Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9105, del 11-06-2021 (2021/6251)

RESOLUCIÓ de 31 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expediente 101/18-AIA Sagunt.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9105

Data del DOGV
:   11-06-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/6251

CVE


Data del document
:   31-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 31 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expediente 101/18-AIA Sagunt. [2021/6251]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expediente 101/18-AIA Sagunt.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 101-2018-AIA.  
Títol: reestructuració i ampliació de la piscifactoria Bersolaz.  
Promotor: Bersolaz Spain, SLU.  
Òrgan substantiu: Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial de València.  
Localització: a 3 km de la bocana del port de Sagunt. Isòbates 27 i 37 m.  
Antecedents  
Com a antecedents administratius i ambientals relacionats amb el projecte de reestructuració i ampliació promogut per Bersolaz, SLU, consten en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental els antecedents següents:  
 Expedient 759-1999-AIA amb declaració d'impacte ambiental de 3 d'abril de 2000 per a una instal·lació d'aqüicultura promoguda per Acuimed amb capacitat productiva de 1.130 t/any. L'any 2005 la titularitat va passar a nom de Bersolaz Spain.  
 Expedient 64-2005-AIA amb declaració d'impacte ambiental de 9 de setembre de 2005 per al trasllat i ampliació de granja marina promogut per Costa Blanca des de les costes de Canet d'en Berenguer a Sagunt, amb una producció de 1.500 t/any i superfície d'ocupació de 25 ha. En l'any 2015 la titularitat va canviar a nom de Bersolaz Spain.  
A més, en les costes de Sagunt consten els expedients següents:  
 155-2003-AIA amb declaració d'impacte ambiental de 9 de febrer de 2004 per a una granja marina de 50 ha i 500 t de producció anuals promoguda per Cultipeix, SL.  
 294-2004-AIA amb declaració d'impacte ambiental de 28 de febrer de 2006 d'ampliació de l'anterior per a una granja marina de 2.500 t de producció sense augment de superfície.  
Per Resolució de 25 de maig de 2012 (DOGV 6793, d'11.06.2012), de la secretària autonòmica d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, es declara l'extinció de l'autorització de la granja marina de Cultipeix.  
  
Descripció del projecte  
Bersolaz Spain, SLU, explota les instal·lacions d'aqüicultura marina situades enfront de les costes de Sagunt. Actualment compta amb dues concessions segons s'ha descrit en l'apartat anterior. Entre ambdues tenen autoritzada una producció màxima de 2.630 t/any.  
L'objecte del projecte és reestructurar i modernitzar l'activitat conjuminant les superfícies de la concessió i desplaçant ambdues activitats. Les instal·lacions de l'antiga Acuimed es desplaçaran íntegrament i les instal·lacions de l'antiga Costa Blanca només ho faran parcialment, ja que la superfície de la nova concessió se superposa amb part de l'antiga. La unió de les dues concessions juntament amb l'ampliació sol·licitada conformaran una àrea de 82 ha on s'espera aconseguir una producció màxima de 5.000 t/any per a les espècies daurada, llobarro i, previsiblement, corbina.  
La instal·lació se situarà en un polígon conformat pels vèrtexs següents (coordenades UTM/ETRS89): 743350/4392332-743664/4391310-742923/4391087-742612/4392100.  
La reestructuració i modernització implica, a més, un canvi del nombre i grandària de les gàbies d'engreixament que s'estan utilitzant. La nova instal·lació albergarà 28 gàbies d'engreixament, amb un diàmetre de 28,65 m disposades en dos grups de 14 gàbies cadascun.  
S'instal·laran també quatre gàbies de 16 m de diàmetre per a desempescar (gàbies de separació dels peixos abans de la seua comercialització).  
Cada recinte de cria es compon d'una estructura flotant de polietilé, xarxes i estructures d'ancoratge al fons marí (fondeigs). L'àrea de concessió es delimitarà amb boies segons estableix la normativa vigent.  
  
Les operacions que hauran de dur-se a terme són:  
 Abalisament perimetral de la concessió i eliminació de les balises de l'antiga Acuimed.  
 Modificació de les flotilles sud de l'antiga Costa Blanca i instal·lació de la nova flotilla nord composta per 14 noves gàbies de 28,6 m de diàmetre i dues noves gàbies de 16 m de diàmetre.  
 Instal·lació del sistema de fondeig i de la nova flotilla sud amb iguals característiques que la nord.  
 Desmuntatge de l'última flotilla de Costa Blanca i eliminació de les boies perimetrals de l'antiga concessió.  
El cultiu d'orada, llobarro i corbina s'inicia amb la introducció dels alevins a engreixar. Amb l'ajuda de programes informàtics, els peixos són alimentats diàriament segons tipus d'espècie, talla i temperatura de l'aigua de la mar. L'alimentació es realitza a través d'un vaixell sitja.  
  
Periòdicament es capturen peixos per a comprovar el seu creixement i estat de salut. En cas necessari s'aplicaran tractaments veterinaris mesclats amb el pinso.  
L'engreixament dura d'un a tres anys segons espècie i època de l'any en la qual s'introdueixen els alevins. A mesura que les gàbies queden lliures són ocupades per lots nous.  
Tramitació administrativa  
Els dies 13 i 26 de setembre de 2018 va tindre entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació del projecte a l'efecte de la seua valoració ambiental.  
Mitjançant escrit de 20 de novembre de 2018 es requereix a l'òrgan substantiu l'esmena del tràmit d'informació pública i consulta als organismes afectats per la realització del projecte.  
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 21 de maig de 2018 per un període de 20 dies hàbils motiu pel qual se sol·licita la realització de la informació pública d'acord amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, conservant-se els informes i al·legacions obtingudes en la primera informació pública, ja que no varia l'objecte ni característiques del projecte.  
Els dies 3 d'octubre i 12 de novembre de 2019 i 9 de gener de 2020 té entrada en l'òrgan ambiental l'esmena del tràmit d'informació pública i la remissió de les al·legacions al projecte, informes sectorials i contestació a les al·legacions.  
El nou tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant publicació d'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 12 de juliol de 2019, en el portal web de la Generalitat, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Sagunt i en el tauler d'anuncis de la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
  
Durant el tràmit d'informació pública es van produir al·legacions de l'Ajuntament de Sagunt i de la Confraria de Pescadors de Sagunt que seran reflectides en l'apartat corresponent.  
El 6 de juliol de 2020 se sol·licita a l'òrgan substantiu informació sobre les diferents autoritzacions vigents en la zona afectada pel projecte.  
El 10 de juliol de 2020, l'òrgan substantiu remet la informació sol·licitada, considerant-se suficient la informació per a procedir a la resolució de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Resultat de la informació pública.  
Durant el període d'informació pública es van consultar als organismes següents:  
 Oceana.  
 WWW.  
 Federació Provincial de Confraries de Pescadors de València.  
 Capitania Marítima.  
 Ministeri de Defensa.  
 Ports de l'Estat.  
 Servei de Sanitat i Benestar Animal.  
 Subdirecció General per a la Protecció de la Mar.  
 Direcció General de l'Aigua.  
 Informe de Capitania Marítima, de 22 de maig de 2018: S'haurà de complir amb l'Ordre de 14 d'octubre de 1997, sobre normes de seguretat en activitats subaquàtiques, i també el conveni MARPOL quant a la producció, retenció a bord i lliurament en terra de tota classe de restes orgàniques, d'hidrocarburs, aigües negres i grises.  
 Informe favorable del Ministeri de Defensa, de 12 de juliol de 2018.  
 Informe de 23 de maig de 2018, del Servei de Producció i Sanitat Animal, en el qual s'indica que a la vista del programa sanitari presentat i de la normativa vigent, les espècies daurada, corbina i llobarro no són susceptibles de patir les malalties esmentades en l'annex I de la resolució que aprova el PAZ per a 2018, en l'annex IV del Reial decret 1614/2008, de 3 d'octubre, i en l'annex I del Reial decret 526/2014, de 20 de juny.  
En el programa sanitari es recullen actuacions quant a patologies, tractaments, pla de visites i seguiment que cal entendre adequades a la naturalesa de l'explotació objecte del programa i a la pràctica del professional veterinari responsable que les subscriu.  
 Informe de la Subdirecció General de la Protecció de la Mar, de 21 de gener de 2019: El projecte no se situa dins de la Xarxa Natura 2000 (LIC, ZEPA, ZEC). Després de realitzar una exposició del projecte indica que l'informe se cenyeix a la compatibilitat de les actuacions amb els objectius generals de la Llei 41/2010, de 29 de desembre, de protecció del medi marí, i dels objectius ambientals específics de l'estratègia marina llevantinobalear, per la qual cosa han de complir-se els objectius següents:  
 Objectiu específic A: protegir i preservar el medi marí, incloent-hi la seua biodiversitat, evitar la seua deterioració i recuperar els ecosistemes marins en les zones que s'hagen vist afectades negativament.  
Objectiu ambiental A.1.1: reduir la intensitat i àrea de influencia de les pressions antropogèniques significatives sobre els hàbitats bentònics, amb especial atenció als hàbitats biogènics i/o protegits.  
 Objectiu específic C: garantir que les activitats i usos en el medi marí siguen compatibles amb la preservació de la seua biodiversitat.  
Objectiu ambiental C.2.2: garantir que les alteracions físiques localitzades i permanents causades per activitats humanes no amenacen la perdurabilitat funcionament dels hàbitats biogènics i/o protegits ni comprometen l'assoliment o manteniment del BEA per a aquests hàbitats.  
  
L'informe conclou que a la vista de la documentació presentada no es preveuen repercussions negatives i per tant l'actuació és compatible amb els objectius de l'estratègia marina llevantinobalear.  
 Informe de 14 de maig de 2019, del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, en el qual s'exposa:  
Respecte a l'estat de la massa d'aigua C006 (Port de Sagunt): pertany a l'àmbit territorial de la demarcació hidrogràfica del Xúquer, i està classificada com a massa d'aigua costanera molt modificada per la presència de ports, sent del tipus AMP-T05 (aigües costaneres mediterrànies de renovació baixa).  
Amb la finalitat de controlar els possibles efectes de la nova instal·lació en el medi marí, haurà de complir-se el pla de vigilància ambiental següent:  
 Aigua: s'establiran quatre punts de control en l'àrea de la concessió i un punt fora d'aquesta que servirà de control. Es facilitaran les noves coordenades dels punts; en el cas que siga possible, es mantindran els punts ja establits, encara que revisada la ubicació d'aquests i la nova àrea, alguns no semblen adequats.  
El mostreig es realitzarà com s'indica en la documentació presentada, a dos nivells batimètrics (superfície i proximitat del fons). Freqüència trimestral.  
Paràmetres: clorofil·la a (g/L), amoni (mol NH4/L), nitrits (mol NH2/L), nitrats (mol NH3/L), fosfats (mol PO4/L), índex FAN, sòlids en suspensió (mg/L), oxigen dissolt (% saturació O2), transparència i terbolesa (UNF).  
Estructura fitoplanctònica.  
 Sediment: Els punts de control seran els mateixos que per a la columna d'aigua. Freqüència semestral.  
Paràmetres: granulometria, COT (%) nitrogen Kjeldahl (mg/kg), fòsfor total (mg/kg), pH, potencial redox, Clostridium sulfitoreductors i presència de mantell de Beggiatoa.  
 Biocenosi de les arenes fangoses: els punts de control seran els mateixos que per al sediment.  
 Freqüència anual.  
 Metodologia MEDDOC o BOPA.  
 Biocenosi del coral·ligen: inspecció de la barra de coral·ligen, mitjançant les tècniques habituals d'oceanografia i biologia marina. Freqüència anual.  
Els resultats hauran de ser remesos al Servei de Qualitat d'Aigües amb periodicitat semestral amb còpia dels resultats obtinguts en el Programa de vigilància ambiental. La valoració dels resultats es realitzarà sobre la base del que es regula en el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental. També es comunicarà immediatament qualsevol anomalia detectada.  
Respecte als productes per als tractaments sanitaris s'indiquen que s'aportaran amb l'alimentació. La informació d'aquests s'aportarà en els informes semestrals.  
En la documentació no s'indica res sobre els processos de neteja de les xarxes, haurà d'indicar-se on es realitza i productes.  
 Autoritzacions: autorització d'abalisament provisional de 12 de febrer de 2019 per ports de l'Estat.  
 Informe/al·legació de 15 de juny de 2018, de l'Ajuntament de Sagunt sobre els punts següents:  
Existència d'altres instal·lacions en la zona a fi de valorar els efectes additius i establir mesures correctores.  
Estudiar les repercussions de les noves instal·lacions sobre la platja del Port de Sagunt.  
Condicionar l'autorització de l'activitat al compromís per part del titular d'adoptar les millors pràctiques disponibles per a evitar la càrrega contaminant procedent dels pinsos, dels productes sanitaris i de neteja.  
  
Millorar les condicions per a evitar arrossegaments de gàbies i aparells a les platges i també la fugida d'exemplars.  
 Confraria de Pescadors de Sagunt: mitjançant al·legació del 4 de setembre de 2018, que es reitera el 18 de setembre de 2019, s'exposa (síntesi):  
Se sol·licita que s'incorporen al procediment els estudis d'impacte ambiental inclosos en els expedients d'autorització d'Acuimed (Sagunt), Cultivos Costa Blanca (Sagunt) i Granja Marina La Safor (Gandia).  
  
S'expressa la disconformitat sobre que la defecació de 5.000 tones de peix anuals no causaran contaminació bacteriana i alerta sobre els tractaments antibiòtics que se subministra al peix i també sol·licitud i informació sobre additius sedants i altres substàncies contingudes en els pinsos subministrats en l'explotació.  
Les instal·lacions suposaran un minvament en els caladors utilitzats tradicionalment per la confraria.  
La irrupció de les multinacionals en el sector de l'aqüicultura farà desaparéixer la pesca artesanal.  
Les granges marines produeixen femta, residus de pinsos i residus de medicaments en l'aigua, produint contaminació i menyscapte de la qualitat dels peixos que es crien en mar oberta pel fet que mengen dels sobrants dels pinsos.  
La qualitat de l'aigua en les zones de bany pot deteriorar-se.  
La granja afectarà mol·luscos i artròpodes a causa de l'arrossegament dels detritus cap a les zones on habiten.  
Es demana una resolució objectiva, fundada en dret i subordinada als interessos generals i a la salut pública més que als interessos del capitalisme internacional.  
 Respecte a les al·legacions presentades el 30 de maig de 2019, el promotor contesta a les al·legacions de la forma següent:  
Respecte a l'al·legat per la confraria de pescadors:  
Indica, respecte a l'actual ocupació, tindre les corresponents autoritzacions. Respecte a la zona d'exclusió, únicament li competeix a l'empresa l'espai que queda dins del seu perímetre de concessió, no sent responsable de qualsevol limitació que s'haja establit en la resta.  
  
Respecte a l'alimentació dels peixos, assenyala que donat el seu cost es realitza un control d'aquesta amb la finalitat d'evitar pèrdues econòmiques i evitar afeccions al medi. Els productes emprats en l'alimentació compten amb els deguts controls sanitaris.  
Respecte a la utilització de productes veterinaris, aquests s'utilitzen segons prescripció veterinària i mai de manera preventiva i guardant els períodes de supressió necessaris.  
Respecte a l'al·legat per l'Ajuntament de Sagunt:  
El promotor aclareix que el projecte consisteix en la unificació de dues granges marines, sense que actualment existisca cap més en la zona.  
Respecte a la possible deterioració de les aigües de bany indica que l'estudi de dispersió realitzat mostra que la influència de la granja marina no arriba a la platja. D'altra banda, el manteniment d'una bona qualitat de les aigües és necessari per al bon funcionament de la granja marina que, d'altra banda compta amb certificació ISO 14001i Friend of the Sea.  
L'Institut d'Ecologia Litoral contesta les al·legacions mitjançant informe de 27 de maig de 2019 (se cita únicament el no recollit en l'apartat anterior):  
Referent a l'afecció als caladors de pesca: argumenta que l'àrea de concessió de 82 ha difícilment interferirà en la pesquera de la zona. I es tracta de la reestructuració de dos projectes ja existents.  
  
S'indica que la piscicultura opera en la zona des de fa 20 anys, temps en el qual no s'han conegut interaccions rellevants amb el sector pesquer local.  
El projecte se situa sobre un substrat arenós, més enllà de la isòbata dels 30 m. Es troba fora de fons de roca o coral·ligen, i fora dels caladors de la pesquera local. Argumenta que les estructures serveixen de refugi a la pesca i l'aliment sobrant és aprofitat per moltes espècies incrementant-se per això el nombre d'espècies salvatges.  
Referent a la contaminació fecal: els paràmetres utilitzats en l'estudi són per a determinar la qualitat de l'aigua, indispensable per al cultiu de peixos i no per a determinar si existeix contaminació fecal a causa dels peixos, ja que els paràmetres que s'han utilitzat són per a animals de sang calenta.  
Possibles efectes sinèrgics amb altres instal·lacions en la zona: atés que actualment en la zona només existeixen dues instal·lacions, que es convertiran en una sola mitjançant un única àrea de concessió, no existeixen altres instal·lacions que pogueren generar aquests efectes. Segons l'anàlisi realitzada en l'estudi d'impacte ambiental el projecte s'ajusta a la capacitat de càrrega del medi.  
Quant a la gestió de residus, respon a les al·legacions indicant que l'empresa ha d'actuar conforme al reglamentat per al magatzematge i retirada de productes. També ha de complir la normativa referida a l'eliminació dels peixos morts del cultiu. Ha d'evitar l'abandó d'aquells objectes que pogueren caure a la mar (caixes, caps?). Així mateix, se li ha d'exigir la ràpida recuperació de les infraestructures que pogueren quedar a la deriva (gàbies, balises, boies?) després de l'acció de forts temporals marins; en relació amb açò últim, efectua inspeccions periòdiques per a garantir la integritat de la instal·lació.  
  
Aqueixes inspeccions periòdiques serveixen igualment per a revisar l'estat de les xarxes que tanquen les gàbies, a fi d'evitar fuites des del cultiu. L'empresa vigila molt aquest aspecte perquè no li interessen aquestes pèrdues.  
 L'òrgan substantiu contesta a les al·legacions mitjançant diversos escrits dirigits a la Confraria de Pescadors de Sagunt de 22 d'octubre de 2019 i de 12 de desembre de 2019, indicant (entre altres) que seran tingudes en compte en la declaració d'impacte ambiental i en la resolució que pose fi al procediment d'autorització administrativa.  
Respecte a l'inici de les activitats sense les oportunes autoritzacions, mitjançant informe de 22 de novembre de 2018 l'autoritat portuària de València i a petició de la Secció de Pesca Marítima emet informe en el qual s'exposa que les concessions de la qual actualment és titular Bersolaz són la CS031 i CS032, ambdues pròximes a caducar pel que s'ha sol·licitat ampliació de la concessió CS032 estant en tramitació la mateixa.  
Respecte al possible inici de l'activitat sense les degudes autoritzacions, exposa l'informe que l'empresa, arran dels temporals patits, ha efectuat modificacions dins de l'espai de concessió CS0322 que compta amb les degudes autoritzacions.  
  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental descriu la situació preoperacional de la zona basada en el pla de vigilància ambiental de la piscifactoria Costa Blanca i de part de la seua concessió que serà ocupada pel nou projecte.  
  
Aquesta vigilància ambiental descriu les característiques de la columna d'aigua com a oligotròfica i ben oxigenada i els fons marins com a formats per un substrat arenós amb un moderat contingut en fang i sense que s'hagen detectat nivells de contaminació.  
La piscifactoria s'instal·la sobre un fons ocupat per les biocenosis de les arenes fangoses i del detrític costaner en la seua «fàcies» enfangada. Ambdues manquen de valor conservacionista.  
Les biocenosis a preservar en l'àmbit d'actuació i la distància respecte a la futura granja són les següents: roca infralitoral, a 2.900 m; arenes fines, a 2.700 m; prades de Cymodocea nodosa, a 2.700 m; precoral·ligen, a 5.500 m; detrític costaner, a 1.500 m, i coral·ligen de concreció biològica, a 1.100 m.  
 La principal afecció de l'activitat projectada és l'abocament de matèria orgànica al medi. L'origen d'aquesta matèria procedeix del pinso que no és consumit pels peixos del cultiu i de la femta que expulsen. El seu grau d'incidència es calcula mitjançant programes de dispersió i deposició que delimiten l'àrea afectada per aquests abocaments. La superposició de l'àrea de dispersió sobre la carta bionòmica permet conéixer l'abast de l'activitat sobre les comunitats bentòniques, i si afecta aquelles biocenosis amb interés conservacionista.  
Quant a la capacitat de càrrega, o producció potencial màxima que pot assumir el medi, s'ha adoptat la metodologia capacitat de retenció, valorant l'afecció de la granja sobre ecosistemes fràgils en funció de la producció potencial màxima prenent com a base l'afecció a ecosistemes litorals fràgils, taxa de renovació d'aigua i distància a la línia de costa. En aquest cas, dependrà de la zona d'influència del projecte determinada per programes de modelització.  
Aquests programes mostren que des de mitjan primavera fins a mitjan tardor, incloent-hi l'estiu, hi ha una tendència major de la dispersió cap al NE, mentre que la resta de l'any, sobretot en ple hivern, la preferència és cap al SO, d'acord amb la dominància dels respectius corrents marins.  
La simulació realitzada en la qual s'han introduït els paràmetres més desfavorables mostren que la major concentració d'aportacions se situen sota les gàbies per a totes les condicions. L'àrea d'influència d'aquestes aportacions pot sobrepassar el perímetre de concessió, encara que amb concentracions molt menys elevades.  
Aquestes aportacions només aconseguiran la biocenosi d'arenes fangoses sense arribar al detrític enfangat ni les taques disperses del coral·ligen que s'intercala entre aquest i per tant sense afecció a fons marins d'interés ambiental.  
 Xarxa Natura 2000: el projecte no afecta de manera directa espais projecte. El LIC marí més pròxim es localitza a 9,4 quilòmetres cap al nord de la zona de concessió de la granja marina. Es tracta dels «Alguers de Borriana-Nules-Moncofa» (ES5222007) el valor ambiental dels quals és l'hàbitat 1120 Posidonia oceanica. Segons la modelització realitzada, l'activitat no tindrà cap efecte ambiental sobre el LIC.  
  
 Patrimoni cultural: en l'àrea afectada per l'ampliació i trasllat de les instal·lacions no existeix constància d'elements d'interés. No obstant això, s'ha redactat una memòria d'impacte patrimonial prèvia prospecció arqueològica geofísica i acústica amb posterior comprovació per busseig i filmació amb càmeres.  
La prospecció geofísica no ha detectat restes de naufragis o similar. No obstant això, sí que existeixen restes antròpiques procedents de l'antiga factoria de Cultipeix i l'actual de Bersolaz, algunes d'aquestes arrossegades pels corrents marins i per les barques de ròssec. De la resta de zones on s'han localitzat possibles restes antròpiques, la inspecció in situ ha determinat que es tractaven d'estructures d'origen natural.  
A la vista dels resultats obtinguts el 14 de maig de 2019, la Direcció General de Patrimoni Cultural va emetre informe en el qual indica que «No existeix afecció al patrimoni cultural subaquàtic al no haver-se trobat restes d'aquesta índole, per la qual cosa vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'informa favorablement els efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, informe preliminar corresponent a la prospecció geofísica arqueològica subaquàtica amb inspecció enfront del port de Sagunt, promoguda per Bersolaz Spain, SLU, per al projecte de modernització, desplaçament i ampliació de les instal·lacions aqüícoles a Sagunt, Port de Sagunt, València, situades enfront del port de Sagunt (València)».  
1. Identificació i valoració d'impactes.  
Tenint en compte la descripció i valoració inicial realitzada, l'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els impactes següents:  
  
 Fase d'execució d'obres:  
Per a instal·lar els diferents elements que componen la piscifactoria serà necessari que siguen transportades des del Port de Sagunt. L'impacte del transport es considera negatiu, d'escassa magnitud, temporal i reversible.  
L'ancoratge i fondeig produirà una ocupació de l'espai marí i una afecció a uns fons sense interés ambiental. L'impacte es valora com a negatiu, d'escassa magnitud, permanent i reversible.  
 Fase de funcionament:  
Durant la fase de funcionament es produiran residus (femta, pinso no consumit) que es dipositaran en els fons marins. L'impacte es valora com d'elevada magnitud, permanent i recuperable.  
  
En el procés productiu pot ser necessari emprar productes farmacològics. L'ús dels fàrmacs es realitzarà a través dels pinsos i sota prescripció veterinària. L'impacte es considera negatiu, d'escassa magnitud, temporal i recuperable.  
L'abalisament de la instal·lació es realitzarà mitjançant llums intermitents. La introducció de llum en el medi es considera un impacte negatiu, d'escassa magnitud, permanent i recuperable.  
Quant als riscos, en cas de temporal es poden desplaçar les gàbies fins a altres llocs i provocar fugides d'exemplars. Els elements arrancats dels seus llocs es recuperaran i els exemplars escapats no constitueixen cap perill per al medit, ja que es tracta d'espècies pròpies del mediterrani. L'impacte es valora com a negatiu, d'escassa magnitud, temporal i recuperable.  
L'activitat permetrà augmentar l'ocupació directa i indirecta causant un impacte positiu i de mitjana magnitud.  
L'activitat pot produir un augment d'espècies com ara alatxa, palomida, sorell i boga que són atrets per la disponibilitat d'aliment produint un impacte sobre el qual no és possible determinar la seua magnitud o signe a causa de la falta de dades.  
La incidència sobre la pesquera artesanal es valora com a negativa, d'escassa magnitud, permanent i recuperable.  
La piscifactoria no disposarà d'elements que s'alcen de manera rellevant sobre la superfície marina, per la qual cosa l'impacte sobre el paisatge es valora com a negatiu d'escassa magnitud, permanent i recuperable.  
En la zona d'afecció no existeixen jaciments arqueològics submarins, per la qual cosa es considera que no existirà afecció al patrimoni històric.  
Els efectes negatius més notables previstos són:  
 Modificació de les característiques del sediment (enfangament, anòxia).  
 Deterioració de la qualitat de l'aigua (eutrofització, terbolesa, proliferació planctònica, disminució de la diversitat i grau d'estructuració del plàncton).  
 Mort d'organismes planctònics per ús de fàrmacs.  
 Alteració de l'estat de les comunitats biològiques bentòniques (substitució de comunitats) per alteració de les condicions inicials (menor disponibilitat de llum per increment de la terbolesa de l'aigua que incideix negativament sobre la cobertura vegetal, augment d'organismes filtradors estrategs provocant una recessió de les etapes dins de la successió ecològica).  
La valoració global dels impactes realitzada cal considerar-los com a compatibles a excepció dels derivats per la generació de residus, la qual cosa obliga a plantejar mesura correctores.  
2. Mesures protectores i correctores.  
L'estudi d'impacte ambiental estableix les mesures següents:  
 S'ajustarà l'alimentació a les necessitats dels peixos segons el període de l'any i el ritme de creixement.  
 Es triarà el sistema de distribució del pinso que aconseguisca un millor aprofitament (per exemple, utilització de dispersor circular en lloc de canó amb aire a pressió).  
 Es disposarà d'un vaixell sitja que ajude en la dispensació automatitzada de l'alimentació, garantint el subministrament en les quantitats adequades.  
 Les substàncies per al tractament i prevenció de malalties se subministraran en forma de premescles en pinso per a evitar la seua ràpida dispersió en un medi aquós, i en dosis concretes sempre sota prescripció veterinària. El seu emmagatzematge s'adequarà al reglamentat sobre magatzematge de productes químics, cuidant-se especialment que el seu possible vessament no vaja a parar a la mar. L'eliminació tant dels productes com dels seus envasos i embalatges es durà a terme en plantes autoritzades a aquest efecte.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
Es proposa la vigilància de tres zones: en la mateixa àrea de concessió on es preveuen les majors aportacions al medi, fora de l'àrea de concessió però dins de l'àrea de dispersió dels abocaments, fora de l'àrea teòrica d'influència de la piscifactoria.  
La vigilància es realitzarà a través d'estacions de mostreig. El seu nombre dependrà del paràmetre a analitzar i aquests, al seu torn, es consideren en quatre àrees: columna d'aigua, el substrat o sediment, la biocenosi de les arenes fangoses i la comunitat del coral·ligen.  
 En la columna d'aigua s'establirà vigilància sobre nitrits, nitrats, amoni, fosfats, clorofil·la a, índex pigmentari o de Margalef, estructura fitoplanctònica (participació dels grans grups taxonòmics del fitoplàncton), sòlids totals en suspensió, oxigen dissolt i transparència o terbolesa. L'objectiu és confirmar que no s'altera el caràcter oligotròfic generalitzat en la zona. El mostreig es realitzarà en dos nivells batimètrics: superfície i proximitat al fons (mostres HIDs i HIDp). Les estacions de mostreig s'establiran en les tres zones previstes.  
  
 En el sediment els paràmetres a controlar seran granulometria, matèria orgànica, pH, potencial redox i microorganismes (Clostridium i sulfitoreductors i la presència de Beggiatoa).  
L'objectiu és comprovar que no s'alteren les condicions originals del substrat i, especialment, en aquells fons que s'estenen més enllà de l'àrea d'afecció de la piscifactoria. La distribució de les estacions de mostreig serà la mateixa que en el cas de la columna d'aigua.  
 Biocenosi de les arenes fangoses (identificador BIO). Es compararà la seua biota i els seus índexs faunístics i de diversitat. La comparació s'efectua sobre els resultats procedents de mostrejos en les mateixes tres estacions considerades per a la vigilància del sediment (mostres BIOs, BIOm i BIOg). No obstant això, en aquest cas, en cada estació es prendran tres mostres rèpliques. L'estudi de la biota es basa en la identificació i recompte de la macrofauna present en dragatges (draga Van Veen amb una superfície de mossegada de 400 cm²). S'utilitzarà una malla amb una llum de 500 micres per a separar la fauna del sediment. L'objectiu és seguir els canvis de la comunitat, una vegada en funcionament la piscifactoria.  
 Biocenosi del coral·ligen. S'inspeccionarà la barra de coral·ligen que està en bon estat, en concret de la seua porció més pròxima al projecte i a l'àrea de dispersió dels seus abocaments, amb la finalitat de confirmar que es troba salvaguardada d'impacte. Això es realitza mitjançant la comprovació d'alguns indicis d'integritat, com el retrocés en la seua distribució o la conservació d'elements biològics propis.  
Els diferents paràmetres i variables seran mostrejats, mesurats i/o analitzats mitjançant metodologies estandarditzades o, almenys, després de l'ús de tècniques habituals en oceanografia i biologia marina.  
La freqüència dels mostrejos serà trimestral per a la columna d'aigua, semestral per al sediment i anual per a la biocenosi.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
1. Enquadrament del projecte.  
En les aigües situades enfront del Port de Sagunt existien tres concessions de les quals actualment només tenen concessió en vigència, dues. Aquestes dues concessions s'unificaran en una sola però encavalcant-se en part amb la superfície actualment ocupada per la denominada Cultivos Marinos Costa Blanca.  
Des del punt de vista ambiental es tracta de la modificació de dos projectes executats la modificació dels quals, per si mateixa, està compresa en els llindars de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, de la Comunitat Valenciana  
La modificació d'ambdós projectes i la seua unificació en un només significa un augment de la capacitat de producció de 2.630 t/any i un augment del perímetre de concessió de 407.005 m².  
Aquest canvi produirà un increment en la generació de residus i un increment en l'ocupació de l'espai marítim.  
La zona directament afectada per la cria dels peixos i la zona d'influència no afecta prades de fanerògames marines, espècies rellevants o fons marins d'interés per la seua biodiversitat ni àrees marines protegides. L'àrea marina protegida corredor de cetacis es localitzaria a uns 5 km aproximadament a l'est. L'espai marítim protegit Delta de l'Ebre-els Columbrets se situa a uns 27 km de la granja marina. No es preveuen afeccions sobre aquests espais si bé ha d'anotar-se que eventualment són detectats cetacis, sobretot dofins, aproximant-se al Port de Sagunt, per la qual cosa es considera necessari establir una vigilància sobre aquest tema, ja que ha d'evitar-se en la mesura que siga possible interaccions amb mamífers marins.  
2. Procés de desmantellament i inici d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental no assenyala possibles efectes ambientals ni mesures de protecció o prevenció sobre aquest tema, per la qual cosa els condicionants ambientals recordaran la necessitat d'establir una vigilància en la fase de desmantellament dels projectes existents i instaran la redacció d'un programa de desmantellament-posada en producció en què es preveja una planificació productiva la finalitat de la qual és evitar que una vegada aprovat l'actual projecte, se sumen les produccions de les explotacions existents amb la nova, superant el màxim de producció que s'autoritzarà, fet que podria generar nous efectes ambientals significatius.  
3. Referent a les al·legacions sobre introducció de substàncies sobretot de tipus veterinari al medi, el promotor haurà de vigilar la freqüència d'aquests tractaments i introduir les mesures correctores indicades en els condicionants ambientals.  
4. Protecció de la biodiversitat. S'haurà d'evitar el risc de fugides per mitjà d'una revisió de xarxes i dels diferents elements de la instal·lació.  
5. El Programa de vigilància ambiental, a més del control dels paràmetres amb la metodologia especificada per la Direcció General de l'Aigua, haurà de presentar les dades de manera que es comuniquen els signes d'alarma tenint en compte que l'objectiu del Programa de vigilància ambiental és la correcció d'impactes ambientals no previstos.  
6. Finalment, i respecte a les al·legacions presentades i en matèria de prevenció d'impactes ambientals s'han considerat mitjançant l'ampliació i modificació del Programa de vigilància ambiental en els condicionants ambientals d'aquesta resolució i en els aspectes de la seua competència.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, de 5 de desembre, i de l'annex I, apartat 1.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, de 5 de desembre, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot l'anterior resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, el projecte de reestructuració i ampliació de la piscifactoria Bersolaz enfront de les costes de Sagunt (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'àmplia i modifica el Programa de vigilància ambiental.  
a) La vigilància ambiental es realitzarà d'acord amb el que disposa el Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües, establint vigilància en la columna d'aigua i en el sediment:  
 Aigua: s'establiran quatre punts de control en l'àrea de la concessió, i un punt fora d'aquesta, que servirà de control. Es facilitaran les noves coordenades dels punts; en el cas que siga possible, es mantindran els punts ja establits, encara que revisada la seua ubicació i la nova àrea, alguns no semblen adequats.  
El mostreig es realitzarà com s'indica en la documentació presentada, a dos nivells batimètrics (superfície i proximitat del fons). La freqüència serà trimestral i els paràmetres que hauran de controlar-se són: clorofil·la a (g/L), amoni (mol NH4/L), nitrits (mol NH2/L), nitrats (mol NH3/L), fosfats (mol PO4/L), índex FAN, sòlids en suspensió (mg/L), oxigen dissolt (% saturació O2), transparència i terbolesa (UNF).  
Es controlarà l'estructura fitoplanctònica.  
 Sediment: Els punts de control seran els mateixos que per a la columna d'aigua. La periodicitat del control serà semestral sobre els paràmetres següents: granulometria, COT (%) nitrogen Kjeldahl (mg/kg), fòsfor total (mg/kg), pH, potencial redox, Clostridium sulfitoreductors i presència de mantell de Beggiatoa.  
 Biocenosi de les arenes fangoses: els punts de control seran els mateixos que per al sediment.  
 Freqüència anual.  
 Metodologia MEDDOC o BOPA.  
 Biocenosi del coral·ligen: inspecció de la barra de coral·ligen, mitjançant les tècniques habituals d'oceanografia i biologia marina. Freqüència anual.  
Els resultats hauran de ser remesos al Servei de Qualitat d'Aigües amb periodicitat semestral amb còpia dels resultats obtinguts en el Programa de vigilància ambiental. La valoració dels resultats es realitzarà sobre la base del que es regula en el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental. També es comunicarà immediatament qualsevol anomalia detectada.  
b) Per a facilitar la revisió dels resultats obtinguts s'adjuntarà a l'escrit de remissió un breu informe en el qual es resumisca, per als diferents paràmetres a controlar i segons les metodologies MEDDOC o BOPA, si s'han detectat diferències significatives negatives en la valoració dels diferents paràmetres.  
c) En el cas que es detecten efectes ambientals negatius que hagen obligat a l'adopció de mesures correctores, es remetrà, així mateix, informe d'incidències al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental juntament amb una proposta de vigilància de la correcció de la incidència.  
En el cas que la vigilància proposada determine que no s'ha corregit el paràmetre o factor afectat en el terme d'un any, haurà de disminuir-se de manera immediata la producció. En el cas de persistir els efectes, hauran de desmantellar-se les instal·lacions.  
d) El programa de vigilància ambiental de la nova instal·lació inclourà un apartat de vigilància sobre els fons marins en les zones on cessarà la producció amb la finalitat de comprovar que evolucionen favorablement. En cas contrari, s'hauran d'adoptar mesures correctores prèvia comunicació al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
2. Contaminació per dispensació de productes veterinaris.  
S'establirà un programa de control de dispensació de productes veterinaris. En el cas que els controls detecten un augment de les patologies i augment de la freqüència dels tractaments, hauran d'establir-se mesures correctores de disminució de densitats en gàbies, i en cas que persistisca el problema, l'aplicació de buits sanitaris.  
3. Millors tècniques disponibles. El promotor, amb anterioritat a l'autorització substantiva, proposarà les millors tècniques disponibles que incorporarà en l'activitat, incloent-les en la selecció i dispensació de pinsos, de productes veterinaris i de productes de neteja a fi de minimitzar la seua incidència sobre el medi ambient.  
4. Protecció de la biodiversitat.  
a) Es controlarà periòdicament l'estat de xarxes i la possible fuita de peixos tant en situacions normals com extraordinàries. En cas d'accidents, i en la mesura que siga possible, es procedirà a la captura immediata dels exemplars escapats.  
b) A causa de la possible presència de cetacis i altres espècies d'interés, com a mesura preventiva de vigilància s'inclourà com a part del Programa de vigilància ambiental l'anotació d'albiraments de cetacis i tortugues marines en els voltants de les gàbies o endinsant-se en el perímetre de la concessió. L'anotació inclourà si ha existit algun incident sobre aquest tema i com s'ha solucionat. En el cas que existisquen albiraments o incidents es remetrà còpia de les anotacions al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i es proposaran mesures preventives per a la seua valoració. En cas contrari, no serà necessari.  
5. Es respectarà el conveni MARPOL. Els residus generats, les restes de caps i xarxes no hauran de romandre en el fons marí sinó que es gestionaran per separat derivant-se a gestor autoritzat. Es justificarà davant l'òrgan substantiu que es disposa de gestor SANDACH per a la retirada dels peixos morts.  
6. No es requerirà nou pronunciament ambiental quan existisca modificació de les espècies a cultivar sempre que aquestes siguen autòctones, que la modificació no supose un augment quantitatiu de la producció i que no supose el nou cultiu un increment de pinso o femta en el medi marí. Tampoc requerirà nou pronunciament ambiental la modificació de les característiques de les gàbies on es crien els peixos.  
7. Respecte al desmantellament i trasllat de les instal·lacions Costa Blanca (expediente 64-2005-AIA) i l'antiga Acuimed (759-1999-AIA), el promotor haurà de presentar com a continuació i finalització dels expedients ressenyats i en el termini de sis mesos des de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental un programa de desmantellament-posada en producció de les instal·lacions, que incorpore:  
 El cronograma del desmantellament amb previsió de l'evolució de les produccions en les granges, de manera que no se supere la producció autoritzada.  
 Un pla de gestió de residus que incloga la neteja de residus en fons marins.  
En aquest sentit s'indica que l'esborrany de l'avantprojecte de llei de residus i sòl contaminats, especifica en el preàmbul, en diversos articles i en particular en l'article 45, que els arts de pesca són residus subjectes al règim de responsabilitat ampliada del productor, règim que actualment està regulat en els articles 31 i 32 del títol IV de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, per la qual cosa la seua gestió haurà d'ajustar-se al que s'estableix en la norma actual o en aquella que la substituïsca.  
 Una valoració de l'estat final dels fons marins que cessen en la seua activitat i la probable evolució temporal d'aquests, que serà verificada en el programa de vigilància ambiental de la nova granja marina segons apartat 1.d d'aquests condicionants ambientals.  
8. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
9. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aplicant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, de 5 de desembre.  
  
Quart  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà la que s'estableix en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, de 5 de desembre.  
  
València, 9 de desembre de 2020. El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 31 de maig de 2021. El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9105, del 11-06-2021 (2021/6251)

RESOLUCIÓN de 31 de mayo de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 101/18-AIA Sagunto.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9105

Fecha DOGV
:   11-06-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/6251

CVE


Fecha del documento
:   31-05-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 31 de mayo de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 101/18-AIA Sagunto. [2021/6251]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 101/18-AIA Sagunto.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 101-2018-AIA.  
Título: Reestructuración y ampliación de la piscifactoría Bersolaz.  
Promotor: Bersolaz Spain, SLU.  
Órgano sustantivo: Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de Valencia.  
Localización: A 3 km de la bocana del puerto de Sagunto. Isóbatas 27 y 37 m.  
Antecedentes  
Como antecedentes administrativos y ambientales relacionados con el proyecto de reestructuración y ampliación promovido por Bersolaz, SLU, constan en el Servicio de Evaluación de Impacto ambiental los siguientes antecedentes:  
- Expediente 759-1999-AIA con declaración de impacto ambiental (DIA) de 3 de abril de 2000 para una instalación de acuicultura promovida por Acuimed con capacidad productiva de 1130 T/año. En el año 2005 la titularidad pasó a nombre de Bersolaz Spain.  
- Expediente 64-2005-AIA con DIA de 9 de septiembre de 2005 para el traslado y ampliación de granja marina promovido por Costa Blanca desde las costas de Canet de Berenguer a Sagunto, con una producción de 1500 T/año y superficie de ocupación de 25 Has. En el año 2015 la titularidad cambió a nombre de Bersolaz Spain.  
Además en las costas de Sagunto constan los siguientes expedientes:  
- 155-2003-AIA con DIA de 9 de febrero de 2004 para una granja marina de 50 has y 500T de producción anuales promovida por Cultipeix, SL.  
- 294-2004-AIA con DIA de 28 de febrero de 2006, de ampliación de la anterior para una granja marina de 2500 T de producción sin aumento de superficie.  
Por resolución de 25 de mayo de 2012, de la secretaria autonómica de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua (DOGV 6793 del día 11.06.2012), se declaró la extinción de la autorización de la granja marina de Cultipeix.  
Descripción del proyecto.  
Bersolaz Spain, SLU, explota las instalaciones de acuicultura marina situadas frente a las costas de Sagunto. Actualmente cuenta con 2 concesiones según se ha descrito en el apartado anterior. Entre ambas se tiene autorizada una producción máxima de 2.630 toneladas año.  
El objeto del proyecto es restructurar y modernizar la actividad aunando las superficies de la concesión y desplazando ambas actividades. Las instalaciones de la antigua Acuimed se desplazarán íntegramente y las instalaciones de la antigua Costa Blanca solo lo harán parcialmente ya que la superficie de la nueva concesión se solapa con parte de la antigua. La unión de las dos concesiones junto con la ampliación solicitada conformarán un área de 82 Has donde se espera alcanzar una producción máxima de 5000 T/año para las especies dorada, lubina y previsiblemente, corvina.  
La instalación se ubicará en un polígono conformado por los siguientes vértices (coordenadas UTM/ETRS89): 743350/4392332-743664/4391310-742923/4391087-742612/4392100.  
La reestructuración y modernización implica, además, un cambio del número y tamaño de las jaulas de engorde que se vienen utilizando. La nueva instalación albergará 28 jaulas de engorde, con un diámetro de 28,65 m dispuestas en dos grupos de 14 jaulas cada uno.  
Se instalarán también 4 jaulas de 16 m de diámetro para despeques (jaulas de separación de los peces antes de su comercialización).  
  
Cada recinto de cría se compone de una estructura flotante de polietileno, redes y estructuras de anclaje al fondo marino (fondeos). El área de concesión se delimitará con boyas según establece la normativa vigente.  
Las operaciones que deberán llevarse a cabo son:  
- Balizamiento perimetral de la concesión y eliminación de las balizas de la antigua Acuimed.  
- Modificación de las flotillas sur de la antigua Costa Blanca e instalación de la nueva flotilla norte compuesta por 14 nuevas jaulas de 28,6 m de diámetro y 2 nuevas jaulas de 16 m de diámetro.  
- Instalación del sistema de fondeo y de la nueva flotilla sur con iguales características que la norte.  
- Desmontaje de la última flotilla de Costa Blanca y eliminación de las boyas perimetrales de la antigua concesión.  
El cultivo de dorada, lubina y corvina se inicia con la introducción de los alevines a engordar. Con la ayuda de programas informáticos, los peces son alimentados diariamente según tipo de especie, talla y temperatura del agua del mar. La alimentación se realiza a través de un barco-silo.  
Periódicamente se capturan peces para comprobar su crecimiento y estado de salud. En caso necesario se aplicarán tratamientos veterinarios mezclados con el pienso.  
El engorde dura de 1 a 3 años según especie y época del año en la que se introducen los alevines. A medida que las jaulas quedan libres son ocupadas por lotes nuevos.  
Tramitación administrativa.  
Los días 13 y 26 de septiembre de 2018 tienen entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación del proyecto a efectos de su valoración ambiental.  
Mediante escrito de 20 de noviembre de 2018 se requiere al órgano sustantivo la subsanación del trámite de información pública y consulta a los organismos afectados por la realización del proyecto.  
El trámite de información pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 21 de mayo de 2018 por un periodo de 20 días hábiles motivo por el cual se solicita la realización de la información pública de acuerdo con la Ley 21/2013 de evaluación ambiental conservándose los informes y alegaciones obtenidas en la primera información pública ya que no varia el objeto ni características del proyecto.  
Los días 3 de octubre y 12 de noviembre de 2019 y 9 de enero de 2020 tiene entrada en el órgano ambiental la subsanación del trámite de información pública y la remisión de las alegaciones al proyecto, informes sectoriales y contestación a las alegaciones.  
El nuevo trámite de información pública se realizó mediante publicación de anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de fecha 12 de julio de 2019, en el portal web de la Generalitat Valenciana, en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Sagunto y en el tablón de anuncios de la Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
Durante el trámite de información pública se produjeron alegaciones del Ayuntamiento de Sagunto y de la cofradía de pescadores de Sagunto que serán reflejadas en el apartado correspondiente.  
El 6 de julio de 2020 se solicita al órgano sustantivo información sobre las distintas autorizaciones vigentes en la zona afectada por el proyecto.  
El 10 de julio de 2020 el órgano sustantivo remite la información solicitada considerándose suficiente la información para proceder a la resolución del expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Resultado de la información pública.  
Durante el periodo de información pública se consultaron a los siguientes organismos:  
- Oceana.  
- WWW.  
- Federación provincial de cofradías de pescadores de Valencia.  
- Capitanía marítima.  
- Ministerio de Defensa.  
- Puertos del Estado.  
- Servicio de Sanidad y Bienestar Animal.  
- Subdirección General para la Protección del Mar.  
- Dirección General del Agua.  
- Informe de capitanía marítima de 22 de mayo de 2018: Se deberá cumplir con la Orden de 14 de octubre de 1997 sobre normas de seguridad en actividades subacuáticas así como el Convenio MARPOL en lo relativo a la producción, retención a bordo y entrega en tierra de toda clase de restos orgánicos, de hidrocarburos, aguas negras y grises.  
- Informe favorable del Ministerio de Defensa de 12 de julio de 2018.  
- Informe de 23 de mayo de 2018, del Servicio de Producción y Sanidad Animal indicando que a la vista del programa sanitario presentado y de la normativa vigente, las especies dorada, corvina y lubina no son susceptibles de padecer las enfermedades mencionadas en el anexo I de la resolución que aprueba el PAZ para 2018, en el anexo IV del Real decreto 1614/2008 y en el anexo I del Real decreto 526/2014.  
  
En el programa sanitario se recogen actuaciones en cuanto a patologías, tratamientos, plan de visitas y seguimiento que hay que entender adecuadas a la naturaleza de la explotación objeto del programa y a la práctica del profesional veterinario responsable que las suscribe.  
- Informe de la Subdirección General de la Protección del Mar de 21 de enero de 2019: El proyecto no se ubica dentro de la Red Natura 2000 (LIC, ZEPA, ZEC). Después de realizar una exposición del proyecto indica que el informe se ciñe a la compatibilidad de las actuaciones con los objetivos generales de la Ley 41/2010 de protección del medio marino y de los objetivos ambientales específicos de la estrategia marina levantino-balear por lo cual deben cumplirse los siguientes objetivos:  
- Objetivo específico A: Proteger y preservar el medio marino, incluyendo su biodiversidad, evitar su deterioro y recuperar los ecosistemas marinos en las zonas que se hayan visto afectadas negativamente.  
Objetivo ambiental A.1.1: Reducir la intensidad y área de influencia de las presiones antropogénicas significativas sobre los hábitats bentónicos, con especial atención a los hábitats biogénicos y/o protegidos.  
- Objetivo específico C: Garantizar que las actividades y usos en el medio marino sean compatibles con la preservación de su biodiversidad.  
Objetivo ambiental C.2.2: Garantizar que las alteraciones físicas localizadas y permanentes causadas por actividades humanas no amenacen la perdurabilidad funcionamiento de los hábitats biogénicos y/o protegidos ni comprometan el logro o mantenimiento del BEA para estos hábitats.  
El informe concluye que a la vista de la documentación presentada no se prevén repercusiones negativas y por lo tanto la actuación es compatible con los objetivos de la estrategia marina levantino -balear.  
- Informe de 14 de mayo de 2019, del Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas en el que se expone:  
Respecto al estado de la masa de agua C006 (Puerto de Sagunto): pertenece al ámbito territorial de la demarcación hidrográfica del Júcar, y está clasificada como masa de agua costera muy modificada por la presencia de puertos, siendo del tipo AMP-T05 (aguas costeras mediterráneas de renovación baja).  
Al objeto de controlar los posibles efectos de la nueva instalación en el medio marino, deberá cumplirse el siguiente plan de vigilancia ambiental:  
- Agua: se establecerán 4 puntos de control en el área de la concesión, y 1 punto fuera de la misma que servirá de control. Se facilitarán las nuevas coordenadas de los puntos; en el caso que sea posible, se mantendrán los puntos ya establecidos, aunque revisada la ubicación de los mismos y la nueva área, algunos no parecen adecuados.  
El muestreo se realizará como se indica en la documentación presentada, a 2 niveles batimétricos (superficie y proximidad del fondo). Frecuencia trimestral.  
Parámetros: clorofila a (g/L), amonio (mol NH4/L), nitritos (mol NH2/L), nitratos (mol NH3/L), fosfatos (mol PO4/L), índice FAN, sólidos en suspensión (mg/L), oxígeno disuelto (% saturación O2), transparencia y turbidez (UNF).  
Estructura fitoplactónica.  
- Sedimento: Los puntos de control serán los mismos que para la columna de agua. Frecuencia semestral.  
Parámetros: granulometría, COT (%) nitrógeno kjeldah (mg/Kg), fósforo total (mg/kg), pH, potencial rédox, Clostridium sulfito reductores y presencia de manto de Beggiatoa.  
- Biocenosis de las arenas fangosas: Los puntos de control serán los mismos que para el sedimento.  
- Frecuencia anual.  
- Metodología MEDDOC o BOPA.  
- Biocenosis del coralígeno: Inspección de la barra de coralígeno, mediante las técnicas habituales de oceanografía y biología marina. Frecuencia anual.  
Los resultados deberán ser remitidos al Servicio de Calidad de Aguas con periodicidad semestral con copia de los resultados obtenidos en el PVA. La valoración de los resultados se realizará en base a lo regulado por el Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental. También se comunicará inmediatamente cualquier anomalía detectada.  
Respecto a los productos para los tratamientos sanitarios se indican que se aportarán con la alimentación. La información de los mismos se aportará en los informes semestrales.  
En la documentación no se indica nada sobre los procesos de limpieza de las redes, deberá indicarse donde se realiza y productos.  
- Autorizaciones: Autorización de balizamiento provisional de 12 de febrero de 2019 por puertos del Estado.  
- Informe/alegación de 15 de junio de 2018, del Ayuntamiento de Sagunto sobre los siguientes puntos:  
Existencia de otras instalaciones en la zona con objeto de valorar los efectos aditivos y establecer medidas correctoras.  
Estudiar las repercusiones de las nuevas instalaciones sobre la playa del Puerto de Sagunto.  
Condicionar la autorización de la actividad al compromiso por parte del titular de adoptar las mejores prácticas disponibles para evitar la carga contaminante procedente de los piensos, de los productos sanitarios y de limpieza.  
Mejorar las condiciones para evitar arrastres de jaulas y aparejos a las playas así como la fuga de ejemplares.  
- Cofradía de pescadores de Sagunto: Mediante alegación del 4 de septiembre de 2018 que se reitera el 18 de septiembre de 2019 se expone (síntesis):  
Se solicita que se incorporen al procedimiento los estudios de impacto ambiental incluidos en los expedientes de autorización de Acuimed (Sagunto), Cultivos Costa Blanca (Sagunto) y granja marina La Safor (Gandía).  
Se expresa la disconformidad sobre que la defecación de 5000 T de pescado anuales no van a causar contaminación bacteriana y alerta sobre los tratamientos antibióticos que se suministra al pescado así como solicitud e información sobre aditivos sedantes y otras sustancias contenidas en los piensos suministrados en la explotación.  
Las instalaciones supondrán una merma en los caladeros utilizados tradicionalmente por la cofradía.  
La irrupción de las multinacionales en el sector de la acuicultura hará desaparecer la pesca artesanal.  
Las granjas marinas producen heces, residuos de piensos y residuos de medicamentos en el agua produciendo contaminación y menoscabo de la calidad de los peces que se crían en mar abierto debido a que comen de los sobrantes de los piensos.  
La calidad del agua en las zonas de baño puede deteriorarse.  
La granja afectará a moluscos y artrópodos debido al arrastre de los detritus hacia las zonas donde habitan.  
Se pide una resolución objetiva, fundada en derecho y subordinada a los intereses generales y a la salud pública más que a los intereses del capitalismo internacional.  
- Respecto a las alegaciones presentadas el 30 de mayo de 2019 el promotor contesta a las alegaciones de la siguiente forma:  
Con respecto a lo alegado por la cofradía de pescadores:  
Indica respecto a la actual ocupación, tener las correspondientes autorizaciones. Respecto a la zona de exclusión, únicamente le compete a la empresa el espacio que queda dentro de su perímetro de concesión no siendo responsable de cualquier limitación que se haya establecido en el resto.  
Respecto a la alimentación de los peces, señala que dado su coste se realiza un control de la misma con el fin de evitar pérdidas económicas y evitar afecciones al medio. Los productos empleados en la alimentación cuentan con los debidos controles sanitarios.  
Respecto a la utilización de productos veterinarios, estos se utilizan según prescripción veterinaria y nunca de manera preventiva y guardando los periodos de supresión necesarios.  
Con respecto a lo alegado por el Ayuntamiento de Sagunto:  
El promotor aclara que el proyecto consiste en la unificación de dos granjas marinas sin que actualmente exista ninguna más en la zona.  
  
Respecto al posible deterioro de las aguas de baño indica que el estudio de dispersión realizado muestra que la influencia de la granja marina no llega a la playa. Por otro lado el mantenimiento de una buena calidad de las aguas es necesario para el buen funcionamiento de la graja marina quien, por otro lado cuenta con certificación ISO 14001y Friend of the Sea.  
El instituto de ecología litoral contesta a las alegaciones mediante informe de 27 de mayo de 2019 (se cita únicamente lo no recogido en el apartado anterior):  
Referente a la afección a los caladeros de pesca: argumenta que el área de concesión de 82 Has difícilmente va a interferir en la pesquería de la zona. Y se trata de la reestructuración de dos proyectos ya existentes.  
Se indica que la piscicultura opera en la zona desde hace 20 años, tiempo en el que no se han conocido interacciones relevantes con el sector pesquero local.  
El proyecto se ubica sobre un sustrato arenoso, más allá de la isóbata de los 30 m. Se halla fuera de fondos de roca o coralígeno, y fuera de los caladeros de la pesquería local. Argumenta que las estructuras sirven de refugio a la pesca y el alimento sobrante es aprovechado por muchas especies incrementándose por ello el número de especies salvajes.  
Referente a la contaminación fecal: los parámetros utilizados en el estudio son para determinar la calidad del agua, indispensable para el cultivo de peces y no para determinar si existe contaminación fecal debido a los peces ya que los parámetros que se han utilizado son para animales de sangre caliente.  
Posibles efectos sinérgicos con otras instalaciones en la zona: Dado que actualmente en la zona solo existen dos instalaciones, que van a convertirse en una sola mediante un única área de concesión, no existen otras instalaciones que pudieran generar estos efectos. Según el análisis realizado en el estudio de impacto ambiental el proyecto se ajusta a la capacidad de carga del medio.  
En cuanto a la gestión de residuos responde a las alegaciones indicando que la empresa debe actuar conforme a lo reglamentado para el almacenaje y retirada de productos. También debe cumplir la normativa referida a la eliminación de los peces muertos del cultivo. Tiene que evitar el abandono de aquellos objetos que pudiesen caer al mar (cajas, cabos, [?]). Asimismo, se le debe exigir la rápida recuperación de las infraestructuras que pudieran quedar a la deriva (jaulas, balizas, boyas, [?]) tras la acción de fuertes temporales marinos; en relación esto último, efectúa inspecciones periódicas para garantizar la integridad de la instalación.  
Esas inspecciones periódicas sirven igualmente para revisar el estado de las redes que cierran las jaulas, al objeto de evitar escapes desde el cultivo. La empresa vigila mucho este aspecto porque no le interesan estas pérdidas.  
- El órgano sustantivo contesta a las alegaciones mediante varios escritos dirigidos a la cofradía de pescadores de Sagunto de 22 de octubre de 2019 y 12 de diciembre de 2019 indicando (entre otros) que serán tenidas en cuenta en la declaración de impacto ambiental y en la resolución que ponga fin al procedimiento de autorización administrativa.  
Respecto al inicio de las actividades sin las oportunas autorizaciones, mediante informe de 22 de noviembre de 2018 la autoridad portuaria de Valencia y a petición de la Sección de Pesca Marítima emite informe en el que se expone que las concesiones de la que actualmente es titular Bersolaz son la CS031 y CS032, ambas próximas a caducar por lo que se ha solicitado ampliación de la concesión CS032 estando en tramitación la misma.  
Respecto al posible inicio de la actividad sin las debidas autorizaciones expone el informe que la empresa, a raíz de los temporales sufridos, ha efectuado modificaciones dentro del espacio de concesión CS0322 que cuenta con las debidas autorizaciones.  
  
Consideraciones ambientales  
El estudio de impacto ambiental describe la situación preoperacional de la zona basada en el plan de vigilancia ambiental de la piscifactoría Costa Blanca y de parte de su concesión que será ocupada por el nuevo proyecto.  
Esta vigilancia ambiental describe las características de la columna de agua como oligotrófica y bien oxigenada y los fondos marinos como formados por un sustrato arenoso con un moderado contenido en fango y sin que se hayan detectado niveles de contaminación.  
La piscifactoría se instala sobre un fondo ocupado por las biocenosis de las arenas fangosas y del detrítico costero en su «facies» enfangada. Ambas carecen de valor conservacionista.  
Las biocenosis a preservar en el ámbito de actuación y la distancia con respecto a la futura granja son las siguientes: roca infralitoral a 2900 m, arenas finas a 2700m, praderas de «Cymodocea nodosa» a 2700 m, precoralígeno a 5500 m, detrítico costero a 1500 m, coralígeno de concrecionamiento biológico a 1100 m.  
- La principal afección de la actividad proyectada es el vertido de materia orgánica al medio. El origen de esta materia procede del pienso que no es consumido por los peces del cultivo y de las heces que expulsan. Su grado de incidencia se calcula mediante programas de dispersión y deposición que delimitan el área afectada por dichos vertidos. La superposición del área de dispersión sobre la carta bionómica permite conocer el alcance de la actividad sobre las comunidades bentónicas, y si afecta a aquellas biocenosis con interés conservacionista.  
En cuanto a la capacidad de carga, o producción potencial máxima que puede asumir el medio se ha adoptado la metodología «holding capacity» valorando la afección de la granja sobre ecosistemas frágiles en función de la producción potencial máxima tomando como base la afección a ecosistemas litorales frágiles, tasa de renovación de agua, y distancia a la línea de costa. En este caso dependerá de la zona de influencia del proyecto determinada por programas de modelización.  
Estos programas muestran que desde mediados de primavera hasta mediados de otoño, incluyendo el verano, hay una tendencia mayor de la dispersión hacia el NE, mientras que el resto del año, sobre todo en pleno invierno, la preferencia es hacia el SW, de acuerdo con la dominancia de las respectivas corrientes marinas.  
La simulación realizada en la que se han introducido los parámetros más desfavorables muestran que la mayor concentración de aportes se sitúan debajo de las jaulas para todas las condiciones. El área de influencia de estos aportes puede sobrepasar el perímetro de concesión aunque con concentraciones mucho menos elevadas.  
Estos aportes solo alcanzarán la biocenosis de arenas fangosas sin llegar al detrítico enfangado ni las manchas dispersas del coralígeno que se intercala entre este y por lo tanto sin afección a fondos marinos de interés ambiental.  
- Red Natura 2000: El proyecto no afecta de manera directa a espacios proyecto. El LIC marino más cercano se localiza a 9,4 kilómetros hacia el norte de la zona de concesión de la granja marina. Se trata de los «Alguers de Borriana-Nules-Moncofa» (ES5222007) cuyo valor ambiental es el hábitat 1120 «Posidonia oceanica». Según la modelización realizada la actividad no tendrá ningún efecto ambiental sobre el LIC.  
- Patrimonio cultural: En el área afectada por la ampliación y traslado de las instalaciones no existe constancia de elementos de interés. No obstante se ha redactado una memoria de impacto patrimonial previa prospección arqueológica geofísica y acústica con posterior comprobación por buceo y filmación con cámaras.  
La prospección geofísica no ha detectado restos de naufragios o similar. Sin embargo sí existen restos antrópicos procedentes de la antigua factoría de Cultipeix y la actual de Bersolaz, algunos de ellos arrastrados por las corrientes marinas y por los arrastreros. Del resto de zonas donde se han localizado posibles restos antrópicos, la inspección «in situ» ha determinado que se trataban de estructuras de origen natural.  
A la vista de los resultados obtenidos el 14 de mayo de 2019 la Dirección General de Patrimonio Cultural emitió informe indicando: «No existe afección al patrimonio cultural subacuático al no haberse hallado restos de esta índole, por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano informe preliminar correspondiente a la prospección geofísica arqueológica subacuática con inspección frente al puerto de Sagunto, promovida por Bersolaz Spain SL.U para el proyecto de modernización, desplazamiento y ampliación de las instalaciones acuícolas en Sagunto, Puerto de Sagunto, Valencia, situadas frente al Puerto de Sagunto (Valencia)».  
1. Identificación y valoración de impactos.  
Teniendo en cuenta la descripción y valoración inicial realizada el estudio de impacto ambiental identifica y valora los siguientes impactos:  
- Fase de ejecución de obras:  
Para instalar los distintos elementos que componen la piscifactoría será necesario que sean transportadas desde el Puerto de Sagunto. El impacto del transporte se considera negativo, de escasa magnitud, temporal y reversible.  
El anclaje y fondeo producirá una ocupación del espacio marino y una afección a unos fondos sin interés ambiental. El impacto se valora como negativo, de escasa magnitud, permanente y reversible.  
- Fase de funcionamiento:  
Durante la fase de funcionamiento se producirán residuos (heces, pienso no consumido) que se depositarán en los fondos marinos. El impacto se valora como de elevada magnitud, permanente y recuperable.  
En el proceso productivo puede ser necesario emplear productos farmacológicos. El empleo de los fármacos se realizará a través de los piensos y bajo prescripción veterinaria. El impacto se considera negativo, de escasa magnitud, temporal y recuperable.  
El balizamiento de la instalación se realizará mediante luces intermitentes. La introducción de luz en el medio se considera un impacto negativo, de escasa magnitud, permanente y recuperable.  
En cuanto a los riesgos, en caso de temporal se pueden desplazar las jaulas hasta otros lugares y provocar fugas de ejemplares. Los elementos arrancados de sus lugares se recuperarán y los ejemplares fugados no constituyen ningún peligro para el medio ya que se trata de especies propias del mediterráneo. El impacto se valora como negativo, de escasa magnitud, temporal y recuperable.  
La actividad permitirá aumentar el empleo directo e indirecto causando un impacto positivo y de mediana magnitud.  
La actividad puede producir un aumento de especies tales como alacha, palometa, jurel y boga que son atraídos por la disponibilidad de alimento produciendo un impacto sobre el que no es posible determinar su magnitud o signo debido a la falta de datos.  
La incidencia sobre la pesquería artesanal se valora como negativa, de escasa magnitud, permanente y recuperable.  
La piscifactoría no dispondrá de elementos que se levanten de manera relevante sobre la superficie marina por lo que el impacto sobre el paisaje se valora como negativo de escasa magnitud, permanente y recuperable.  
En la zona de afección no existen yacimientos arqueológicos submarinos por lo que se considera que no existirá afección al patrimonio histórico.  
Los efectos negativos más notables previstos son:  
- Modificación de las características del sedimento (enfangamiento, anoxia).  
- Deterioro de la calidad del agua (eutrofización, turbidez, proliferación planctónica, disminución de la diversidad y grado de estructuración del plancton).  
- Muerte de organismos planctónicos por empleo de fármacos.  
- Alteración del estado de las comunidades biológicas bentónicas (sustitución de comunidades) por alteración de las condiciones iniciales (menor disponibilidad de luz por incremento de la turbidez del agua que incide negativamente sobre la cobertura vegetal, aumento de organismos filtradores estrategas provocando una recesión de las etapas dentro de la sucesión ecológica).  
La valoración global de los impactos realizada cabe considerarlos como compatibles a excepción de los derivados por la generación de residuos lo que obliga a plantear medida correctoras.  
2. Medidas protectoras y correctoras.  
El estudio de impacto ambiental establece las siguientes:  
- Se ajustará la alimentación a las necesidades de los peces según periodo del año y ritmo de crecimiento.  
- Se escogerá el sistema de distribución del pienso que consiga un mejor aprovechamiento (por ejemplo utilización de dispersor circular en lugar de cañón con aire a presión).  
- Se dispondrá de un barco silo que ayude en la dispensación automatizada de la alimentación garantizando el suministro en las cantidades adecuadas.  
- Las sustancias para el tratamiento y prevención de enfermedades se suministrarán en forma de premezclas en pienso para evitar su rápida dispersión en un medio acuoso, y en dosis concretas siempre bajo prescripción veterinaria. Su almacenamiento se adecuará a lo reglamentado sobre almacenaje de productos químicos, cuidándose especialmente que su posible derrame no vaya a parar al mar. La eliminación tanto de los productos como de sus envases y embalajes se llevará a cabo en plantas autorizadas al efecto.  
3. Programa de vigilancia ambiental  
Se propone la vigilancia de 3 zonas: en el mismo área de concesión donde se prevén los mayores aportes al medio, fuera del área de concesión pero dentro del área de dispersión de los vertidos, fuera del área teórica de influencia de la piscifactoría.  
La vigilancia se realizará a través de estaciones de muestreo. Su número dependerá del parámetro a analizar y estos, a su vez, se consideran en 4 áreas: columna de agua, el sustrato o sedimento, la biocenosis de las arenas fangosas y la comunidad del coralígeno.  
- En la columna de agua se establecerá vigilancia sobre nitritos, nitratos, amonio, fosfatos, clorofila a, índice pigmentario o de Margalef, estructura fitoplanctónica (participación de los grandes grupos taxonómicos del fitoplancton), sólidos totales en suspensión, oxígeno disuelto y transparencia o turbidez. El objetivo es confirmar que no se altera el carácter oligotrófico generalizado en la zona. El muestreo se realizará en 2 niveles batimétricos: superficie y proximidad al fondo (muestras HIDs e HIDp). Las estaciones de muestreo se establecerán en las tres zonas previstas.  
- En el sedimento los parámetros a controlar serán granulometría, materia orgánica, pH, potencial redox y microorganismos (Clostridium y sulfitoreductores y la presencia de «Beggiatoa»)  
El objetivo es comprobar que no se alteran las condiciones originales del sustrato y, en especial, en aquellos fondos que se extienden más allá del área de afección de la piscifactoría. La distribución de las estaciones de muestreo será la misma que en el caso de la columna de agua.  
- Biocenosis de las arenas fangosas (identificador BIO). Se comparará su biota y sus índices faunísticos y de diversidad. La comparación se efectúa sobre los resultados procedentes de muestreos en las mismas 3 estaciones consideradas para la vigilancia del sedimento (muestras BIOs, BIOm y BIOg). No obstante, en este caso, en cada estación se tomarán 3 muestras réplicas. El estudio de la biota se basa en la identificación y recuento de la macrofauna presente en dragados (draga Van Veen con una superficie de mordedura de 400 cm²). Se utilizará una malla con una luz de 500 micras para separar la fauna del sedimento. El objetivo es seguir los cambios de la comunidad una vez en funcionamiento la piscifactoría.  
- Biocenosis del coralígeno. Se inspeccionará la barra de coralígeno que está en buen estado, en concreto de su porción más próxima al proyecto y al área de dispersión de sus vertidos, con el fin de confirmar que se halla salvaguardada de impacto. Esto se realiza mediante la comprobación de algunos indicios de integridad, como el retroceso en su distribución o la conservación de elementos biológicos propios.  
Los distintos parámetros y variables serán muestreados, medidos y/o analizados mediante metodologías estandarizadas o, al menos, tras el empleo de técnicas habituales en oceanografía y biología marina.  
La frecuencia de los muestreos será trimestral para la columna de agua, semestral para el sedimento y anual para la biocenosis.  
  
Consideraciones del órgano ambiental  
1. Encuadre del proyecto:  
En las aguas situadas al frente del Puerto de Sagunto existían tres concesiones de las cuales actualmente solo tienen concesión en vigencia dos. Estas dos concesiones van a unificarse en una sola pero solapándose en parte con la superficie actualmente ocupada por la denominada Cultivos Marinos Costa Blanca.  
Desde el punto de vista ambiental se trata de la modificación de dos proyectos ejecutados cuya modificación, por sí misma, está comprendida en los umbrales del anexo I del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
La modificación de ambos proyectos y su unificación en uno solo significa un aumento de la capacidad de producción de 2.630 T/año y un aumento del perímetro de concesión de 407.005 m².  
Este cambio producirá un incremento en la generación de residuos y un incremento en la ocupación del espacio marítimo.  
La zona directamente afectada por la cría de los peces y la zona de influencia no afecta a praderas de fanerógamas marinas, especies relevantes o fondos marinos de interés por su biodiversidad ni áreas marinas protegidas. El área marina protegida corredor de cetáceos se localizaría a unos 5 km aproximadamente al este. El espacio marítimo protegido Delta del Ebro-Islas Columbretes se sitúa a unos 27 km del la granja marina. No se prevén afecciones sobre estos espacios si bien debe anotarse que eventualmente son detectados cetáceos, sobre todo delfines, aproximándose al Puerto de Sagunto por lo que se considera necesario establecer una vigilancia al respecto ya que debe evitarse en la medida de lo posible interacciones con mamíferos marinos.  
2. Proceso de desmantelamiento e inicio de actividad: El estudio de impacto ambiental no señala posibles efectos ambientales ni medidas de protección o prevención al respecto por lo que los condicionantes ambientales recordarán la necesidad de establecer una vigilancia en la fase de desmantelamiento de los proyectos existentes e instarán a la redacción de un programa de desmantelamiento-puesta en producción en el que se prevea una planificación productiva cuya finalidad es evitar que una vez aprobado el actual proyecto, se sumen las producciones de las explotaciones existentes con la nueva superando el máximo de producción que va a autorizarse, hecho que podría generar nuevos efectos ambientales significativos.  
3. Referente a las alegaciones sobre introducción de sustancias sobre todo de tipo veterinario al medio, el promotor deberá vigilar la frecuencia de estos tratamientos e introducir las medidas correctoras indicadas en los condicionantes ambientales.  
4. Protección de la biodiversidad: Se deberá evitar el riesgo de fugas por medio de una revisión de redes y de los distintos elementos de la instalación.  
5. El PVA además del control de los parámetros con la metodología especificada por la Dirección General del Agua deberá presentar los datos de manera que se comuniquen los signos de alarma teniendo en cuenta que el objetivo del PVA es la corrección de impactos ambientales no previstos.  
6. Por último y respecto a las alegaciones presentadas y en materia de prevención de impactos ambientales se han considerado mediante la ampliación y modificación del PVA en los condicionantes ambientales de esta resolución y en los aspectos de su competencia.  
  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y anexo I. 1.g del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «reestructuración y ampliación» de la piscifactoría Bersolaz frente a las costas de Sagunto (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se amplia y modifica el programa de vigilancia ambiental.  
a) La vigilancia ambiental se realizará de acuerdo con lo dispuesto por el Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de Aguas estableciéndose vigilancia en la columna de agua y en el sedimento:  
- Agua: se establecerán 4 puntos de control en el área de la concesión, y 1 punto fuera de la misma que servirá de control. Se facilitarán las nuevas coordenadas de los puntos; en el caso que sea posible, se mantendrán los puntos ya establecidos, aunque revisada la ubicación de los mismos y la nueva área, algunos no parecen adecuados.  
El muestreo se realizará como se indica en la documentación presentada, a 2 niveles batimétricos (superficie y proximidad del fondo). La frecuencia será trimestral y los parámetros que deberán controlarse son: Parámetros: clorofila a (g/L), amonio (mol NH4/L), nitritos (mol NH2/L), nitratos (mol NH3/L), fosfatos (mol PO4/L), índice FAN, sólidos en suspensión (mg/L), oxígeno disuelto (% saturación O2), transparencia y turbidez (UNF).  
Se controlará la estructura fitoplactónica.  
- Sedimento: Los puntos de control serán los mismos que para la columna de agua. La periodicidad del control será semestral sobre los siguientes parámetros: Parámetros: granulometría, COT (%) nitrógeno kjeldah (mg/Kg), fósforo total (mg/kg), pH, potencial rédox, Clostridium sulfito reductores y presencia de manto de Beggiatoa.  
- Biocenosis de las arenas fangosas: Los puntos de control serán los mismos que para el sedimento. - Frecuencia anual.  
  
- Metodología MEDDOC o BOPA.  
- Biocenosis del coralígeno: Inspección de la barra de coralígeno, mediante las técnicas habituales de oceanografía y biología marina. Frecuencia anual.  
Los resultados deberán ser remitidos al Servicio de Calidad de Aguas con periodicidad semestral con copia de los resultados obtenidos en el PVA. La valoración de los resultados se realizará en base a lo regulado por el Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental. También se comunicará inmediatamente cualquier anomalía detectada.  
b) Para facilitar la revisión de los resultados obtenidos se adjuntará al escrito de remisión un breve informe en el que se resuma, para los distintos parámetros a controlar y según las metodologías MEDDOC o BOPA, si se han detectado diferencias significativas negativas en la valoración de los distintos parámetros.  
c) En el caso que se detecten efectos ambientales negativos que hayan obligado a la adopción de medidas correctoras, se remitirá asimismo informe de incidencias al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental junto con una propuesta de vigilancia de la corrección de la incidencia.  
En el caso que la vigilancia propuesta determine que no se ha corregido el parámetro o factor afectado en el término de un año, deberá disminuirse de forma inmediata la producción. En el caso de persistir los efectos, deberán desmantelarse las instalaciones.  
d) El PVA de la nueva instalación incluirá un apartado de vigilancia sobre los fondos marinos en las zonas donde cesará la producción con el fin de comprobar que evolucionan favorablemente. En caso contrario se deberán adoptar medidas correctoras previa comunicación al Servicio de evaluación de impacto ambiental.  
2. Contaminación por dispensación de productos veterinarios: Se establecerá un programa de control de dispensación de productos veterinarios. En el caso que los controles detecten un aumento de las patologías y aumento de la frecuencia de los tratamientos deberán establecerse medidas correctoras la disminución de densidades en jaulas y en caso que persista el problema, la aplicación de vacíos sanitarios.  
3. Mejores técnicas disponibles: El promotor, con anterioridad a la autorización sustantiva propondrá las MTDs que incorporará en la actividad incluyendo estas MTDs en la selección y dispensación de piensos, de productos veterinarios, y de productos de limpieza al objeto de minimizar su incidencia sobre el medio ambiente.  
4. Protección de la biodiversidad:  
a) Se controlará periódicamente el estado de redes y el posible escape de peces tanto en situaciones normales como extraordinarias. En caso de accidentes y en la medida de lo posible, se procederá a la captura inmediata de los ejemplares fugados.  
b) Debido a la posible presencia de cetáceos y otras especies de interés, como medida preventiva de vigilancia se incluirá como parte del PVA la anotación de avistamientos de cetáceos y tortugas marinas en las inmediaciones de las jaulas o adentrándose en el perímetro de la concesión. La anotación incluirá si ha existido algún incidente al respecto y cómo se ha solucionado. En el caso que existan avistamientos o incidentes se remitirá copia de las anotaciones al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y se propondrán medidas preventivas para su valoración. En caso contrario no será necesario.  
5. Se respetará el convenio MARPOL. Los residuos generados, los restos de cabos, redes, no deberán permanecer en el fondo marino sino que se gestionarán por separado derivándose a gestor autorizado. Se justificará ante el órgano sustantivo que se dispone de gestor SANDACH para la retirada de los peces muertos.  
6. No se requerirá nuevo pronunciamiento ambiental cuando exista modificación de las especies a cultivar siempre que estas sean autóctonas, la modificación no suponga un aumento cuantitativo de la producción y no suponga el nuevo cultivo un incremento de pienso o heces en el medio marino. Tampoco requerirá nuevo pronunciamiento ambiental la modificación de las características de las jaulas donde se crían los peces.  
7. Respecto al desmantelamiento y traslado de las instalaciones Costa Blanca (expediente 64-2005-AIA) y antigua Acuimed (759-1999-AIA) el promotor deberá presentar como continuación y finalización de los expedientes reseñados y en el plazo de 6 meses desde la emisión de esta declaración de impacto ambiental un programa de desmantelamiento-puesta en producción de las instalaciones que incorpore:  
- El cronograma del desmantelamiento con previsión de la evolución de las producciones en las granjas de manera que no se supere la producción autorizada.  
- Un plan de gestión de residuos que incluya la limpieza de residuos en fondos marinos.  
En este sentido se indica que el borrador del anteproyecto de ley de residuos y suelo contaminados, especifica en el preámbulo, en diversos artículos y en particular en el artículo 45, que los artes de pesca son residuos sujetos al régimen de responsabilidad ampliada del productor, régimen que actualmente viene regulado en los artículos 31 y 32 del título IV de la Ley 22/2011, de 28 de julio de residuos y suelos contaminados por lo que su gestión deberá ajustarse a lo establecido en la norma actual o en la que la sustituya.  
- Una valoración del estado final de los fondos marinos que cesan en su actividad y la probable evolución temporal de los mismos, que será verificada en el PVA de la nueva granja marina según apartado 1 d) de los presentes condicionantes ambientales.  
8. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
9. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018.  
  
Cuarto  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 modificada por la Ley 9/2018.  
  
  
València, 9 de diciembre de 2020.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 31 de mayo de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML