiente (zona Oeste de la zona grafiada en plano).
- Protección de Dominio Público y zona de corredor ecológico de barrancos de acuerdo con los informes emitidos (Oeste barranco de la Cava).
- La aplicación del la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana y 43/2003 Estatal, de Montes respecto a los terrenos incendiados (de acuerdo con el informe sectorial emitido al respecto correspondería de forma aproximada desde el límite con el término municipal de Loriguilla hasta la zona afección del barranco de Domeño en su zona este) y la vocación eminentemente forestal de dichos terrenos.
- Respeto a zona de afección de carretera de la CV-35 (norte del límite del cultivo en común).
3. Se estima no aceptable el Proyecto de explotación en común en la Partida La Vereda, en el término municipal de Chulilla por los siguientes motivos:
- No adecuación al Planeamiento Urbanístico obviando la preservación de suelo protegido tanto en su vertiente legal como medioambiental.
- La elevada pendiente del terreno.
- La presencia de hábitats de acuerdo con la Directiva 92/43/CEE y especies protegidas de acuerdo con el Decreto 32/2004 del Consell de la Generalitat Valenciana.
- La aplicación de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana y 43/2003 de Montes respecto a los terrenos incendiados, y la vocación eminentemente forestal de dichos terrenos.
Segundo
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
Tercero
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 14 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.
Declaración de impacto ambiental
Expediente: 142/06-AIA
Título: Apertura cantera de áridos Ampliación Torreblanca. Sección A)
Promotor: Áridos Sanz Marín, SL.
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón. Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.
Localización: Parcelas 2, 3 del polígono 7, parcelas 26, 29, 30, 31 del polígono 6 del término municipal de Benlloch y en término municipal de Torreblanca las parcelas 1, 7, 8 del polígono 9 y parcela 21 del polígono 10.
Descripción del proyecto
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
El objeto del proyecto es la apertura de la cantera de áridos Ampliación Torreblanca tramitada como recurso de la Sección A) de la Ley de Minas. El arranque del mineral se realizará mediante métodos de perforación y voladura, de ahí se cargará a los camiones que transportarán el mineral hasta la Planta de Tratamiento sita en la actual cantera Torreblanca nº 539 donde se machacará y triturará el material para su clasificación y posterior venta.
La apertura de la cantera supone:
- La apertura de un camino de acceso de aproximadamente 450 m de longitud que va desde la actual cantera hasta la cantera Ampliación Torreblanca.
- Afección a una superficie aproximada de 28,5 ha.
- El arranque de especies arbustivas y arbóreas así como la retirada y acopio de un volumen aproximado de 86.000 m³ de tierra vegetal.
Por las propias características del yacimiento y debido a la orografía dominante, el método de explotación propuesto, es el de Explotación en Bancos Descendentes, con una plaza final de explotación en la cota 160 m.s.n.m.
El método de explotación proyectado pretende compaginar el método de Explotación en Bancos Descendentes con la Restauración inmediata de las zonas ya explotadas, en cotas superiores.
La zona de inicio de explotación, es la zona Sur-Este de la zona de explotación, la cota de arranque de la explotación es la cota 232. A partir de esta cota, se han diseñado el laboreo basado en la ejecución de 6 bancos descendentes, en la zona con más altura de explotación, Flanco Nor-Este de la explotación, los cuales poseerán las siguientes características:
- Altura de banco: 15,0 metros
- Anchura de berma: 22,50 metros.
- Ángulo de talud: 70º.
- Ángulo general: 26º.
Las reservas de mineral evaluadas se estiman en 7.500.000 m³ con una vida de explotación aproximada de 20 años.
Los trabajos de restauración consistirán en desdoblar los bancos de explotación en bancos de altura no superior a 7,5 m. y ángulo de inclinación respecto a la horizontal no superior a 40º separados por bermas intermedias de 7-10 m.
Además, la plaza de cantera se remodelará adaptándose a la topografía sin dejar una única superficie plana.
La remodelación de los taludes y plataforma va acompañada de trabajos de construcción de redes de drenaje, aporte de tierra fértil, sembrado de especies herbáceas y plantación de especies arbustivas y arbóreas de carácter forestal.
Los taludes van a ser revegetados mediante hidrosiembra de modo que se garantice la fijación del suelo y se minimicen los fenómenos erosivos. En las plataformas de los taludes y en la plaza de la cantera se procederá a plantar especies arbustivas y arbóreas. En cuanto a las especies arbóreas se ha optado por plantar Pinus halepensis en las laderas de solana y Pinus pinaster en las laderas de umbría.
El Plan de Vigilancia, garantizará la aplicación de las medidas correctoras durante la fase de explotación y durante un plazo no inferior a dos años después de revegetar taludes y plataforma.
Tramitación administrativa
1. Información pública. Remisión del expediente.
En abril de 2006, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón, remite la documentación referente al proyecto de apertura de la cantera de áridos, sección A) denominada Ampliación Torreblanca. La documentación remitida consta de proyecto de explotación, restauración y estudio de impacto ambiental.
En fecha 6 de junio, el Servicio de Evaluación de Impacto solicita a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial ampliación de la documentación en los siguientes términos:
- Diseño de fases de explotación - restauración
- Instalaciones auxiliares
- Adaptación del Estudio de Impacto Ambiental a la Orden de 3 de enero de 2005 de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental:
- Incorporar el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del Patrimonio Cultural establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de Patrimonio Cultural Valenciano.
- Incorporar informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua.
En fecha 31 de octubre de 2006, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite documentación relativa al requerimiento de documentación solicitada.
En fecha 13 de noviembre de 2006, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad remite documentación referente al informe emitido por el director general de Patrimonio Cultural Valenciano.
Con la documentación disponible se consulta a los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón sobre los aspectos ambientales que pueden verse afectados por el proyecto. En noviembre de 2006 remiten el informe solicitado. En dicho informe entre otros aspectos se indica que:
- Los parámetros de restauración proyectados se consideran inadecuados para una restauración efectiva y una integración paisajística del entorno. Se recomienda ejecutar taludes de menor altura, con pendientes y geometrías que se adapten a la topografía del entorno.
- Con el objeto de garantizar una adecuada integración paisajística, se recomienda modificar el límite de la zona de explotación, de forma que se integre en elementos naturales como cauces de barrancos o masas de vegetación arbórea que actúen como pantalla visual y de amortiguación de impactos a las masías próximas.
- Respecto a la restauración morfológica de la plaza de la cantera, se recomienda la adopción de una morfología final menos geométrica y uniforme, con elementos integradores que expresen la diversidad paisajística y ecológica de la zona.
En fecha 18 de diciembre el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita a través del Servicio Territorial y Seguridad Industrial de Castellón la modificación del proyecto con el fin de adaptarse a las recomendaciones llevadas a cabo por los servicios territoriales de Medio Ambiente. Además, se le reitera la necesidad de adjuntar con el estudio de impacto ambiental el informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano así como el informe del organismo de cuenca competente sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto.
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite en fecha 25 de enero de 2007 los proyectos definitivos de explotación y restauración del proyecto de referencia. Se adjunta anexo al EIA.
En fecha 5 de febrero de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite nuevo anexo al EIA completando la documentación solicitada en escritos anteriores.
En fecha 12 de febrero de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite certificado del resultado de la información pública del expediente indicando que publicado el estudio de impacto ambiental en el DOGV 4.864 no se presentaron alegaciones.
2. Antecedentes:
En fecha 15 de septiembre de 2004, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remite documentación relativa al proyecto de apertura de la cantera, sección A) denominada «Ampliación Torreblanca» cuya empresa promotora es Áridos Sanz Marín, SL., solicitando la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental. A dicho expediente se le otorga el número 235/04-AIA.
En fecha 29 de julio de 2005, la directora general de Gestión del Medio Natural dicta Resolución del expediente estimando que no procede la continuación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental habida cuenta que la propuesta tramitada resulta incompatible con la protección del suelo y los valores ambientales que motivaron la protección del suelo donde se propone la explotación.
En fecha 10 de marzo de 2006, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite copia de la Resolución dictada por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón sobre la Modificación puntual nº 12 de las normas subsidiarias de Benlloch donde se considera que la nueva redacción de los artículos 127 y 129 de las Normas permite la explotación de rocas industriales en suelo de protección agrícola.
Consideraciones ambientales
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
El acceso a la zona de explotación se ha realizado mediante una pista construida recientemente sin autorización que discurre a media ladera y procede de la cantera actual Torreblanca nº 539.
El área de explotación se enmarca en los relieves de la sierra litoral de Torreblanca. Desde el punto de vista geológico constituye un "horts" tectónico de dirección catalánide donde afloran un substrato carbonatado de edad cretácica. A nivel estructural puede considerarse como la prolongación meridional de la Sierra d'Irta. Los materiales a explotar corresponden al Turoniense-Senoniense (Cretácico Superior) constituidos por calizas intraclásticas grises en la base, seguida de una alternancia de calizas y dolomías. En algunas zonas (hacia el Oeste) se observa un recubrimiento de facies conglomeráticas del Terciario de origen fluvio-torrencial.
La futura zona de explotación se sitúa en la partida denominada Els Pascualets. Esta área se constituye, desde el punto de vista fisiográfico, como una ladera montañosa de orientación Oeste, coronada por el Tossal de les Maleses (Hito topográfico de cota 239 m.s.n.m.). Esta ladera limita al Oeste con un barranco de dirección N-S, el cual desemboca en la Rambla del Cuartico. La orografía de esta zona viene modelada por barrancos de dirección Este-Oeste que desembocan a la Rambla del Cuartico y posteriormente a la Rambla del Seguer. Las pendientes del terreno se sitúan entre el 20-25%, tratándose por tanto de un relieve no demasiado abrupto y formas relativamente suaves.
La mayor parte de la superficie del sector, corresponde a terrenos cartografiados en el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana (PGOFCV) como Forestal: Matorral, conforme el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat. En el entorno del barranco situado en la zona Oeste de la explotación (els Pascualets) y el Tossal de Rander existe una franja de terreno cartografiada en el PGOFCV como forestal: arbolado natural.
La vegetación existente en la mayor parte de la zona está representada por un matorral termófilo denso en el que predominan especies como Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Erica multiflora, Rosmarinus officinales, Brachypodium retusum, Chamaerops humilis, etc. Esta asociación vegetal corresponde al hábitat de matorral termo-mediterráneo y pre-desértico del Código Natura 2000 5330.
En el entorno del Tossal de Rander y barranco Oeste (els Pascualets) se observa una masa arbórea relativamente densa, constituida por un pinar secundario de Pinus halepensis y algún ejemplar arbóreo disperso de Quercus ilex.
Junto a estas zonas naturales también existen importantes transformaciones agrícolas pues el suelo en el término municipal de Benlloch está calificado y clasificado como Suelo Rústico Urbanizable con protección agrícola y apto para la explotación de recursos minerales.
La fauna que habita en la zona es la típica de ambientes mixtos entre forestal y agrícola predominando la avifauna, los pequeños mamíferos, roedores, reptiles y anfibios.
En conjunto la calidad del paisaje puede considerarse de tipo medio debido a los efectos de la acción antrópica como es la roturación del monte para aprovechamiento agrícola y la repoblación de la zona.
La zona de estudio no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, LIC's, ZEPA's, espacios incluidos en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales, ni en el Catálogo de Zonas Húmedas, no se encuentran próximas a ninguna microreserva, y no afecta a ninguna vía pecuaria, yacimiento arqueológico y paleontológico ni Monte de Utilidad Pública.
2. Identificación y valoración de los impactos.
Los principales acciones susceptibles de causar impactos serán las siguientes: apertura y acondicionamiento de accesos, arranque vegetación, retirada y acopio de suelo edáfico, arranque, carga y transporte del material hasta la Planta de Tratamiento, construcción de drenajes y desagües, remodelación bancos de explotación y plataforma y revegetación taludes, bermas y plataformas.
Los efectos ambientales derivados de dichas acciones serán la destrucción del suelo y vegetación asociada, incremento de los procesos erosivos, discontinuidad en el paisaje y cambio de color, modificación del relieve, posibilidad de contaminar el subsuelo, contaminación de las aguas superficiales, modificación de los drenajes naturales, revegetación forestal del área afectada por la explotación, incremento de tráfico rodado y producción de polvo y ruido.
La apertura del camino de acceso a la explotación actual y los camiones que circularán por él para llevar el material hasta la Planta de Clasificación y Triturado situada en la actual cantera Torreblanca nº 539 incrementa el impacto paisajístico que actualmente existe derivado de la propia explotación Torreblanca.
En lo referente al Patrimonio Cultural Valenciano, la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano emitió un informe respecto al proyecto inicialmente tramitado donde se indicaba la posible afección a la cova d'en Cabàs situada a 150 m al sur del perímetro de la explotación. El proyecto actual, enero de 2007, reduce la superficie de explotación de la cantera alejándose de la cueva y eliminando el riesgo de afección a la misma.
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de Vigilancia Ambiental.
Como medidas protectoras, el proyecto de explotación - restauración tramitado en febrero de 2007 ha reducido la superficie inicialmente propuesta dejando sin afectar el barranco situado al oeste denominado Els Pascualets y rebajando la cota de explotación en la zona Sur sin superar la cota topográfica del Tossal de les Maleses y del Pla de Roquel de modo que se garantice la no visibilidad desde la llanura litoral.
También se han dejado sin explotar varias zonas situadas al Norte de la explotación con vegetación arbórea forestal que hacen de barrera natural y minimizan el impacto paisajístico de la explotación.
Como medidas correctoras, el estudio propone y desarrolla una restauración que consiste en el remodelado de la topografía alterada por la explotación, ajustándola en lo posible a la topografía natural del terreno. La restauración se lleva a cabo mediante fases de trabajo simultaneas a la explotación de modo que permite la pronta restauración del espacio afectado por la actividad minera.
Además la remodelación de taludes y plataformas permite la adaptación de la topografía a su entorno así como que el drenaje natural de esta nueva superficie restaurada.
En cuanto a la revegetación propuesta, ésta se considera insuficiente en cuanto a densidad, distribución y diversidad de especies por lo que será necesario desarrollar un nuevo proyecto de revegetación que garantice la correcta y eficaz revegetación forestal del área afectada por la actividad extractiva
Por último, en el camino de acceso deben aplicarse medidas correctoras para evitar los procesos erosivos derivados de los desmontes y terraplenes efectuados así como para minimizar el impacto paisajístico derivado de la apertura del mismo.
En cuanto a la afección al Patrimonio, la explotación de la cantera quedará supeditada al informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.
Por todo lo anterior, y en uso a las facultades que legalmente tengo atribuidas emito la presente;
Declaración de impacto ambiental
Primero
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la extracción de áridos tramitado como sección A) por la Ley de Minas denominada Ampliación Torreblanca en los términos municipales de Benlloch y Torreblanca (Castellón) cuya empresa promotora es Áridos Sanz Marin, SL., siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en el proyecto de explotación y restauración tramitados en enero de 2007 así como el estudio de impacto ambiental tramitado en junio de 2004 y sus anexos de octubre de 2006 y enero y febrero de 2007 así como los condicionantes establecidos en el siguiente apartado.
Segundo
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:
1. La apertura de la cantera quedará supeditada al informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.
2. En el camino de acceso a la cantera deberán realizarse labores de adecuación como la construcción de cunetas, vierteaguas y restauración de taludes de terraplén, sobre todo en el tramo inicial.
3. La planta de Tratamiento y Clasificación de material que se utilice en el proceso de obtención del árido estará equipada con dispositivos que eliminen o disminuyan la emisión de polvo: filtros de manga que aspiran los focos emisores (trituradoras, cribas, etc.) riegos pulverizados situados en las trituradoras y en las salidas de las cintas a stocks, carneado de cintas transportadoras, protección de los stocks de finos (<10 mm) con obras de fábrica o silos.
4. La densidad total de plantones a utilizar en la restitución de la cobertura vegetal, deberá incrementarse hasta un mínimo de 2.500 ejemplares por hectárea. En el plazo no superior a un año a partir de la puesta en marcha de la explotación minera, la empresa promotora, deberá disponer de un Proyecto de Revegetación que será informado por el Área de Recursos Forestales de la Dirección General de Gestión del Medio Natural. Una vez se disponga del informe favorable se remitirá copia de éste al Área de Evaluación Ambiental.
5. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
6. La posible aparición de cuevas o simas durante el avance de la explotación deberá ser comunicado al Área de Conservación de Espacios Naturales de la Conselleria de Territorio y Vivienda, a fin de que puedan ser inspeccionadas, dada su condición de espacios naturales protegidos mediante el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.
7. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde queden recogidos el balance y el estado actual de la actividad en relación con los volúmenes extraídos y aprovechables, con los rellenos realizados y con la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restauración - Estudio de Impacto Ambiental y en la presente Declaración de Impacto Ambiental, como también cualquier posible incidencia de carácter medioambiental surgida a lo largo de la actividad. Este servicio deberá remitir una de las copias a esta Secretaría Autonómica.
Tercero
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
Cuarto
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 28 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.
Declaración de impacto ambiental
Expediente: 145/2006-AIA.
Promotor: Montepiedra, SA.
Autoridad sustantiva: Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
Objeto proyecto: Repoblación forestal
Localización: Parte de las parcelas 5 y 26 del polígono 110 en el término municipal de Orihuela (Alicante).
Descripción del proyecto
El objeto del proyecto es la repoblación forestal de unos terrenos propiedad de la empresa Montepiedra, SA para crear una masa forestal integrada por especies vegetales leñosas arbóreas o arbustivas. El proyecto es para dar cumplimiento de acuerdo con lo indicado en el mismo a las indicaciones efectuadas por el ayuntamiento de Orihuela referentes a las actuaciones de desmonte y relleno realizadas en las parcelas urbanas del Sector Y-1, en Dehesa de Campoamor que obligaron dichas actuaciones a desbroces y corta de individuos de Pinus halepensis (pino carrasco) existentes, junto al matorral serial existente, proponiendo ahora esta empresa la repoblación de otras parcelas diferentes en cumplimiento de lo indicado por el ayuntamiento.
Se repoblará parte de la parcela 5 del polígono 110 con 2,474 hectáreas y parte de la parcela 26 del polígono 110, con 5,094 hectáreas, en el término municipal de Orihuela (Alicante).
Los trabajos a llevar a cabo serán los siguientes:
- Desbroce de la vegetación existente:
- Eliminación de tapiz herbáceo mediante tractor provisto de grada de discos.En zonas con pedregosidad pequeña y vegetación no demasiado leñosa.
- Eliminación del matorral mediante una desbrozadora manual o motodesbrozadora en zonas puntuales.
- Preparación del terreno:
- Explanación de los montones de tierra y árido mediante bulldozer, para aumentar la profundidad del suelo y facilitar la repoblación.
- Ahoyado con retroexcavadora convencional preferentemente con cadenas. La profundidad del hoyo será de 40 cm. y la distancia entre ellos será de 3 m.
- Plantación:
- Se plantará pino carrasco (Pinus halepensis), ya que el matorral colonizará la zona de manera espontánea. Será manual, con una densidad de 1.111 plantas/ha.
- Mantenimiento:
- Reposición manual de marras, hasta el tercer o cuarto año de la plantación.
- Brinas o gradeos sobre las calles para evitar el desarrollo de especies anuales herbáceas entorno a la planta y que impida su desarrollo.
Tramitación administrativa
Por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante de esta Conselleria se remitió el estudio de impacto ambiental correspondiente al proyecto para su evaluación de impacto ambiental.
Se solicitó informe a la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria. Por la misma se remitieron los siguientes informes:
- Informe de la técnico de espacios naturales protegidos de carácter desfavorable, teniendo en cuenta la presencia en la sierra Escalona y Dehesa de Campoamor de águilas perdiceras (Hieraaetus fasciatus), éstas se ven favorecidas por la cantidad de terrenos abiertos donde poder cazar sus presas, y además la existencia de zonas desarboladas proporciona áreas cortafuegos que pueden dificultar la propagación de incendios forestales.
- Informe del Ingeniero de montes de la Demarcación sur, en el que se indica que el proyecto se plantea en zonas muy degradados dentro del L.I.C. (Lugar de Interés comunitario) de Sierra Escalona y Dehesa de Campoamor por lo que el mismo solo puede tener un efecto favorable en orden a la restauración de los terrenos, siempre y cuando se tengan en cuenta las siguientes observaciones:
- Dada la abundancia de residuos de todo tipo se requiere que con carácter previo a la preparación del terreno se proceda a su recogida, carga y transporte a vertedero.
- En la fase de desbroce debe prescindirse de prácticas no selectivas (eliminación de tapiz herbáceo) debiendo limitarse a la eliminación selectiva del, relativamente abundante, matorral leñoso de Nicotiana glauca y demás vegetación nitrófila y colonizadora de vertederos.
- No debe limitarse la plantación a una única especie (pino carrasco) pudiéndose utilizar, además, otras que pertenezcan a la vegetación natural de la zona (palmito, lentisco, coscoja, etc.).
El informe concluye manifestando que en cuanto al necesario mantenimiento de la estructura vegetal en mosaico arbolado/no arbolado, considera que no se verá afectada por la repoblación ya que se trata de una actuación muy puntual y concreta, cuya finalidad es la eliminación de dos vertederos, además en el entorno más próximo a ambos enclaves son abundantes los espacios no arbolados.
- Informe del técnico de protección de especies: suscribe los términos del informe del Ingeniero de montes de la Demarcación Sur. La repoblación no se efectuará en masas densas monoespecíficas. Además del pino carrasco, da una lista de especies que pueden utilizarse en la repoblación: Anthyllis cytisoides, A. terniflora, Asparagus albus, Asparagus horridus, Chamaerops humilis, Ephedra fragilis, Juniperus oxycedrus, Osyris quadripartita, Pistacea lentiscus, Rhamnus lycioides subsp. lycioides, etc.
Por la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria se remite ejemplar de proyecto y estudio de impacto ambiental visados que han sido remitidos por el autor del estudio.
Se remite a la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria un ejemplar del proyecto y del estudio de impacto ambiental para que como órgano sustantivo lleve a cabo la información pública.
Por la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria se remite certificado en el que se indica que se ha levado a cabo la información pública del proyecto técnico y del estudio de impacto ambiental (S/Ref exp. Repobl 1/2006) mediante su publicación en el DOGV nº 5.394 de 23 de noviembre de 2006, no habiéndose presentado alegación alguna.
Se recibe informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de esta Conselleria, respuesta a solicitud efectuada en el siguiente sentido:
Emite informe positivo teniendo en cuenta lo siguiente:
- Que se trata de un proyecto de una repoblación con especies forestales propias de los ecosistemas mediterráneos. Considerando oportuno que para llevar a cabo a buen término la repoblación se cumplan las consideraciones expuestas por el Servicio de Medio Ambiente de Alicante y las del Servicio Forestal de la Demarcación Sur.
- Respecto a los objetivos de la repoblación se considera que se trata de una actividad tendente a la restauración de un paraje con cierto estado de degradación, considerándose (en base al anexo III del manual editado por la comisión Europea de Medio Ambiente) una actividad no perjudicial a los objetivos de conservación del L.I.C. de la Sierra Escalona y Dehesa de Campoamor y al proyecto de declaración del PORN del mismo nombre.
- Que en relación con la superficie afectada por la repoblación (7,5 ha.), en el total del conjunto de todo el LIC, esta actuación se considera que no afecta al conjunto del L.I.C., y se trata de una actuación a favor de la restauración de una zona degradada.
Además teniendo en cuenta el carácter de área protegida debe tenerse en cuenta a la hora de establecer los protocolos de actuación en los trabajos propuestos, optando siempre por las medidas más protectoras y las técnicas más blandas de actuación.
Consideraciones ambientales
1. Las zonas objeto del proyecto de repoblación se sitúan en el término municipal de Orihuela en el margen derecho e izquierdo del río Nacimiento, con un relieve suave, en un entorno forestal constituido por masa forestal dominada por pino carrasco (Pinus halepensis) con matorral en el que destacan esparto (Stipa tenacissima), lentisco (Pistacia lentiscus), espino negro (Rhamnus lycioides), romero (Rosmarinus officinalis), etc.
Los terrenos actualmente se presentan bastante degradados dominando la vegetación herbácea y arbustiva con especies nitrófilas y ruderal-arvenses. Se trata de terrenos que se han utilizado para el vertido de diferentes tipos de residuos: tierras, rocas, escombros, plásticos, maderas, etc.
Los terrenos están dentro del ámbito del Lugar de Interés Comunitario Sierra de Escalona y Dehesa de Campoamor, están considerados terrenos forestales según el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana (PGOFCV), y están relativamente próximos a la costa.
2. La actuación de repoblación se considera que tendrá un impacto positivo en la zona al permitir la restauración de una zona bastante degradada.
3. La repoblación planteada se considera aceptable desde un punto de vista ambiental siempre y cuando se lleven a cabo una serie de modificaciones, medidas preventivas y correctoras que permitan mejorar el resultado de la restauración, teniendo en cuenta que se trata de un L.I.C. y las consideraciones efectuadas por el ingeniero de montes de la Demarcación Sur, el técnico de protección de especies y el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.
4. De acuerdo con el estudio de impacto ambiental en la zona se depositaron tierras y áridos en algunas partes de la zona a repoblar. Según el Ingeniero de la Demarcación Sur de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria la zona se ha utilizado para el vertido y deben retirarse previamente los residuos.
Se considera necesario previamente a llevar a cabo la repoblación, retirar todos los residuos existentes en las zonas a repoblar de manera que los terrenos queden en condiciones adecuadas para llevar a cabo la repoblación. La utilización de las tierras y rocas, o parte de ellas, vertidas en las parcelas a repoblar para extenderlas y acondicionar el terreno para la repoblación o en parte de él, debe quedar condicionado por una parte, a la obtención de la autorización de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria de acuerdo con el Decreto 200/2004 de 1 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción, y por otra, a que se determine su conveniencia por parte de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria teniendo en cuenta sus características, las características de las zonas donde se extenderían, su volumen y el objetivo de la actuación. Los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria determinarán igualmente en qué medida y de qué manera llevarlo a cabo en caso afirmativo. En cualquier caso las tierras y rocas deben tener la consideración de residuos inertes adecuados y las rocas machacarse en pequeños fragmentos. En caso negativo se retirarían a vertedero autorizado también las tierras y rocas al igual que el resto de residuos.
5. La presente Declaración de Impacto Ambiental evalúa la repoblación forestal propuesta sin que esto suponga entrar a valorar o aceptar la validez o no de la causa que motiva la misma y reflejada en la descripción del proyecto, es decir a la indicación por parte del ayuntamiento a la empresa Montepiedra, SA de tener que repoblar al haber desbrozado y talado superficie arbolada en suelo urbano parcelas urbanas del Sector Y-1, en Dehesa de Campoamor así como tampoco el hecho en sí mismo llevado a cabo por esa empresa en el suelo urbano indicado antes, desbroce y tala con el destino que le dieran posteriormente a la superficie afectada por la misma.
Consideraciones jurídicas
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 1 c del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
El artículo 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas,
Resuelvo
Primero
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de repoblación forestal en los recintos 63 y 170 respectivamente de las parcelas 5 y 26 del polígono 110 en el término municipal de Orihuela (Alicante) cuyo promotor es Montepiedra, SA., sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones (autorización de repoblación por la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, etc.) que sean necesarias así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente Declaración.
Segundo
Condicionantes para la realización del proyecto y funcionamiento del mismo:
1. Previamente a llevar a cabo la repoblación de los terrenos deberán retirarse de toda la zona a repoblar todos los residuos que haya en la misma llevándose a vertedero autorizado según sus características, debiendo dejar los terrenos en condiciones adecuadas para llevar a cabo la repoblación, para lo cual se realizarán las actuaciones que sean precisas de acuerdo con lo que determinen los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante.
Para llevar a cabo estas actuaciones se obtendrán las autorizaciones que correspondan. Las mismas se supervisarán por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, que deberán aprobar las actuaciones y las condiciones en que quedarán las zonas para efectuar la repoblación.
Respecto a la utilización de las tierras y rocas, o parte de las mismas, existentes como vertido en las zonas a repoblar, para la extensión y acondicionamiento del terreno o parte de él, previamente a cualquier actuación sobre las zonas a repoblar, deberá:
- Obtenerse la autorización de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria de la utilización de tierras y rocas presentes en la parcela y vertidas en ella de acuerdo con el Decreto 200/2004 de 1 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.
- Determinarse por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria la conveniencia de poder aprovecharlas (teniendo en cuenta sus características, las características de las superficies donde se utilizarían y volumen), en qué medida y de qué manera para conseguir una adecuada integración paisajística.
Estos materiales deberán ser inertes adecuados y las rocas convenientemente fragmentadas en caso de obtener las autorizaciones antes indicadas. En caso negativo se retirarán a vertedero autorizado al igual que el resto de residuos presentes en las zonas a repoblar.
2. Previamente a llevar a cabo la repoblación se deberá obtener la autorización del órgano sustantivo, Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria.
La repoblación con sus diferentes fases se llevará a cabo de acuerdo con las consideraciones y observaciones indicadas en los informes del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, Ingeniero de Montes de la Demarcación sur y técnico de protección de especies de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria. Se modificará el proyecto lo necesario para adaptarse a las mismas, pudiendo además introducirse por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, las modificaciones, medidas preventivas y correctoras que estimen necesarias para la mejora de la repoblación forestal.
Se modificará el proyecto de acuerdo con los siguientes criterios, además de lo antes establecido:
- El desbroce a llevar a cabo en las parcelas se efectuará de manera selectiva y sobre la vegetación nitrófila y colonizadora de vertederos.
- Además de utilizar pino carrasco (Pinus halepensis) en la repoblación, se usarán otras especies propias de la vegetación forestal de la zona (lentisco, palmito, espino negro, esparto, etc.), de manera que no se creen masas monoespecíficas. Las especies vegetales a utilizar, densidades relativas de las mismas, su distribución y la densidad total se hará de acuerdo con lo que determinen los servicios técnicos antes citados.
- Las técnicas (ahoyado, binas o gradeos, etc.) a utilizar en la repoblación y mantenimiento y épocas de realización de trabajos deberán tener en cuenta que se actúa en una zona L.I.C. y deberá optarse por aquellas que sean más protectoras de acuerdo con lo que establezcan los servicios técnicos citados.
- El seguimiento y vigilancia de la repoblación deberá efectuarse al menos en un período de 5 años después de efectuar la plantación para garantizar el éxito de la misma, llevando a cabo las reposiciones que sean necesarias.
3. Caso de que como consecuencia de movimientos de tierras se descubriesen yacimientos arqueológicos o paleontológicos deberá ponerse en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes al respecto en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
4. La repoblación tendrá por objeto restaurar el terreno degradado de manera que se destine e integre en el ecosistema forestal circundante.
Tercero
Notificar la presente declaración de impacto ambiental a la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria como órgano sustantivo en relación con su expediente (Repobl 1/2006)
Cuarto
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
Quinto
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.
Valencia, 28 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.
Declaración de impacto ambiental
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental
Expediente: 238/2005-AIA
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Algar del Palancia
Promotor: Ayuntamiento de Algar del Palancia
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Algar del Palancia y CTU
Localización: término municipal de Algar del Palancia (Valencia)
Descripción del proyecto
1. Objeto del proyecto
El objeto del Plan General es definir el Modelo Territorial y Urbano del municipio de Algar del Palancia que, según la memoria justificativa, incide en la conservación del SNU y en la potenciación del carácter residencial del Suelo Urbano y Urbanizable, contando el municipio con buena accesibilidad.
El Plan General divide el territorio en dos partes bien diferenciadas, una al NE del Río Palancia de carácter forestal y agrícola de reciente transformación, y la otra al SO más antropizada y en la que se ubican los asentimientos de carácter urbano (Casco Antiguo y Urbanización Montes del Palancia). El Modelo Urbano se mantiene y define como compacto en el núcleo urbano, orientándose su crecimiento hacia el sur donde se ordenan tres nuevos sectores y se completa la trama existente. Entre las redes primarias de transportes se mantiene también el SNU Común de Uso Industrial ya aprobado en el planeamiento vigente.
De este modo, el límite del crecimiento urbano queda definido por los siguientes elementos: al Sur y Este por la CN-225, al Norte por la Acequia del Molí y el Río Palancia, y al Oeste por a Colina del Calvario que establece el límite entre naranjos y SNU protegido Agrícola.
Finalmente, el PG establece en las Directrices Definitorias de la Estrategia de Evolución Urbana y de Ocupación del Territorio (DEUT), lo siguiente:
1. Algar del Palancia no se encuentra afectado por ningún Plan Acción Territorial.
2. Oportunidades de la Ordenación Urbanística:
- Aprovechar la condición de corredor biológico del TM, entre la Sierra Calderona y la Sierra Espadán
- Proteger los ámbitos de bosque mediterráneo, bien conservado, del TM
- Proteger la huerta de usos y edificaciones lesivas de su calidad medioambiental y productiva
- Mantener una zona de SNU Común de uso industrial
- Proteger la antigua vía minera "Ojos Negros" para usos lúdicos
- Aprovechar la Acequia Molí para definir el borde urbano contra la Huerta Vieja, protegiéndola
- Desarrollar la trama urbana del Casco Histórico
- Mantener la Clasificación de Suelo Urbanizable a los ámbitos de la Urbanización Montes del Palancia, susceptibles de ser desarrollados.
3. Diagnóstico de los principales problemas:
- Transformación de gran cantidad de secano a regadío
- Autoconstrucciones en SNU
- Invasión progresiva de la Huerta Vieja
- Ausencia de Normativa específica para el Núcleo Histórico Tradicional
- Economía agrícola deprimida
4. Objetivos prioritarios:
- Protección del SNU de carácter forestal
- Protección del suelo agrícola (SNU) de construcciones residenciales
- Limitaciones a las grandes transformaciones de secano a regadío
- Desplazar usos industriales a suelo adecuado (SNU Común)
- Definición del SU en el borde contra la Huerta Vieja
- Cumplimiento de la normativa específica para el Núcleo Histórico Tradicional
5. Criterios para modificaciones de planeamiento:
- Se define como fundamental mantener la protección del SNU Protegido Forestal.
- Caso de necesidad supralocal de vertedero, será necesario modificar las Ordenanzas del SNU afectado, previo informes favorables de las Conselleria competente
- Adaptación a la LRAU
- Obsolescencia de planeamiento vigente, NNSS
6. Y en el Anexo 1: Oportunidad de Ordenación del ámbito de "La Solana", se mantiene la Clasificación del SNU afectado establecida en el PG, aunque sí se considera oportuna la modificación del uso para permitir el Dotacional (Clave E01), al parecer, con fines a albergar algún tipo de residencial para la 3ª Edad. Para modificar, en su caso, la Clasificación del Suelo en "La Solana", se establece como criterio la necesidad de modificar puntualmente el PG, previo informe de las Administraciones Públicas afectadas.
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
2.1. El término municipal de Algar del Palancia pertenece a la comarca del Camp de Morvedre, situado al norte de la provincia de Valencia. Cuenta con una superficie de 1133.00Ha y limita al norte con Soneja, en la provincia de Castellón; al NE con Sagunto; al este y sur con Alfara de Algimia; y al oeste con Segorbe y Sot de Ferrer, también en Castellón.
2.2. El instrumento de planeamiento actualmente vigente en el municipio son las NNSS aprobadas definitivamente por la CPU el 23 de diciembre de 1986, sin que dichas normas hayan sido sometidas al procedimiento de EIA. Y la MP 1, aprobada definitivamente por la CTU el 28 de mayo de 1998, en la que se delimita una superficie de SNU con uso industrial.
En el plano I.5.1 de información, se grafía la clasificación del suelo en el TM según el planeamiento vigente, con las siguientes superficies de suelo:
- Total de Suelo Urbano: 46,33 ha
- Suelo Apto para Urbanizar: 85.69 ha
- SNU Protegido
- Zona pre-Parque y Protección Arqueológica: 86,48 ha
- SNU Protección Agrícola: 12,75 ha
- SNU Simple: 893,19 ha
- SNU Simple-Uso Industrial: 8,56 ha
2.3. El nuevo documento de planeamiento general clasifica las siguientes superficies en el término municipal:
- Suelo Urbano: 48,75 ha
- Casco Antiguo: 12,70 ha
- Urb. Montes Palancia: 36,58 ha
- Suelo Urbanizable Residencial: 86,21 ha
- Ampliación Casco Antiguo: 6,10 ha
(Sectores 1, 2 y 3)
- Ampliación Urb. M. Palancia: 80,11 ha
(Sectores 5, 6 y 7)
- Suelo No Urbanizable: 821,64 ha
- Común: 41,59 ha
- Protegido Agrícola: 387,06 ha
- Protegido Forestal: 392,99 ha
Otras Protecciones (Bienes de Dominio Publico)
2.4. El Suelo No Urbanizable de Protección queda dividido en las dos categorías citadas, además de las protecciones resultantes de la aplicación de la legislación sectorial vigente, donde sola constan las superficies adscritas a algunas de ellas:
- Protegido de predominio Agrícola: 387,06 ha
- Protegido de predominio Forestal: 392,99 ha
- SNU de Protección Presa de Algar: 58,00 ha
- SNU de Cauces de Barrancos (zona servidumbre de uso público)
- SNU de Protección carretera CN-225: 34,93 ha
- SNU de Protección de la nueva CN-225 (en construcción): 35,04 ha
- SNU de Protección carretera VV-6001: 2,52 ha
- SNU de Protección Río Palancia: 37,05 ha
- SNU de FFCC Central de Aragón (C-5). Calatayud-Valencia: 21,42 ha
- SNU de la línea férrea abandonada Ojos Negros
- SNU de VVPP
- SNU de Protección de Yacimientos Arqueológicos/Etnológicos
2.5. En el nuevo planeamiento se aprecia una cierta reducción del SNU Protegido, y se incluye un porcentaje medio de SNU Común en el que se distinguen dos zonas: una zona con clave E0, entre la CN-225 y la VV-6001, que se ordena como de Uso Industrial; y la segunda con clave E1, al norte del Río Palancia y junto a la VV-6001, sobre un terreno montañoso sin un uso específico, aunque en la descripción del MT se afirma que el objetivo de la ordenación de esta zona es proporcionar un suelo dotacional que albergue una o varias residencias de la tercera edad.
2.6. El municipio de Algar del Palancia cuenta con una población de 503 habitantes actuales según los datos censales de 2005.
2.7. El Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan General no ha podido ser evaluado al no encontrarse presente en la documentación remitida a la DGGMN.
2.8. Aunque el PG se define armónico con el de los municipios colindantes, la clasificación y calificación del suelo limítrofe entre términos municipales presenta algunos problemas ambientales debido a que prácticamente la totalidad de dichos municipios no disponen todavía de planeamiento general adaptado a la nueva legislación vigente, tanto sectorial como integral o urbanística y de ordenación del territorio, incluida la legislación medioambiental. El municipio de Soneja, incluido en el ámbito de aplicación del PORN de la Sierra de Espadán, colindante a Algar del Palancia por el Norte, califica como SNU de Especial Protección los terrenos adyacentes a Algar del Palancia junto a la Rambla de Azúebar y en el límite NE, se encuentra el ENP del Paraje Natural Municipal de "La Dehesa". El municipio de Alfara de Algimia se encuentra tramitando en estos momentos un nuevo planeamiento, en el que se incluye el sometimiento al procedimiento de EIA.
3. Alternativas
En lo que respecta al estudio de alternativas, en el estudio de impacto ambiental no se han analizado alternativas entendidas como tales, aunque sí se han valorado someramente en la memoria justificativa del PG.
Tramitación Administrativa
1. Admisión a trámite
En fecha 5 de diciembre de 2005 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remite una copia del expediente administrativo y de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan General de Ordenación Urbana de Algar del Palancia, así como certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
2. Información pública
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante, de fecha 6 de marzo de 2004, y en el DOGV nº 4705, de 4 de marzo de 2004.
Durante el periodo de Información Pública se presentaron un total de 8 alegaciones al documento del PGOU y ninguna al estudio de impacto ambiental, según consta en el certificado emitido por la Secretaria-Interventora del Ayuntamiento de Algar del Palancia, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 24 de noviembre de 2004.
3. Resumen de las alegaciones
De las alegaciones presentadas, un buen número hace referencia a las posibles afecciones ambientales del planeamiento, mientras que el resto de las alegaciones centran su interés porque determinadas disposiciones del planeamiento en las áreas urbanas o urbanizables sean modificadas, algunas en relación con las propiedades afectadas y alienaciones o viales propuestos.
Contestadas todas las alegaciones por parte de los técnicos redactores del PGOU, se han estimado algunas de las alegaciones de carácter ambiental presentadas, que de forma resumida se exponen a continuación:
- Alegación 2.7 contra la disparidad de superficies de los Sectores 5, 6 y 7, debido a un error en las Fichas de Planeamiento y Gestión.
- Alegación 5 contra el tipo de edificación permitido en los Sectores 6 y 7.
- Alegación 7 para que se respete la Ley 39/2003 del sector ferroviario, de obligado cumplimiento.
- Alegación 8 acerca de la diferente clasificación del suelo del TM con el colindante de Sagunto clasificado como SNU Protegido Forestal.
Se han informado desfavorablemente y, por tanto, desestimado las siguientes alegaciones de carácter ambiental:
- Alegación 2.3 contra la deficiente calidad del agua potable existente en la red de agua potable del SU Urbanización Montes del Palancia.
- Alegaciones 2.4, 2.5 y 2.6 contra la clasificación de Suelo Urbanizable en los ámbitos definidos como Sectores 5, 6 y 7 en la Urbanización Montes del Palancia, correspondiéndose con terrenos de suelo forestal.
- Alegación 3.1 donde se indica que el PG no contempla una secuencia lógica de desarrollo territorial y no prioriza las actuaciones ni señala orden alguna en la ejecución, debiendo tratarse de un error pues se responde que estos supuestos figuran en las correspondientes Fichas de Gestión
- Alegación 3.2 donde se indica que el PG no justifica el desarrollo de suelo con destino urbanístico, de acuerdo a los datos poblacionales previstos para los próximos 10 años.
4. Peticiones de información o documentación complementaria
Con fecha 22 de marzo de 2006, se requiere al Ayuntamiento para que complete la documentación presentada con la información que de manera resumida se expone a continuación:
1. Se considera necesario completar el expediente de EIA incoado con la copia de las alegaciones presentadas, ya que se ha observado que las mismas tienen carácter ambiental, por lo que deben figurar en el expediente; el Catalogo de Bienes y Espacios Protegidos; los informes preceptivos de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano y de la Confederación Hidrográfica del Júcar, una vez obtenidos; y los certificados que justifiquen la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes y el destino final de los mismos.
2. Se considera necesario completar el estudio de impacto ambiental, de acuerdo a lo siguiente:
- En lo relativo a la descripción de las áreas de interés arqueológico o etnológico, pues son numerosos los enclaves incluidos en la Categoría de Protección Arqueológica/Etnológica del PG, que sin embargo, no han sido identificados en el estudio de impacto ambiental.
- Se deberá elaborar una cartografía donde se definan adecuadamente las Unidades de Vegetación del TM, tal y como se han descrito en el estudio de impacto ambiental. Se cartografiaran los Suelos Forestales definidos en el PGOF.
- Se incluirá una valoración pormenorizada de los terrenos forestales en la zona denominada Racó de Marín y, especialmente, la denominada La Campana (Sector 6), atendiendo a consideraciones ambientales como aspectos fisiográficos; riesgos ambientales actuales y futuros (contaminación y recarga de acuíferos, erosión potencial, incendios de carácter forestal, etc.); cobertura forestal y la masa de pinar existente; así como, a una valoración paisajística al corresponderse con una zona elevada con gran incidencia visual en el TM y, por tanto, un claro impacto paisajístico sobre el territorio. El estudio de impacto ambiental deberá definir para los citados suelos su capacidad de acogida y valorar los méritos para su conservación; se identificarán los posibles impactos de la actuación, y se establecerán las medidas preventivas y correctoras necesarias para minimizar los efectos negativos de la propuesta.
- Deberá revisarse y/o profundizarse en la Identificación y Valoración de Impactos, justificándose aquellos relativos al Polígono Industrial ya existente y al vertedero, aspecto este no resuelto en la documentación técnica del PG, por lo que las Medidas Correctoras propuestas no se pueden considerar adecuadas y resultan insuficientes, aun queriéndose reconocer la mayoría de los impactos como de signo positivo.
- Se deberá elaborar un PVA, de acuerdo a lo establecido por la legislación medioambiental vigente.
3. No se puede considerar, por tanto, ambientalmente justificado la delimitación del Suelo Urbanizable Residencial que amplía la Urbanización Montes del Palancia, especialmente el Sector 6 propuesto.
4. En cuanto la documentación técnica, se considera necesario:
- Se deberán completar las DEUT incluyendo, al menos, aquellas determinaciones necesarias para garantizar el agotamiento del Suelo Urbanizable propuesto antes de considerar la opción de reclasificar un SNU; se orientará la incorporación de nuevos terrenos a futuros desarrollos urbanísticos; se determinarán los criterios para preservar terrenos del proceso urbanizador, en función de los valores o riesgos ambientales que presenten o bien de acuerdo a otros supuestos establecidos en las Directrices; se establecerán los criterios que hagan necesaria la revisión del Plan General.
- Se deberán incluir en la Normativa Urbanística de la Zona de Uso Industrial (Clave E0) los condicionantes de la DIA de fecha 5 de marzo de 1998, relativa a la MP 1 de las NNSS de Algar del Palancia, con expediente nº 4/1997-AIA del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.
Informes Sectoriales
En el expediente de EIA incoado consta por parte del Ayuntamiento de Algar del Palancia, con fecha 10 de noviembre de 2005, la solicitud del informe preceptivo de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano y la solicitud del informe a la CHJ relativo a la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en el planeamiento propuesto, sin que hasta la fecha se haya remitido copia de los mismos.
En el expediente municipal se incluye la certificación de aprobación del Informe de justificación sobre la previsión de necesidades de vivienda protegida en el TM y de las modificaciones introducidas en las Fichas de Planeamiento y Gestión, según requerimiento de subsanación de la Sección de Planeamiento de la CTH, por acuerdo del Pleno de fecha 2 de junio de 2005.
Durante el procedimiento de EIA, se han efectuado diversas consultas, por lo que se incluyen en el expediente los siguientes informes:
- Informe favorable del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio al Plan General, al plantearse una zonificación de usos del suelo acorde con los valores ambientales del término municipal, en lo relativo a espacios naturales propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestre y Espacios Naturales Protegidos.
- Informe detallado del Servicio para la Conservación de la Biodiversidad a la vista del plano de ordenación estructural del PGOU, relativo a la oportunidad de aprovechar la condición de corredor biológico del TM entre la Sierra Calderona y la Sierra Espadán, que incluye un plano donde se señalan cuatro zonas:
«Uno de los objetivos que se propone en este PG es el de mantener el corredor biológico entre la Sierra de Espadán y la Sierra Calderona. Sin embargo proponen ampliar el SNU Protegido de predominio agrícola y crear un SNU Común sin aparente necesidad.
Estas zonas de ampliación de suelos agrícolas, así como la zona de suelo no urbanizable común, están ocupados por vegetación de vocación forestal, con áreas de pinos carrascos, matorrales esclerófilos mediterráneos y pastizales termomediterráneos:
Cod Hab Comunidad
6220 Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi
5330 Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl.
9540 Pinares endémicos de Pinus halepensis
En el caso de suelos no urbanizables protegidos de predominio agrícola los que se pretende es ocupar áreas de vocación forestal con pendientes mayores que las áreas agrícolas circundantes. No es un buen criterio el delimitar las áreas forestales por curvas de nivel, como se pretende en alguna zona.
En general para la conservación de la biodiversidad es más importante las áreas de contacto entre ambientes distintos. Es preferible mantener el área natural [1] aunque mantenga caminos laterales para la comunicación agrícola, ejerciendo como área de contacto entre las áreas de vegetación natural y el valle agrícola.
También deberían mantenerse el área natural [3] que se introduce entre las zonas agrícolas, en lugar de limitarlo a las más altas cotas en el límite del término municipal. Con ello la función de corredor queda más garantizada.
En el caso de la zona [2] se han elegido, en general, unas curvas de nivel algo elevadas, en desacuerdo con la actual distribución de la vegetación. Habría que delimitar el suelo no urbanizable protegido de predominio forestal por cotas algo más bajas, más próximo a la distribución de la vegetación natural.
La zona [4] de suelo no urbanizable común parece más dirigida hacia un futuro desarrollo urbanizable dada su proximidad a la población. Se trata de una zona con un relieve pronunciado que conserva pinadas de Pinus Halapensis, ese suelo común debería mantener esas pinadas.»
Afecciones legales
1. El TM de Algar del Palancia no se encuentra incluido en la delimitación de ninguno de los Espacios Naturales Protegido en la CV, pero sí tiene la condición de corredor biológico entre la Sierra de la Calderona y la Sierra de Espadán, por lo que este territorio se puede considerar indirectamente afectado por los espacios naturales de la Sierra de la Calderona y Sierra de Espadán.
2. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el territorio de estudio se ha designado el lugar de interés comunitario denominado LIC Curs Mitjà del Riu Palancia cuya delimitación incluye la zona oeste del municipio de Algar del Palancia, a ambos lados del río. Además, los suelos situados al norte del Palancia de predominio forestal han sido cartografiados como Hábitats naturales, con presencia de alguna especie prioritaria aunque con escasa cobertura.
El Plan General incluye la totalidad de la zona LIC en áreas clasificadas como SNU de Protección Forestal o de la Presa del Algar, estando además buena parte de los terrenos sobre los que se dan hábitats de interés comunitarios -algunos de los cuales son prioritarios- clasificados como SNU de Protección.
3. Son varias las manchas de Suelo Forestal cartografiado por el PGOF presentes en el territorio de estudio, pudiéndose observar además las grandes superficies transformadas en el municipio en favor del cultivo de cítricos. La mayoría de estos suelos han sido incluidos en el SNU de Protección Forestal salvo en la zona de la Urbanización Montes del Palancia, donde se ha propuesto ampliar el suelo urbanizable vigente a la toda la unidad ambiental que representa este relieve, correspondiéndose con arbolado de carácter natural en la parte alta que alterna con zonas de matorral en la ladera.
4. Tras la consulta de las cartografías oficiales y las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la CTH, así como los PATs en tramitación y el PATRICOVA, no se detectan otras afecciones en el TM.
5. La red hidrográfica principal en el TM esta formada por el Río Palancia, que atraviesa el TM en dirección NO-SE, al que se une la Rambla de Azuébar antes de llegar al núcleo de población a la altura de la presa de Algar. Desde la presa parte la Acequia Mayor de Sagunto en paralelo al río Palancia, y de ésta última, a la altura del casco urbano, se separa el ramal de la Acequia Molí que penetra en la población. El límite Sur del municipio con Alfara de Algimia lo forma el Barranco de Arguines y al NE el TM es atravesado por el Barranco del Retor que desciende desde la Sierra de Espadán.
El PG clasifica como SNU de Protección el Río Palancia y los demás cauces como SNU de Protección de Cauces de Barrancos, estableciendo una protección genérica hasta la Zona de Servidumbre de los mismos.
6. En el término municipal de Algar del Palancia existen un total de 7 vías pecuarias clasificadas, dos de las cuales parten del casco urbano y cruzan la Urbanización Montes del Palancia, y son numerosos los caminos rurales y pistas que lo atraviesan, según se indica en el estudio de impacto ambiental y se grafía adecuadamente en los planos de ordenación e información, donde se incluyen las distintas anchuras legales y has sido incluidas en la Categoría de SNU de Vías Pecuarias.
7. Son tres los yacimientos arqueológicos catalogados en Algar del Palancia según los datos consultados en la web del Área de Patrimonio Cultural Valenciano: Aljub d'Alfara, Alt del Castellet y c/ Camp de Morverdre, Nº 3; y un BIC en la categoría de monumento, correspondiente a la Antigua Torre Defensiva de Algar del Palancia. En el listado de Etnología de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte figuran los siguientes: Aljibe, Aljubs d'Algar del Palancia, Assud de Algar del Palancia, Barraca de Pedra en Sec, Basses d'Algar, Cementerio, Cisterna de Algar, Colmenas de Corcho, Corral Nou, Corrales, Estación de Renfe, Fábrica de Harinas Molí de Baix, Fábrica de Yeso, Forn de Calç, Fuente, Iglesia de Algar del Palancia, Molí de Dalt, Refugio Rupestre, Torre islámica de Algar del Palancia.
Los elementos patrimoniales citados parecen haber sido recogidos en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan General. Y los yacimientos que se recogen en la documentación evaluada, han sido incluidos en el SNU de Protección de Yacimientos Arqueológicos/Etnológicos, conforme a la Anexo al estudio de impacto ambiental presentado. No obstante, no consta en el expediente de EIA el informe favorable a los efectos patrimoniales del PGOU de Algar del Palancia.
8. La línea férrea FFCC Central de Aragón (C-5) atraviesa el TM de SO a SE aunque sin parada en el apeadero del municipio, y junto a ella discurre la línea férrea abandonada de Sierra Menera "Ojos Negros". Paralelas a las anteriores discurre el nuevo trazado de la carretera CN-225 y de forma más serpenteante por el mismo corredor fluvial la carretera VV-6001.
9. Un gasoducto de ENAGAS atraviesa el municipio siguiendo el corredor fluvial del valle del Palancia en paralelo a las demás infraestructuras lineales.
Consideraciones ambientales
El TM de Algar del Palancia se encuentra claramente caracterizado en una única unidad fisiográfica a escala regional, el valle del río Palancia en el sinclinal entre las dos alienaciones paralelas de las Sierras Calderona y Espadán, que le sirven de vertientes.
A escala local, el municipio se caracteriza por los relieves montañosas situados en su mitad norte, tan solo interrumpidos por la Rambla de Azuebar y en la zona más meridional por el barranco del Retor. Mientras que en su mitad sur, únicamente en el límite con Segorbe, destaca el relieve más montañoso de los parajes de El Castellet y La Campana, en cuyas laderas mas bajas y entre las vaguadas se ubica la Urbanización Montes del Palancia, en un territorio rodeado por infraestructuras lineales.
Los usos del suelo dominantes son el agrícola y el forestal, destacando una faja situada en el margen derecho del Palancia, donde el aprovechamiento dominante es el agrícola de huerta tradicional, con una capacidad agrícola del suelo muy elevada, y las zonas de matorral y boscosas al norte del río.
En los últimos años se han llevado a cabo en el municipio algunas transformaciones agrícolas de terrenos forestales y transformaciones de secano a regadío. Señalar que están sometidos al procedimiento de EIA en función de su superficie tanto las concentraciones parcelarias de terrenos de cultivos de secano, como las transformaciones de secano a regadío y la transformación a cultivo de terrenos naturales, seminaturales o incultos. Dado que en el PG se establecen Usos permitidos, compatibles y prohibidos en un territorio mediante la clasificación y calificación del suelo, en el presente procedimiento de EIA se valora ambientalmente la aptitud de una zona o unidad ambiental para un uso predominantemente agrícola o forestal de acuerdo a las categorías establecidas en el PG, a reserva de la posterior evaluación ambiental de los proyectos o actividades que allí se desarrollen.
Dicho de otro modo, el presente procedimiento de EIA relativo al PGOU de Algar del Palancia no exime de que los proyectos y actuaciones a desarrollar en el TM, especialmente los relativos a las transformaciones agrícolas, recogidos en el Decreto 162/1990 de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, o en la normativa nacional vigente, Real Decreto Legislativo 1302/1986 y modificaciones, sean sometidos al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, incluyendo un Estudio de Impacto Ambiental específico y concreto de cada uno de ellos.
Se han identificado un total de 4 Unidades Ambientales Homogéneas, correspondiéndose con las zonas de Monte Alto, Monte Bajo, Zona Antrópica y Zonas Agrícolas, esta ultima subdividida en Frutales de Secano, Cítricos y Cítricos con Frutales de Secano.
Así pues, uno de los conflictos a señalar se corresponde a la propuesta de clasificación como Suelo Urbanizable Residencial, sin ordenación pormenorizada, de los terrenos situados en la zona denominada Racó de Marín y, especialmente, la denominada La Campana (Sector 6). Los citados suelos se corresponden con terrenos forestales con desigual cobertura forestal y una masa de pinar en buen estado, situados en una zona montañosa y elevada con afloramiento de roca y pendientes que alcanzan el 30%, con gran incidencia visual y un claro impacto paisajístico sobre el territorio. Y es que la ampliación propuesta se extiende sobre terrenos considerados no aptos para el desarrollo urbanístico, no habiéndose valorado tampoco en el Anexo que amplía el estudio de impacto ambiental la actuación en cuanto a la pérdida de vegetación natural, contaminación y recarga de acuíferos, erosión actual y potencial, riesgo de incendios de carácter forestal y alteración de la orografía, etc.
Es por ello que la ampliación del suelo urbanizable vigente en la Urbanización Montes del Palancia no ha sido justificada por el Ayuntamiento desde consideraciones ambientales, teniendo en cuenta además que los citados suelos no han sido desarrollados por el planeamiento parcial transcurridos casi 20 años desde su aprobación. Por otro lado, en la zona del Racó de Marín y de La Campana no existen zonas residenciales ni núcleos urbanos consolidados y el suelo urbano de la Urbanización Montes del Palancia tampoco esta completamente consolidado, al quedar sin edificar un buen número de sus parcelas.
Mientras que en los terrenos situados al este, en la parte baja y más llana hasta la carretera, sí existen algunas viviendas unifamiliares de segunda residencia o ligadas a la actividad agraria, aunque sobre unos suelos pobres con una capacidad de uso agrícola moderada y limitada por la erosión y las características físicas de los mismos.
Respecto al abastecimiento de agua potable, según el certificado de SEASA como empresa responsable del servicio de agua potable y alcantarillado en el municipio, el abastecimiento tiene su origen en el pozo denominado dels Planets con un caudal aforado de 3500 l.p.m. (210m³/h). Sin embargo, en el certificado de la Comisaría a Aguas de la CHJ, el citado pozo tiene un aprovechamiento de regadío para 294,50 ha de cítricos y frutales. En la Urbanización Montes del Palancia actualmente el abastecimiento proviene de otro pozo, denominado Pou dels Dolors, situado en Segorbe, del que no se aportan más datos.
Según el citado certificado de SEASA y los datos del Ayuntamiento se estima una demanda de agua potable de 2.375 m³/dia (100 m³/hora), para una población potencial prevista de 7.900 habitantes en caso de desarrollarse por completo las previsiones del PG. Y se informa que en la actualidad sí existen recursos hídricos para abastecer la demanda prevista. En las conclusiones del estudio de impacto ambiental se afirma que el caudal actual del pozo puede abastecer a una población de 17.500 habitantes. Y en la documentación técnica se afirma que no existen problemas en cuanto a la cantidad de agua potable requerida, aunque sí en cuanto a su calidad, con niveles altos de nitratos.
Respecto a la depuración de las aguas residuales, son tratadas actualmente en la EDAR de la Partida Regadora d'Enmig, de reciente construcción. La citada infraestructura de tratamiento cuenta con un caudal de proyecto de 400 m³/dia, mientras que los datos de funcionamiento en 2004 estiman un caudal de 120m³/dia, e incluye un tratamiento secundario de aireación prolongada, según los datos consultados de la EPSAR.
En cuanto a la recogida de los RSUs, consta en el expediente el certificado de suficiencia para la gestión en la Mancomunidad de La Baronía de la empresa concesionaria del Servicio de Recogida de RSUs y transporte para su tratamiento en Planta de Transferencia de Segorbe aunque no se indica el destino final de los mismos.
El estudio de impacto ambiental identifica y valora la mayoría de los impactos como positivos, proponiendo inicialmente medidas correctoras únicamente contra las acciones negativas detectadas, en decir, la calidad el aire, el polígono industrial y el vertedero, aspecto éste último que debe tratarse de un error ya que en la documentación técnica presentada no se ha delimitado ninguna zona para albergar un vertedero, independientemente del tipo de residuos a eliminar, que en el caso de RSU debe ajustarse necesariamente a lo establecido en el Plan Zonal de la Zona V-VIII del PIR, mientras que la gestión de los residuos inertes es de competencia municipal. En cuanto al citado Polígono Industrial, se entiende que se refiere al SNU Común con Uso industrial, ordenado en la MP 1 de las NNSS, regulado al amparo del artículo 18 del la Ley del SNU, y que cuenta con DIA de fecha 5 de marzo de 1998.
Posteriormente, con fecha 24 de julio de 2005, se ha presentado un Anexo al estudio de impacto ambiental a fin de subsanar las deficiencias informadas por el Servicio de EIA. En el punto 4 del anexo se redactan una serie de criterios para preservar principalmente del proceso urbanizador, en función de los valores o riesgos ambientales que presenten. Aunque la denominación no resulta muy acertada, los criterios expuestos equivalen en cierto modo a una posible propuesta de Medidas Correctoras, apartado éste que es parte integrante de todo estudio de impacto ambiental. Tampoco se ha remitido un PVA entendido como tal.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
3. El artículo 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
1. Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto del Plan General de Ordenación Urbana de Algar del Palancia, promovido por el Ayuntamiento de Algar del Palancia, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
2. Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
2.1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, deberá obtenerse informe favorable de la DG de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también el sentido del presente informe.
2.2. Se establecerá en las DEUT la necesidad de agotar completamente el Suelo Urbanizable Residencial antes de considerar la opción de reclasificar un suelo no urbanizable común delimitando nuevos sectores para un Uso Residencial mediante Actuaciones Integradas.
2.3. La delimitación del Sector 6 se modificará conforme al suelo clasificado como Suelo Urbanizable en las NNSS vigentes, pudiéndose ampliar hacia el este teniendo en cuenta la zona de servidumbre de la carretera (anexo 1). No se considera ambientalmente aceptable la ampliación del Sector 6 hacia el sur sobre terrenos forestales en ladera y hasta el Barranco de Arguines.
2.4. Por tanto, en cuanto a la Urbanización Montes del Palancia (Sectores 5, 6 y 7):
- Se modificará la secuencia de los diferentes sectores residenciales, vinculándose el desarrollo del sector 7 y el sector 6 de manera que sean posteriores en su ejecución al sector 5, modificándose las correspondientes Fichas de Gestión.
- El pinar de la parte alta del Sector 6, como el del Sector 5 (Clave F1), deberá ser preservado del desarrollo urbanístico y prohibida, en todo caso, cualquier tipo de transformación de la masa de pinar y la cobertura forestal según plano del Anexo 1, siendo posible su clasificación como ZV pero manteniendo el carácter natural de la pinada y las pistas forestales para recorridos peatonales.
La delimitación cartografiada en el anexo 1 la conformará en los tramos donde ya existe una pista un camino, y en todo el perímetro una franja ladera abajo de protección contra incendios forestales de 25 metros de anchura separando la zona edificada (límite de parcela) de la forestal, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 1/3 de la altura total de cada pie.
- Los sectores 6 y 7 delimitados conforme a las NNSS vigentes o al Anexo 1 adjunto, se consideran ambientalmente aceptables con los condicionantes que se listan a continuación, a incluir en la Ficha de Planeamiento y Gestión de cada sector, y a desarrollar por el Plan Plarcial correspondiente:
- La ordenación de los Espacios Libres del sector será conforme con el apartado anterior de este condicionante.
- La tipología de edificación será mayoritariamente la Residencial Unifamiliar Aislada (CU), con los siguientes parámetros: el tamaño mínimo de parcela edificable se establecerá en 600 m², con un máximo de dos plantas y una ocupación máxima del 33,33% (Conforme al capítulo VII, Sección 6ª de las NNUU: Residencial unifamiliar en Urbanización Montes del Palancia: Aislada en suelo urbano).
- La tipología del Residencial en fila/adosado (B) y la Residencial Plurifamilar Tipología en Bloque (C) sólo se permitirá en las zonas bajas (con pendiente inferior al 10%) y libres de vegetación arbórea, con las alturas previstas.
- Se mantendrán los elementos vegetales que componen las masas arbóreas existentes, integrándolas en la ordenación pormenorizada en los espacios libres públicos y privados.
- El proyecto de urbanización incluirá medidas para la integración paisajística donde se indiquen, al menos, los movimientos de tierras y las especies que serán utilizadas en la revegetación y restauración de taludes. Se incluirán también los sistemas de riego elegidos y la procedencia del agua potable y de riego para la urbanización.
2.5. Se considera necesario, para lograr el objetivo de mantener el corredor biológico entre la Sierra de Espadán y la Sierra de La Calderona, ampliar las superficies clasificadas como SNU Protegido de predominio Forestal, sin perjuicio de los usos agrícolas actuales legalmente establecidos, conforme a lo siguiente (se adjunta plano como Anexo 2. La toponimia conforme al visor cartográfico de la CTH):
- En la zona denominada Collado Royo al noroeste del TM, la protección forestal se ampliará alrededor de la existente en detrimento del suelo protegido de predominio agrícola, hacia el oeste hasta los terrenos clasificados como SNU de Protección de la Presa del Algar; y a lo largo de la VP Cordel de la Pista de Chavas, entre el Racó de Mateu y el Racó de la Torre. Al noreste de la citada VP en dirección a la zona agrícola denominada El Caragol, se ampliará al Suelo Forestal en la parte baja de la zona de La Roya, Zona [1].
- En la Zona [2] denominada Racó de María y Les Lomes al este del TM junto al río Palancia, se ampliará la protección forestal hasta las cotas más bajas y conforme a la vegetación de carácter natural que presentan estos terrenos.
- Al norte del municipio en la Muntanyeta de Pare Ramó" junto al Cami d'Escales, Zona [3], deberá ampliarse la protección por motivos forestales a fin de mantener el carácter natural y la cobertura forestal de los suelos forestales en ladera.
- Por último, en la zona de La Porca al sur del Racó de La Torre, Zona [4], clasificada como SNU Común con Clave E01, donde esta previsto al parecer la construcción de un centro para la Tercera Edad, deberá establecerse la protección de las masas de pino carrasco que quedarán así preservadas de cualquier tipo de transformación, urbanística o edificatoria, que altere la pinada. En caso de modificación puntual del PG, ésta deberá establecer entre sus objetivos medidas concretas para mantener y conservar la pinada integrándola en el proyecto que desarrolle esos suelos dotacionales.
2.6. En cuanto a las Normas Urbanísticas:
- En lo relativo a la protección de las VVPP y el régimen general de usos establecido para esta zona de ordenación urbanística, Clave E6 (artículo 9.7.2), el Uso Dominante establecido como Viario deberá adecuarse de manera que se mantenga no sólo la integridad superficial de las VVPP, sino que se garantice su uso legal conforme a la Ley 3/1995 de VVPP.
- Las redes de saneamiento en los nuevos suelos urbanizables se definirán como separativas y el vertido a la red de alcantarillado municipal se regirá por el Modelo de Ordenanzas elaborado a tal efecto por la Entitat de Sanejament y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias y/o por aquellos condicionantes más restrictivos que establezaca la EDAR que realiza el tratamiento de las aguas residuales, a falta de una Ordenanza municipal propia (artículo 12.2.4).
- El perímetro de protección para las captaciones de agua potable se establecerá en 300m (artículo 13.1.5)
2.7. El Ayuntamiento remitirá al Área de Evaluación Ambiental, en el plazo de tres meses, una propuesta definitiva de Medidas Correctoras y un Plan Vigilancia Ambiental, que se ajuste a lo previsto en el artículo 11 y 12 del Decreto 162/1990.
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 30 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML