Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 1533, del 02-05-1991 (1991/800108)

ORDRE de 29 d'abril de 1991, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es convoquen proves selectives per a la provisió de 980 places vacants al Cos de Mestres.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   1533

Data del DOGV
:   02-05-1991

Secció del DOGV
:   AUTORITATS I PERSONAL

Número del document
:   1991/800108

CVE


Data del document
:   29-04-1991

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

ORDRE de 29 de abril de 1991, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es convoquen proves selectives per a la provisió de 980 places vacants al Cos de Mestres.  
D'acord amb allò que disposa l'article 4.1 del Reial Decret 574/1991 de 22 d'abril, pel qual es regula transitòriament l'ingrés en la funció pública docent, que estableix que el Ministeri d'Educació i Ciència i els òrgans corresponents de les comunitats autònomes, procediran a realitzar la convocatòria per a la provisió de les places vacants dins del seu àmbit de gestió.  
 Aquesta Conselleria de Cultura, Educació i Ciència acorda convocar proves selectives per a l'ingrés al Cos de Mestres d'acord amb les bases següents:  
1. Normes generals  
1.1. Es convoquen proves selectives per a cobrir 980 places, situades a la Comunitat Valenciana, del Cos de Mestres, el desplegament de les quals per sistemes d'ingrés i d'especialitat, i d'acord amb les necessitats de l?ensenyament demanen, és el següent:  
 Reserva de Ingrés  
Especialitat minusvàlids lliure Total  
Ciències socials 1 29 30  
Educació especial  
(audició i llenguatge) 2 48 50  
Educació especial  
(pedagogia terapèutica) 3 77 80  
Educació física .7 293 300  
Filologia: llengua castellana  
i francès 1 19 20  
Filologia: llengua castellana  
i anglès 6 194 200  
Filologia: valencià 2 48 50  
Matemàtiques i ciències  
de la natura 2 48 50  
Educació pre-escolar 6 194 200  
 Total 30 950 980  
1.2. Les places d'ingrés lliure s'hauran d'incrementar en nombre igual al 80% del total de funcionaris de carrera del Cos de Mestres que superen les proves selectives a cos de grup superior previstes en el Reial Decret 575/1991, de 22 d?abril, pel qual es regula la mobilitat entre els cossos docents, en la convocatòria d'enguany.  
Aquest nombre s'haurà de distribuir proporcionalment al nombre de places convocades entre les especialitats d'Educació Especial (Audició i Llenguatge), Educació Especial(Pedagogia Terapèutica), Educació Física, Filologia, Valencià i Educació Pre-escolar.  
1.3. Les places convocades per tal de ser cobertes per aquelles persones que tinguen la condició legal de persones amb minusvàlua, d?acord amb el que indica la disposició addicional segona del Decret Legislatiu de 20 de març de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, que es queden sense adjudicar per falta d'aspirants que hagen superat el procés selectiu, s'hauran d'acumular a les restants places convocades pel sistema d'ingrés lliure, de la mateixa especialitat.  
1.4. A aquestes proves selectives sé'ls aplicarà la Llei 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu i el Reial Decret 574/1991, de 22 d?abril, pel qual es regula transitòriament l?ingrés en la funció pública docent.  
1.5. El procés selectiu s'haurà d'ajustar al que es preveu en les bases d?aquesta convocatòria i s'haurà d'haver conclòs el 31 de juliol de 1991.  
2. Sistema de selecció  
2.1. Segons estableix la disposició transitòria cinquena de la Llei d'Ordenació General del sistema Educatiu i en el capítol sisè del Reial Decret 574/1991, de 22 d'abril, pel qual es regula transitòriament l?ingrés en la funció pública docent, el sistema de selecció haurà de constar de les fases següents:  
2.1.1. Valoració dels coneixements sobre els continguts curriculars que hauran d'impartir els candidats que resulten seleccionats, i del seu domini dels recursos didàctics i pedagògics.  
S'haurà de dur a terme a través de l?exposició oral davant del tribunal, d'un tema elegit per l'aspirant d'entre dos extrets per sorteig, d'entre tots els que componen el qüestionari de l?especialitat a la qual sobte i del seu plantejament didàctic, referit a un determinat cicle o curs elegit lliurement pel candidat. L'exposició serà seguida d'un debat amb el tribunal.  
El plantejament didàctic del tema triat, al qual fa referència l'apartat anterior, en l?exposició oral podrà adoptar algun dels temes següents, d'acord amb les seues característiques:  
a) Programació didàctica del tema o elaboració d'una unitat didàctica a partir d'aquest.  
b) Descripció de pautes concretes d'actuació amb l'alumnat a partir del contingut del tema.  
c) Descripció de les implicacions educatives del tema triat en un projecte d'aula i les conseqüències d'aquestes en la programació.  
El candidat podrà triar entre una o diverses de les possibilitats esmentades i també el cicle o curs a què es referesca l?esmentat plantejament didàctic.  
L'exposició i debat anteriorment al·ludits hauran de tenir una duració màxima respectivament d'una hora i quinze minuts. L'aspirant disposarà de dues hores per a la seua preparació i pot utilitzar el material que crega oportú.  
Els temaris que corresponen a cada especialitat són els relacionats en l'annex II d?aquesta convocatòria.  
L'actuació dels aspirants davant dels tribunals haurà de ser pública.  
Sense perjudici d'allò que disposen els paràgrafs anteriors, i per a les especialitats que s'indiquen, s'hauran d'incorporar a la prova els següents continguts de caràcter pràctic:  
a) Filologia: Llengua castellana i francès. Filologia: llengua castellana i anglès. Filologia: Valencià.  
El debat s'haurà de realitzar (tot o en part) en la llengua que es tracte.  
b) Educació Física:  
Els continguts pràctics de la prova hauran de permetre comprovar la capacitat del candidat per a dissenyar exercicis, en relació amb a algun dels següents aspectes: Educació Física de base, expressió i comunicació corporal, entrenament de qualitats físiques, activitats físiques organitzades.  
El tribunal haurà de determinar la forma en què es concreten els continguts pràctics des dels supostos mencionats.  
2.1.2. Valoració de mèrits.  
En aquesta fase es valoraran els mèrits acadèmics que acrediten els aspirants entre els quals s'hauran de trobar els serveis prestats a l?ensenyament públic. A més es consideraran mèrits acadèmics l?expedient acadèmic dels aspirants i els cursos de formació i perfeccionament superats.  
La referida valoració es realitzarà d?acord amb el barem que igual que l'annex I s'acompanya a aquesta convocatòria.  
2.1.3. Període de pràctiques.  
Els aspirants que resulten seleccionats, com disposa l'apartat 9.1., de la base 9, haurà de realitzar un període de pràctiques que, formarà part d'un procés selectiu i que tindrà per objecte la valoració de l'aptitud per a la docència d'aquests.  
La qualificació d?aquesta prova serà d'apte i no apte.  
3. Requisits dels candidats  
3.1. Requisits generals per a participar en el procediment de l?ingrés al Cos de Mestres.  
Per a ser admès a les proves regulades en aquesta convocatòria, s'hauran de reunir els requisits generals següents:  
a) Ser espanyol  
b) Tenir complits els 18 anys  
c) No patir cap malaltia, ni estar afectat per limitació física o psíquica que siga compatible amb l?exercici de la docència.  
d) No haver estat separat per expedient disciplinari del servei de qualsevol de les administratius públiques, ni trobar-se inhabilitat per a l?exercici de les funcions públiques.  
e) No ser funcionari de carrera del Cos de Mestres, llevat que es concórrega per a vacants corresponents a una altra especialitat distinta de la que es troba habilitat com a funcionari de carrera del Cos de Mestres.  
f) Estar en possessió d'algun dels títols de Mestre, Diplomat en Professorat d'EGB o Mestre d'Ensenyament Primari, o, si hi manca, d'acord amb allò que disposa el paràgraf primer de la Llei d'Ordenació General del Sistema Educatiu, haver estat exercint a l?entrada en vigor d?aquesta llei tasques docents com a funcionari interí del Cos de Professors d'EGB o realitzant funcions de logopeda, com a personal contractat en règim laboral, en centres d'EGB d?acord amb els requisits vigents en aquest moment.  
3.2. Requisits específics per a participar per la reserva de minusvalidesa.  
3.2.1. Podran participar-hi per aquest torn, per al qual d'acord amb la disposició addicional segona del Decret Legislatiu de 20 de març de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana; es reserva un 3% del total de les places convocades, aquells aspirants que tinguen reconeguda la condició legal de persones amb minusvalidesa, amb una discapacitat de grau igual o superior al 33%.  
3.2.2. L'opció per aquesta reserva haurà de formular-se en la sol·licitud de participació, amb la declaració expressa de reunir la condició exigida, que s'acreditarà, cos obtenir-ne la plaga, mitjançant certificació de la Direcció General de Serveis Socials de la Conselleria de Treball i Seguretat Social de la Generalitat Valenciana o dels òrgans competents del Ministeri d'assumptes Socials o dels corresponents de les comunitats autònomes.  
3.2.3. No obstant això, si en la realització de les proves se suscitaren dubtes al tribunal respecte de la capacitat de l'aspirant els funcionaris del Cos de Mestres, podrà demanar el corresponent dictamen de l'òrgan competent d'acord amb el que preveu l'apartat 10.1. c) de la base 10.  
3.2.4. El procés selectiu es realitzarà en condicions d'igualtat amb els aspirants d'ingrés lliure, sense perjudici de les adaptacions previstes en l'apartat 6.9.6. de la base 6 d?aquesta convocatòria.  
3.2.5. Els aspirants que concórreguen per aquesta reserva no podran concórrer a aquesta especialitat pel sistema d'ingrés lliure, ni per aquesta convocatòria, ni per cap de les convocatòries del ministeri d'Educació i Ciència ni de les restants comunitats autònomes amb competències plenes en matèria d'educació, per la qual cosa si es participa en aquest torn quedaran exclosos d'ofici de qualsevol altre. Així mateix només podran concórrer a una única especialitat per aquesta convocatòria.  
3.3. Tots els requisits enumerats anteriorment s'hauran de posseir el dia de la finalització del termini de presentació de sol·licituds i mantenir-se fins al moment de la presa de possessió com a funcionari de carrera.  
4. Sol·licituds i pagaments de drets  
4.1. Aquells que desitgen prendre part d?aquestes proves selectives hauran de fer-ho constar en instància, d?acord amb el model oficial, que els serà facilitada gratuïtament als serveis territorials de Cultura i Educació de la Generalitat Valenciana.  
En complimentar aquesta sol·licitud a la qual hauran d'acompanyar dues fotocòpies del DNI, els aspirants tindran en compte, a més de les instruccions que figuren al dors d?aquesta, les següents:  
a) Els aspirants faran constar en el quadre corresponent l?especialitat elegida per a la realització de les proves.  
b) Els aspirants amb minusvalidesa hauran d'indicar-ho en la sol·licitud per a la qual cosa utilitzaran el quadre 3-6 d?aquesta. Així mateix hauran de sol·licitar, expressant-ho al quadre número 4, les possibles adaptacions de temps i mitjans per a la realització dels exercicis en què aquesta siga necessària.  
c) Els aspirants que per reunir les condicions establertes desitgen acollir-se a la reserva de minusvàlids hauran de consignar expressament la lletra M en el quadre 2.2. d) de l'apartat 2 de la instància de participació, i també efectuar la declaració expressa prevista en la instància, que reuneix els requisits elegits per a participar en aquesta reserva.  
d) Els sol.licitadors pertanyents al Cos de Mestres que concórreguen a aquestes proves acollint-se a l?excepció contemplada en l'apartat 3.1. e) de la base 3 hauran de fer-ho constar consignant-ho en el quadre 2.2.b) de l'apartat 2 de la instància.  
4.2. Els aspirants acompanyaran a les seues sol·licituds tota la documentació justificativa per a la valoració dels mèrits a què es fa referència en el barem que com a annex I s'hi acompanya, i s'entendrà que només es prendran en consideració els mèrits degudament justificats a través de la documentació que s'hi determina durant el termini de presentació de les instàncies. Llevat el cos del certificat acadèmic personal exigit en l'apartat 2 del barem, que figura com a annex I, el qual si no s'aporta es valorarà amb la puntuació d'aprovat.  
No es podrà presentar més d'una sol·licitud llevat el cos que s'opte a més d'una especialitat. En aquest cas, caldrà presentar tantes sol·licituds i document justificatiu de mèrits, com el nombre d'especialitats a què s'opta.  
4.3. les sol·licituds es dirigiran al director general de Règim Econòmic i de Personal de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència i es presentaran en els serveis territorials de Cultura i Educació d'Alacant, Castelló o València, o en els llocs i forma que determina l'article 66 de la Llei de Procediment Administratiu. En el cas que s'opte per presentar la sol·licitud en una oficina de correus, es farà en sobre obert perquè la instància siga segellada i datada pel funcionari de correus abans de ser certificada.  
Les sol·licituds subscrites pels espanyols en l'estranger podran cursar-se en el termini assenyalat en l'apartat 4.4 d'aquesta base, a través de les representacions diplomàtiques o consulars espanyoles corresponents, els quals les trametran a continuació a l'òrgan competent. L'interessat adjuntarà a la sol·licitud el comprovant bancari d'haver satisfet el pagament dels drets d'examen.  
4.4. El termini de presentació de sol·licituds serà de 20 dies naturals comptadors a partir de l?endemà de la publicació d?aquesta convocatòria en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
4.5. Els drets d'examen seran de 2.275 pessetes, inclosa la formació de l?expedient i s'ingressaran mitjançant transferència bancària ordenada a favor dels comptes que responen a les següents dades:  
- Servei Territorial de Cultura i Educació d'Alacant  
Caixa d'Estalvis del Mediterrani Drets oposicions C/c núm. 640004/65 Oficina 0179. Alacant  
- Servei Territorial de Cultura i Educació de Castelló  
Caixa d'Estalvis de València Drets oposicions C/c núm. 3100141886 Urbana 5 (Av. de la Mar, 23), Castelló  
- Servei Territorial de Cultura i Educació de València  
Caixa d'Estalvis de València Drets oposicions C/c núm. 3101093204 Urbana Sorolla. València  
L'ingrés, s'haurà de fer a nom de "Proves selectives per a l'ingrés en el Cos de Mestres". Les despeses de transferència aniran a càrrec de l'interessat. En la sol·licitud haurà de figurar el segell de l'entitat bancària, acreditatiu del pagament de drets, la falta o abonament dels quals fora de termini comportarà l'exclusió de l'aspirant. En cap cas la presentació i pagament en l'entitat bancària comportarà la supressió del tràmit de presentació, en el termini de forma, de la sol·licitud davant l'òrgan expressat en l'apartat 4.3 d'aquesta base.  
4.6. Els errors que pogueren advertir-se en les sol·licituds es podran esmenar en qualsevol moment, d'ofici o a petició de l'interessat.  
5. Admissió d'aspirants  
5.1. Finalitzat el termini de presentació d'instàncies la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal dictarà resolució en el termini màxim d'un mes, declarant aprovada la llista provisional d'admesos i d'exclosos. En aquesta resolució, que haurà de publicar-se en el DOGV s'indicaran els llocs on es troben exposades al públic les llistes certificades completes d'aspirants admesos i exclosos. Aquestes llistes hauran de ser exposades, en tot cas, en els serveis territorials de Cultura i Educació. En les llistes haurà de constar els cognoms, el nom, el DNI, el procediment selectiu pel qual participa i, si s'escau, la causa de l?exclusió.  
5.2. Els aspirants exclosos disposaran d'un termini de deu dies  
comptadors a partir de l?endemà de la publicació de la resolució per a poder esmenar el defecte que n'haja motivat l?exclusió. Les reclamacions s'adreçaran a la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal, segons que disposen els articles 71, 121 de la Llei de Procediment Administratiu, i es presentaran per qualsevol de les formes previstes en l'apartat 4.3. d?aquesta convocatòria.  
5.3. Les reclamacions presentades seran acceptades o denegades per resolució expressa, publicada en els mateixos llocs en què es va fer la publicitat de les llistes anteriors d'admesos i d'exclosos.  
Contra aquesta resolució els interessats podran interposar recurs de reposició, en el termini d'un mes a partir de l'endemà de la publicació, davant el director general de Règim Econòmic i de Personal, segons que disposa l'article 126 de l'esmentada Llei de Procediment Administratiu.  
5.4. Els drets d'examen seran reintegrats d'ofici als aspirants que hagen sigut exclosos definitivament de la realització de les proves selectives.  
6. Òrgans de selecció  
6.1. La selecció dels participants serà realitzada pels tribunals i per les comissions de seleccions nomenades a l?efecte. Aquest nomenament s'efectuarà per part de la Direcció General de Règim Econòmic i Personal, mitjançant la publicació de la composició dels tribunals en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, en el termini d'un mes comptador des de la publicació de la llista provisional d'admesos i exclosos.  
6.2. Composició dels tribunals  
Els tribunals estaran compostos per funcionaris de carrera en actiu del Cos de Mestres o del Cos d'Inspectors al Servei de l'Administració Educativa, en nombre imparell, no inferior a cinc.  
La totalitat dels membres dels tribunals hauran de pertànyer a cossos d'igual o superior grup de classificació que el que corresponga al que opten els aspirants i estar en possessió de titulació igual o superior nivell acadèmic que la que s'exigeix per al Cos de Mestres.  
Els tribunals estaran integrats per:  
- Un president designat directament per la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal.  
- Quatre vocals, designats per sorteig públic entre funcionaris de carrera en actiu del Cos de Mestres, habilitats en l?especialitat assignada al tribunal, adscrits en l?àmbit del servei territorial de Cultura i Educació on actuarà de tribunal. Excepcionalment, quan les característiques de l?especialitat ho aconsellen, el director general de Règim Econòmic i Personal Podrà designar directament aquests vocals entre funcionaris dels cossos docents.  
Podran nomenar-se tants tribunals com es crega convenient.  
Actuarà com a secretari el vocal més modern de l'escalafó, tret que el tribunal acorda determinar-ho d'una altra manera.  
Per a cada tribunal es designarà pel mateix procediment un tribunal suplent.  
El sorteig a què abans s'ha al·ludit es realitzarà en les dependències dels serveis territorials de Cultura i Educació on actuarà el tribunal a les 12 h del dia 30 de maig de 1991.  
6.3. Composició de les comissions de selecció  
Quan en funció del nombre d'aspirant i places convocades calga nomenar més d'un tribunal per a alguna de les especialitats, es constituirà una Comissió de Selecció per cada una d'aquestes.  
Aquestes comissions estaran formades per un nombre imparell de membres no inferior a cinc, que hauran de reunir els requisits enumerats en l'apartat 6.2 d?aquesta base per als components dels tribunals. Les comissions seran designades per la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal, i es publicarà la seua composició en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, que n'inclourà la designació del president.  
En aquelles especialitats en que es nomene tribunal únic, aquest actuarà a més com a comissió de selecció, sense que per allò canvien de funcions en la comissió de selecció els membres del tribunal.  
Per al nomenament de secretari en la comissió de selecció s'atendrà al que es disposa en l'apartat 6.2 d'aquesta base, per al nomenament del secretari de tribunal.  
6.4. Abstenció  
Els membres dels òrgans de selecció s'abstindran d'intervenir, i ho notificaran a la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal, quan es produesquen circumstàncies de les que es preveuen en l'article 20 de la Llei de Procediment Administratiu o si hagueren reatitzat tasques de preparació d'aspirants a proves selectives d'accés a cos o escales del grup B en els cinc anys anteriors a la publicació d'aquesta convocatbria.  
Els presidents sol·licitaran als membres del òrgans de selecció declaració expressa de no trobar-se en les circumstàncies previstes en el paràgraf anterior.  
6.5. Recusació  
Així mateix, els aspirants podran recusar els membres del tribunal o de la comissió de selecció quan concórreguen les circumstàncies previstes en l'article 20 de la Llei de Procediment Administratiu.  
6.6. El termini per a manifestar l'abstenció serà de deu dies naturals comptats a partir de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del nomenament dels òrgans de selecció.  
6.7. Amb anterioritat a la iniciació de les proves selectives i les quals fa referència aquesta convocatòria, la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana Resolució per la qual es nomena els nous membres dels òrgans de selecció que hagen de substituir els que hagen perdut la seua condició per alguna de les causes previstes en l'apartat 6.4 i 6.5 d?aquesta base.  
6.8. Després de la convocatòria prèvia dels presidents, es constituiran els tribunals i les comissions de selecció, amb l'assistència de la majoria absoluta dels seus membres titulars o suplents.  
Llevat que concórreguen circumstàncies excepcionals, que haurà d'apreciar la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal una vegada constituïts els òrgans de selecció, per a actuar vàlidament es requerirà la presència de la majoria absoluta dels seus membres titulars o suplents.  
La suplència dels presidents dels tribunals s'autoritzarà per la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal; la dels vocals, pel president que hi haja d'actuar, tenint en compte que correspondrà al vocal suplent respectiu o, si hi manca, als que li seguesquen segons l?ordre en què figuren en la disposició que els haja nomenat.  
6.9. Funcions dels òrgans de selecció  
6.9.1. Funcions de les comissions de selecció  
Correspondrà a aquestes comissions:  
- La coordinació dels tribunals pel que fa al compliment dels terminis previstos en aquesta Ordre.  
- L'agregació de les puntuacions corresponents a les diferents fases del procediment selectiu, ordenació dels aspirants i declaració dels que l'hagen superat.  
- L'elaboració i publicació de les Llistes d'aspirants seleccionats, així com la tramesa d'aquestes a l'òrgan convocant.  
6.9.2 Funcions dels tribunals  
Correspon als tribunals:  
- La valoració dels coneixements sobre els continguts curriculars que hauran d'impartir els candidats i el seu domini dels recursos didàctics i pedagògics, als quals es refereix l'article 20 del Reial Decret 574/1991, pel qual es regula transitòriament l'ingrés en la funció pública docent, i l'apartat .2.1.1 de la base 2 d'aquesta convocatòria.  
6.9.3. Els tribunals podran proposar la incorporació d'assessors especialistes per a la realització de funcions tècniques de suport, que es limitaran a prestar col·laboració en les seus especialitats tècniques.  
La seua designació correspondrà a la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal.  
6.9.4. Funcions encomanades a altres òrgans de l'administració.  
L'assignació de la puntuació que corresponga als aspirants pels mèrits acadèmics que acrediten, segons el barem que figura com a anex I en aquesta convocatòria serà realitzada pels òrgans de l'administració a què fa referència l'apartat 8.2 de la base 8.  
6.9.5. El procediment d'actuació dels òrgans de selecció s'haurà d'ajustar en tot moment al que es disposa en la Llei de Procediment Administratiu.  
6.9.6. Els òrgans de selecció adoptaran les mesures que calguen en els casos que resulte necessari, de manera que els aspirants amb minusvalideses gaudesquen de similars oportunitats per a la realització dels exercicis que la resta dels participants. En aquest sentit, s'establiran per a les persones amb minusvalideses que les sol·liciten en la forma prevista en l'partat 4.1. de la Base 4 d'aquesta convocatòria les adaptacions possibles en temps i mitjans per a la seua realització.  
6.9.7. En cap cas les comissions de selecció o els tribunals quan, per ser tribunals únics, actuen com a comissió de selecció, podran declarar que han superat el procés selectiu un nombre superior d'aspirants al de places convocades. Qualsevol proposta d'aprovats que contravinga el que s'ha establert anteriorment serà nul·la de ple dret.  
6.9.8. A l?efecte de comunicacions i altres incidències, les comissions de selecció tindran la seu en la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, Direcció General de Règim Econòmic i de Personal, Av. de Campanar, núm. 32, 46015-Valencia i els tribunals, en els serveis territorials de Cultura i Educació on actuen.  
6.9.9. Els òrgans de selecció que actuen en aquestes proves selectives tindran la categoria segona de les que es preveuen en l'article 19 de l'Ordre de 17 de febrer de 1986, de la Conselleria d'Economia i Hisenda (DOGV de 10 de març), sobre indemnitzacions per raó de servei.  
7. Començament i desenvolupament de les proves  
7.1. Començament  
Aquestes proves selectives començaran a partir del dia 25 de juny d'enguany i hauran d'haver acabat el 24 de juliol.  
Els aspirants seran convocats pels presidents dels tribunals a l'acte de presentació davant el tribunal, a través del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana amb l'antelació sufiéient, indicant-hi data, hora i Lloc de la presentació. En la mateixa convocatòria s'anunciarà l'actuació dels aspirants davant el tribunal per a la realització del contingut de caràcter pràctic, si escau, amb determinació igualment de la data, hora i Lloc de la realització i de les condicions per al seu desenvolupament, o convocarà els aspirants que han de realitzar l'exposició i debat en els tres primers dies.  
Els aspirants hauran d'anar amb el Document Nacional d'Identitat a l'acte de presentació.  
Els qui no es presenten a l'esmentat acte quedaran exclosos del procés selectiu, llevat dels casos de força major degudament justificats i apreciats pel tribunal.  
Una vegada començades les actuacions davant el tribunal no serà obligatòria la publicació de les successives crides d'aspirants en el DOGV. Aquests anuncis hauran de fer-se públics pel tribunal en els locals on es facen les proves amb quaranta-vuit hores, almenys, d'antelació al començament d'aquestes.  
Els aspirants seran convocats en crida única, i seran exclosos de la prova els qui no hi compareguen, Llevat dels casos de força major degudament justificats apreciats pel tribunal.  
Així mateix, si els tribunals saberen que algun dels aspirants no posseeix algun dels requisits exigits per aquesta convocatòria, després de l'audiència prèvia de l'interessat, hauran de proposar la seua exclusió al director general de Règim Econòmic i de Personal, i li comunicaran, igualment, les inexactituds o falsedats formulades per l'aspirant en la sol·licitud d'admissió a les proves selectives, a l'efecte procedent.  
Contra l'exclusió de l'aspirant podrà interpolar-se recurs de reposició de conformitat amb l'article 126 de l'esmentada Llei de Procediment Administratiu davant el mateix òrgan indicat en el paràgraf anterior.  
Les places convocades seran assignades als Òrgans de selecció segons els criteris següents:  
- Al mateix tribunal, si és tribunal únic.  
- A la comissió de selecció, si hi ha diversos tribunals.  
7.2. Desenvolupament  
L'odre d'actuació dels aspirants s'iniciarà alfabèticament per aquells que tinguen el primer cognom que comence amb la Lletra R, que va resultar del sorteig que la Direcció General de l'Institut Valencià d'administració Pública va realitzar per tal de determinar l'actuació dels aspirants de totes les proves selectives que es facen en 1991.  
Els tribunals que no compten amb aspirants el primer cognom  
dels quals comence per la Lletra R començaran l'ordre d'actuació per la Lletra o Lletra següents per ordre alfabètic.  
8. Qualificació  
8.1. Valoració de coneixements  
Els tribunals valoraran aquesta fase del procés selectiu entre 8 i 10 punts. La puntuació de cada aspirant en aquesta fase serà la "mitjana aritmètica de les qualificacions de tots els membres presents en el tribunal. Quan entre les puntuacions atorgades pels membres del tribunal hi haja una diferència de tres o més enters seran automàticament excloses les qualificacions màxima i mínima, i es calcularà la puntuació mitjana entre les qualificacions restants.  
En acabar cada sessió diària els tribunals publicaran en el tauler d'anuncis del lloc d'actuació les qualificacions corresponents a la dita sessió.  
Posat que els tribunals d'Educació Física determinen la incorporació a la prova dels continguts de tipus pràctic, prevists en l'apartat 2.1.1 b de la base 2, fora de l?exposició i del debat descrit en l'apartat 2.1.1 de la mateixa base, hauran de dur-la a terme abans del desenvolupament de l?exposició i el debat dels aspirants, sense que la valoració dels continguts done lloc a puntuació expressa. U valoració d'aquests haurà, per tant, de quedar incorporada a la puntuació única obtinguda en la prova, segons que estableix l'apartat 8.1 de la base 8.  
En acabar la realització de la fase de valoració de coneixements,  
els tribunals remetran a les comissions de selecció la relació de tots els aspirants presentats ordenats de major a menor puntuació, amb una aproximació màxima de deu mil·lèsimes, amb indicació del seu DNI. Els tribunals confeccionaran les llistes diferenciades d'aspirants segons que el sistema pel qual hagen participat siguen el d'ingrés lliure o de reserva. Aquestes llistes hauran de ser lliurades a la comissió de selecció abans del dia 24 de juliol.  
8.2. Valoració de mèrits  
L'assignació de la puntuació que corresponga als aspirants, segons el barem que figura en l'annex I d?aquesta convocatòria es portarà a efecte pel servei territorial de Cultura i Educació respectiu, per a la qual cosa el director territorial corresponent podrà nomenar una comissió administrativa composta per funcionaris docents, del seu àmbit territorial, o d'administració general, els qui realitzen aquesta valoració en nom dels òrgans de selecció, aportant-hi els resultats que obtinguen.  
La puntuació obtinguda per aquesta valoració de mèrits es farà pública en els taulons d'anuncis dels serveis territorials de Cultura i Educació corresponents, el dia 3 de juny, i els interessats podran presentar-hi escrit de reclamació, adreçat al president de la comissió administrativa en el termini de deu dies a partir de la seu exposició.  
Transcorregut aquest termini, i fetes les rectificacions que, com a conseqüència de les reclamacions, hi hagueren, els presidents de les comissions administratives remetran a les comissions de selecció o, si escau, a las tribunals que actuen com a comissió, la relació d'aspirants amb la puntuació que corresponga per cada un dels apartats del barem. Una vegada resoltes les reclamacions s'exposaran igualment en els tauler d'anuncis dels serveis territorials de Cultura i Educació.  
8.3. Segons el que s'estableix en la base 6 d?aquesta convocatòria, correspon a les comissions de selecció l'agregació de les puntuacions obtingudes pels aspirants en les distintes fases del procés selectiu, l?ordenació d'aquests segons les puntuacions totals obtingudes i la declaració del que hagen superat les dues fases.  
Les comissions de selecció, una vegada rebudes les puntuacions atorgades pels tribunals, afegiran les puntuacions de la fase de valoració de mèrits, i n'exclouran aquells aspirants que no hagen obtingut un mínim de 5 punts sumant a la puntuació atorgada pels tribunals la corresponents als apartats 2 i 3 del barem que, com a annex 1, s'acompanya a aquesta convocatòria.  
9. Superació del procés selectiu  
9.1. Superaran el procés selectiu, i per tant es declararà que l'ha aprovat, aquells aspirants que, havent obtingut almenys cinc punts afegint a la puntuació atorgada pels tribunals la corresponent als apartats 2 i 3 del barem, Annex I d'aquesta convocatòria, i ordenats segons la puntuació total obtinguda, tant per la seua actuació davant el tribunal en la primera fase, com el conjunt de mèrits inclosos en l'esmentat barem, obtinguen un número d'ordre igual o inferior al nombre de places assignades a la comissió de selecció.  
9.2. Les comissions de selecció, una vegada determinats els aspirants que han superat el procés selectiu, confeccionaran una llista única, en la qual figuraran, separadament, els aspirants que l?hagen superat per la reserva de minusvàlids i pel torn d'ingrés lliure. Dins de cada un d'aquests grups els aspirants s'ordenaran segons la puntuació obtinguda.  
9.3. En el cas que en confeccionar aquesta llista es produïren empats, aquests es resoldran atenent successivament als criteris següents:  
1) Major puntuació en la valoració dels coneixements.  
2) Major puntuació en la valoració de l'apartat I de l'annex I d'aquesta convocatòria.  
3) Major puntuació en la valoració de l'apartat 2 de l'annex I.  
4) Major puntuació en l'apartat 3 de l'annex I.  
5) Major puntuació en els subapartats dels apartats 1, 2 i 3 de l'annex I i pel mateix ordre en què hi apareguen relacionats.  
9.4. Aquestes Llistes es faran públiques en els taulers d'anuncis dels serveis territorials de Cultura i Educació i en la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència. Un exemplar d'aquestes s'elevarà a l'òrgan convocant amb la resta de la documentació corresponent al desenvolupament dels procediments selectius.  
9.5. Les places hagueren quedat vacants per la reserva de minusvàlids seran acumulades per les comissions de selecció a les d'ingrés per torn Lliure.  
9.6. En cap cas podrà declarar-se que han superat el procés selectiu major nombre d'aspirants que el nombre de places convocades.  
9.7. La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència publicarà en el DOGV l?Ordre amb les llistes úniques d'aprovats per especialitats, en la forma prevista en l'apartat 9.2 d'aquesta base.  
9.8. Els aspirants que superen el procés selectiu per dos o més especialitats hauran d'exercitar opció per un dels llocs, mitjançant instància adreçada a la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal, en el termini de deus dies comptadors a partir de la publicació en el DOGV de la llista d'aspirants aprovats.  
9.9. Els aspirants que concórreguen i superen el procés selectiu en convocatòries corresponent a distintes administracions educatives, hauran d'optar per una d'elles en el termini de deu dies, comptadors a partir de la publicació de la llista d'aprovats, mitjançant instància adreçada a la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal renunciant a tots els drets que pogueren correspondre-li per la seua participació .en les restants. Si no fa aquesta opció, l'acceptació del primer nomenament s'entendrà com una renúncia tàcita a les restants.  
9.10. Aquells opositors que, fent ús de la reserva de minusvàlids, hagen superat les fases del procés selectiu, i si escau, el període de pràctiques, no podran tornar a fer ús d'aquest sistema.  
9.11. Els qui superen les proves selectives han d'acreditar el seu coneixement oral i escrit de valencià mitjançant la presentació dels certificats, diplomes o títols que hagen estat homologats per la Generalitat Valenciana, segons disposa l'article 9 del Decret Legislatiu de 20 de març de 1991 del Consell de la Generalitat Valenciana, o si hi escau, mitjançant la realització d'un exercici específic que es convocarà oportunament. Els qui no complesquen el requisit anterior es comprometran a la realitzacié dels oportuns cursos de perfeccionament que s'organitzen amb aquesta finalitat.  
9.12. Els aspirants podran recuperar la documentació presentada en el Lloc, data i hora que es determinarà en l'Ordre per la qual es faça pública la Llista d'aprovats, Llevat del cas que hi haja reclamació per part d'algun aspirant; en aquest cas podrà ser retinguda a l'efecte de comprovació o prova. Si no es retira en el termini indicat, s'entendrà que l'aspirant en renuncia a la recuperació, i per tant, en perd el dret.  
10. Presentació de documents i nomenament de funcionaris en pràctiques  
10.1. En el termini de vint dies naturals a comptadors des de l'endemà que es publiquen les llisten d'aprovats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, aquests hauran de presentar en el servei territorial de Cultura i Educació de la província on han actuat, per qualsevol del mitjans assenyalats en l'article 66 de la Llei de Procediment Administratiu, els documents següents originals o fotocòpies compulsades d'aquests:  
a) Títol exigit per a l'ingrés en el cos corresponent o fotocopia compulsada del certificat acadèmic acompanyat del dipòsit del títol, llevat del cas que els hagués presentat per a la valoració com a mèrit. Els qui s'hagueren acollit a l?exempció de la titulació, d?acord amb el que determina la disposició transitòria cinquena de la Llei d'Ordenació General del Sistema Educatiu, hauran de presentar, en lloc de la documentació a que fa referència el paràgraf anterior, certificat acreditatiu d'exercir, a l?entrada en vigor d?aquesta Llei, tasques docents com a funcionari interí del Cos de Professors d'Educació General Bàsica, o funcions de logopeda com a personal contractat en règim laboral, en centres d'EGB, segons els requisits exigits per la normativa anterior.  
b) Declaració jurada o promesa de no haver sigut separat mitjançant expedient disciplinari del servei de cap administració pública, ni trobar-se inhabilitat per a l?exercici de funcions públiques, segons el model que figura com a annex III a aquesta convocatòria.  
c) Els aspirants que hagen fet valer la seua condició de persones amb minusvalideses hauran de presentar un certificat dels òrgans competents de la Conselleria de Treball i Seguretat Social, del Ministeri d'afers Socials i, si escau, de la Comunitat Autònoma corresponent, que acredite aquesta condició i igualment hauran de presentar un certificat dels esmentats òrgans acreditatiu de la compatibilitat amb l?exercici de la funció docent.  
10.2. Els qui tingueren la condició de funcionaris públics de carrera estaran exempts de justificar documentalment les condicions i requisits ja demostrats per a obtenir l'anterior nomenament, i hauran de presentar en aquest cas un certificat o full de serveis del servei territorial de Cultura i Educació, de la Direcció General de la Funció Pública de la Conselleria d'administració Pública o del Ministeri o òrgan de què depenen, per a acreditar aquesta condició, en el qual es consignaran de manera expressa les següents dades:  
a) Indicació del cos, àrea o especialitat a què pertanyen, Número de Registre de Personal i si es troben en servei actiu.  
b) Lloc i data de naixement.  
c) Títol acadèmic que posseeixen i data d'expedició.  
d) Nombre i import de triennis, així com la data de compliment d'aquests.  
Si en el certificat no es pot fer constar algun d'aquests requisits exigits per a l?ingrés en el Cos de Mestres per no obrar els expedients personals dels interessats, aquests hauran de remetre separadament la documentació que els acredite.  
10.3. Els aspirants que havent superat els processos selectius estiguen prestant serveis remunerats en l'administració com a funcionaris de carrera, interins o com a personal laboral, sense perjudici de la situació administrativa o laboral que d?acord amb la normativa vigent els corresponga, hauran de formular opció per la percepció de les remuneracions, durant la seua condició de funcionaris en pràctiques, d?acord amb el que preveu el Reial Decret 456/1986, de 10 de febrer (BOE de 6 de març).  
10.4. Els qui dins del termini fixat i llevat dels casos de força major no presentaren la documentació, o de l?examen d?aquesta es deduira que estan mancats d'algun dels requisits assenyalats en la base 3, no podran ser nomenats funcionaris en pràctiques i quedaran anul·lades les seues actuacions, sense perjudici de la responsabilitat en què hagueren incorregut per falsedat en la sol·licitud inicial.  
10.5. La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència procedirà a nomenar funcionaris en pràctiques, al llarg del curs escolar, els aspirants seleccionats que no estiguen exempts de la realització d'aquestes, assignant-los destinació per a dur-les a terme, bé en vacants o en substitucions de caràcter temporal en centres dependents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, on les necessitats del servei ho requeresquen.  
En cas de no incorporar-se a les esmentades destinacions en el termini de cinc dies a partir de la comunicació d?aquestes, s'entendrà que renuncia a les proves selectives. Els aspirants seleccionats, que estiguen exempts de la fase de pràctiques, podran, això no obstant, optar per ser nomenats funcionaris en pràctiques incorporant-se a la destinació que sé'ls adjudique quedant exempts de l'avaluació d'aquestes. Si no es realitzava aquesta opció romandran en servei actiu en els seus cossos d'origen fins que es realitze l'aprovació dels expedients dels processos selectius.  
10.6. Les destinacions que se'ls adjudicaran per a la realització del període de pràctiques tindran caràcter provisional.  
11. Fase de pràctiques  
11.1. Les pràctiques tindran per objecte la valoració de l'aptitud per a la docència dels aspirants seleccionats i formaran part del procés selectiu.  
11.2. La duració d?aquestes, que no serà inferior a tres mesos, serà establerta per la Direcció General de Règim Econòmic i de Personal mitjançant resolució que la regule.  
11.3. Les pràctiques es qualificaran com a "apte" o "no apte", segons determine la Comissió Qualificadora nomenada a l?efecte mitjançant una resolució reguladora d'aquesta fase.  
11.4. " Direcció General de Règim Econòmic i de Personal declararà, mitjançant una resolució motivada, la pèrdua dels drets al seu nomenament com a funcionari de carrera dels aspirants que siguen qualificats com a "no aptes".  
11.5. Dispenses.  
Quedaran dispensats de l'avaluació de la fase de pràctiques els qui hagen prestat serveis docents com a funcionaris en centres públics, sempre que el nomenament haja sigut expedit per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana, pel Ministeri d'Educació i Ciència o pels òrgans corresponents d'altres comunitats autònomes amb assignació de Número de Registre de Personal, sempre que la duració d'aquests serveis siga igual o superior a la requerida com a període de pràctiques.  
12. Nomenament de funcionaris de carrera  
12.1. Finalitzada la fase de pràctiques la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència aprovarà els expedients i elevarà la corresponent proposta de nomenament de funcionaris de carrera al Ministeri d'Educació i Ciència que aprovarà i publicarà la llista d'ingressats en el Cos de Mestres, ordenats segons la puntuació obtinguda, segons que preveu l'article 28 del Reial Decret 574/1991, de 22 d'abril.  
12.2. Els mestres ingressats en virtut d'aquesta convocatòria quedaran obligats a obtenir la seua primera destinació en centres directament gestionats per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, al seu dia, pel procediment ordinari, i acudiran amb caràcter forçós al Concurs General de Trasllats, segons que disposa el punt 5 de l'article 1l del Reial Decret 895/1989, de 14 de juliol (BOE de 20), tant els aspirants seleccionats que han sigut nomenats funcionaris en pràctiques com aquells aspirants seleccionats que, tot i estar exempts de la realització de la fase de pràctiques, han optat per romandre en els seus cossos d'origen.  
13. Norma final  
Aquesta convocatòria i tots els actes administratius que es deriven d?aquesta i de l'actuació dels òrgans de selecció, podran ser impugnats en els casos i en la forma establerts en la dita Llei.  
Així mateix, l'administració podrà, si escau, procedir a la revisió de les resolucions dels tribunals segons el que preveu la Llei de Procediment Administratiu.  
València, 29 d'abril de 1991.  
El Conseller de Cultura, Educació i Ciència,  
ANTONIO ESCARRE ESTEVE  
ANNEX I  
Barem per a la valoració dels mèrits acadèmics  
1. Experiència anterior  
La puntuació màxima assignada per aquest apartat serà de 6 punts.  
1.1. Per cada curs complet en l'ensenyament públic, en places d'especialitats corresponents al cos de mestres: 1,500 punts  
1.2. Per períodes de temps inferiors al curs complet en les places que s'indiquen en l'apartat anterior: 0,1666 punts per mes.  
1.3. Per cada curs acadèmic complet en l'ensenyament públic en altres places diferents a les incloses en els apartats anteriors amb nomenament com a funcionari o contracte com a personal laboral fix: 0,750 punts  
1.4. Per cada curs acadèmic complet en l'ensenyament privat en places de nivell educatiu i especialitat corresponent al cos de mestres: 0,250 punts  
Per aquest subapartat 1.4. no es podrà assignar més d?1 punt.  
A l'efecte de la valoració d'aquests subapartats es considerarà com a curs complet haver prestat serveis, almenys durant sis mesos, en el mateix curs escolar.  
Documents justificatius  
1.1. Fotocòpia compulsada del document justificatiu del nomenament amb expressió de la duració real d'aquest, o si no n'hi ha, certificat dels serveis prestats expedit pel servei territorial o òrgan competent.  
Només es comptabilitzaran els períodes compresos entre l'1 de setembre i el 30 de juny.  
1.2. Fotocòpia compulsada del document justificatiu del nomenament amb expressió de la duració real d'aquest, o si no n'hi ha, certificat dels serveis prestats expedit pel servei territorial o brgan competent.  
Només es comptabilitzaran els períodes compresos entre l'1 de setembre i el 30 de juny.  
1.3. Fotocòpia compulsada del document justificatiu del nomenament o contacte amb expressió de la duració real d'aquest, o si no n'hi ha, certificat dels serveis prestats expedit pel servei territorial o brgan competent.  
Només es comptabilitzaran els períodes compresos entre l'1 de setembre i el 30 de juny.  
1.4. Fotocòpia compulsada del document justificatiu del nomenament o del contracte amb expressió de la duració real del càrrec, o si no n'hi ha, certificat del director del centre amb el vist-i-plau del Servei d'Inspecció Educativa, fent-hi constar l'especialitat i duració real dels serveis.  
Només es comptabilitzaran els períodes compresos entre l'1 de setembre i el 30 de juny.  
2. Expedient acadèmic  
Per aquest apartat es podrà valorar un màxim de 2 punts.  
Per una qualificació mitjana de l?expedient acadèmic de:  
Fins a 6 punts: 1,00 punt  
Des de 6 punts fins a 7,5 punts: 1,75 punts  
Des de 7,5 punts fins a 10 punts: 2,00 punts  
Per a obtenir-los, es valoraran les qualificacions literàries o les equivalents numériques consignades en els certificats acadèmics personals, que hauran d'aportar els interessats, necessaris per a l?obtenció del títol exigit amb caràcter general per a l?ingrés en el cas de mestres.  
A l?efecte de valoració de la puntuació mitjana que s'obtinga es consideraran de forma diferenciada els trams de puntuació que s'indiquen a continuació i les equivalències entre qualificacions numèriques o literàries que igualment s'hi expressen:  
Trams de puntuació Equivalències   
Fins a sis punts Aprovat: cinc punts  
Des de sis fins a set punts i mig Notable: set punts  
Des de set i mig fins a deu punts Excel·lent: nou punts  
 Matrícula d'honor: deu punts  
Les qualificacions que continguen l?expressió literal «Bé» es consideraran equivalents a 6 punts.  
Quan l'aspirant acredite la possessió del títol, però no aporte el corresponent certificat acadèmic personal, la puntuació atorgada serà l'assignada a Aprovat.  
Per a les puntuacions revalidades s'atorgarà igualment la puntuació assignada a Aprovat.  
Documents justificatius  
Certificat acadèmic personal amb indicació de les qualificacions obtingudes i el dipòsit del títol o fotocòpia compulsada del títol requerit per a ingrés en el cos.  
3. Cursos de formació i perfeccionament i altres mèrits  
Per aquest apartat es valorarà un màxim d?1 punt.  
3.1. Per cada curs de formació i perfeccionament no inferior a 30 hores: 0,300 punts.  
Per aquest subapartat 3.1. no serà possible obtenir més de 0,8000 punts  
3.2. Per cada títol de Llicenciat universitari no al·legat per a l'ingrés en el cos o pel grau de Doctor: 0,100 punts  
Per aquest subapartat 3.2. no serà possible obtenir més de 0,200 punts.  
Documents justificatius  
3.1. Certificat o fotocòpia compulsada d'haver cursat aquests, en què conste de manera expressa la duració de les hores del curs.  
3.2. Fotocòpia compulsada del títol o resguard de l'abonament dels drets d'expedició.  
ANNEX II  
Temaris que han de regir en les   
convocatòries d'accés al cos de mestres  
1. Filologia.- llengua castellana i Francès  
1. El procés alternatiu de la comunicació. Els codis de comunicació. Els mitjans de comunicació, la seua utilització didàctica. El signe lingüístic. L'ensenyament de la llengua a l?EGB: objectius i dificultats.  
2. Comunicació oral. Fonètica i fonologia del castellà. Ontogénesi i desenrotllament del llenguatge oral. Patologies en aquest llenguatge. Metodologia de la comunicació oral i la seua projecció en una societat democràtica. Tractament de les anomalies del llenguatge oral en l?EGB.  
3. Comunicació escrita (I). l'aspecte interpretatiu de la comunicació escrita. La lectura. Iniciació i perfeccionament en el procés de l'aprenentatge lector Mètodes. Dificultats lectores. Adquisició de l?hàbit lector Biblioteques escolars.  
4. Comunicació escrita (II). L'aspecte dinàmic de l?escriptura.  
L'adequació entre paraula parlada i paraula escrita: l'ortografià. l'escriptura com a creació: la redacció. Mètodes per a l'adquisició de l?expressió escrita en aquests tres aspectes. Deficiències en el llenguatge escrit.  
5. El comportament lingüístic: objectivitat i subjectivitat en l?expressió i en la interpretació dels missatges. Fets i opinions. Generalitzacions. Estereotípia. Els nivells de llengua. Pautes didàctiques per al tractament d'aquests fets sociolingüístics.  
6. Lexicología i semàntica. Adquisició i enriquiment del vocabulari. Vocabulari actiu i vocabulari passiu. Tipologia bàsica d'exercicis de vocabulari: camps lèxics, semàntics i associatius.  
7. Morfologia i sintaxi del castellà. L'oració simple. L'oració composta. La reflexió analítica de lengua en els distints cicles de l?EGB. La gramàtica en funció de l?ús de la llengua.  
8. Mapa lingüístic d'Espanya. El castellà i les seues variants. Plantejaments didàctics a les Comunitats amb llengua pròpia. Tractament escolar a la 1ª i 2ª llengua. Bilingüisme i diglòssia.  
9. El castellà, des dels orígens a l?estat actual. El valor de l?etimologia en l'aprenentatge del lèxic i de l?ortografia. Virtualitat dinàmica del castellà dels nostres dies. Postura pedagògica del docent davant aquest fenomen.  
10. El llenguatge literari. Teoria de la creació poètica. El problema dels generes literaris. El comentari de textos. educació estètica de l?escolar a través de l'audició, de la lectura i de l'anàlisi de textos literaris. Criteris de selecció dels textos per a aquestes lectures i anàlisi.  
11. Literatura infantil. Caracterologia. Extensió del concepte de literatura per a xiquets. Formes expressives de la literatura infantil. Les manifestacions orals: el folklore. El folklore com a font d'activitats lingüístiques escolars. Autors i tendències més significatives en la història universal de la literatura infantil. La literatura infantil com a mitjà per a iniciar i potenciar els hàbits lectors del xiquet.  
12. Els grans moviments literaris en el mare de l?evolució histórico-cultural espanyola. Figures principals. La lectura dels autors clàssics en l?EGB . Nivells de comprensió. La qüestió de les adaptacions.  
13. La literatura espanyola del segle XX. La lírica novel·la. El teatre. L'assaig. Autors i moviments rellevats. Aprofitament de textos d'aquesta literatura per a l?educació lingüística i formació literària dels alumnes d'EGB.  
14. La literatura hispanoamericana del segle XX. La lírica hispanoamericana a partir de la revolució modernista. La novel·la d'Hispano-américa. Les grans figures i la renovació en les tècniques narratives. Utilització de textos d?aquesta literatura per tal que el xiquet participe d'una comunitat lingüística supranacional.  
15. L'ensenyament del francès a l?EGB. Reflexió sobre els objectius generals. Variables condicionants en el disseny d'un curs: l?entorn social, el públic, els programes oficials... Programació: determinació dels objectius, selecció dels continguts, procediments metodologies i activitats, i avaluació dels resultats.  
16. Fonaments teòrics i metodològics. Aportacions de les ciències del llenguatge i de les ciències de l?educació a la didàctica del francès. Evolució dels corrents metodològics. Tendències actuals. Enfocaments comunicatius. Característiques d'una situació de comunicació. Articulació dels fenòmens verbals i no verbals.  
17. Continguts funcionals de la llengua francesa. Elements lingüístics necessaris per a: mantenir relacions socials, demanar i donar informació, expressar actituds intel·lectuals i expressar actituds emocionals.  
18. Característiques de la llengua oral. Situacions de comunicació oral/situacions de comunicació escrita. Característiques del discurs oral i escrit. Percepció i comprensió de la llengua oral. Aspectes prosòdics del francès: accent, ritme i entonació. Descripció del sistema fonològic del francès i el seu contrast amb la llengua materna i, si s'escau, amb la segona llengua de l'alumne. tècniques de correcció fonètica.  
19. Gramàtica i expressió. Selecció de les estructures morfosintàctiques. Plantejament metodològic: procediment inductiu i deductiu i importància de l'error Tècniques per a l'aprenentatge de la gramàtica. Tipologia d'exercicis gramaticals.  
2:0. la Llengua escrita. Relació fonètica/ortogràfica. Mecanismes de comprensió lectora. Tècniques de lectura. Etapes en la introducció de l?expressió escrita. Tècniques d'expressió. Tipologia d'activitats escrites. Exercicis de creativitat. Correcció i avaluació de la llengua escrita.  
21. Lectura de textos. Selecció de textos per a l?EGB: premsa, còmic, conte.. Iniciació al llenguatge literari. Literatura i literatura infantil en francès.  
22. La llengua francesa en el món actual. Llengua francesa i francofonia, aspectes geogràfics i sociolingüístics. Evolució i situació actual de la llengua francesa contemporània. Principals institucions culturals. El sistema educatiu francès. Manifestacions culturals més rellevant a franca en el segle XX.  
23 .Tècniques d'animació i expressió. Importància de la veu i el gest en la comunicació verbal. Tècniques de dramatització. D'altres activitats comunicatives: representació de personatges, cançons, jocs... Interacció en el grup classe. Funció del professor. Treball en el grup i treball individual.  
24. Recursos i materials. Criteris per a la selecció i ús del material pedagògic existents i documents autèntics. El paper de la imatge en l'ensenyament del francès. Imatge estàtica i imatge mòbil. Aspectes tecnològics i pedagògics en la utilització dels mitjans de comunicació social (premsa, TV ... ). l'organització de l'aula en funció de les formes de treball.  
2. Filologia: Llengua Castellana i Anglès  
1. El procés alternatiu de la comunicació. Els codis de comunicació. Els mitjans de comunicació, la seua utilització didàctica. El signe lingüística l'ensenyament de la llengua a l?EGB: objectius i dificultats.  
2. Comunicació oral. Fonètica i fonologia del castellà. Ontogènesi i desenrotllament del llenguatge oral. Patologies en aquest llenguatge. Metodologia de la comunicació oral i la seua projecció en una societat democràtica. Tractament de les anomalies del llenguatge oral en l?EGB.  
3. Comunicació escrita (I). L'aspecte interpretatiu de la comunicació escrita. La lectura. Iniciació i perfeccionament en el procés de l'aprenentatge lector. Mètodes. Dificultats lectores. Adquisició de l?hàbit lector. Biblioteques escolars.  
4. Comunicació escrita (II). L'aspecte dinàmic de l?escriptura. l'adequació entre paraula parlada i paraula escrita: l'ortografia. l'escriptura com a creació: la redacció. Mètodes per a l'adquisició de l?expressió escrita en aquests tres aspectes. Deficiències en el llenguatge escrit.  
5. El comportament lingüístic: objectivitat i subjectivitat en l?expressió i en la interpretació dels missatges. Fets i opinions. Generalitzacions. Estereotípia. Els nivells de Llengua. Pautes didàctiques per al tractament d'aquests fets sociolingüístics.  
6. Lexicologia i semàntica. Adquisició i enriquiment del vocabulari. Vocabulari actiu i vocabulari passiu. Tipologia bàsica d'exercicis de vocabulari: camps lèxics, semàntics i associatius.  
7. Morfologia i sintaxi del castellà. l'oració simple. l'oració composta. La reflexió analítica de llengua en els distints cicles de l?EGB. La gramàtica en funció de l?ús de la llengua.  
8. Mapa lingüístic d'Espanya. El castellà i les seues variants. Plantejaments didàctics a les Comunitats amb llengua pròpia. Tractament escolar a la 1ª i 2ª llengua. Bilingüisme i diglòssia.  
9. El castellà, des dels orígens a l?estat actual. El valor de l?etimologia en l'aprenentatge del lèxic i de l?ortografia. Virtualitat dinàmica del castellà dels nostres dies. Postura pedagògica del docent davant aquest fenomen.  
10. El llenguatge literari. Teoria de la creació poètica. El problema dels generes literaris. El comentari de textos. Educació estètica de l?escolar a través de l'audició, de la lectura i de l'anàlisi de textos literaris. Criteris de selecció dels textos per a aquestes lectures i anàlisi.  
11. Literatura infantil. Caracterologia. Extensió del concepte de literatura per a xiquets. Formes expressives de la literatura infantil. Les manifestacions orals: el folklore. El folklore com a font d'activitats lingüístiques escolars. Autors i tendències més significatives en la història universal de la literatura infantil. La literatura infantil com a mitjà per a iniciar i potenciar els hàbits lectors del xiquet.  
12. Els grans moviments literaris en el mare de l?evolució històric cultural espanyola. Figures principals. La lectura dels autors clàssic en l?EGB . Nivells de comprensió. La qüestió de les adaptacions.  
13. La literatura espanyola del segle XX. La lírica. La novel·la. El teatre. L'assaig. Autors i moviments rellevants. Aprofitament de textos d?aquesta literatura per a l?educació lingüística i formació literària dels alumnes d'EGB.  
14. La literatura hispanoamericana del segle XX. La lírica hispanoamericana a partir de la revolució modernista. La novel·la d'Hispanoamèrica. Les grans figures i la renovació en les tècniques narratives. Utilització de textos d?aquesta literatura per tal que el xiquet participe d'una comunitat lingüística supranacional.  
15. L'ensenyament de la llengua anglesa en l?EGB: objectius generals. Fonaments teòrics i metodològics. Aportacions de les ciències del llenguatge i de les ciències de l?educació en l?ensenyament de l'anglès. l'enfocament tradicional i l'enfocament comunicatiu. Preparació i desenrotllament de les classes.  
16. Aspectes fonològics de la llengua anglesa. Els elements bàsics de la pronúncia: accent, ritme i entonació. Anàlisi d'aquests elements en un text i aplicació a l?ensenyament de la llengua anglesa.  
17. La socialització. Estructures i lèxics necessaris per a les relacions socials. Presentació i desplegament d'una funció específica d'aquesta àrea en la classe d'anglès.  
18. La informació. Estructures i lèxic necessaris per a donar i obtenir informació. Presentació i desplegament d'una funció específica d'aquesta àrea en la classe d'anglès.  
19. L'expressió d'actituds intel·lectuals. Estructures i lèxic necessaris per a indicar acceptació, rebuig, opinió, etc. Presentació i desplegament d'una funció específica d?aquesta àrea a la classe d'anglès.  
20. L'expressió d'activitats emocionals. Estructures i lèxic necessari per a expressar sentiments, intencions, desitjós. Presentació i desplegament d'una funció específica d?aquesta àrea a la classe d'anglès.  
21. L'alumne com a subjecte actiu de l'aprenentatge de la llengua estrangera. Activitats vàries: transferències d'un codi verbal a un codi no verbal i a la inversa, la dramatització, la representació de personatges, els jocs. La interacció a l'aula: el treball en grups. 22. El lloc de la gramàtica en la comunicació. Tècniques d'aprenentatge. Mètode inductiu i mètode deductiu. Selecció d'estructures en un enfocament funcional.  
23. La literatura infantil en la llengua anglesa. literatura fantàstica, de viatges i aventures. Anàlisi del llenguatge literari a través de textos adients. Contrast del llenguatge literari amb el no literari. 24. La llengua anglesa en el món actual. Característiques lingüístiques, sócio-culturals, històriques i geogràfiques més rellevants dels principals països de parla anglesa. L'anglès com a llengua internacional.  
3. Filologia. Valencià  
1. Les llengües: dialectes i registres. Àmbits d'ús, registres i normes d'ús. Les actituds lingüístiques: prejudicis, estereotips.  
2. La nostra llengua dins el conjunt de les llengües romàniques (límits lingüístics, caracterització ortogràfica i caracterització demogràfica). Variants dialectals del nostre domini lingüístic (classificació caracterització i límits).  
3. Situació de contacte de llengües: bilingüisme social substituïdor, llengua dominant, llengua minoritzada i processos de minorització. La minorització de la nostra llengua: procés històric i situació actual.  
4. La política lingüística: els processos de normalització de les llengües minoritzades. La planificació lingüística a l?àrea de la nostra llengua: antecedents i situació actual. La política lingüística a la Comunitat Valenciana: ordenament legal, òrgans, institucions i actuacions en curs. La nostra llengua als mitjans de comunicació  
5. La competència comunicativa: textual, gramatical i sociolingüística. Components de la situació de comunicació. Situacions comunicatives orals i escrites. El text: textos orals i textos escrits. Tipologia textual.  
6. Gramàtica dels textos orals i escrits. Coherència (macrostructura d'un text) i cohesió (referència, deixi, anàfora, progressió temàtica, etc.).  
7. Competència lingüística (I): Fonologia i ortografia. Caracterització fonètica i fonològica, i ortografia de la 'nostra llengua.  
8. Competència lingüística (II): morfosintaxi. Caracterització i articulació de les unitats lingüístiques en aquest nivell. Funcionament d'aquestes unitats dins el text.  
9. Competència lingüística (III): lexicologia i semàntica. Conceptes i unitats lingüístiques fonamentals. Lexicologia: processos de formació de mots (derivació, composició, habilitació ... ). Semàntica: comparació, metàfora, sinonímia, antonímia ... ). El lèxic: mots patrimonials, cultismes i, semicultismes, neologismes i barbarismes, gentilicis i hipocoristics, etc.  
10. Competència sociolingüística (IV): Adequació del discurs oral i escrit a les diferents situacions de comunicació. Selecció de les formes gramaticals i lèxiques adients amb l?interlocutor, el tema, la formalitat de la situació, el rol, etc.  
11. Adquisició i aprenentatge de la L1 i la L2 de manera simultània o consecutiva en una situació de contacte de llengües. Adquisició i aprenentatge en contextos formals i informals. Els conceptes de transferència, interferència i interllengua. Les actituds lingüístiques en el procés cognitiu d'adquisició i aprenentatge del valencià com a L2. Teories actuals sobre aprenentatge i adquisició de L2 L3. Aplicació a una situació de contacte de llengües: el cos valencià  
12. 'Educació en dues (o tres) llengües. Conceptes fonamentals de l?educació bilingüe. Estructures didàctico-organitzatives a la Comunitat Valenciana: Programa d'immersió. Programa d'Ensenyament en Valencià, etc. Paper del context familiar i social en el rendiment acadèmic i lingüístic dels alumnes.  
13. L'ensenyament del valencià dins un tractament integrat de l'ensenyament de llengües a la Comunitat Valenciana: bases psicolingüístiques i pedagògiques com a primera i segona Llengua.   
14. Mètodes i recursos didàctics per a l'ensenyament del valencià com a primera i segona Llengua en les diferents estructures didàcticoorganitzatives.  
15. Les destreses psicolingüistiques bàsiques: intralingüistiques (comprendre, parlar, llegir i escriure) i interlingüistiques (interpretar i traduir). Importància de les habilitats interactives orals per al domini de la Llengua escrita. Nous models i tendències en l'ensenyament de la lectura y l'escriptura.  
16. Anàlisi i elaboració de materials impresos i àudio-visuals per a l'ensenyament del valencià en les diferents estructures didàcticoorganitzatives. Programació de tasques a llarg i mitjà termini. Programació i elaboració d'unitats d'aprenentatge.  
17. Organització de l'espai-classe en funció de les activitats previstes i paper del professor en la interacció didàctica de la classe de Llengua, funcions dels professors en una metodologia constructivista, tractament dins la classe dels problemes individuals.  
18. La utilització didàctica dels mitjans de comunicació a la classe de Llengua. Altres documents reals: prospectes, cartells, ... Material àudio-visual a l'abast i la seua utilització a la classe de Llengua.  
19. Literatura (I): literatura medieval i l'època d'esplendor: segle XV.  
20. Literatura (II): decadència i renaixença.  
21. Literatura (III): del modernisme a la guerra civil.  
22. Literatura (IV): de la postguerra a les darreres tendències.  
23. Noves tendències en la didàctica de la literatura. Els tallers literaris. El comentari de text.  
24. La literatura per a infants i per a joves. Historià i generés. El seu tractament dins l'aula: tècniques d'animació lectora.  
25. Literatura actual per a infants i per a joves en la nostra llengua. Característiques i autors més representatius.  
4. Matemàtiques i Ciències de la Natura  
1. Formulació d'objectius i programació en Ciències de la Natura i Matemàtiques a l?EGB. Objectius de coneixement, processos mentals, actituds i destreses manipuladores. Els projectes de ciència integrada. Avaluació dels objectius.  
2. Els processos científics en els diversos cicles de l?EGB. Observació i experimentació. Utilització de models. Anàlisi d'un fenomen natural segons el mètode científic.  
3. Tècniques instrumentals en l'aprenentatge de les ciències experimentals. Tècniques de treball de laboratori i de camp. La seua graduació en els diversos ciclos de l?EGB. Organització del treball experimental en el laboratori i en el camp. Normes elementals de seguretat en el treball de laboratori i de camp amb els alumnes.  
4. Activitats i recursos didàctics en els ensenyaments de les Ciències de la Natura i les Matemàtiques. Anàlisi d'aquests recursos i els criteris per a la seua utilització i avaluació a l?EGB.  
5. L'ensenyament de les Ciències de la Natura i les Matemàtiques en el marc de l?Educació Integral. Aportació de la formació científica a l?educació ambiental, sanitària, sexual, de consum i per a la convivència en l?EGB.  
6. Lógica i teoria de conjunts. Els conjunts com a base de les funcions lògiques, classificadores i de número. Activitats de conjunts i desplegament de les funcions lògiques en el xiquet. Les relacions com a base de classificacions i comparacions. Classificació i seriació de la família dels conjunts finits. Utilització didàctica dels conceptes anteriors.  
7. El número natural i la seua aritmètica. Els sistemes de representació numèrics: el sistema decimal. Fonaments i desenrotllament de l'aprenentatge de les operacions amb números naturals (abdició, subtracció, multiplicació i divisió) i les seues propietats. L'ensenyament dels algoritmes: comprensió i automatització didàctica del càlcul: càlcul escrit i càlcul mental.  
8. Les magnituds i la seua mesura. Esquema general del concepte de magnitud. Reconeixements de la magnitud. Comptar i amidar: magnituds discretes i contínues. Mesura directa i indirecta. Caràcter aproximat de la mida. Estimació, error i aproximació.  
9. Representacions gràfiques. Tipus de grafies per a representar dades. Construcció de gràfics i interpretació d'aquests des d'un punt de vista funcional o estadístic. Mesures de tendència central i de dispersió. El gràfic com a instrument de treball interdisciplinar a l?escola.  
10. Geometria. Origen experimental de la geometria: els models geométrics en l?entorn. De les coses concretes à les abstractes: el dibuix geométric com a suport del procés d'abstracció. La geometria com a ciència racional: el significat de la demostració. Les isometries. El concepte de simetria com a invariant. Aspectes topológics.  
11. Relacions mètriques en les figures geomètriques. Proporcionalitat i geometria: homotècia i semblança. Com treballar la proporcionalitat geomètrica a l'EGB. Ampliació i reducció de figures. Aplicacions. Relacions mètriques derivades de la semblança: teoremes als triangles rectangles.  
12. Funcions. El descobriment de les correspondències entre magnituds i la relació entre mesures corresponents: el concepte de funció. Les funcions com a font d'informació: monotonia, creixement i continuïtat. Instruments formals associats a l'estudi de les relacions funcionals. polinomis i equacions. Anàlisi d'un fenomen fisic a través de l'estudi d'una funció a L'EGB  
13. Possibilitats d'utilització de la informàtica com a recurs didàctic. La informàtica com a a matèria del currículum en el cicle superior d'EGB.  
14. La matèria. Estats de matèria. Propietats característiques de les substàncies. Criteris de classificació d'aquestes. Mètodes de separació. Classificació dels elements. Periodicitat de les propietats dels elements. Tractament específic d'aquests temes en els distints ciclos de l?EGB: graduació de conceptes, activitats especialment adequades per al seu estudi, tècniques més adients i propostes concretes per a la seua avaluació.  
15. Estructura de la matèria. Estructura atòmica i molecular. Els cristalls i els distints tipus d'enllaç. Propietats de les substàncies segons el tipus d'enllaç. Iniciació al llenguatge químic a l?EGB Utilització de models per a la introducció de l?estudi de les estructures a l?EGB.  
16. La Terra. Materials que la constitueixen. Gènesi i evolució de l'escorça terrestre. Iniciació al coneixement geològic de l?entorn i el seu tractament específic en els diversos cicles de l?EGB.  
17. L'aigua i l'aire, substàncies de la biosfera. Propietats físiques i químiques d?aquesta. Els éssers vius, l'aigua i l'aire. Usos de l'aigua Causes de la contaminació d'aquests recursos naturals. Tractament de les aigües per al consum. Experiències bàsiques que poden realitzar-se a l?EGB amb aquests materials.  
18. Meteorologia escolar. Fenòmens meteorològics: vent, núvols i precipitacions. Instruments de mesura i el seu fonament físic. Recollida de dades meteorològiques i la seua interpretació a través del mapa sinòptic per a alumnes d'EGB  
19. Energia. Fonts d'energia i receptores d'energia. Transformacions de l?energia. Treball i energia. Convertidors d'energia. L'aprofitament de l'energia per a la realització de treballs al llarg de la història. La història de la ciència en l'Àrea de Ciències de la Natura i Matemàtiques a l?EGB.  
20. Interaccions físiques i camps. Interacció gravitant. La síntesi de Newton: gravitació universal. Introducció a la l'astronomia. Moviments dels astres. Descripció de l'univers. Interacció .electromagnètica. El camp electromagnètic i el corrent elèctric. Interacció fort Forçes nuclears. Estudi dels circuits elèctrics en l'EGB  
21. Corpuscles i ones. Moviments oscilatoris. El so com a fenomen ondulatori. Els sons i l'audició. La llum com a fenomen ondulatori. U llum P la visió. Dualitat onacorpuscle. La utilització de models per a l?estudi de fenòmens lluminosos en l?EGB. Experiències escolars amb llum i so.  
22. Canvis energètica i materials en la natura. Lleis de conservació dels sistemes físics i químics. Influència dels canvis de pressió, temperatura i volumen les transformacions físiques i químiques Tractament específic d'aquests temes en els diversos cicles de l?EGB; graduació de conceptes, activitats especialment adequades per al seu estudi, tècniques més idònies i propostes concretes per a la seua avaluació.  
23. Els éssers vius. Nivells d'organització. Les molècules de la vida. Base citologia i histològica de la vida. Diversitat dels organismes: grans grups taxonòmics. Desenrotllament de conceptes taxonòmics en els tres cicles de l?EGB El descobriment dels éssers vius microscòpics a L'EGB.  
24. Funcions dels éssers vius. Intercanvis energètics i materials Respiració, fotosíntesi i processos metabòlics. Funció de relació i regulació dels organismes. Reproducció i herència. L'home con a ésser viu: nutrició, relació i reproducció. Tractament específic d'aquests temes en els diferents cicles de l?EGB: graduació de conceptes, activitats especialment adequades per al seu estudi, tècniques més idònies i propostes concretes per a la seua avaluació.  
25. Els éssers vius i el medi. Ecosistemes. Components de l?ecosistema. Estructura. Dinàmica de l?ecosistema. Funcionalisme de l?ecosistema . Els models ecològics aplicats a l?estudi d'un ecosistema terrestre i un aquàtic. L'estudi ecològic de l?entorn i l?educació ambiental d l?EGB.  
26. Història de la Terra i dels éssers vivents. Evolució geològica i biològica. El temps. geologia, Introducció de la perspectiva evolucionista a l?EGB: els registres fòssils.  
5. Ciències Socials  
1. Les Ciències Socials en el projecte educatiu. Pressupostos psicopedagògics de les ciències socials en l'EGB. La interdisciplinarietat en l'àrea social. L'aprenentatge de tècniques bàsiques i adquisició d'habilitats en l'estudi de les CC.SS.  
2. Les CC.SS. i l'estudi de l'entorn. Raons que justifiquen la metodologia inductiva d'aquest estudi en els cicles Inicial i Mitjà de l'EGB El medi com a instrument generalitzador. Criteris didàctics i metodològics per a introduir l'estudi d'Espanya en l'EGB.  
3. Principals corrents de pensament geogràfic i histèric; la seua projecció .en l'EGB.  
4. Les Ciències Socials i l'Educació dels valors democràtics. El desenrotllament d'activitats cíviques i comportaments democràtics. Criteris didàctics i metodològics. Les tècniques de simulació.  
5. El desenrotllament i la importància dels mitjans de comunicació en la societat actual. Els mitjans de comunicació com a instruments didàctics. Funció del missatge àudio-visual en l'acte pedagògic.  
6. El mapa. Espais de conceptualització geogràfica. Utilització de diferents escales i nivells d'anàlisi. La utilització del plànol i del mapa en l?EGB.  
7. La Terra en l?Univers. El planeta Terra. Els descobriments espacials i les noves tecnologies. Tècniques i utilització de l?observació indirecta.  
8. El relleu terrestre Teories sobre la formació del relleu. Les grans unitats estructurals. Els processos erosius. La utilització de models i maquetes en l?estudi de relleu.  
9. La dinàmica atmosfèrica. El temps. Elements i factors del clima. Tipus de climes. Criteris per a la seua classificació. Aplicació del mètode inductiu per a l?estudi del clima. l'observatori escolar.  
10. El mapa demogràfic mundial. Desigual repartiment i creixement. La superpoblació i les seues conseqüències. Teories demogràfiques i la seua aplicació en l?EGB. La utilització d'estadístiques i gràfiques.  
11. Aplicació de models en CC.SS. La ciutat com a síntesi de fets geogràfics, històrics. l'mplagament, estructura i funcions urbanes. El procés de terciarització de la ciutat. La ciutat organitza el territori: problemes que planteja.  
12. Els diferents graus de desenrotllament. Països desenrotllats i subdesenrotllats, característiques sòcio-Econòmiques. Les relacions Nord-Sud. Criteris per a plantejar un treball monogràfic en l?EGB.  
13. Els grans blocs de poder. Organització Econòmica i social. Les actuals zones de tensió mundial. Les relacions Est-Oest. El treball en grup i el debat en CC.SS.  
14. Unitats del relleu espanyol. Evolució. Els grans paisatges biogràfics. Criteris per a l?elaboració d'un herbari i d'una col·lecció de roques.  
15. Els desequilibris regionals de l?Estat espanyol. Origen i conseqüències econòmiques i demogràfiques d'aquests. Fases en l?evolució recent de l?economia espanyola.  
16. La història en l?EGB. El problema de l'assimilació del temps i la causalitat en el fet històric. Solucions didàctiques. El mètode sincrònic i el mètode diacrònic.  
17. L'origen de la cosa i les primeres formes de vida col·lectiva. La revolució neolítica. Els primitius actual i la seua adaptació a la vida moderna. l'arqueologia a l?EGB.  
18. La Mediterrània, març de les cultures clàssiques. Modes de vida, art i pensament, i la seua projecció en les societats posteriors. El mapa: instrument d'estudi històric.  
19. La societat medieval. Castells i monestirs com a nuclis de poder. El renaixement de les ciutats. El procés repoblador medieval en la península ibèrica. l'itinerari històric.  
20. El renaixement i el barroc. L'art com a producte d'una etapa històrica. Aspectes polítics, Econòmics i socials. Criteris metodològics i didàctics per a l'anàlisi de l?obra d'art a l?EGB. La visita al museu.  
21. Els descobriments geogràfics en l?edat moderna. Causes i conseqüències. Formes de colonització. El respecte a d'altres cultures i el seu tractament didàctic  
22. La revolució industrial. El procés de transformació de l?estructura productiva. Conseqüències econòmiques socials i polítiques. La ciència, l'art i el pensament en la revolució industrial. El treball de camp.  
23. El moviment obrer en el S. XIX i XX. El sindicat i les lluites obreres. La utilització didàctica de recursos documentals.  
24. Les crisis del S. XX, Econòmiques, polítiques, culturals i artístiques. La utilització del text en les CC.SS.  
25. L'Espanya actual. Configuració política i territorial. La transició cap a la democràcia. La constitució de 1978. El coneixement de la Constitució a l?EGB.  
6. Educació Pre-escolar  
1. L'Educació en la primera infància: com educar el xiquet de 0 a 6 anys; característiques principals. L'educació infantil com a dret del xiquet i com a resposta a les seues necessitats. Objectius educatius d?aquesta etapa de vida. Importància de l?educació infantil en la societat actual. Paper de la família.  
2. Funció educativa, sanitària i social de l?educació infantil. Característiques i anàlisi avaluadar de les diferents institucions. L'ensenyament pre-escolar en el marc de l?educació infantil i del sistema educatiu actual. Experiències d'educació infantil que es realitzen en altres països.  
3. L'Escola infantil com a projecte alternatiu a les guarderies i. als centres de Pre-escolar.: antecedents i situació actual. Possibles models educatius de l?Escola Infantil, la seua inserció en el medi. Organització interna del centre: activitats dels xiquets i dels mestres: distribució dels espais. Relacions amb els pares.  
4. Coneixement del xiquet de 0 a 6 anys. Desenrotllament biològic, psicològic i social. Principals factors i mecanismes que intervenen en el seu desenrotllament i maduració. Interacció herència família medi. Particularitats en l?evolució del xiquet: etapes o moments més significatius. Necessitats bàsiques del xiquet de 0 a 6 anys: físiques, afectives, d'activitat i de relació.  
5. Educació per a la salut: mitjans de prevenció i activitats fonamentals referides a l'alimentació, descans, higiene i activitat física. l'educació d'hàbits en les distintes edats. Malalties i símptomes. La fatiga del xiquet i causes que la produeixen. Necessitats i ritmes dels somnis: criteris educatius. El mestre com a agent de salut.  
6. Alimentació, nutrició i dietètica. Alimentació equilibrada: planificació de menús per a Pre-escolar. Errors alimentaris en la infància. Conflictes més freqüents del xiquet a l'hora de menjar. Activitats educatives del mestre.  
7. Principis metodològics en l?educació infantil: característiques bàsiques. Aportacions científiques de l?Escola Nova i corrents actuals, la seua aplicació a Pre-escolar. L'activitat del xiquet com a mitjà de formació: recursos i experiències pràctiques. Una metodologia basada en l?observació i experimentació: principis didàctics. Treball globalitzador en el parvulari i el seu valor educatiu.  
8. El joc en el desenrotllament general del xiquet: formació i evolució. Diversos tipus de jocs: importància del joc simbòlic. El joc en el parvulari: jocs individuals i en grup. El joc com a activitat espontània del xiquet. El joc com a mitjà d'educació i recurs didàctic en l?educació infantil. Matèries i recursos que afavoreixen el joc en l'aula i en el pati: classificació i criteris d'utilització. Paper estimulador del mestre.  
9. Desenrotllament de la personalitat del xiquet. Procés cap a l'adquisició de l'autonomia personal: individualització i socialització. Principals conflictes emocionals. Importància de la formació d'hàbits personals i socials. Objectius específics orientats a l'adquisició dels diferents hàbits. Aspectes metodològics a tenir en compte Paper del mestre.  
10. Coneixement del xiquet a partir del joc i la seua activitat a l'aula: l?observació. Actituds i comportaments més significatius a observar de cada xiquet i del grup-classe: observacions individuals i col·lectives. Seguiment i avaluació contínua dels xiquets. Tècniques i mitjans per a realitzar l?observació i obtenció de dades. Informació aportada per la família: entrevistes, qüestionaris. Informe als pares.  
11. El xiquet descobreix el propi cos: exploració, sensacions, vivències. El cos com a objecte. Educació sexual: actituds bàsiques i criteris. El control d'esfínters: maduració i criteris educatius. El xiquet descobreix i s'identifica amb el propi sexe. Plantejament de la coeducació. Desenrotllament i educació dels sentits: activitats d'estimulació. Adquisició i aprenentatge a través dels sentits. Proposta d'activitats en les distintes edats.  
12. El desenrotllament psicomotor del xiquet: l?esquema corporal, lateralitat, coordinació de moviments, les nocions espàcio-temporals, els desplaçaments. Comunicació corporal i possibilitats expressives del cos: creativitat. Objectius a aconseguir amb el xiquet de 3, 4 i 5 anys. Criteris metodològics. Jocs i activitats.  
13. El xiquet descobreix els altres: necessitat de comunicació. Encontre amb els xiquets: procés de descobriment, de vinculació i d'acceptació. La vida en el grup-classe: valors i dificultats. Principals conflictes de la vida en grup. Actituds bàsiques a educar: respecte i acceptació de l'altre. D'altres objectius educatius i hàbits per a la convivéncia. Acceptació de responsabilitats en el grup. Paper orientador del mestre. Relacions del xiquet amb els adults.  
14. El xiquet descobreix el seu entorn: les coses, la elasse, el món que l'envolta. Observació, exploració i experimentació. Metodologia i recursos didàctics. Activitats a partir de la realitat. Arreplega de materials, classificació i anàlisi per part dels xiquets. Construcció de conceptes, fonamentals del món natural, físic i social. Situació d?aquestes realitats en l?espai exterior i en el temps. Proposta concreta d'objectius, i activitats per a xiquets de 3, 4, i 5 anys. Organització pràctica de l'aula.  
15. Desenrotllament de llenguatge en el xiquet de 0 a 6 anys; condicions bàsiques per al seu desenrotllament i maduració. Motivacions per a la comunicació. Diverses formes d'expressió i comunicació en el xiquet. Com ajudar el xiquet a parlar Principals dificultats en la comunicació i llenguatge dels xiquets. Codis no verbals. L'expressió simbòlica del xiquet.  
16. Didàctica de la llengua en el parvulari. Bases socials del llenguatge: el llenguatge propi del medi. Bases fonològiques de l'aprenentatge de la llengua. Les estructures lingüístiques i el vocabulari bàsic infantil. Objectius fonamentals i activitats a realitzar amb els xiquets. El vocabulari mínim com a recurs didàctics. Tècniques i recursos per a la comprensió i l?expressió oral: narracions, descripcions, diàlegs, dramatitzacions, rimes i cadències.  
17. La literatura infantil en Pre-escolar. La narració de contes a la classe: desenrotllament pràctic. Criteris per a seleccionar contes per a xiquets de 3.a 5 anys. Activitats a desenrotllar a partir del conte. Creativitat, fabulació i escenificació. Selecció d'endevinalles, poemes i d'altres jocs orats. La seua utilització a la classe. El llibre d'imatges: activitats a realitzar a la classe. Criteris per a seleccionar llibres d'imatges. El mestre i la literatura infantil. Funció de la biblioteca a l'aula.  
18. Coneixements del món sonor: so, silenci. Descobriment pràctic de les qualitats del so. El ritme. Audició de cançons i música gravada. La cançó com a eix articulador de l'activitat musical. Com i quan s'ha de cantar a classe. Selecció de cançons: criteris educatius. Danses senzilles. Folklore popular de la regió i la seua aplicació al parvulari. Recuperació de tradicions: vivència musical i participació dels xiquets.  
19. El xiquet s'expressa a través del color i del grafisme: etapes d'evolució de l?expressió plàstica. Motivació i estimulació de la lliure expressió del xiquet. Elements plàstics: el color, la línia, el volum i les formes en la formació global del xiquet. Activitats de dibuix i pintura: la seua metodologia. D'altres activitats d'expressió: modelat, retallat, pegat, picat, composicions. Objectius i metodologia. Elecció de materials. Organització pràctica de la classe.  
20. Desenrotllament del pensament en el xiquet. Paper de les percepcions. Formulació de capacitats i conceptes bàsics relacionats amb  
la mesura, el pes, l?ordre, el volum, la relació i el moviment. Incidència i recursos materials d'aquests descobriments en totes les activitats. Exploració de l?espai; jocs i activitats amb el propi cos, amb objectes, al paper; recursos materials. Adquisició de les primeres nocions de quantitat; jocs, activitats i recursos materials.  
21. Valor i força de la imatge en l?educació dels xiquets menuts. El xiquet i el cinema; com ensenyar a veure cinema. Criteris per a la selecció de pel·lícules infantils. El xiquet i la televisió; la seua influència. Criteris per a orientar els xiquets i les famílies sobre l?ús i la interpretació d?aquesta. Activitats i recursos didàctics. Elaboració d'imatges, fotografies, diapositives d'escenes de la vida a l'aula: valor projectiu. D'altres recursos: pòsters, cartells, murals, còmics.  
22. Projecte educatiu per als nivells de Pre-escolar Criteris per a la seua elaboració. Condicions pedagògiques, materials i organitzatives. Objectius globals i línies de programació. Criteris metodològics, organització de les activitats educatives; diverses experiències: tallers, activitats per racons, per centres d'interès, per capacitats, per objectes. L'avaluació en Pre-escolar. Anàlisi dels objectius educatius, de la metodologia i dels resultats obtinguts pel grup-classet, Valoració de la progressiva maduració global dels xiquets.  
23. Bases psicopedagògiques dels aprenentatges: aspectes motors, perceptius, de representació mental, motivació, afectivitat. Habilitats i destreses necessàries. Bases per a l'aprenentatge de la lecto-escriptura i relacions entre aquestes: motivadores, de comprensió, d'expressió i mecàniques. Estructuració de la pràctica educativa. Acceptació dels ritmes i diferenciés individuals. Pas del Pre-escolar a l?EGB.: dificultats més importants i orientació per a superar-les Coordinació de Pre-escolar amb el cicle inicial.  
7. Educació especial (Pedagogia Terapèutica)  
1. L'Educació Especial. Objectius fonamentals. Educació Especial institucionalitzada i Educació Especial integrada. Nous corrents del pensament en Educació Especial. Corrents pedagògics que sorgiren com alternatives a l?Educació Especial tradicional: la seua projecció en l?escola ordinària.  
2. Una escola per a tots. Les diferències individuals com a factor enriquidor del grup. La integració del xiquet deficient en l?escola ordinària. Implicació en el projecte educatiu integrador de pares, mestres i alumnes. Condicions per a la integració escolar: administratives, Econòmiques, socials... Diferents models d'integració directa, aules paral·leles, aules obertes... La integració en zones rurals: l?escola unitària.  
3. Concepte de retard en el desenrotllament. Anàlisi de les variables que hi incideixen i conseqüències en el camp educatiu. Necessitats educatives més freqüents atenent els possibles trastorns del desenrotllament. El respecte als ritmes d'aprenentatge.  
4. El xiquet deficient mental: graus d'afecció i causes d'aquesta Característiques evolutives: desenrotllament intel·lectual, autonomia personal, integració social... Objectius educatius i socials en funció del grau de deficiència. Programes de Desenrotllament Individual (PDI). L'Escolarització del xiquet deficient mental.  
5. Característiques evolutives de la psicosi i de l'autisme infantil. Causes i graus. Dificultats en la comunicació: tècniques de desbloqueig. Objectius educatius. Les tècniques d'expressió com a suport a la comunicació. El paper del mestre en el procés de socialització del xiquet psicòtic/o autista.  
6. El xiquet amb problemes de visió: cecs i amblíops. Característiques evolutives. Tractament primerenc: el control del cap, l'apropament als objectius el grapeig, els primers passos. L'estimulació com a base de motivació per al coneixement del medi que l?envolta La construcció de l?espai: la seguretat en el moviment. l'aprenentatge de la interpretació de dibuixos. L'estimulació del xiquet amb restes visuals: tècniques que promouen la discriminació de formes, colors, formats... L'aprenentatge de la lecto-escriptura. Percepció i coordinació. El mètode Braille: estructura i sistematització. La integració escolar del xiquet cec: adaptació de material i adaptació d'activitats  
7. El xiquet amb dèficit auditiu. Característiques evolutives. Sistemes de detecció de la sordesa. El desenrotllament de l'atenció i de la imitació. Desenrotllament de la comunicació i del llenguatge, els inicis de la comunicació. Els primers diàlegs, la utilització de gestos naturals. Balbucejos i vocalització. El llenguatge de signes: la seua utilitat, la comunicació bimodal, paraules i frases signats. Desenrotllament social i afectiu; l'autonomia en ci xiquet sord. El desenrotllament intel·lectual. Primeres expressions gràfiques. Jocs simbòlics i Llenguatge. L'escolarització del xiquet sord.  
8. El xiquet deficient motòric. Característiques evolutives. Causes i tipus de la deficiència motórica: diferencies individuals. Detecció, orientació i tractament primerenc. Control muscular i desplaçaments: l?estimulació com a base de motivació per al coneixement del seu entorn. La integració del deficient motóric en l?escola ordinària: objectius educatius i adaptació d'activitats. Desenrotllament psicomotor i desenrotllament del llenguatge. Tècniques i recursos específics. El mestre de l'aula ordinària enfront del xiquet amb deficiència motora. L'Evaluació i orientació del xiquet deficient motóric  
9. La inadaptació social: les seues causes. El xiquet marginat social. Xiquets caracterials i xiquets amb problemes emocionals. Aprenentatge escolar i problemes de personalitat. El joc i el dibuix com a mitjans de comunicació i expressió. Incidència de l'ambient familiar i sócio-cultural en l?educació. El paper del mestre en la inadaptació social: distintes estratègies.  
10. El xiquet amb deficiències associades. Possibilitats educatives i d'integració. El Programa de Desenrotllament Individual aplicat al xiquet amb deficiències associades.  
11. Coneixement de l?entorn familiar: anàlisi de les variables que intervenen en la dinàmica familiar del xiquet deficient. El paper estimulador de la família. Àrees d'intervenció familiar: estimulació física, afectiva, social. El paper del mestre en l?orientació familiar  
12. Coneixement de l'entorn social. Dimensió educativa de l'entorn per al xiquet deficient. Implicacions educatives a les zones socialment deprimides i a les zones rurals. El paper del mestre en la integració social del deficient. U integració de l'escola a la comunitat.  
13. El currículum en Educació Especial. Objectius generals i específics. Criteris bàsics per a l?elaboració de Programes de Desenrotllament Individual d?acord amb els Programes ordinaris. Continguts i àrees d'aprenentatge.  
14. Didàctiques específiques. Criteris per a la programació de les diferents matèries d'aprenentatge atenent a les necessitats educatives dels alumnes. Tècniques d'observació i registre. Tècniques d'expressió: importància de l'educació del xiquets deficients. Paper dinamitzador del mestre en els grups.  
15. Tecnologia educativa, aspectes generals: importància dels mitjans àudio-visuals a l?escola: justificació en funció de l?objectiu. La participació del xiquet en la creació de muntatges àudio-visuals. El cinema i la TV. importància i límits. D'altres mitjans de comunicació en l?escola.  
Aspectes específics: tècniques alternatives de comunicació no verbal. Ajuts tècnics a la comunicació. Utilització a l'aula. El llenguatge de signes. El mètode Bliss. Possibilitats de generalització de l'aprenentatge d'aquests mètodes. Mètode Braille.  
16. Coneixement de l?organització escolar. Necessitats educatives en la primera infància, en Pre-escolar, en l'etapa escolar, en Formació Professional. Criteris d'organització, la resposta educativa. L'organització funcional d'un centre d'Educació Especial. Relació amb d'altres òrgans de l'administració educativa. La utilització dels instruments de seguiment i de caràcter acumulatiu dels alumnes. Perspectiva social i comunitària de l?Escola d'Educació Especial. Els centres de serveis. Recurrents: objectius. Coordinació amb l?escola ordinària. Coordinació amb l?escola especial. Professionals que incideixen en l?educació del xiquet deficient: funcions, implicació en el projecte educatiu, tasca dins i fora de l'aula. El logopeda, el fisioterapeuta.  
17. L'organització funcional de l'aula d'Educació Especial en el centre ordinari. El mestre de suport i la seua relació amb el mestre ordinari. El treball institucional. La prevenció educativa en el Centre com a tasca del Claustre de Professors.  
18. Anàlisi dels Serveis de Suport a l?Escola. Serveis del Departament d'Educació Especial. Equips Multiprofessionals: funcions i objectius. Equips de suport i professors adscrits a aquests amb caràcter fix itinerant: la seua coordinació. Centres de Professors: objectius. D'altres Serveis del Departament d'Educació. Serveis del Departament de Sanitat: estimulació precoç, centres d'atenció a disminuïts, centres dependents d'associacions de pares, centres dependents de les administracions locals... Objectius. Coordinació .entre ambdós serveis.  
19. Organització de l'oci i temps Lliure dels xiquets deficients. importància de l'apropament al medi. taulà oberta a l'entorn: passejos i eixides extra-escolars. Apropament al món cultural: museus, concerts, exposicions... La biblioteca de l'aula, del col·legi, del barri; participació, préstecs de Llibres, iniciació a la lectura. Contactes amb el món de la imatge: cinema i TV, petits fòrums. Organització de festes, competicions esportives. Participació en aquestes. El mestre com a impulsor de vivències agradables en el temps d'oci.  
20. Marc legal de l?Educació Especial a Espanya. Llei d'Integració Social de Minusvàlids. Decret d'Ordenació de l?Educació Especial. Circular que estableix els criteris d'actuació en el camp de l?Educació Especial... Ordre Ministerial per la qual es regula l?Educació Especial en el nivell de Formació Professional i que desenrotlla el Reial Decret de 15 d'octubre de 1982. Reial Decret pel qual s'estableix i es regula el sistema especial de prestacions socials i econòmiques previst en la Llei d'integració Social de Minusvàlids.  
8. Educació Especial (Audició i llenguatge)  
1. Conceptes bàsics sobre la comunicació i el llenguatge. Adquisició i desenvolupament de la comunicació i del llenguatge. Etapes evolutives. Contextos d'adquisició: familiar i educatiu. Importància de la interacció.  
2. Bases anatòmiques, fisiològiques i neurològiques del llenguatge. Processos de codificació i descodificació lingüística. Descripció i anàlisi dels components del Llenguatge: fonètica, gramàtica, semàntica i pragmàtica.  
3. L'adquisició i el desenvolupament del llenguatge i les relacions amb el desenvolupament del pensament. Diferents models teòrics. Implicacions respecte a la intervenció logopèdica.  
4. L'adquisició i el desenvolupament de llenguatge i les relacions amb el desenvolupament social i afectiu/emocional dels xiquets. Particularitats del desenvolupament comunicatiu lingüístic propis del bilingüisme. Consideracions davant les dificultats comunicativo-lingüístiques dels alumnes de zones sócio-culturalment deprimides. Implicacions respecte a la intervenció logopèdica. El paper del logopeda en l?orientació familiar.  
5. Avaluació dels alumnes que presenten alteracions en l'àrea comunicativo-lingüística. Avaluació del llenguatge: forma, ús i continguts. Marcs teòrics. Tècniques i estratègies avaladores. Tècniques d'observació i registre. Les escales de desenvolupament. Els test de llenguatge. Obtenció de mostres de llenguatge espontani. Contextos d'avaluació. Relacions del logopeda amb altres professionals que intervenen en el procés avaluadar.  
6. La intervenció logopèdica. Models d'intervenció logopèdica. La intervenció logopèdica en el marc escolar. Criteris per a elaborar el pla d'intervenció. Seguiment i avaluació de la intervenció logopèdica.  
7. Els alumnes amb deficiència auditiva. Desenvolupament comunicativo-lingüístic. Principals diferenciés respecte al desenvolupament del llenguatge en els alumnes oients. Relacions amb altres àrees del desenvolupament. Cognitiva, social i emocional. Model i estratègies d'avaluació i intervenció logopèdica.  
8. Els alumnes amb deficiència motora. Desenvolupament comunicativo-lingüístic. Relacions amb altres àrees del desenvolupament. Cognitiva, social emocional. Model i estratègies d'avaluació i intervenció logopèdica.  
9. Els alumnes amb retard mental. Desenvolupament coñiunicativo-lingüístic Característiques generals. Implicacions en altres àrees del desenvolupament: cognitiva, social i emocional. Principis generals d'avaluació i intervenció. Models d'intervenció logopèdica.  
10. Els alumnes amb autisme o amb alteracions greus de la personalitat. Desenvolupament comunicativo-lingüístic. Característiques generals. Relacions amb altres àrees del desenvolupament: cognitiva, social i emocional. Principis generals d'avaluació i intervenció Models d'intervenció logopèdica. Sistemes vocàlics i alternatius.  
11. Els alumnes amb problemes de parla. Concepte de dislàlia disglóssia i disfèmia. Principals tipus i causes: anatomofisiológiques, sócio-familiars... Models i estratègies d'avaluació i intervenció logopèdica.  
12. Els alumnes amb alteracions del llenguatge. Concepte de retard del llenguatge. Les disfàsies. Model i estratègies d'avaluació i intervenció logopèdica. Les afàsies. Model i estratègies d'avaluació i intervenció logopèdica.  
13. La lecto-escriptura. Processos psicolingüístics implicats en el procés lector l'ensenyament de la lectura. Importància dels factors motivadors en l?ensenyament de la lectura. Principals problemes lectors. Models i estratègies d'avaluació i intervenció logopèdica.  
14. Sistemes alternatius i/o complementaris de comunicació. SPC; BLISS; Llenguatge de signes: bimodel: cued-speech. El procés d'avaluació i presa de decisions sobre els sistemes alternatius. El procés d'intervenció.  
15. Ajudes tècniques a la comunicació. Ajudes per a la deficiència auditiva: tipus i criteris d'utilització. Els equips d'amplificació; audiófons i altres equips. Els equips individuals de FM. L'estimulació vibrotàctil. L'ordinador.  
16. Ajudes tècniques a la comunicació. Ajudes tècniques per a la deficiència motora. Tipus i criteris d'utilització: taules, comunicant, comunicat, màquina descriure, ordinadors, etc.  
17. Actuació preventiva en l?àrea del llenguatge. Anàlisi de les condicions físico-ambientals de l'aula: acústiques lluminoses i de mobilitat. Potenciació de capacitats comunicativo-lingüístiques dins de la programació de l'aula, treball conjunt amb els professors. La incorporació de consideracions preventives en el projecte educatiu del centre. El treball amb pares.  
18. Els alumnes amb necessitats educatives especials. Concepte de necessitats educatives especials i concepte d'educació especial. La resposta educativa a aquests alumnes en el marc d'un centre ordinari i d'un centre d'educació especial. Els principis de normalització i d'integració escolar. La identificació de les necessitats educatives especials. Les adaptacions curriculars. El paper del logopeda en el procés d'identificació de les necessitats educatives especials dels alumnes i en l?elaboració i desenvolupament de la proposta curricular.  
19. Marc legal de l?educació especial a Espanya. La LOGSE, el Decret d'Ordenació de l?Educació Especial. Anàlisi dels serveis de suport i d'orientació a l?escola propis de l'Administració educativa a la qual es pertany: funcions i objectius. El logopeda i els serveis de suport i d'orientació. Serveis de l'administració educativa per a la formació del professorat: funcions i objectius.  
9. Educació Física  
Bases teòriques de l?Educació Física  
1. El concepte d'Educació Física: els seus fins, objectius i continguts. La seua evolució fina les tendències actuals. Principis de l'activitat física.  
Aprenentatge i desenvolupament motor  
2. L'aprenentatge motor. Principals models explicatius de l'aprenentatge motor. El procés d'ensenyament-aprenentatge motor. Mecanismes i factors que hi intervenen.  
3. Habilitats, destreses i tasques motrius. Anàlisi i classificacions de les tasques motrius.  
4. Evolució de les capacitats motores en relació amb el desenvolupament evolutiu general (biològic, psicològic i fisiològic) del xiquet. L'avaluació del desenvolupament motor.  
Bases biològiques i fisiològiques del moviment humà  
5. Anatomia i fisiologia humana implicades en l'activitat física. Patologies relacionades amb l'aparell motor.  
6. El creixement i el desenvolupament neuromotor, ossi i muscular. Factors endògens i exògens que incideixen en el desenvolupament i creixement. Patologies relacionades amb el creixement i l?evolució de la capacitat de moviment.  
7. Qualitats físiques bàsiques, la seua evolució i factors que incideixen en el seu desenvolupament.  
8. El concepte de salut en relació amb l'activitat física. Efecte d'aquesta en els diferents òrgans i sistemes.  
Educació física de base  
9. L'educació psicomotriu i sensomotriu en les primeres etapes de la infantesa.  
10. L'esquema corporal: presa de consciència, orientació, representació i organització d'aquest. El procés de laterització.  
11. Les habilitats perceptivo-motrius: percepció i estructuració espacial, temporal i espàcio-temporal. Concepte i activitats per al seu desenvolupament. Coordinació i equilibri.  
12. Les habilitats i destreses bàsiques: concepte i activitats per al seu desenvolupament. Coordinació i equilibri.  
Expressió i comunicació corporal  
13. El cos i el moviment com a mitjans d'expressió.  
14. Elements bàsics de l?expressió corporal: el llenguatge corporal, el gest, el ritme, elements qualitatius del moviment, la utilització de l?espai i del temps. Activitats d'expressió corporal: dramatització, expressió corporal, ball, mim.  
15. Ritme i moviment.  
Activitats físiques organitzades  
16. El joc: teories, característiques i classificacions del joc infantil. El joc com a activitat física organitzada. Estratègies del joc, estratègies de cooperació, d'oposició, de resolució.  
17. El joc com a activitat d'ensenyament i/o aprenentatge- Adaptacions metodològiques basades en les característiques dels jocs.  
18. Les activitats físiques organitzades en el medi natural.  
19. Els esports. Concepte i classificacions: les habilitats motrius específiques. l'esport com a activitat educativa. l'esport escolar.  
20. El joc i la iniciació esportiva: esports adaptats i alternatius. Didàctica dels esports col·lectius més presents en l'escola (futbol sala, handbol, basquetbol i voleibol) aspectes tècnics i tàctics elementals. Didàctica dels esports individuals (atletisme i natació). Característiques de l'entrenament esportiu per a xiquets.  
21. Jocs i esports populars, autòctons i tradicionals.  
Teoria de l'entrenament  
22. Principis de sistemàtica de l'exercici i elements estructurals del moviment. Sistemes d'entrenament de l'activitat física (analítics, naturals, rítmics).  
23. L'entrenament de les qualitats fisiques bàsiques en els xiquets. Factors entrenables i no entrenables. l'adaptació a l'esforç físic en els xiquets.  
24. L'entrenament de les habilitats, principis fonamentals de l'entrenament  
Didàctica de l?Educació Física  
25. Projectes curriculars de l?àrea d'Educació Física: objectius i continguts per a EGB. Models de programació. El disseny curricular, base d'infantil, primària i secundària en Educació Física.  
26. Mètodes d'ensenyament en Educació Física. Recursos i mitjans didàctics.  
27. L'avaluació en Educació Física. Característiques, classes, mecanismes i instruments de l'avaluació.  
28. Organització de grups i tasques. La planificació d'activitats en ensenyament: models de sessió.  
29. Estereotips i actituds sexistes en l?Educació Física. La igualtat d'oportunitats educatives de les dones i els homes en Educació Física.  
Educació Física per a xiquets amb necessitats educatives especials  
30. Característiques generals dels tipus i graus de minusvalidesa: motores, psíquiques, sensorials en relació amb l'activitat física.  
31. El desenvolupament motor i perceptiu del xiquet discapacitat. Activitats físiques adaptades per a xiquets amb minusvalideses.  
ANNEX III  
   
amb DNI núm. que visc a   
província d carrer/plaça núm.   
pis telèfon a l'efecte de ser  
nomenat funcionari del cos de mestres.  
DECLARE SOTA JURAMENT/PROMESA: que no he sigut separat del servei de cap de les administracions públiques i que no es troba inhabilitat per l'exercici de funcions públiques.  
 , a de de 1991.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 1533, del 02-05-1991 (1991/800108)

ORDEN de 29 de abril de 1991, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se convocan pruebas selectivas para la provisión de 980 plazas vacantes en el Cuerpo de Maestros.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   1533

Fecha DOGV
:   02-05-1991

Sección del DOGV
:   AUTORIDADES Y PERSONAL

Número del documento
:   1991/800108

CVE


Fecha del documento
:   29-04-1991

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

ORDEN de 29 de abril de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se convocan pruebas selectivas para la provisión de 980 plazas vacantes en el Cuerpo de Maestros.  
En cumplimiento de lo dispuesto por el artículo 4.1 del Real Decreto 574/1991, de 22 de abril, por el que se regula transitoriamente el ingreso en la Función Pública docente, que establece que el Ministerio de Educación y Ciencia y los órganos correspondientes de las comunidades autónomas procederán a realizar la convocatoria para la provisión de las plazas vacantes dentro de su ámbito de gestión.  
Esta Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acuerda convocar pruebas selectivas para ingreso en el Cuerpo de Maestros con arreglo a las siguientes bases:  
1. Normas generales  
1.1. Se convocan pruebas selectivas para cubrir 980 plazas, situadas en la Comunidad Valenciana, del Cuerpo de Maestros, cuyo desglose por sistemas de ingreso y especialidad, y en razón a lo que las necesidades de la enseñanza demandan, es el siguiente:  
 Reserva de Ingreso  
Especialidad minusválidos libre Total  
Ciencias sociales 1 29 30  
Educación especial  
(audición y lenguaje) 2 48 50  
Educación especial  
(pedagogía terapéutica) 3 77 80  
Educación física 7 293 300  
Filología: lengua castellana  
y francés 1 19 20  
Filología: lengua castellana  
e inglés 6 194 200  
Filología: valenciano 2 48 50  
Matemáticas y Ciencias  
de la naturaleza 2 48 50  
Educación preescolar 6 194 200  
 Total 30 950 980  
1.2. Las plazas de ingreso libre se incrementarán en número igual al 80% del total de funcionarios de carrera del Cuerpo de Maestros que superen las pruebas selectivas a Cuerpos de grupo superior, previstas en el Real Decreto 575/1991, de 22 de abril, por el que se regula la movilidad entre los Cuerpos docentes, en la convocatoria del presente año.  
Dicho número se distribuirá proporcionalmente al número de plazas convocadas entre las especialidades de Educación Especial (Audición y Lenguaje), Educación Especial (Pedagogía Terapéutica), Educación Física, Filología; Valenciano y Educación Preescolar.  
1.3. Las plazas convocadas para ser cubiertas por quienes tengan la condición legal de personas con minusvalía, de conformidad con lo dispuesto en la Disposición Adicional Segunda del Decreto Legislativo de 20 de marzo de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, que queden sin adjudicar por falta de aspirantes que hayan superado el proceso selectivo, se acumularán a las restantes plazas convocadas por el sistema de ingreso libre, de igual especialidad.  
1.4. A las presentes pruebas selectivas les serán de aplicación la Ley 1/1990, de 3 de octubre, de Ordenación General del Sistema Educativo y el Real Decreto 574/1991, de 22 de abril, por el que se regula transitoriamente el ingreso en la Función Pública docente.  
1.5. El proceso selectivo se ajustará a lo previsto en las bases de esta convocatoria y deberá estar concluido el 31 de julio de 1991.  
2. Sistema de selección  
2.1. Conforme a lo establecido en la Disposición Transitoria Quinta de la Ley de Ordenación General del Sistema Educativo y en el Capítulo Sexto del Real Decreto 574/1991, de 22 de abril, por el que se regula transitoriamente el ingreso en la Función Pública docente, el sistema de selección constará de las siguientes fases:  
2.1.1. Valoración de los conocimientos sobre los contenidos curriculares que deberán impartir los candidatos que resulten seleccionados y su dominio de los recursos didácticos y pedagógicos.  
Se llevará a cabo a través de la exposición oral ante el Tribunal de un tema elegido por el aspirante entre dos, extraídos por sorteo, de entre todos los que compongan el cuestionario de la especialidad a que se opte y de su planteamiento didáctico, referido a un determinado ciclo o curso elegido libremente por el candidato. La exposición será seguida de un debate con el Tribunal.  
El planteamiento didáctico del tema elegido a cuya exposición oral se refieren los apartados anteriores podrá adoptar alguno de los temas siguientes, en función de las características de dicho tema:  
a) Programación didáctica del tema o elaboración de una unidad didáctica a partir del mismo.  
b) Descripción de pautas concretas de actuación con el alumnado a partir del contenido del tema.  
c) Descripción de las implicaciones educativas del tema elegido en un proyecto de aula y sus consecuencias en la programación.  
El candidato podrá elegir entre una o varias de las posibilidades citadas así como el ciclo o curso al que se refiera el mencionado planteamiento didáctico.  
La exposición y debate anteriormente aludidos tendrán una duración máxima respectivamente de una hora y de quince minutos. El aspirante dispondrá de dos horas para su preparación, pudiendo utilizar el material que estime oportuno.  
Los temarios que corresponden a cada especialidad son los relacionados en el Anexo II de la presente convocatoria.  
La actuación de los aspirantes ante los Tribunales será pública.  
Sin perjuicio de lo dispuesto en los párrafos anteriores, y para las especialidades que se indican, se incorporan a la prueba los siguientes contenidos de índole práctica:  
a) Filología: Lengua Castellana y Francés; Filología: Lengua Castellana e Inglés; y Filología; Valenciano.  
El debate se realizará (en todo o en parte) en la lengua de que se trate.  
b) Educación Física:  
Los contenidos prácticos de la prueba deberán permitir comprobar la capacidad del candidato para diseñar ejercicios en relación con alguno de los siguientes aspectos: Educación Física de base, expresión y comunicación corporal, entrenamiento de cualidades físicas, actividades físicas organizadas.  
El Tribunal determinará la forma en que se concreten los contenidos prácticos desde los supuestos mencionados.  
2.1.2. Valoración de méritos.  
En esta fase se valorarán los méritos académicos que acrediten los aspirantes entre los que se encontrarán los servicios prestados en la enseñanza pública. Tendrán además, la consideración de méritos académicos el expediente académico de los aspirantes y los cursos de formación y perfeccionamiento superados.  
La referida valoración se realizará conforme al baremo que como Anexo I se acompaña a la presente convocatoria.  
2.1.3. Periodo de prácticas.  
Los aspirantes que resulten seleccionados, conforme dispone el apartado 9.1, de la base 9, deberán realizar un período de prácticas que, formará parte del proceso selectivo y que tendrá por objeto la valoración de la aptitud para la docencia de los mismos.  
La calificación de esta fase será de "apto" y "no apto".  
3. Requisitos de los candidatos  
3.1. Requisitos generales para participar en el procedimiento de ingreso en el Cuerpo de Maestros.  
Para ser admitido en las pruebas reguladas en la presente convocatoria, se deberán reunir los requisitos generales siguientes:  
a) Ser español  
b) Tener cumplidos 18 años.  
c) No padecer enfermedad, ni estar afectado por limitación física o psíquica que sea incompatible con el desempeño de la docencia.  
d) No haber sido separado por expediente disciplinario del servicio de cualquiera de las Administraciones Públicas, ni hallarse inhabilitado para el ejercicio de las funciones públicas.  
e) No ser funcionario de carrera del Cuerpo de Maestros, salvo que se concurra para vacantes correspondientes a otra especialidad distinta de la que se encuentra habilitado como funcionario de carrera del Cuerpo de Maestros.  
f) Estar en posesión de alguno de los títulos de Maestro, Diplomado en Profesorado de EGB o Maestro de Enseñanza Primaria, o, en su defecto, de conformidad con lo dispuesto en el párrafo primero de la Ley de Ordenación General del Sistema Educativo, haber estado desempeñando a la entrada en vigor de dicha Ley tareas docentes como funcionario de empleo interino del Cuerpo de Profesores de EGB o realizando funciones de Logopeda, como personal contratado en régimen laboral, en Centros de EGB de conformidad con los requisitos vigentes en este momento.  
3.2. Requisitos específicos para participar por la reserva de minusvalía.  
3.2.1. Podrán participar por este turno, para el que de acuerdo con la Disposición Adicional Segunda del Decreto Legislativo de 20 de marzo de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, se reserva un 3% del total de las plazas convocadas, aquellos aspirantes que tengan reconocida la condición legal de personas con minusvalía, con una discapacidad de grado igual o superior al 33%.  
3.2.2. La opción por esta reserva habrá de formularse en la solicitud de participación, con declaración expresa de reunir la condición exigida al respecto, que se acreditará, si obtuviese plaza, mediante certificación de la Dirección General de Servicios Sociales de la Conselleria de Trabajo y Seguridad Social de la Generalitat Valenciana o de los órganos competentes del Ministerio de Asuntos Sociales o de los correspondientes de las Comunidades Autónomas.  
3.2.3. No obstante, si en la realización de las pruebas se suscitaran dudas al Tribunal respecto de la capacidad del aspirante para el desempeño de las actividades habitualmente desarrolladas por los funcionarios del Cuerpo de Maestros, podrá recabar el correspondiente dictamen del órgano competente conforme lo previsto en el apartado 10.1.c) de la base 10.  
3.2.4. El proceso selectivo se realizará en condiciones de igualdad con los aspirantes de ingreso libre, sin perjuicio de las adaptaciones previstas en el apartado 6.9.6 de la base 6 de esta Convocatoria.  
3.2.5. Los aspirantes que concurran por esta reserva no podrán concurrir a la misma especialidad por el sistema de ingreso libre, ni por esta convocatoria, ni por ninguna de las convocatorias del Ministerio de Educación y Ciencia ni de las restantes Comunidades Autónomas con competencias plenas en materia de educación, por lo que de participar en este turno quedarán excluidos de oficio de cualquier otro. Asimismo sólo podrán concurrir a una única especialidad por esta convocatoria.  
3.3. Todos los requisitos enumerados anteriormente deberán poseerse en el día de finalización del plazo de presentación de solicitudes y mantenerse hasta el momento de la toma de posesión como funcionario de carrera.  
4. Solicitudes y pago de derechos  
4.1. Quienes deseen tomar parte en estas pruebas selectivas deberán hacerlo constar en instancia, conforme a modelo oficial, que les será facilitada gratuitamente en los Servicios Territoriales de Cultura y Educación de la Generalitat Valenciana.  
Al cumplimentar dicha solicitud, a la que deberán acompañar dos fotocopias del D.N.I., los aspirantes tendrán en cuenta, además de las instrucciones que figuran al dorso de la misma, las siguientes:  
a) Los aspirantes harán constar en el recuadro correspondiente la especialidad elegida para la realización de las pruebas.  
b) Los aspirantes con minusvalía deberán indicarlo en la solicitud, para lo cual utilizarán el recuadro 3-6 de la misma. Asimismo deberán solicitar, expresándolo en el recuadro número 4, las posibles adaptaciones de tiempo y medios para la realización de los ejercicios en que esta adaptación sea necesaria.  
c) Aquellos aspirantes que por reunir las condiciones establecidas desean acogerse a la reserva de minusválidos habrán de consignar necesariamente en el recuadro número 4 de la solicitud, el porcentaje de minusvalía que padece y consignar expresamente la letra "M" en el recuadro 2.2 d) del apartado 2 de la instancia de participación, así como efectuar la declaración expresa prevista en la instancia, de que reúne los requisitos exigidos para participar en dicha reserva.  
d) Los solicitantes pertenecientes al Cuerpo de Maestros que concurran a las presentes pruebas acogiéndose a la excepción contemplada en el apartado 3.1.e) de la base 3 deberán hacerlo constar consignándolo en el recuadro 2.2.b) del apartado 2 de la instancia.  
4.2. Los aspirantes acompañarán a sus solicitudes toda la documentación justificativa para la valoración de los méritos a que se hace referencia en el baremo que como Anexo I se acompaña a la presente, entendiéndose que solamente se tomarán en consideración aquellos méritos debidamente justificados a través de la documentación que se determina en la presente convocatoria durante el plazo de presentación de instancias. Excepto en el caso de la Certificación Académica personal exigida en el apartado 2 del baremo que figura como Anexo I que de no aportarse se valorará con la puntuación de aprobado.  
No podrá presentarse más de una solicitud, a no ser que se opte a más de una especialidad. En este caso, habrá de presentarse tantas solicitudes y documentación justificativa de méritos, como número de especialidades a las que se opta.  
4.3. Las solicitudes se dirigirán al Director General de Régimen Económico y de Personal de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia y se presentarán en los Servicios Territoriales de Cultura y Educación de Alicante, Castellón o Valencia o en los lugares y forma que determina el artículo 66 de la Ley de Procedimiento Administrativo. En el caso de que se optara por presentar su solicitud ante una Oficina de Correos, lo hará en sobre abierto para que la instancia sea fechada y sellada por el funcionario de correos antes de ser certificada.  
Las solicitudes suscritas por los españoles en el extranjero podrán cursarse en el plazo señalado en el apartado 4.4 de la presente base, a través de las representaciones Diplomáticas o Consulares españolas correspondientes, quienes las remitirán seguidamente al organismo competente. El interesado adjuntará a la solicitud, comprobante bancario de haber satisfecho el pago de los derechos de examen.  
4.4. El plazo de presentación de solicitudes será de 20 días naturales contados a partir del siguiente al de la publicación de esta convocatoria en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
4.5. Los derechos de examen serán de 2.275 PTA, incluido la formación del expediente y se ingresarán mediante transferencia bancaria ordenada a favor de las cuentas que responderán a los siguientes datos:  
- Servicio Territorial de Cultura y Educación de Alicante.  
Caja de Ahorros del Mediterráneo.  
Derechos Oposiciones.  
C/C núm. 640004/65  
Oficina 0179. Alicante.  
- Servicio Territorial de Cultura y Educación de Castellón.  
Caja de Ahorros de Valencia.  
Derechos Oposiciones.  
C/C núm 3100141886  
Urbana 5 (Avda. del Mar, 23). Castellón.  
- Servicio Territorial de Cultura y Educación de Valencia  
Caja de Ahorros de Valencia.  
Derecho Oposiciones.  
C/C núm 3101093204  
Urbana Sorolla. Valencia.  
El ingreso habrá de hacerse a nombre de "Pruebas selectivas para el ingreso en el Cuerpo de Maestros". Los gastos de transferencia correrán a cargo del interesado. En la solicitud deberá figurar el sello de la entidad bancaria, acreditativo del pago de derechos cuya falta o abono fuera de plazo determinará la exclusión del aspirante. En ningún caso la presentación y pago en la entidad bancaria supondrá la supresión del trámite de presentación, en plazo y forma, de la solicitud ante el órgano expresado en el apartado 4.3 de esta base.  
4.6. Los errores que pudieran advertirse en las solicitudes se podrán subsanar en cualquier momento, de oficio o a petición del interesado.  
5. Admisión de aspirantes  
5.1. Finalizado el plazo de presentación de instancias la Dirección General de Régimen Económico y de Personal dictará resolución en el plazo máximo de un mes, declarando aprobada la lista provisional de admitidos y excluidos. En dicha resolución, que deberá publicarse en el DOGV se indicarán los lugares donde se encuentren expuestas al público las listas certificadas completas de aspirantes admitidos y excluidos. Dichas listas deberán ser expuestas, en todo caso, en los Servicios Territoriales de Cultura y Educación. En las listas deberán constar los apellidos, nombre, DNI, procedimiento selectivo por el que participa, así como, en su caso, la causa de exclusión.  
5.2. Los aspirantes excluidos dispondrán de un plazo de diez días, contados a partir del siguiente al de la publicación de la Resolución para poder subsanar el defecto que haya motivado su exclusión. Las reclamaciones se dirigirán a la Dirección General de Régimen Económico y de Personal, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 71, 121 de la Ley de Procedimiento Administrativo, y se presentarán por cualquiera de las formas previstas en el apartado 4.3 de la presente Convocatoria.  
5.3. Las reclamaciones presentadas serán aceptadas o denegadas por Resolución expresa de la Dirección General de Régimen Económico y de Personal, publicada en los mismos lugares en que se hizo la publicidad de las listas anteriores de admitidos y excluidos.  
Contra dicha Resolución los interesados podrán interponer recurso de reposición, en el plazo de un mes a partir del siguiente al de su publicación, ante el Director General de Régimen Económico y de Personal, según lo dispuesto en el artículo 126 de la citada Ley de Procedimiento Administrativo.  
5.4. Los derechos de examen serán reintegrados de oficio a los aspirantes que hayan sido excluidos definitivamente de la realización de las pruebas selectivas.  
6. Organos de selección  
6.1. La selección de los participantes será realizada por los Tribunales y por las Comisiones de Selección nombradas al efecto. Dicho nombramiento se efectuará por la Dirección General de Régimen Económico y de Personal, mediante la publicación de la composición de los Tribunales en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, en el plazo de un mes desde la publicación de la lista provisional de admitidos y excluidos.  
6.2. Composición de los tribunales.  
Los Tribunales estarán compuestos por funcionarios de carrera en activo del Cuerpo de Maestros o del Cuerpo de Inspectores al Servicio de la Administración Educativa en número impar, no inferior a cinco.  
La totalidad de los miembros de los Tribunales deberán pertenecer a Cuerpos de igual o superior grupo de clasificación que el que corresponda al que optan los aspirantes y estar en posesión de titulación de igual o superior nivel académico que la exigida para el Cuerpo de Maestros.  
Los Tribunales estarán integrados por:  
- Un Presidente designado directamente por la Dirección General de Régimen Económico y de Personal.  
- Cuatro vocales, designados por sorteo público, entre funcionarios de carrera en activo del Cuerpo de Maestros, habilitados en la especialidad asignada al Tribunal, adscritos en el ámbito del Servicio Territorial de Cultura y Educación, donde actuará el Tribunal. Excepcionalmente, cuando las características de la especialidad así lo aconsejen el Director General de Régimen Económico y de Personal podrá designar directamente estos vocales entre funcionarios de los Cuerpos Docentes.  
Podrá nombrarse tantos Tribunales cuantos se juzguen necesarios.  
Actuará como Secretario el vocal más moderno del escalafón salvo que el Tribunal acuerde determinarlo de otra manera.  
Para cada Tribunal se designará por igual procedimiento, un Tribunal suplente.  
El sorteo a que antes se ha aludido se realizará en las dependencias de los Servicios Territoriales de Cultura y Educación donde actuará el Tribunal a las doce horas del día 30 de mayo de 1991.  
6.3. Composición de las Comisiones de Selección.  
Cuando en función del número de aspirantes y plazas convocadas sea necesario nombrar más de un Tribunal para alguna de las especialidades, se constituirá una Comisión de Selección por cada una de éstas.  
Estas Comisiones estarán formadas por un número impar de miembros no inferior a cinco, que deberán reunir los requisitos enumerados en el apartado 6.2 de esta base para los componentes de los Tribunales. Las Comisiones serán designadas por la Dirección General de Régimen Económico y de Personal y publicada su composición en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, que incluirá la designación de su Presidente.  
En aquellas especialidades en las que se nombre Tribunal único, éste actuará además como Comisión de Selección, sin que por ello cambien de funciones en la Comisión de Selección los miembros del Tribunal.  
Para el nombramiento de Secretario en la Comisión de Selección se estará a lo dispuesto en el apartado 6.2 de esta base, para el nombramiento de Secretario de Tribunal.  
6.4. Abstención.  
Los miembros de los Organos de Selección deberán abstenerse de intervenir, notificándolo a la Dirección General de Régimen Económico y de Personal, cuando concurran en ellos circunstancias de las previstas en el artículo 20 de la Ley de Procedimiento Administrativo o si hubiesen realizado tareas de preparación de aspirantes a pruebas selectivas de acceso a Cuerpo o Escalas del grupo B en los cinco años anteriores a la publicación de esta convocatoria.  
Los Presidentes solicitarán de los miembros de los Organos de Selección declaración expresa de no hallarse incursos en las circunstancias previstas en el párrafo anterior.  
6.5. Recusación.  
Asimismo, los aspirantes podrán recusar a los miembros del Tribunal o de la Comisión de Selección cuando concurran las circunstancias previstas en el artículo 20 de la Ley de Procedimiento Administrativo..  
6.6. El plazo para manifestar la abstención será de diez días naturales contados a partir de la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del nombramiento de los Organos de Selección.  
6.7. Con anterioridad a la iniciación de las pruebas selectivas, a que hace referencia esta convocatoria la Dirección General de Régimen Económico y de Personal publicará, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, Resolución por la que se nombra a los nuevos miembros de los Organos de Selección que hayan de sustituir a los que hayan perdido su condición por alguna de las causas previstas en el apartado 6.4 y 6.5 de esta base.  
6.8. Previa convocatoria de los Presidentes, se constituirán los Tribunales y las Comisiones de Selección, con asistencia de la mayoría absoluta de sus miembros titulares o suplentes.  
Salvo que concurran circunstancias excepcionales, cuya apreciación corresponderá a la Dirección General de Régimen Económico y de Personal, una vez constituidos los Organos de Selección, para actuar válidamente se requerirá la presencia de la mayoría absoluta de sus miembros titulares o suplentes.  
La suplencia de los Presidentes de los Tribunales se autorizará por la Dirección General de Régimen Económico y de Personal; la de los Vocales, por el Presidente que haya de actuar, teniendo en cuenta que deberá recaer en el Vocal suplente respectivo o, en su defecto en los que le sigan según el orden en que figuren en la disposición que los haya nombrado.  
6.9. Funciones de los Organos de Selección.  
6.9.1. Funciones de las Comisiones de Selección.  
Corresponderá a estas Comisiones:  
- La coordinación de los Tribunales en lo concerniente al cumplimiento de los plazos previstos en la presente Orden.  
- La agregación de las puntuaciones correspondientes a las distintas fases del procedimiento selectivo, ordenación de los aspirantes y declaración de los que hayan superado el mismo.  
- La elaboración y publicación de las listas de aspirantes seleccionados, así como remisión de las mismas al órgano convocante.  
6.9.2. Funciones de los Tribunales.  
Corresponde a los Tribunales:  
- La valoración de los conocimientos sobre los contenidos curriculares que deberán impartir los candidatos y su dominio de los recursos didácticos y pedagógicos, a que se refiere el artículo 20 del Real Decreto 574/1991, por el que se regula transitoriamente el ingreso en la Función Pública docente, y el apartado 2.1.1 de la base 2 de esta convocatoria.  
6.9.3. Los Tribunales podrán proponer la incorporación de asesores especialistas para la realización de funciones técnicas de apoyo, que se limitarán a prestar su colaboración en sus especialidades técnicas. Su designación corresponderá a la Dirección General de Régimen Económico y de Personal.  
6.9.4. Funciones encomendadas a otros órganos de la Administración.  
La asignación de la puntuación que corresponda a los aspirantes por los méritos académicos que acrediten, según el baremo recogidas en el Anexo I a la presente convocatoria será realizada por los órganos de la Administración a que se alude en el apartado 8.2 de la base 8.  
6.9.5. El procedimiento de actuación de los Organos de Selección se ajustará en todo momento a lo dispuesto en la Ley de Procedimiento Administrativo.  
6.9.6. Los Organos de Selección adoptarán las medidas precisas en aquellos casos que resulte necesario, de forma que los aspirantes con minusvalías gocen de similares oportunidades para la realización de los ejercicios que el resto de los demás participantes. En este sentido, se establecerán para las personas con minusvalías que los soliciten en la forma prevista en el apartado 4.1 de la Base 4 de esta convocatoria las adaptaciones posibles en tiempos y medios para su realización.  
6.9.7. En ningún caso las Comisiones de Selección o los Tribunales cuando, por ser Tribunales únicos, actúen como Comisión de Selección, podrán declarar que han superado el proceso selectivo un número superior de aspirantes al de plazas convocadas. Cualquier propuesta de aprobados que contravenga lo anteriormente establecido será nula de pleno derecho.  
6.9.8. A efecto de comunicaciones y demás incidencias las Comisiones de Selección tendrán su sede en la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, Dirección General de Régimen Económico y de Personal, Avda. de Campanar, núm. 32, 46015- Valencia y los Tribunales, en los Servicios Territoriales de Cultura y Educación donde actúan.  
6.9.9. Los Organos de Selección que actúen en estas pruebas selectivas tendrán la categoría segunda de las recogidas en el artículo 19 de la Orden de 17 de febrero de 1986 de la Conselleria de Economía y Hacienda (DOGV de 10 de marzo), sobre indemnizaciones por razón de servicio.  
7. Comienzo y desarrollo de las pruebas  
7.1. Comienzo.  
Estas pruebas selectivas darán comienzo a partir del 25 de junio del presente año y deberán haber concluido el 24 de julio.  
Los aspirantes serán convocados por los Presidentes de los Tribunales al acto de presentación ante el Tribunal, a través del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana con la antelación suficiente, indicando fecha, hora y lugar de la presentación. En la misma convocatoria se anunciará la actuación de los aspirantes ante el Tribunal para la realización del contenido de índole práctico, en su caso, con determinación igualmente de la fecha, hora, y lugar de realización y de las condiciones para su desarrollo o convocará a los aspirantes que han de realizar su exposición y debate en los tres primeros días.  
Los aspirantes deberán ir provistos del Documento Nacional de Identidad, en el acto de presentación.  
Aquéllos que no se presenten al citado acto quedarán excluidos del proceso selectivo, salvo en los casos de fuerza mayor debidamente justificados y apreciados por el Tribunal.  
Una vez comenzadas las actuaciones ante el Tribunal no será obligatoria la publicación de los sucesivos llamamientos de aspirantes en el DOGV. Estos anuncios deberán hacerse públicos por el Tribunal en los locales donde se estén celebrando las pruebas con cuarenta y ocho horas, al menos, de antelación del comienzo de las mismas.  
Los aspirantes serán convocados en único llamamiento, siendo excluidos de la prueba, quienes no comparezcan, salvo en los casos de fuerza mayor debidamente justificados apreciados por el Tribunal.  
Asimismo, si los Tribunales tuvieren conocimiento de que alguno de los aspirantes no poseen alguno de los requisitos exigidos por la presente convocatoria, previa audiencia del interesado deberán proponer su exclusión al Director General de Régimen Económico y de Personal, comunicándole, igualmente, las inexactitudes o falsedades formuladas por el aspirante en la solicitud de admisión a las pruebas selectivas, a los efectos procedentes.  
Contra la exclusión del aspirante podrá interponerse recurso de reposición de conformidad con el artículo 126 de la mencionada ley de Procedimiento Administrativo, ante el mismo órgano indicado en el párrafo anterior.  
Las plazas convocadas serán asignadas a los Organos de Selección según los siguientes criterios:  
- Al mismo Tribunal en caso de ser Tribunal único;  
- A la Comisión de Selección en caso de existir varios Tribunales.  
7.2. Desarrollo.  
El orden de actuación de los aspirantes se iniciará alfabéticamente por aquéllos cuyo primer apellido comience con la letra "R", que resultó del sorteo que la Dirección General del Instituto Valenciano de Administración Pública realizó en orden a determinar la actuación de los aspirantes de todos las pruebas selectivas que se celebren en 1991.  
Aquellos Tribunales que no cuenten con aspirantes cuyo primer apellido comience con la letra "R" iniciarán el orden de actuación por la letra o letras siguientes en orden alfabético.  
8. Calificación  
8.1. Valoración de conocimientos.  
Los Tribunales valorarán esta fase del proceso selectivo entre 0 y 10 puntos.  
La puntuación de cada aspirante en esta fase será la media aritmética de las calificaciones de todos los miembros presentes en el Tribunal. Cuando entre las puntuaciones otorgadas por los miembros del Tribunal exista una diferencia de tres o más enteros serán automáticamente excluidas las calificaciones máxima y mínima, hallándose la puntuación media entre las calificaciones restantes.  
Al término de cada sesión diaria los Tribunales publicarán en el tablón de anuncios del lugar de actuación, las calificaciones correspondientes a dicha sesión.  
En el caso de que los Tribunales de Educación Física determinaran la incorporación a la prueba de los contenidos de índole práctica previstos en el apartado 2.1.1 b) de la base 2, fuera de la exposición y el debate descrito en el apartado 2.1.1 de la misma base, deberán llevarla a cabo con anterioridad al desarrollo de la exposición y el debate de los aspirantes, sin que la valoración de los contenidos en cuestión dé lugar a puntuación expresa y debiendo, por tanto, quedar incorporada su valoración a la puntuación única obtenida en la prueba, según lo establecido en el apartado 8.1 de la base 8.  
Al término de la realización de la fase de valoración de conocimientos los Tribunales remitirán a las Comisiones de Selección la relación de todos los aspirantes presentados ordenados de mayor a menor puntuación, con aproximación de hasta diezmilésimas, con indicación de su DNI. Los Tribunales confeccionarán listas diferenciadas de aspirantes según que el sistema por el que hayan participado sean el de ingreso libre o de reserva. Dichas listas deberán ser entregadas a la Comisión de Selección antes del día 24 de julio.  
8.2. Valoración de méritos.  
La asignación de la puntuación que corresponda a los aspirantes, según el baremo recogido en el Anexo I de la presente convocatoria, se llevará a efecto por el Servicio Territorial de Cultura y Educación respectivo, para lo cual el Director Territorial correspondiente podrá nombrar una Comisión Administrativa compuesta por funcionarios docentes, de su ámbito territorial, o de Administración General, quienes realizarán esta valoración en nombre de los Organos de Selección, aportando a los mismos los resultados que obtengan.  
La puntuación obtenida por esta valoración de méritos se hará pública en los tablones de anuncios de los Servicios Territoriales de Cultura y Educación respectivos el día 3 de junio, pudiendo los interesados presentar escrito de reclamación contra las mismas, dirigido al Presidente de la Comisión Administrativa en el plazo de diez días a partir de su exposición.  
Transcurrido ese plazo, y hechas las rectificaciones a que, como consecuencia de las reclamaciones, hubiere lugar, los Presidentes de la Comisiones Administrativas, remitirán a las Comisiones de Selección o, en su caso, a los Tribunales que actúen como Comisión, la relación de aspirantes con la puntuación que corresponda por cada uno de los apartados del baremo. Una vez resueltas las reclamaciones se expondrán igualmente en los tablones de anuncios de los Servicios Territoriales de Cultura y Educación.  
8.3. De conformidad con lo establecido en la base 6 de la presente convocatoria corresponde a las Comisiones de Selección la agregación de las puntuaciones alcanzadas por los aspirantes en las distintas fases del proceso selectivo, la ordenación de los mismos de acuerdo con las puntuaciones totales alcanzadas y la declaración de los que hayan superado las dos fases.  
Las Comisiones de Selección, una vez recibidas las puntuaciones otorgadas por los Tribunales, agregarán las puntuaciones de la fase de valoración de méritos, excluyendo a aquellos aspirantes que no hayan alcanzado un mínimo de 5 puntos sumando a la puntuación otorgada por los Tribunales la correspondiente a los apartados 2 y 3 del baremo que, como Anexo I, se acompaña a la presente convocatoria.  
9. Superación del proceso evolutivo  
9.1. Superarán el proceso selectivo y por tanto se declarará que han aprobado el mismo, aquellos aspirantes que, habiendo obtenido al menos cinco puntos agregando a la puntuación otorgada por los Tribunales la correspondiente a los apartados 2 y 3 del baremo, Anexo I de la presente convocatoria, y ordenados según la puntuación total obtenida, tanto por su actuación ante el Tribunal en la primera fase, como el conjunto de méritos incluidos en el precitado baremo, obtengan un número de orden igual o inferior al número de plazas asignadas a la Comisión de Selección.  
9.-2. Las Comisiones de Selección, una vez determinados los aspirantes que han superado el proceso selectivo, confeccionarán una lista única, en la que figurarán, separadamente, los aspirantes que lo hayan superado por la reserva de minusválidos y por el turno de ingreso libre. Dentro de cada uno de estos grupos los aspirantes se ordenarán según la puntuación obtenida.  
9.3. En el caso de que al confeccionar esta lista se produjesen empates, éstos se resolverán atendiendo sucesivamente a los siguientes criterios:  
1) Mayor puntuación en la valoración de los conocimientos.  
2) Mayor puntuación en la valoración del apartado 1 del Anexo I de la presente convocatoria.  
3) Mayor puntuación en la valoración del apartado 2 del Anexo I.  
4) Mayor puntuación en el apartado 3 del Anexo I.  
5) Mayor puntuación en los subapartados de los apartados 1, 2 y 3 del Anexo I y por el mismo orden en el que aparecen relacionados.  
9.4. Estas listas se harán públicas en los tablones de anuncios de los Servicios Territoriales de Cultura y Educación y en la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia. Un ejemplar de las mismas se elevará al Organo convocante con el resto de la documentación correspondiente al desarrollo de los procedimientos selectivos.  
9.5. Las plazas que hubieran quedado vacantes por la reserva de minusválidos serán acumuladas por las Comisiones de Selección a las de ingreso por turno libre.  
9.6. En ningún caso podrá declararse que han superado el proceso selectivo mayor número de aspirantes que el número de plazas convocadas.  
9.7. La Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia publicará en el DOGV la Orden con las listas únicas de aprobados por especialidades, en la forma prevista en el apartado 9.2. de la presente base.  
9.8. Los aspirantes que superen el proceso selectivo por dos o más especialidades deberán ejercitar opción por uno de los puestos, mediante instancia dirigida a la Dirección General de Régimen Económico y de Personal, en el plazo de diez días contados a partir de la publicación en el DOGV de la lista de aspirantes aprobados.  
9.9. Los aspirantes que concurran y superen el proceso selectivo en convocatorias correspondientes a distintas Administraciones Educativas, deberán en el plazo de diez días, contados a partir de la publicación de las listas de aprobados, optar por una de ellas, mediante instancia dirigida a la Dirección General de Régimen Económico y de Personal renunciando a todos los derechos que pudieran corresponderle por su participación en las restantes. De no realizar esta opción, la aceptación del primer nombramiento se entenderá como renuncia tácita a los restantes.  
9.10. Aquellos opositores que haciendo uso de la reserva de minusválidos hayan superado las fases del proceso selectivo, y en su caso, el período de prácticas no podrán volver a hacer uso de este sistema.  
9.11. Quienes superen las pruebas selectivas acreditarán su conocimiento oral y escrito del valenciano con la presentación de los certificados, diplomas o títulos que hayan sido homologados por la Generalitat Valenciana, según dispone el artículo 9 del Decreto Legislativo de 20 de marzo de 1991 del Consell de la Generalitat Valenciana o en su caso, mediante la realización de un ejercicio específico que oportunamente se convocará. Los que no cumplan el requisito anterior se comprometerán a la realización de los oportunos cursos de perfeccionamiento que se organizan al efecto.  
9.12. La recuperación de la documentación presentada podrán realizarla los aspirantes en el lugar, fecha y hora que se determinará en la Orden por la que se haga pública la lista de aprobados, salvo que exista reclamación por parte de algún aspirante, en cuyo caso podrá ser retenida a efectos de comprobación o prueba. Caso de no ser retirada en el plazo señalado se entenderá que el aspirante renuncia a su recuperación decayendo, por tanto, en su derecho a ello.  
10. Presentación de documentos y nombramiento de funcionarios en prácticas  
10.1. En el plazo de veinte días naturales a contar desde el día siguiente a aquel en que se hicieran públicas las listas de aprobados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, éstos deberán presentar en el Servicio Territorial de Cultura y Educación de la provincia en que han actuado, por cualquiera de los medios señalados en el artículo 66 de la Ley de Procedimiento Administrativo, los siguientes documentos originales o fotocopias compulsadas de los mismos:  
a) Título exigido para ingreso en el correspondiente Cuerpo, o Certificación Académica acompañada del depósito del Título, salvo que los hubiera presentado para su valoración como mérito.  
Quienes se hubieran acogido a la exención de la titulación, conforme determina la Disposición Transitoria Quinta de la Ley de Ordenación General del sistema educativo, deberán presentar, en lugar de la documentación a que se refiere el párrafo anterior, certificación acreditativa de desempeñar a la entrada en vigor de esa Ley, tareas docentes como funcionario de empleo interino del Cuerpo de Profesores de Educación General Básica, o funciones de logopeda como personal contratado en régimen laboral, en Centros de Educación General Básica, de conformidad con los requisitos exigidos por la normativa anterior.  
b) Declaración jurada o promesa de no haber sido separado mediante expediente disciplinario del servicio de ninguna Administración Pública, ni hallarse inhabilitado para el ejercicio de funciones públicas, según el modelo que figura como Anexo III a esta convocatoria.  
c) Los aspirantes que hayan hecho valer su condición de personas con minusvalías deberán presentar certificación de los órganos competentes de la Conselleria de Trabajo y Seguridad Social, del Ministerio de Asuntos Sociales y en su caso de la Comunidad Autónoma correspondiente, que acredite tal condición e igualmente deberán presentar certificado de los citados órganos acreditativo de la compatibilidad con el desempeño de la función docente.  
10.2. Quienes tuvieran la condición de funcionarios públicos de carrera estarán exentos de justificar documentalmente las condiciones y requisitos ya demostrados para obtener su anterior nombramiento, debiendo presentar en tal caso una certificación u hoja de servicios del Servicio Territorial de Cultura y Educación, de la Dirección General de Función Pública de la Conselleria de Administración Pública o del Ministerio u organismos del que dependa, para acreditar tal condición, en la que se consignen de modo expreso los siguientes datos:  
a) Indicación del Cuerpo, área o especialidad al que pertenecen, número de Registro de Personal y si se encuentran en servicio activo.  
b) Lugar y fecha de nacimiento.  
c) Título Académico que posee y fecha de expedición.  
d) Número e importe de trienios, así como fecha de su cumplimiento.  
Si en la certificación no puede hacerse constar alguno de los requisitos exigidos para el ingreso en el Cuerpo de Maestros por no obrar en los expedientes personales de los interesados, éstos deberán remitir separadamente la documentación que los acredite.  
10.3. Los aspirantes que habiendo superado los procesos selectivos ya estén prestando servicios remunerados en la Administración como funcionarios de carrera, interinos o como personal laboral, sin perjuicio de la situación administrativa o laboral que de acuerdo con la norma vigente les corresponda, deberán formular opción por la percepción de las remuneraciones, durante su condición de funcionarios en prácticas, de conformidad con lo previsto en el Real Decreto 456/1986 de 10 de febrero (BOE 6 de marzo).  
10.4. Quienes dentro del plazo fijado y salvo los casos de fuerza mayor no presentasen la documentación, o del examen de la misma se dedujera que carecen de alguno de los requisitos señalados en la base 3, no podrán ser nombrados funcionarios en prácticas y quedarán anuladas sus actuaciones, sin perjuicio de la responsabilidad en que hubieran incurrido por falsedad en la solicitud inicial.  
10.5. Por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia se procederá a nombrar funcionarios en prácticas, a lo largo del curso escolar, a los aspirantes seleccionados que no estén exentos de su realización, asignándoles destino para efectuarlas, bien en vacantes o en sustituciones de carácter temporal en centros dependientes de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, donde las necesidades del servicio lo requieran.  
Caso de no incorporarse a los citados destinos en el plazo de cinco días a partir de la comunicación de los mismos, se entenderá que renuncia a las pruebas selectivas. "s aspirantes seleccionados, que estén exentos de la fase de prácticas, podrán, no obstante, optar por ser nombrados funcionarios en prácticas incorporándose al destino que se les adjudique quedando exentos de la evaluación de las mismas. De no realizar esta opción permanecerán en servicio activo en sus Cuerpos de origen hasta que se proceda a la aprobación de los expedientes de los procesos selectivos.  
10.6. Los destinos que se les adjudiquen para la realización del período de prácticas tendrán carácter provisional.  
11. Fase de prácticas  
11.1. Las prácticas tendrán por objeto la valoración de la aptitud para la docencia de los aspirantes seleccionados y formarán parte del proceso selectivo.  
11.2. La duración de las mismas, que no será inferior a tres meses, será establecida mediante resolución de la Dirección General de Régimen Económico y de Personal que las regule.  
11.3. Las prácticas se calificarán como "apto" o "no apto", según determine la Comisión Calificadora nombrada al efecto mediante la Resolución reguladora de dicha fase.  
11.4. La Dirección General de Régimen Económico y de Personal declarará, mediante Resolución motivada, la pérdida de los derechos a su nombramiento como funcionario de carrera de los aspirantes que sean calificados como "no aptos".  
11.5. Dispensas.  
Quedarán dispensados de la evaluación de la fase de prácticas quienes hayan prestado servicios docentes como funcionarios en Centros Públicos, siempre que el nombramiento haya sido expedido por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana, Ministerio de Educación y Ciencia o de los Organos correspondientes de otras Comunidades Autónomas con asignación de Número de Registro de Personal, siempre que la duración de tales servicios sea igual o superior a la requerida como período de prácticas.  
12. Nombramiento de funcionarios de carrera  
12.1. Concluida la fase de prácticas la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia aprobará los expedientes y elevará la correspondiente propuesta de nombramiento de funcionarios de carrera al Ministerio de Educación y Ciencia que aprobará y publicará la lista de ingresados en el Cuerpo de Maestros, ordenados según la puntuación obtenida, de acuerdo con lo previsto en el artículo 28 del Real Decreto 574/1991, de 22 de abril. ,  
12.2. Los Maestros ingresados en virtud de esta Convocatoria quedarán obligados a obtener su primer destino definitivo en Centros directamente gestionados por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, en su día, por el procedimiento ordinario, acudiendo con carácter forzoso al Concurso General de Traslados, conforme dispone el punto 5 del artículo 11 del Real Decreto 895/1989, de 14 de julio (BOE. del 20), tanto los aspirantes seleccionados que han sido nombrados funcionarios en prácticas como aquellos aspirantes seleccionados que, estando exentos de la realización de la fase de prácticas, han optado por permanecer en sus Cuerpos de origen.  
13. Norma final  
La presente convocatoria y cuantos actos administrativos se deriven de ella y de actuación de los Organos de Selección, podrán ser impugnados en los casos y en la forma establecidos en la Ley de Procedimiento Administrativo.  
Asimismo, la Administración podrá, en su caso, proceder a la revisión de las resoluciones de los Tribunales conforme a lo previsto en la citada Ley.  
Valencia, 29 de abril de 1991.  
El Conseller de Cultura, Educación y Ciencia,  
ANTONIO ESCARRE ESTEVE  
ANEXO I  
Baremo para la valoración de los méritos académicos  
1. Experiencia previa  
La puntuación máxima asignada por este apartado será de seis puntos.  
1.1. Por cada curso completo en la enseñanza pública, en plazas de especialidades correspondientes al Cuerpo de Maestros: 1,500 puntos  
1.2. Por períodos de tiempo inferiores al curso completo en las plazas que se indican en el apartado anterior: 0,1666 puntos por mes.  
1.3. Por cada curso académico completo en la enseñanza pública en otras plazas distintas a las incluidas en los apartados anteriores con nombramiento como funcionario o contrato como personal laboral fijo: 0,750 puntos.  
1.4. Por cada curso académico completo en la enseñanza privada en plazas de nivel educativo y especialidad correspondiente al Cuerpo de Maestros: 0,250 puntos.  
Por este subapartado 1.4. no se podrá asignar más de 1 punto.  
A los efectos de la valoración de estos subapartados se considerará como curso completo el haber prestado servicios al menos durante seis meses en el mismo curso escolar.  
Documentos acreditativos  
1.1. Fotocopia compulsada del documento justificativo del nombramiento con expresión de la duración real del mismo, o en su defecto certificación de los servicios prestados expedida por el Servicio Territorial u Organo competente.  
Sólo se contabilizarán los períodos comprendidos entre el 1 de septiembre y el 30 de junio.  
1.2. Fotocopia compulsada del documento justificativo del nombramiento con expresión de la duración real del mismo, o en su defecto certificación de los servicios prestados expedida por el Servicio Territorial u Organo competente.  
Sólo se contabilizarán los períodos comprendidos entre el 1 de septiembre y el 30 de junio.  
1.3. Fotocopia compulsada del documento justificativo del nombramiento o contrato con expresión de la duración real del mismo, o en su defecto certificación de los servicios prestados, expedida por el Servicio Territorial u Organo competente.  
Sólo se contabilizarán los períodos comprendidos entre el 1 de septiembre y el 30 de junio.  
1.4. Fotocopia compulsada del documento justificativo del nombramiento o contrato con expresión de la duración real del cargo, o su defecto certificado del Director del Centro con el visto bueno del Servicio de Inspección Educativa, haciendo constar la especialidad y duración real de los servicios.  
Sólo se contabilizarán los períodos comprendidos entre el 1 de septiembre y el 30 de junio.  
2. Expediente académico  
Por este apartado se podrá valorar un máximo de 2 puntos.  
Por una calificación media del expediente académico de:  
- Hasta 6 puntos: 1,00 punto.  
- Desde 6 puntos hasta 7,5 puntos: 1,75 puntos.  
- Desde 7,5 puntos a 10 puntos: 2,00 puntos  
Para su obtención, se valorarán las calificaciones literarias o las equivalentes a numéricas consignadas en las Certificaciones Académicas Personales, que deberán aportar los interesados, necesarias para la obtención del Título exigido con carácter general para el ingreso en el Cuerpo de Maestros.  
A efectos de valoración de la puntuación media que se obtenga se considerarán de forma diferenciada los tramos de puntuación que se indican seguidamente y las equivalencias entre calificaciones numéricas o literarias que igualmente se expresan:  
Tramos de puntuación Equivalencias   
Hasta seis puntos Aprobado: cinco puntos  
Desde seis hasta siete puntos y medio Notable: siete puntos  
Desde siete y medio hasta diez puntos Sobresaliente: nueve puntos  
 Matrícula de Honor: diez p.  
Aquellas calificaciones que contengan la expresión literal "Bien" se considerarán equivalentes a 6 puntos.  
Cuando el aspirante acredite la posesión del Título, pero no aporte la correspondiente Certificación Académica Personal, la puntuación otorgada será la asignada a Aprobado.  
En el caso de las puntuaciones convalidadas se otorgará igualmente la puntuación asignada a Aprobado.  
Documentos justificativos  
Certificación Académica Personal, con indicación de las calificaciones obtenidas, acompañada del depósito del Título o fotocopia compulsada del Título requerido para ingreso en el Cuerpo.  
3. Cursos de formación y perfeccionamiento y otros méritos  
Por este apartado se valorará un máximo de 1 punto.  
3.1. Por cada curso de formación y perfeccionamiento no inferior a 30 horas: 0,300 puntos.  
Por este subapartado 3.1 no será posible obtener más de: 0,800 puntos.  
3.2. Por cada título de licenciado universitario no alegado para su ingreso en el Cuerpo o por el grado de Doctor: 0,100 puntos.  
Por este subapartado 3.2. no será posible obtener más de 0,200 puntos.  
Documentos justificativos  
3.1. Certificación o fotocopia compulsada de haber cursado los mismos, en la que conste de modo expreso la duración de las horas del curso.  
3.2. Fotocopia compulsada del Título o resguardo de abono de los derechos de expedición.  
ANEXO II  
Temarios que han de regir en las convocatorias de acceso al cuerpo de maestros  
1. Filología: Lengua Castellana y Francés.  
1. El proceso alternativo de la comunicación. Los códigos de comunicación. Los medios de comunicación y su utilización didáctica. El signo lingüístico. La enseñanza de la lengua en la EGB: Objetivos y dificultades.  
2. Comunicación oral. Fónetica y fonología del castellano. Ontogénesis y desarrollo del lenguaje oral. Patologías en este lenguaje. Metodología de la comunicación oral y su proyección en una sociedad democrática. Tratamiento de las anomalías del lenguaje oral en la EGB.  
3. Comunicación escrita (I). El aspecto interpretativo de la comunicación escrita. La lectura. Iniciación y perfeccionamiento en el proceso del aprendizaje lector. Métodos. Dificultades lectoras. Adquisición del hábito lector. Bibliotecas. escolares.  
4. Comunicación escrita (II). El aspecto dinámico de la escritura. La adecuación entre palabra hablada y palabra escrita: La ortografía. La escritura como creación: La redacción. Métodos para la adquisición de la expresión escrita en estos tres aspectos. Deficiencias en el lenguaje escrito.  
5. El comportamiento lingüístico: Objetividad y subjetividad en la expresión y en la interpretación de los mensajes. Hechos y opiniones. Generalizaciones. Estereotipia. Los niveles de lengua. Pautas didácticas para el tratamiento de esos hechos sociolingüísticos.  
6. Lexicología y semántica. Adquisición y enriquecimiento del vocabulario. Vocabulario activo y vocabulario pasivo. Tipología básica de ejercicios de vocabulario: Campos léxicos, semánticos y asociativos.  
7. Morfología y sintaxis del castellano. La oración simple. oración compuesta. La reflexión analítica de la lengua en los distintos ciclos de la EGB. La gramática en función del uso de la lengua.  
8. Mapa lingüístico de España. Lenguas y sus variantes. Planteamientos didácticos en las Comunidades con lengua propia: Tratamiento escolar de la 1ª y 2ª lengua. Bilingüísmo y diglosia.  
9. El castellano, desde sus orígenes a su estado actual. El valor de la etimología en el aprendizaje del léxico y de la ortografía. Virtualidad dinámica del castellano de nuestros días. Postura pedagógica del docente ante este fenómeno.  
10. El lenguaje literario. Teoría de la creación poética. El problema de los géneros literarios. El comentario de texto. La educación estética del escolar a través de la audición de la lectura y del análisis de textos literarios. Criterios de selección de los textos para estas lecturas y análisis.  
11. Literatura infantil. Caracterología. Extensión del concepto de literatura para niños. Formas expresivas de la literatura infantil.  
Las manifestaciones orales: El folklore. El folklore como fuente de actividades lingüísticas escolares. Autores y tendencias más significativos en la historia universal de la literatura infantil. La literatura infantil como medio para iniciar y potenciar los hábitos lectores del niño.  
12. Los grandes movimientos literarios en el marco de la evolución histórico- cultural española. Principales figuras. La lectura de los autores clásicos en la EGB. Niveles de comprensión. La cuestión de las adaptaciones.  
13. La literatura española del siglo XX. La lírica. La novela. El teatro. El ensayo. Autores y movimientos relevantes. Aprovechamiento de textos de esta literatura para la educación lingüística y formación literaria de los alumnos de EGB.  
14. La literatura hispanoamericana del siglo XX. La lírica hispanoamericana a partir de la revolución modernista. La novela de Hispanoamérica. Las grandes figuras y la renovación en las técnicas narrativas. Utilización de textos de esta literatura para hacer partícipe al niño de una comunidad lingüística supranacional.  
15. La enseñanza del francés en EGB. Reflexiones sobre los objetivos generales. Variables condicionantes en el diseño de un curso: el entorno social, el público, los programas oficiales... Programación: Determinación de los objetivos, selección de los contenidos, procedimientos metodológicos y actividades, y evaluación de los resultados.  
16. Fundamentos teóricos y metodológicos. Aportaciones de las ciencias del lenguaje y de las ciencias de la educación a la didáctica del francés. Evolución de las corrientes metodológicas. Tendencias actuales. Enfoques comunicativos. Características de una situación de comunicación. Articulación de los fenómenos verbales y no verbales.  
17. Contenidos funcionales de la lengua francesa. Elementos lingüísticos necesarios para: mantener relaciones sociales, pedir y dar información, expresar actitudes intelectuales y expresar actitudes emocionales.  
18. Características de la lengua oral. Situaciones de comunicación oral/situaciones de comunicación escrita. Características del discurso oral y escrito. Percepción y comprensión de la lengua oral.  
Aspectos prosódicos del francés: Acento, ritmo y entonación. Descripción del sistema fonológico del francés y su contraste con la lengua materna y, en su caso, con la lengua segunda del alumno. Técnicas de corrección fonética.  
19. Gramática y expresión. Selección de estructuras morfosintácticas. Planteamiento metodológico: Procedimientos inductivos y deductivos e importancia del error Técnicas para el aprendizaje de la gramática. Tipología de ejercicios gramaticales.  
20. La lengua escrita. Relación fonética/ortografía. Mecanismos de comprensión lectora. Técnicas de lectura. Etapas en la introducción de la expresión escrita. Técnicas de expresión. Tipología de actividades escritas. Ejercicios de creatividad. Corrección y evaluación de la lengua escrita.  
21. Lectura de textos. Selección de textos para la EGB: Prensa, cómic, cuento.. Iniciación al lenguaje literario. Literatura y literatura infantil en francés.  
22. La lengua francesa en el mundo actual. Lengua francesa y francofonía, aspectos geográficos y socio- lingüísticos. Evolución y situación actual de la lengua francesa en el mundo. Aspectos sociopolíticos de la vida francesa contemporánea. Principales instituciones culturales. El sistema educativo francés. Manifestaciones culturales más relevantes en Francia en el siglo XX   
23. Técnicas de animación y expresión. Importancia de la voz y el gesto en la comunicación verbal. Técnicas de dramatización. Otras actividades comunicativas: Representación de personajes, canciones, juegos.... Interacción en el grupo- clase. Funciones del profesor. Trabajo en grupo y trabajo individual.  
24. Recursos y materiales. Criterios para la selección y uso del material pedagógico existente y de documentos auténticos. El papel de la imagen en la enseñanza del francés. Imagen estática e imagen móvil. Aspectos tecnológicos y pedagógicos en la utilización de los medios de comunicación social (prensa, TV .. ). La organización del aula en función de las formas de trabajo.  
2. Filología: Lengua Castellana e Inglés.  
1. El proceso alternativo de la comunicación. Los códigos de comunicación. Los medios de comunicación y su utilización didáctica. El signo lingüístico. La enseñanza de la lengua en la EGB: Objetivos y dificultades.  
2. Comunicación oral. Fónetica y fonología del castellano. Ontogénesis y desarrollo del lenguaje oral. Patologías en este lenguaje. Metodología de la comunicación oral y su proyección en una sociedad democrática. Tratamiento de las anomalías del lenguaje oral en la EGB.  
3. Comunicación escrita (I). El aspecto interpretativo de la comunicación escrita. La lectura. Iniciación y perfeccionamiento en el proceso del aprendizaje lector. Métodos. Dificultades lectoras. Adquisición del hábito lector. Bibliotecas escolares.  
4. Comunicación escrita (II). El aspecto dinámico de la escritura. La adecuación entre palabra hablada y palabra escrita: La ortografía. La escritura como creación: La redacción. Métodos para la adquisición de la expresión escrita en estos tres aspectos. Deficiencias en el lenguaje escrito.  
5. El comportamiento lingüístico: Objetividad y subjetividad en la expresión y en la interpretación de los mensajes. Hechos y opiniones. Generalizaciones. Estereotipia. Los niveles de lengua. Pautas didácticas para el tratamiento de esos hechos sociolingüísticos.  
6. Lexicología y semántica. Adquisición y enriquecimiento del vocabulario. Vocabulario activo y vocabulario pasivo. Tipología básica de ejercicios de vocabulario: Campos léxicos, semánticos y asociativos.  
7. Morfología y sintaxis del castellano. La oración simple. la oración compuesta. La reflexión analítica de la lengua en los distintos ciclos de la EGB. La gramática en función del uso de la lengua.  
8. Mapa lingüístico de España. Lenguas y sus variantes. Planteamientos didácticos en las Comunidades con lengua propia: Tratamiento escolar de la 1ª y 2ª lengua. Bilingüísmo y diglosia.  
9. El castellano, desde sus orígenes a su estado actual. El valor de la etimología en el aprendizaje del léxico y de la ortografía. Virtualidad dinámica del castellano de nuestros días. Postura pedagógica del docente ante este fenómeno.  
10. El lenguaje literario. Teoría de la creación poética. El problema de los géneros literarios. El comentario de texto. La educación estética del escolar a través de la audición de la lectura y del análisis de textos literarios. Criterios de selección de los textos para estas lecturas y análisis.  
11. Literatura infantil. Caracterología. Extensión del concepto de literatura para niños. Formas expresivas de la literatura infantil. Las manifestaciones orales: El folklore. El folklore como fuente de actividades lingüísticas escolares. Autores y tendencias más significativos en la historia universal de la literatura infantil. La literatura infantil como medio para iniciar y potenciar los hábitos del niño.  
12. Los grandes movimientos literarios en el marco de la evolución histórico- cultural española. Principales figuras. La lectura de los autores clásicos en la EGB. Niveles de comprensión. La cuestión de las adaptaciones.  
13. La literatura española del siglo XX. La lírica. La novela. El teatro. El ensayo. Autores y movimientos relevantes. Aprovechamiento de textos de esta literatura para la educación lingüística y formación literaria de los alumnos de EGB.  
14. La literatura hispanoamericana del siglo XX. La lírica hispanoamericana a partir de la revolución modernista. La novela de Hispanoamérica. Las grandes figuras y la renovación en las técnicas narrativas. Utilización de textos de esta literatura para hacer partícipe al niño de una comunidad lingüística supranacional.  
15. La enseñanza de la lengua inglesa en la EGB. Objetivos generales. Fundamentos teóricos y metodológicos. Aportaciones de las ciencias del lenguaje y de las ciencias de la educación a la enseñanza del inglés. El enfoque tradicional y el enfoque comunicativo. Preparación y desarrollo de las clases.  
16. Aspectos fonológicos de la lengua inglesa. Los elementos básicos de la pronunciación: Acento, ritmo y entonación. Análisis de estos elementos en un texto y su aplicación a la enseñanza de la lengua inglesa.  
17. La socialización. Estructuras y léxicos necesarios para las relaciones sociales. Presentación y desarrollo de una función específica de esta área en la clase de inglés.  
18. La información. Estructuras y léxico necesarios para dar y obtener información. Presentación y desarrollo de una función específica de esta área en la clase de inglés.  
19. La expresión de actitudes intelectuales. Estructuras y léxico necesarios para indicar aceptación, rechazo, opinión, etc.. Presentación y desarrollo de una función específica de esta área en la clase de inglés.  
20. La expresión de actitudes emocionales. Estructuras y léxicos necesarios para expresar sentimientos, intenciones, deseos... Presentación y desarrollo de una función específica de esta área en la clase de inglés.  
21. El alumno como sujeto activo del aprendizaje de la lengua extranjera. Actividades varias: Transferencias de un código no verbal y a la inversa; la dramatización, la representación de personajes, los juegos... La interacción en el aula: El trabajo en grupos.  
22. El lugar de la gramática en la comunicación. Técnicas para su aprendizaje. Método inductivo y método deductivo. Selección de estructuras en un enfoque funcional.  
23. La literatura infantil en lengua inglesa. La literatura fantástica, de viajes y aventura. Análisis del lenguaje literario a través de textos pertinentes. Contraste del lenguaje literario con el no literario.  
24. La lengua inglesa en el mundo actual. Características lingüísticas, socioculturales, históricas y geográficas más relevantes de los principales países de habla inglesa. El inglés como lengua internacional.  
3. Filología; Valenciano  
1. Las lenguas: Dialectos y registros. Ambitos de uso, registros y normas de uso. Las actitudes lingüísticas: Prejuicios, estereotipos.  
2. Nuestra lengua en el conjunto de las lenguas románicas (límites lingüísticos, caracterización ortográfica y caracterización demográfica). Variantes dialectales de nuestro dominio lingüístico (clasificación, caracterización y límites).  
3. Situación de contacto de lenguas: Bilingüísmo social sustitutorio, lengua dominante, lengua minorizada y procesos de minorización. La minorización de nuestra lengua: Proceso histórico y situación actual.   
4. La política lingüística: Los procesos de normalización de las lenguas minorizadas. La planificación lingüística al área de nuestra lengua: Antecedentes y situación actual. La política lingüística en la Comunidad Valenciana: Ordenamiento legal, órganos, instituciones y actuaciones en curso. Nuestra lengua en los medios de comunicación.  
5. La competencia comunicativa: Textual, gramatical y sociolingüística. Componentes de la situación de comunicación. Situaciones comunicativas orales y escritas. El texto: Textos orales y textos escritos. Tipología textual.  
6. Gramática de los textos orales y escritos. Coherencia (macroestructura de un texto) y cohesión (referencia, deixis, anáfora, progresión temática, etc.)  
7. Competencia lingüística (I): Fonología y ortografía. Caracterización fonética i fonológica, y ortografía de nuestra lengua.  
8. Competencia lingüística (II): Morfosintáxis. Caracterización y articulación de las unidades lingüísticas en este nivel. Funcionamiento de estas unidades dentro del texto.  
9. Competencia lingüística (III): Lexicología y semántica. Conceptos y unidades lingüísticas fundamentales. Lexicología: Procesos de formación de palabras (derivación, composición, habilitación ... ). Semántica: Comparación, metáfora, sinonimia, antonimia ... ). El léxico: palabras patrimoniales, cultismos y semicultismos, neologismos y barbarismos, gentilicios e hipocorísticos, etc.  
10. Competencia sociolingüística (IV): Adecuación del discurso oral y escrito a las diferentes situaciones de comunicación. Selección de las formas gramaticales y léxicas adecuadas con el interlocutor, el tema, la formalidad de la situación, el rol, etc.  
11. Adquisición y aprendizaje de la L1 y la L2 de manera simultánea o consecutiva en una situación de contacto de lenguas. Adquisición y aprendizaje en contextos formales e informales. Los conceptos de transferencia, interferencia e interlengua. Las actitudes lingüísticas en el proceso cognoscitivo de adquisición y aprendizaje del valenciano como L2. Teorías actuales sobre aprendizaje y adquisición de L2 y L3. Aplicación a una situación de contacto de lenguas: El caso valenciano.  
12. Educación en dos lenguas (o tres). Conceptos fundamentales de la educación bilingüe. Estructuras didáctico- organizativas en la Comunidad Valenciana: Programa de Inmersión, Programa de Enseñanza en Valenciano, etc. Papel del contexto familiar y social en el rendimiento académico y lingüístico de los alumnos.  
13. La enseñanza del valenciano dentro de un tratamiento integrado de la enseñanza de lenguas en la Comunidad Valenciana: Bases psicolingüísticas y pedagógicas como primera y segunda lengua.  
14. Métodos y recursos didácticos para la enseñanza del valenciano como primera y segunda lengua en las diferentes estructuras didáctico- organizativas.  
15. Las destrezas psicolingüísticas básicas: Intralingüísticas (comprender, hablar, leer y escribir) e interlingüísticas (interpretar y traducir). Importancia de las habilidades interactivas orales para el dominio de la lengua escrita. Nuevos modelos y tendencias en la enseñanza de la lectura y escritura.  
16. Análisis y elaboración de materiales impresos y audiovisuales para la enseñanza del valenciano en las diferentes estructuras didáctico- organizativas. Programación de trabajos a largo y medio término. Programación y elaboración de unidades de aprendizaje.  
17. Organización del espacio- clase en función de las actividades previstas y papel del profesor en la interacción didáctica de la clase de lengua, funciones de los profesores en una metodología constructivista, tratamiento dentro de la clase de los problemas individuales.  
18. La utilización didáctica de los medios de comunicación en la clase de lengua. Otros documentos reales: prospectos, carteles, ... Material audiovisual disponible y su utilización en la clase de lengua.  
19. Literatura (I): Literatura medieval y la época de esplendor:  
Siglo XV. 1  
20 Literatura (II): Decadencia y Renaixença.  
21. Literatura (III): Del modernismo a la guerra civil.  
22. Literatura (IV): de la postguerra a las últimas tendencias.  
23. Nuevas tendencias en la didáctica de la literatura. Los talleres literarios. El comentario de texto.  
24. La literatura para niños y jóvenes. Historia y géneros. Su tratamiento dentro del aula: técnicas de, animación lectora.  
25. Literatura actual para niños y jóvenes en valenciano. Características y autores más representativos.  
4. Matemáticas y Ciencias de la naturaleza  
1. Formulación de objetivos y programación en Ciencias de la Naturaleza y Matemáticas en EGB. Objetivos de conocimiento, procesos mentales, actitudes y destrezas manipulativas. Los proyectos de ciencia integrada. Evaluación de objetivos.  
2. Los procesos científicos en los diversos ciclos de la EGB. Observación y experimentación. Utilización de modelos. Análisis de un fenómeno natural según el método científico.  
3. Técnicas instrumentales en el aprendizaje de las ciencias experimentales. Técnicas de trabajo de laboratorio y de campo. Su graduación en los diversos cielos de la EGB. Organización del trabajo experimental en el laboratorio y en el campo. Normas elementales de seguridad en el trabajo de laboratorio y de campo con alumnos.  
4. Actividades y recursos didácticos en la enseñanza de las Ciencias de la Naturaleza y Matemáticas. Análisis de los mismos y criterios para su utilización y evaluación en la EGB.  
5. La enseñanza de las Ciencias de la Naturaleza y Matemáticas en el marco de la Educación Integral. Aportación de la formación científica a la educación ambiental, sanitaria, sexual, del consumo y para la convivencia en la EGB.  
6. Lógica y teoría de conjuntos, los conjuntos como base de las funciones lógicas, clasificatorias y de número. Actividades conjuntistas y desarrollo de las funciones lógicas en el niño. Las relaciones como base de clasificaciones y comparaciones. Clasificación y seriación de la familia de los conjuntos finitos. Utilización didáctica de los conceptos anteriores.  
7. El número natural y su aritmética. Los sistemas de representación numéricos: El sistema decimal. Fundamentos y desarrollo del aprendizaje de las operaciones con números naturales (adición, sustracción, multiplicación y división) y sus propiedades. La enseñanza de los algoritmos: Comprensión y automatización. La didáctica del cálculo: Cálculo escrito y cálculo mental.  
8. Las magnitudes y su medida. Esquema general de concepto de magnitud. Reconocimiento de la magnitud. Contar y medir: Magnitudes discretas y continuas. Medida directa e indirecta. Carácter aproximado de la mediación. Estimación, error y aproximación.  
9. Representaciones gráficas. Tipos de gráficas para representar datos. Construcción de gráficos e interpretación de los mismos desde un punto de vista funcional o estadístico. Medida de tendencia central y de dispersión. El gráfico como instrumento de trabajo interdisciplinar en la escuela.  
10. Geometría. Origen experimental de la geometría: Los modelos geométricos en el entorno. De lo concreto a lo abstracto: El dibujo geométrico como apoyo del proceso de abstracción. La geometría como ciencia racional: El significado de la demostración. Las isometrías. El concepto de simetria como invariante. Aspectos topológicos.  
11. Relaciones métricas en las figuras geométricas. Proporcionalidad y geometría: Homotecia y semejanza. Cómo trabajar la proporcionalidad geométrica en la EGB Ampliación y reducción de figuras. Aplicaciones. Relaciones métricas derivadas de las semejanza: Teoremas en los triángulos rectángulos.  
12. Funciones. El descubrimiento de las correspondencias entre magnitudes y la relación entre medidas correspondientes: El concepto de función. Las funciones como fuente de información: Monotonía, crecimiento y continuidad. Instrumentos formales asociados al estudio de las relaciones funcionales: Polinomios y ecuaciones. Análisis de un fenómeno físico a través del estudio de una función en EGB.  
13. Posibilidades de utilización de la informática como recurso didáctico. La informática como materia de curriculum en el ciclo. superior de EGB.  
14. La materia. Estados de la materia. Propiedades características de las substancias. Criterios de clasificación de las mismas. Métodos de separación. Clasificación de los elementos. Periodicidad de las propiedades de los elementos. Tratamiento específico de estos temas en los distintos ciclos de la EGB: Graduación de conceptos, actividades especialmente adecuadas para su estudio, técnicas más idóneas y propuestas concretas para su evaluación.  
15. Estructura de la materia. Estructura atómica y molecular. Los cristales y sus distintos tipos de enlace. Propiedades de las substancias según el tipo de enlace. Iniciación al lenguaje químico en la EGR Utilización de modelos para la introducción al estudio de las estructuras en EGB.  
16. La Tierra. Materiales que la constituyen. Génesis y evolución de la corteza terrestre. Iniciación al conocimiento geológico del entorno y su tratamiento específico en los diversos ciclos de EGB.  
17. El agua y el aire, substancias básicas de la biósfera. Propiedades físicas y químicas de la misma. Los seres vivos, el agua y el aire. Usos del agua. Causas de la contaminación de estos recursos naturales. Tratamiento de las aguas para su consumo. Experiencias básicas que pueden realizarse en EGB con estos materiales.  
18. Meteorología escolar. Fenómenos meteorológicos: Viento, nubes y precipitaciones. Instrumentos de medida y su fundamento físico. Recogida de datos meteorológicos y su interpretación a través del mapa sinóptico para alumnos de EGB.  
19. Energía. Fuentes de energía y receptores de energía. Transformaciones de la energía. Trabajo y energía. Conversores de energía. El aprovechamiento de la energía para la realización de trabajos a lo largo de la historia. La historia de la ciencia en el Area de Ciencias de la Naturaleza y Matemáticas en la EGB.  
20. Interacciones físicas y campos. Interacción gravitatoria. La síntesis de Newton: gravitación universal. Introducción a la Astronomía. Movimiento de los astros. Descripción del universo. Interacción electromagnética. El campo electromagnético y la corriente eléctrica. Interacción fuerte. Fuerzas nucleares. Estudio de los circuitos eléctricos en EGB.  
21. Corpúsculos y ondas. Movimientos oscilatorios. El sonido como fenómeno ondulatorio. Los sonidos y la audición. La luz como fenómeno ondulatorio. La luz y la visión. Dualidad ondacorpúsculo. La utilización de modelos para el estudio de fenómenos luminosos en la EGB. Experiencias escolares con luz y sonido.  
22. Cambios energéticos y materiales en la naturaleza. Leyes de conservación de los sistemas físicos y químicos. Influencia de los cambios de presión, temperatura y volumen en las transformaciones físicas y químicas. Tratamiento específico de estos temas en los distintos ciclos de la EGB: Graduación de conceptos, actividades especialmente adecuadas para su estudio, técnicas más idóneas y propuestas concretas para su evaluación.  
23. Los seres vivos. Niveles de organización. Las moléculas de la vida. Base citológica e histológica de la vida. Diversidad de los organismos: Grandes grupos taxonómicos. Desarrollo de conceptos taxonómicos en los tres ciclos de la EGB. El descubrimiento de los seres vivos microscópicos en la EGB.  
24. Funciones de los seres vivos. Intercambios energéticos y materiales. Respiración, fotosíntesis y procesos metábolicos. Función de relación y regulación de los organismos. Reproducción y herencia. El hombre como ser vivo: Nutrición, relación y reproducción. Tratamiento específico de estos temas en los distintos ciclos de la EGB: Graduación de conceptos, actividades especialmente adecuadas para su estudio, técnicas más idóneas y propuestas concretas para su evaluación.  
25. Los seres vivos y el medio. Ecosistemas. Componentes del ecosistema. Estructura. Dinámica del ecosistema. Funcionalismo del ecosistema. Los modelos ecológicos aplicados al estudio de un ecosistema terrestre y uno acuático. El estudio ecológico del entorno y la educación ambiental en EGB.  
26. Historia de la Tierra y de los seres vivientes. Evolución geológica y biológica. El tiempo geológico. Introducción de la perspectiva evolucionista en la EGB: Los registros fósiles.  
5. Ciencias Sociales  
1. Las ciencias sociales en el proceso educativo. Presupuestos psicopedagógicos en las ciencias sociales en la EGB. La interdisciplinariedad en el área social. El aprendizaje de técnicas básicas y adquisición de habilidades en el estudio de la CC.SS.  
2. Las CC.SS. y el estudio del entorno. Razones que justifican la metodología inductiva de su estudio en los Ciclos Inicial y Medio de EGB. El medio como instrumento generalizador. Criterios didácticos y metodológicos para introducir el estudio de España en la EGB.  
3. Principales corrientes de pensamiento geográfico e histórico: Su proyección en la EGB.  
4. Las ciencias sociales y la educación de los valores democráticos. El desarrollo de actitudes cívicas y comportamientos democráticos. Criterios didácticos y metodológicos. Las técnicas de simulación.  
5. El desarrollo y la importancia de los medios de comunicación en la sociedad actual. Los medios de comunicación como instrumentos didácticos. Función del. mensaje audiovisual en el acto pedagógico.  
6. El mapa. Espacios de conceptualización geográfica. Empleo de diferentes escalas y niveles de análisis. La utilización del plano y del mapa en EGB.  
7. La Tierra en el Universo. El planeta Tierra. Los descubrimientos espaciales y las nuevas tecnologías. Técnicas y empleo de la observación indirecta.  
8. El relieve terrestre- Teorías acerca de la formación del relieve. Las grandes unidades estructurales. Los procesos erosivos, la utilización de modelos y maquetas en el estudio de relieve.  
9. La dinámica atmosférica. El tiempo. Elementos y factores del clima. Tipos de climas. Criterios para su clasificación. Adaptación del método inductivo para el estudio del clima. El observatorio escolar.  
10. El mapa demográfico mundial. Su desigual reparto y crecimiento. La superpoblación y sus consecuencias. Teorías demográficas y su aplicación en la EGB. La utilización de estadísticas y gráficas.  
11. Aplicación de modelos en CC.SS., la ciudad como síntesis de hechos geográficos, históricos y artísticos. Emplazamiento, estructura y funciones urbanas. El proceso de terciarización de la ciudad, la ciudad organiza el territorio: Problemas que plantea.  
12. Los distintos grados de desarrollo. Países desarrollados y subdesarrollados, características socioeconómicas. Las relaciones Norte- Sur. Criterios para plantear un trabajo monográfico en la EGB.  
13. Los grandes bloques de poder. Organización económica y social. Las actuales zonas de tensión mundial. Las relaciones Este- Oeste. El trabajo en grupo y el debate en CC.SS.  
14. Unidades del relieve español. Su evolución. Los grandes paisajes biogeográficos. Criterios para la elaboración de un herbario y de una colección de rocas.  
15. Los desequilibrios regionales del estado español. Origen y consecuencias económicas y demográficas de los mismos. Fases en la evolución reciente de la economía española.  
16. La historia en la EGB. El problema de la similación del tiempo y la causalidad en el hecho histórico. Soluciones didácticas. El método sincrónico y el método diacrónico.  
17. El origen del hogar y las primeras formas de vida colectiva. La revolución neolítica. Los primitivos actuales y su adaptación a la vida moderna. La arqueología en la EGB  
18. El Mediterráneo, marco de las culturas clásicas. Modos de vida, arte y pensamiento, y, su proyección en las sociedades posteriores. El mapa: Instrumento de estudio histórico.  
19. La sociedad medieval. Castillos y monasterios como núcleos de poden El renacer de las ciudades. El proceso repoblador medieval en la península Ibérica. El itinerario histórico.  
20. El renacimiento y el barroco. El arte como producto de una etapa histórica. Aspectos políticos, económicos y sociales. Criterios metodológicos y didácticos para el análisis de la obra de arte en la EGB. La visita al museo.  
21. Los descubrimientos geográficos en la edad moderna. Causas y consecuencias. Formas de colonización. El respeto a otras culturas y su tratamiento didáctico.  
22. La revolución industrial. El proceso de transformación de la estructura productiva. Consecuencias económicas, sociales y políticas. La ciencia, el arte y el pensamiento en la revolución industrial. El trabajo de campo.  
23. El movimiento obrero en los siglos XIX y XX. El sindicato y las luchas obreras. La utilización didáctica de recursos documentales.  
24. Las crisis del siglo XX económicas, políticas, culturales y artísticas. La utilización de texto en las CC.SS.  
25. La España actual. Configuración política y territorial. U transición hacia la democracia. La Constitución de 1978. El conocimiento de la Constitución en la EGB.  
6. Educación Preescolar  
1. La educación en la primera infancia: cómo educar al niño de 0 a 6 años; principales características. La educación infantil como derecho del niño y como respuesta a sus necesidades. Objetivos educativos de esta etapa de vida. Importancia de la educación infantil en la sociedad actual. Papel de la familia.  
2. Función educativa, sanitaria y social de la educación infantil. Características y análisis valorativo de las distintas instituciones. La enseñanza preescolar en el marco de la educación infantil y del sistema educativo actual. Experiencias de educación infantil que se realizan en otros países.  
3. La escuela infantil como proyecto alternativo a las guarderías y a los centros de preescolar: Antecedentes y situación actual. Posibles modelos educativos de la escuela infantil, su inserción en el medio. Organización interna del centro: actividades de los niños y de los maestros; distribución de los espacios. Relaciones con los padres.  
4. Conocimiento del niño de 0 a 6 años. Desarrollo biológico, psicológico y social. Principales factores y mecanismos que intervienen en su desarrollo y maduración. Interacción herencia- familia- medio. Particularidades en la evolución del niño: Etapas o momentos más significativos. Necesidades básicas del niño de o a 6 años: físicas, afectivas, de actividad y de relación.  
5. Educación para la salud: medios de prevención y aptitudes fundamentales referidas a la alimentación, descanso, higiene y actividad física. La educación de hábito en las distintas edades. Enfermedades infantiles más frecuentes. Incidencia, etiológia, transmisión y síntomas. La fatiga del niño y causas que la producen. Necesidades y ritmos de sueños: Criterios educativos. El maestro como agente de salud.  
6. Alimentación, nutrición y dietética. Alimentación equilibrada: Planificación de menús para preescolar. Errores alimentarios en la infancia. Conflictos más frecuentes del niño a la hora de comer. Actitudes educativas del maestro.  
7. Principios metodológicos en la educación infantil: Características básicas. Aportaciones científicas de la Escuela Nueva y corrientes actuales, su aplicación al preescolar. La actividad del niño como medio de formación: Recursos y experiencias prácticas. Una metodología basada en la observación y experimentación; principios didácticos. Trabajo globalizado en el parvulario y su valor educativo.  
8. El juego en el desarrollo general del niño: Formación y evolución. Diversos tipos de juegos; importancia del juego simbólico. El juego en el parvulario: Juegos individuales y en grupo. El juego como actividad espontánea del niño. El juego como medio de educación y recurso didáctico en la educación infantil. Materiales y recursos que favorecen el juego en el aula y en el patio: Clasificación y criterios de utilización. Papel estimulador del maestro.  
9. Desarrollo de la personalidad del niño. Proceso hacia la adquisición de la autonomía personal: Individualización y socialización. Principales conflictos emocionales. Importancia de la formación de hábitos personales y sociales. Objetivos específicos orientados a la adquisición de los distintos hábitos. Aspectos metodológicos a tener en cuenta. Papel del maestro.  
10. Conocimiento del niño a partir del juego y su actividad en el aula: La observación. Aptitudes y comportamientos más significativos a observar de cada niño y del grupo- clase: Observaciones individuales y colectivas. Seguimiento y evaluación continua de los niños. Técnicas y medios para realizar la observación y obtención de datos. Información aportada por la familia: Entrevistas, cuestionarios. Informes a los padres.  
11. El niño descubre su cuerpo: Exploración, sensaciones, vivencias. El cuerpo como objeto. Educación sexual: Actitudes básicas y criterios. El control de esfínteres: Maduración y criterios educativos. El niño descubre y se identifica con su propio sexo. Planteamiento de la coeducación. Desarrollo y la educación de los sentidos: Actividades de estimulación. Adquisiciones y aprendizajes a través de los sentidos. Propuesta de actividades en las distintas edades.  
12. El desarrollo psicomotor del niño: El esquema corporal, lateralidad, coordinación de movimientos, las nociones espacio- temporales, los desplazamientos. Comunicación corporal y posibilidades expresivas del cuerpo: Creatividad. Objetivos a conseguir con los niños de 3, 4 y 5 años. Criterios metodológicos. Juegos y actividades.  
13. El niño descubre a los otros: Necesidad de comunicación. Encuentro con los niños: Proceso de descubrimiento, de vinculación y aceptación. La vida en el grupo- clase: Valores y dificultades. Principales conflictos de la vida en grupo. Actitudes básicas a educar: Respeto y aceptación del otro. Otros objetivos educativos y hábitos para la convivencia. Aceptación de responsabilidades en el grupo. Papel orientador del maestro. Relaciones del niño con los adultos.  
14. El niño descubre su entorno: Las cosas, la clase, el mundo que le rodea. Observación, exploración y experimentación. Metodología y recursos didácticos. Actividades a partir de la realidad. Recogida de materiales, clasificación y análisis por parte de los niños. Construcción de conceptos fundamentales del mundo natural, físico y social. Situaciones de estas realidades en el espacio exterior y en el tiempo. Propuesta concreta de objetivos, y actividades para niños de 3, 4 y 5 años. Organización práctica del aula.  
15. Desarrollo del lenguaje en el niño de 0 a 6 años; condiciones básicas para su desarrollo y maduración. Motivaciones para la comunicación. Diversas formas de expresión y comunicación en el niño. Como ayudar al niño a hablar. Principales dificultades en la comunicación y lenguaje de los niños. Códigos no verbales. La expresión simbólica en el niño.  
16. Didáctica de la lengua en el parvulario. Bases sociales del lenguaje: El lenguaje propio del medio. Bases fonológicas del aprendizaje de la lengua. Las estructuras lingüísticas y el vocabulario básico infantil. Objetivos fundamentales y actividades a realizar con los niños. El vocabulario mínimo como recurso didáctico. Técnicas y recursos para la comprensión y la expresión oral: Narraciones, descripciones, diálogos, dramatizaciones, rimas y cadencias.  
17. La literatura infantil en preescolar. La narración de cuentos en la clase: Desarrollo práctico. Criterios para seleccionar cuentos para niños de 3 a 5 años. Actividades a desarrollar a partir del cuento. Creatividad, fabulación y escenificación. Selección de adivinanzas, poemas y otros juegos orales. Su empleo en la clase. El libro de imágenes: Actividades a realizar en la clase. Criterios para seleccionar libros de imágenes. El maestro y la literatura infantil. Función de la biblioteca en el aula.  
18. Conocimiento del mundo sonoro: Sonido, silencio. Descubrimiento práctico de las cualidades del sonido. El ritmo. Audición de canciones y música grabada. La canción como eje vertebrador de la actividad musical. Cómo y cuando cantar en la clase. Selección de canciones: Criterios educativos. Danzas sencillas. Folklore popular de la región y su aplicación al parvulario. Recuperación de tradiciones: Vivencia musical y participación de los niños.  
19. El niño se expresa a través del color y del grafismo: Etapas de evolución de la expresión plástica. Motivación y estimulación de la libre expresión del niño. Elementos plásticos: el color, la línea, el volumen y las formas en la formación global del niño. Actividades de dibujo y pintura; su metodología. Otras actividades de expresión: Modelado, recorte, pegado, picado, composiciones. Aplicación de diversas técnicas y recursos. Líneas generales de programación. Objetivos y metodología. Elección de materiales. Organización práctica de la clase.  
20. Desarrollo del pensamiento en el niño. Papel de las percepciones. Formación de capacidades y conceptos básicos relacionados con la medida, peso, orden, volumen, relación y movimiento. Incidencia y recursos materiales de estos descubrimientos en todas las actividades. Exploración del espacio; juegos y actividades con el propio cuerpo, con objetos, en el papel; recursos materiales. Adquisición de las primeras nociones de cantidad; juegos, actividades y recursos materiales.  
21. Valor y fuerza de la imagen en la educación de los niños pequeños. El niño y el cine; cómo enseñar a ver cine. Criterios para la selección de películas infantiles. El niño y la televisión: su influencia. Criterios para orientar a los niños y a las familias sobre su uso e interpretación. Actividades y recursos didácticos. Elaboración de imágenes, fotografías, diapositivas, de escenas de la vida en el aula: Valor proyectivo. Otros recursos: Posters, carteles, mural, cómics, ...  
22. Proyecto educativo para los niveles del preescolar Criterios para su elaboración. Condiciones pedagógicas, materiales y organizativas. Objetivos globales y líneas de programación. Criterios metodológicos, organización de las actividades educativas; diversas experiencias: talleres, actividades por rincones, por centros de interés, por capacidades, por objetivos. La evaluación en preescolar. Análisis de los objetivos educativos, de la metodología y de los resultados obtenidos por el grupo- clase. Valoración de la progresiva maduración global de los niños.  
23. Bases psicopedagógicas de los aprendizajes: Aspectos motores, perceptivos, de representación mental, motivación, afectividad. Habilidades y destrezas necesarias. Bases para el aprendizaje de la lecto- escritura y relaciones entre ellas: motivaciones, de comprensión, de expresión y mecánicas. Estructuración de la práctica educativa, aceptación de los ritmos y diferencias individuales. Paso del preescolar a la EGB: Dificultades más importantes y orientación para superarlas. Coordinación de Preescolar con el Ciclo Inicial.  
7. Educación Especial (Pedagogía Terapeútica)  
1. La Educación Especial. Sus objetivos fundamentales. Educación Especial institucionalizada y Educación Especial integrada. Nuevas corrientes de pensamiento en Educación Especial. Corrientes pedagógicas que surgieron como alternativa a la Educación Especial tradicional: Su proyección en la escuela ordinaria.  
2. Una escuela para todos. Las diferencias individuales como factor enriquecedor del grupo. La integración del niño deficiente en la escuela ordinaria. Implicación en el proyecto educativo integrador de padres, maestros y alumnos. Condiciones para la integración escolar: Administrativas, económicas, sociales... Diferentes modelos de integración: Integración directa, aulas paralelas, aulas abiertas... La integración en zonas rurales: La escuela unitaria.  
3. Concepto de retraso en el desarrollo. Análisis de las variables que inciden en él y consecuencias en el campo educativo. Necesidades educativas más frecuentes atendiendo a los posibles trastornos del desarrollo. El respeto a los ritmos de aprendizaje.  
4. El niño deficiente mental: grados de aceptación y causa de la misma. Características evolutivas: Desarrollo intelectual, autonomía personal, integración social... Objetivos educativos y sociales en función del grado de deficiencia. Programas de desarrollo individual (P.DI.). La escolarización del niño deficiente mental.  
5. Características evolutivas de la psicosis y del autismo infantil. Causas y grados. Dificultades en la comunicación: Técnicas de desbloqueo. Objetivos educativos. Las técnicas de expresión como apoyo a la comunicación. El papel del maestro en el proceso de socialización del niño psicótico y/o autista.  
6. El niño con problemas de visión: ciegos y ambliopes. Características evolutivas. Tratamiento temprano: El control de la cabeza, el acercamiento a los objetos, el gateo, los primeros pasos. La estimulación como base de motivación para el conocimiento del medio que le rodea. La construcción del espacio: La seguridad en el movimiento. El aprendizaje de la interpretación de dibujos. La estimulación del niño con restos visuales: técnicas que promuevan la discriminación de formas, colores, tamaños... El aprendizaje de la lecto- escritura. Percepción. El método Braille: Estructura y sistematización. La integración escolar del niño ciego: adaptación de material y adaptación de actividades.  
7. El niño con déficit auditivo. Características evolutivas. Sistemas de detección de sordera. Desarrollo motor. Estimulación auditiva, visual y táctil. El desarrollo de la atención y de la imitación. Desarrollo de la comunicación y del lenguaje, los comienzos de la comunicación. Los primeros diálogos, la utilización de gestos naturales. Balbuceos y vocalización. El lenguaje de signos: Su utilidad, la comunicación bimodal, palabras y frases signados. Desarrollo social y afectivo; la autonomía en el niño sordo. El desarrollo intelectual... Primeras expresiones gráficas. Juego simbólico y lenguaje. La escolarización del niño sordo.  
8. El niño deficiente motórico. Características evolutivas. Causas y tipos de la deficiencia motórica: Diferencias individuales. Detección, orientación y tratamiento temprano. Control muscular y desplazamientos: La estimulación como base de motivación para el conocimiento de su entorno. La integración del deficiente motórico en la escuela ordinaria: Objetivos educativos y adaptación de actividades. Desarrollo psicomotor y desarrollo del lenguaje. Técnicas y recursos específicos. El maestro del aula ordinaria frente al niño con deficiencia motora. La evaluación y orientación del niño deficiente motórico.  
9. La inadaptación social: Sus causas. El niño marginado social. Niños caracteriales y niños con problemas emocionales. Aprendizaje escolar y problemas de personalidad. El juego y el dibujo como medios de comunicación y expresión. Incidencia del ambiente familiar y socio- cultural en la educación. El papel del maestro en la inadaptación social: Distintas estrategias.  
10. El niño con deficiencias asociadas. Posibilidades educativas y de integración. El programa de desarrollo individual aplicado al niño con deficiencias asociadas. La escolarización del niño con deficiencias asociadas.  
11. Conocimiento del entorno familiar: análisis de las variables que intervienen en la dinámica familiar del niño deficiente. El papel estimulador de la familia. Areas de intervención familiar: Estimulación física, afectiva, social... El papel del maestro en la orientación familiar.  
12. Conocimiento del entorno social. Dimensión educativa del entorno para el niño deficiente. Implicaciones educativas en las zonas socialmente deprimidas y en las zonas rurales. El papel del maestro en la integración social del deficiente. La integración de la escuela en la comunidad.  
13. El curriculum en Educación Especial. Objetivos generales y específicos. Criterios básicos para: La elaboración de programas de desarrollo individual en base al Diseño Curricular en Educación Especial y para la elaboración de programas de desarrollo individual en base a los programas ordinarios. Contenidos y áreas de aprendizaje.  
14. Didácticas específicas. Criterios para la programación de las diferentes materias de aprendizaje atendiendo a las necesidades educativas de los alumnos. Técnicas de observación y registro. Técnicas de programación y evaluación. Recursos didácticos. Técnicas de expresión: Su importancia en la educación de niños deficientes, papel dinamizador del maestro en los grupos.  
15. Tecnología educativa. Aspectos generales: La importancia de los medios audiovisuales en la escuela: justificación en función del objetivo, la participación del niño en la creación de montajes audiovisuales, el cine y la TV: su importancia y sus límites. Otros medios de comunicación en la escuela.  
Aspectos específicos: Técnicas alternativas de comunicación no verbal. Ayudas técnicas a la comunicación. Su utilización en el aula. El lenguaje de signos. El método Bliss. Posibilidades de generalización del aprendizaje de estos métodos. Método Braille.  
16. Conocimiento de la organización escolar. Necesidades educativas de la primera infancia, en Preescolar, en la etapa escolar, en Formación Profesional. Criterios de organización de la respuesta educativa. La organización funcional de un centro de Educación Especial. Su relación con otros órganos de la Administración Educativa. La utilización de los instrumentos de seguimiento y de carácter acumulativo de los alumnos. Perspectiva social y comunitaria de la escuela de Educación Especial. Los centros de Servicios Recurrentes: Sus objetivos. Coordinación con la escuela especial. Profesionales que inciden en la educación del niño deficiente: Sus funciones, su implicación en el proyecto educativo, su tarea dentro y fuera del aula. El logopeda, el fisioterapeuta...  
17. La organización funcional del aula de Educación Especial en el centro ordinario. El maestro de apoyo y su relación con el maestro ordinario. El trabajo institucional. La prevención educativa en el Centro como tarea del Claustro de Profesores.  
18. Análisis de los Servicios de Apoyo a la Escuela. Servicios del Departamento de Educación. Equipos multiprofesionales: funciones y objetivos. Equipos de Apoyo y profesores adscritos a ellos con carácter fijo itinerante: Su coordinación. Centros de Profesores: Objetivos. Otros servicios del Departamento de Educación. Servicios del Departamento de Sanidad: Estimulación precoz, Centros de atención a disminuidos, Centros dependientes de Asociaciones de Padres. Centros dependientes de las Administraciones locales... Sus objetivos. Coordinación entre ambos Servicios.  
19. Organización del ocio y tiempo libre de los niños deficientes. Importancia del acercamiento a su medio. El aula abierta al entorno: Paseos y salidas extraescolares. Acercamiento al mundo cultural; museos, conciertos, exposiciones... La Biblioteca del aula, del colegio, del barrio: participación. Préstamos de libros, iniciación a la lectura. Contactos con el mundo de la imagen: Cine y TV., pequeños forum. Organización de fiestas, competiciones deportivas. Participación en ellas. El maestro como impulsor de vivencias agradables en el tiempo de ocio.  
20. Marco legal de la Educación Especial en España. Ley de Integración Social de Minusválidos. Real Decreto de ordenación de la Educación Especial (BOE del 16-3-85). Disposiciones por las cuales se establecen y regulan las ayudas a los deficientes, en desarrollo de la Ley de Integración de los Minusválidos por parte de las diferentes Comunidades Autónomas.  
8. Educación Especial (Audición y Lenguaje).  
1. Conceptos básicos sobre la comunicación y el lenguaje. Adquisición y desarrollo de la comunicación y del lenguaje. Etapas evolutivas. Contextos de adquisición: Familiar y educativo. Importancia de la interacción  
2. Bases anatómicas, fisiológicas y neurológicas del lenguaje- Procesos de codificación y decodificación lingüística. Descripción y análisis de los componentes del lenguaje: Fonética, gramática, semántica y pragmática.  
3. La adquisición y el desarrollo del lenguaje y sus relaciones con el desarrollo del pensamiento. Diferentes modelos teóricos. Implicaciones respecto a la intervención logopédica.  
4. La adquisición y el desarrollo del lenguaje y sus relaciones con el desarrollo social y afectivo/emocional de los niños. Particularidades del desarrollo comunicativo- lingüístico propias del bilingüísmo. Consideraciones ante las dificultades comunicativo- lingüísticas de los alumnos de zonas socioculturalmente deprimidas. Implicaciones respecto a la intervención logopédica. El papel del logopeda en la orientación familiar.  
5. Evaluación de los alumnos que presentan alteraciones en el área comunicativo- lingüística. Evaluación del lenguaje: Forma, uso y contenido. Marcos teóricos. Técnicas y estrategias evaluadoras. Técnicas de observación y registro. Las escalas de desarrollo. Los test de lenguaje. Obtención de muestras de lenguaje espontáneo. Contextos de evaluación. Relaciones del logopeda con otros profesionales que intervienen en el proceso evaluador.  
6. La intervención logopédica. Modelos de intervención logopédica. La intervención logopédica en el marco escolar. Criterios para elaborar el plan de intervención. Seguimiento y evaluación de la intervención logopédica.  
7. Los alumnos con deficiencia auditiva. Desarrollo comunicativo- lingüístico. Principales diferencias respecto al desarrollo del lenguaje en los alumnos oyentes. Relaciones con otras áreas del desarrollo. Cognitiva, social y emocional. Modelo y estrategias de evaluación e intervención logopédica.  
8. Los alumnos con deficiencia motora. Desarrollo comunicativo- lingüístico. Relaciones con otras áreas del desarrollo: Cognitiva, social y emocional. Modelo y estrategias de evaluación e intervención logopédica.  
9. Los alumnos con retraso mental Desarrollo comunicativo- lingüístico. Características generales. Implicaciones en otras áreas del desarrollo: Cognitiva, social y emocional. Principios generales de evaluación e intervención. Modelos de intervención logopédica.  
10. Los alumnos con autismo o con alteraciones graves de la personalidad. Desarrollo comunicativo- lingüístico. Características generales. Relaciones con otras áreas del desarrollo: Cognitiva social y emocional. Principios generales de evaluación e intervención. Modelos de intervención logopédica. Sistemas vocálicos y alternativos.  
11. Los alumnos con problemas de habla. Concepto de dislalia, disglosia y disfemia. Principales tipos y causas. Anatomofisiológicas, sociofamiliares... Modelos y estrategias de evaluación e intervención logopédica.  
12. Los alumnos con alteraciones del lenguaje. Concepto de retraso del lenguaje. Las disfasias. Modelo y estrategias de evaluación e intervención logopédica. Las afasias. Modelo y estrategias de evaluación e intervención logopédica.  
13. La lecto- escritura. Procesos psicolingüísticos implicados en el proceso lector. La enseñanza de la lectura. Importancia de los factores motivacionales en la enseñanza de la lectura. Principales problemas lectores. Modelos y estrategias de evaluación e intervención logopédica.  
14. Sistemas alternativos y/o complementarios de comunicación. SPC; BLISS; Lenguaje de signos: bimodal: cued-speech. El proceso de evaluación y toma de decisiones sobre los sistemas alternativos. El proceso de evaluación y toma de decisiones sobre los sistemas alternativos. El proceso de intervención.  
15. Ayudas técnicas a la comunicación. Ayudas técnicas para la deficiencia auditiva: Tipos y criterios de utilización. Los equipos de amplificación; audífonos y otros equipos. Los equipos individuales de FM. La estimulación vibrotáctil. El ordenador.  
16. Ayudas técnicas a la comunicación. Ayudas técnicas para la deficiencia motora. Tipos y criterios de utilización; tableros comunicadores, comunicator, máquinas de escribir, ordenadores, etc.  
17. Actuación preventiva en el área del lenguaje. Análisis de las condiciones físico- ambientales del aula: Acústicas, luminosas y de movilidad. Potenciación de capacidades comunicativo- lingüísticas dentro de la programación del aula. Trabajo conjunto con los Profesores. La incorporación de consideraciones preventivas en el Proyecto Educativo del Centro. El trabajo con padres.  
18. Los alumnos con necesidades educativas especiales. Concepto de necesidades educativas especiales y concepto de educación especial. La respuesta educativa a dichos alumnos en el marco de un Centro ordinario y de un Centro de Educación Especial. Los principios de normalización y de integración escolar. La identificación de las necesidades educativas especiales. Las adaptaciones curriculares. El papel del logopeda en el proceso de identificación de las necesidades educativas especiales de los alumnos y en la elaboración y desarrollo de la propuesta curricular.  
19. Marco legal de la Educación Especial en España. La LOGSE. El Decreto de Ordenación de la Educación Especial. Análisis de los servicios de apoyo y orientación a la escuela propios de la Administración educativa a la que se pertenece: Funciones y objetivos. El logopeda y los servicios de apoyo y orientación. Servicios de la Administración educativa para la formación del Profesorado: Funciones y objetivos.  
9. Educación Física.  
Bases teóricas de la Educación Física.  
1. El concepto de Educación Física: Sus fines, objetivos y contenidos. Su evolución hasta las tendencias actuales. Principios de la actividad física.  
Aprendizaje y desarrollo motor  
2. El aprendizaje motor. Principales modelos explicativos del aprendizaje motor. El proceso de enseñanza- aprendizaje motor. Mecanismos y factores que intervienen.  
3. Habilidades, destrezas y tareas motrices. Análisis y clasificación de las tareas motrices.  
4. Evolución de las capacidades motoras en relación con el desarrollo evolutivo general (biológico, psicológico y fisiológico) del niño. La evaluación del desarrollo motor.  
Bases biológicas y fisológicas del movimiento humano  
5. Anatomía y fisiología humana implicadas en la actividad física. Patologías relacionadas con el aparato motor.  
6. El crecimiento y el desarrollo neuromotor, óseo y muscular Factores endógenos y exógenos que inciden en el desarrollo y crecimiento. Patologías relacionadas con el crecimiento y la evolución de la capacidad de movimiento.  
7. Cualidades físicas básicas, su evolución y factores que inciden en su desarrollo.  
8. El concepto de salud en relación con la actividad física. Efecto de la misma en los diferentes órganos y sistemas.  
Educación física de base  
9. La educación psicomotriz y sensomotriz en las primeras etapas de la infancia.  
10. El esquema corporal: Toma de conciencia, orientación, representación y organización del mismo. El proceso de laterización.  
11. Las habilidades perceptivo- motoras. Percepción y estructuración espacial, temporal y espacio- temporal. Concepto y actividades para su desarrollo.  
12. Las habilidades y destrezas básicas: Concepto y actividades para su desarrollo. Coordinación y equilibrio.  
Expresión y comunicación corporal  
13. El cuerpo y el movimiento como medios de expresión.  
14. Elementos básicos de la expresión corporal: El lenguaje corporal, el gesto, el ritmo, elementos cualitativos del movimiento, la organización del espacio y del tiempo. Actividades de expresión corporal: Dramatización, expresión corporal, baile, mimo.  
15. Ritmo y movimiento.  
Actividades físicas organizadas  
16. El juego: Teorías, características y clasificaciones del juego infantil. El juego como actividad física organizada. Estrategias del juego, estrategias de cooperación de oposición, de resolución.  
17. El juego como actividad de enseñanza y/o aprendizaje Adaptaciones metodológicas basadas en las características de los juegos.  
18. Las actividades físicas organizadas en el medio natural.  
19. Los deportes. Concepto y clasificaciones; las habilidades motrices específicas. El deporte como actividad educativa. El deporte escolar.  
20. El juego y la iniciación deportiva; deportes adaptados y alternativos. Didáctica de los deportes colectivos más presentes en la escuela (futbito, balonmano, baloncesto y balonvolea), aspectos técnicos y tácticos elementales. Didáctica de los deportes individuales (atletismo y natación). Características del entrenamiento deportivo para niños.  
21. Juegos y deportes populares, autóctonos y tradicionales.  
Teoría del entrenamiento  
22. Principios de sistemática del ejercicio y elementos estructurales del movimiento. Sistemas de entrenamiento de la actividad física (analíticos, naturales, rítmicos).  
23. El entrenamiento de las cualidades físicas básicas en los niños. Factores entrenables y no entrenables. La adaptación al esfuerzo físico en los niños.  
24. El entrenamiento de las habilidades, principios fundamentales del entrenamiento.  
Didáctica de la Educación Física  
25. Proyectos curriculares del área de Educación Física: Objetivos y contenidos para EGB. Modelos de programación. El diseño curricular, base de infantil, primaria y secundaria en Educación Física.  
26. Métodos de enseñanza en Educación Física. Recursos y medios didácticos.  
27. La evaluación en Educación Física. Características, clases, mecanismos e instrumentos de la evaluación.  
28. Organización de grupos y tareas. La planificación de actividades en enseñanza: Modelos de sesión.  
29. Estereotipos y actitudes sexistas en la Educación Física. La igualdad de oportunidades educativas de las mujeres y los hombres en Educación Física.  
Educación Física para niños con necesidades educativas especiales  
30. Características generales de los tipos y grados de minusvalías: Motoras, psíquicas, sensoriales, en relación con la actividad física.  
31. El desarrollo motor y perceptivo del niño discapacitado. Actividades físicas adaptadas para niños con minusvalías.  
ANEXO III  
D./D.ª con DNI  
Núm. , domiciliado/ada en ..,  
provincia de .., calle/plaza   
núm. Piso teléfono   
a efectos de ser nombrado funcionario del Cuerpo de Maestros.  
DECLARA BAJO JURAMENTO/PROMESA: que no ha sido separado del servicio de ninguna de las Administraciones Públicas y que no se halla inhabilitado para el ejercicio de funciones públicas.  
 , a de de 1991.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML