Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7500, del 08-04-2015 (2015/2795)

RESOLUCIÓ de 13 de març de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les resolucions de no-sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental corresponents als expedients 107/2014-CON la Pobla de Vallbona, 209/2014-CON Cortes de Arenoso, 219/2014-CON Fontanars dels Alforins, 253/2014-CON Crevillent i 260/2014-CON Castelló de la Plana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7500

Data del DOGV
:   08-04-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/2795

CVE


Data del document
:   13-03-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Pobla de Vallbona, la](javascript:void(0))
    * [Fontanars dels Alforins](javascript:void(0))
    * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Cortes de Arenoso](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 de març de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les resolucions de no-sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental corresponents als expedients 107/2014-CON la Pobla de Vallbona, 209/2014-CON Cortes de Arenoso, 219/2014-CON Fontanars dels Alforins, 253/2014-CON Crevillent i 260/2014-CON Castelló de la Plana.  
 [2015/2795]  
De conformitat amb l'article 17 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la resolució de no-sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental, resolc:  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les resolucions de no-sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental corresponents als expedients 107/2014-CON la Pobla de Vallbona, 209/2014-CON Cortes de Arenoso, 219/2014-CON Fontanars dels Alforins, 253/2014-CON Crevillent i 260/2014-CON Castelló de la Plana.  
  
«Resolució  
Expedient: 107/2014-CON.  
Títol: ampliació i millora de la carretera de la Casa Blanca Pla de la Cova al terme municipal de la Pobla de Vallbona (tram RV3-RV4-RV5).  
  
Promotor: Ajuntament de la Pobla de Vallbona.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Pobla de Vallbona.  
Localització: la Pobla de Vallbona (València).  
Descripció de l'actuació  
La promoció de la urbanització Vista Calderona (sector I-9 de la Pobla de Vallbona) inclou l'execució a costa del promotor de l'ampliació de la carretera existent (Pla de la Cova) fins a la seua intersecció amb la denominada Via Pista. L'Ajuntament, que ha assumit el paper d'agent urbanitzador del PAI Sector I-9, projecta l'execució del vial esmentat. A fi d'iniciar l'avaluació ambiental del projecte, hi ha remés un document tècnic que definix les característiques geomètriques i de pavimentació, així com la traça ocupada, i un document ambiental que aborda les afeccions ambientals associades a este. Es pretén ampliar la calçada, millorar el ferm, dotar d'accés amb bici les urbanitzacions Vista Calderona - Pl de la Cova i millorar les condicions de seguretat viària de l'entorn, en particular, millorant-hi la il·luminació.  
  
En concret, l'ampliació coincidix amb la xarxa primària viària RV-4 i RV-5 prevista en el pla general (nomenclatura per al camí del Pla de la Cova, que dota d'accés la urbanització del sector I-9 Vista Calderona). S'ha inclòs també en el projecte el tram del camí Casa Blanca entre el pas a nivell sobre la CV-35 i la intersecció amb el camí del Pla de la Cova (RV-3).  
La nova secció preveu una amplària de 10,5 m, amb una velocitat de projecte de 50 km/h. Inclou dos carrils (de 3,5 m d'amplària), dos voreres d'emergència (de 0,75 m d'amplària) i un carril bici (2 m d'amplària) amb rastell delimitador que unifica el trànsit ciclista i el de vianants. En el RV-3, s'executarà un carril bici de 3 m d'ample annex a l'antiga calçada, la qual es repavimentarà i es pintarà. El projecte inclou també una glorieta en la intersecció de la carretera Casablanca amb la del Pla de la Cova, amb radi interior de 13,9 m i exterior, de 23,15 m.  
Tramitació  
Amb data 29 d'abril de 2014, va entrar en el registre general d'esta conselleria un escrit del Servici Territorial d'Urbanisme per mitjà del qual es trasllada la sol·licitud rebuda de l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona, atés que considera l'assumpte una qüestió competència d'este òrgan. En particular, la sol·licitud de l'Ajuntament es referix a l'inici de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, d'acord amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
Amb data 27 de maig de 2014, es va remetre un requeriment a l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona. D'acord amb el contingut de l'acord de la Comissió d'Urbanisme de 16 de maig de 2013 i tenint en compte la disposició derogatòria única de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es comunicava que el projecte constituïa un supòsit inclòs en l'annex II del RDL 1/2008, d'11 de gener, per la qual cosa calia remetre el document ambiental del projecte i iniciar la determinació de la necessitat de sotmetre el projecte a avaluació d'impacte ambiental. S'indicaven en el requeriment qüestions concretes a desenrotllar.  
  
Amb data 11 d'agost de 2014, va entrar la remissió del document ambiental del projecte, enviada per l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona.  
Vistos el contingut del document ambiental i les característiques del projecte, es va remetre una consulta al Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge i a la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
Amb data 24 de novembre de 2014, es va rebre un informe del Servici Territorial de Cultura i Esport, en què s'assenyala que el Decret 208/2010, de 10 de desembre, establix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes als estudis d'impacte ambiental a què es referix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.  
Amb data 13 de febrer de 2015, s'ha rebut un informe en matèria de paisatge que assenyala que el projecte no tindrà una incidència significativa en el paisatge, i no és necessària l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística, sempre que s'apliquen les mesures previstes en el document ambiental.  
Consideracions ambientals  
El projecte es desenrotlla al nord-est del nucli urbà de la Pobla de Vallbona i separat d'este per l'autovia CV-35. Es tracta d'un àmbit agrícola, lleugerament ondulat, ple d'urbanitzacions residencials i travessat per multitud de camins. No està afectat per riscos naturals, en particular, i no hi ha perill d'inundació, d'acord amb la cartografia revisada del PATRICOVA i la cartografia SNCZI de l'Estat. No hi ha en l'entorn espais naturals protegits, reserves de fauna, microreserves de fauna o altres elements naturals d'interés.  
  
El projecte es desenrotlla sobre un camí existent, adaptant la calçada a una secció amb doble carril i vorera mixta per a vianants i bici. Este camí no travessa cap llit ni coincidix amb el traçat de via pecuària. Es dissenya un sistema de drenatge transversal que permetrà donar continuïtat a la circulació d'aigües.  
Confronta amb camps de cultiu excepte en el tram de la Casa Blanca, a l'esquerra del qual es localitza una parcel·la que apareix en la cartografia del PATFOR com a forestal. S'observa que la vegetació que cobrix la seua superfície és principalment herbàcia, probablement espècies nitròfiles, amb algun exemplar arbori que quedarà eliminat per la construcció de la glorieta. Al nord d'esta parcel·la es localitza la Casa Blanca, que s'identifica com a element d'interés etnològic (aljub) i jaciment en el catàleg del pla general. S'ha tingut en compte en el disseny de la secció del vial la presència d'una séquia pròxima, que no està catalogada però la població aprecia la seua presència.  
La glorieta i els parterres s'ompliran amb terra vegetal. En l'interior de la glorieta es col·locarà gespa artificial.  
La longitud del vial previst serà d'1,5 km i 10,5 m d'amplària, aproximadament, per la qual cosa es considera reduïda la dimensió del projecte. No comporta, per tant, un consum rellevant de recursos naturals ni es generarà en la seua execució un gran volum de residus.  
L'execució del projecte comportarà les afeccions associades a les obres, principalment pols deguda als moviments de terres i maquinària, i emissió de gasos de combustió i desbrossament de la zona d'ampliació de la carretera i la glorieta. Es tracta d'afeccions d'escassa entitat que es reduiran amb el reg periòdic dels aplecs, cobriment de camions amb lones, manteniment adequat de la maquinària, delimitació de les zones de treball i senyalització. Es vigilarà l'execució adequada de les obres i l'aplicació de les mesures preventives indicades i, en especial, l'absència d'afecció al patrimoni cultural. Està prevista la reposició dels servicis que s'interrompran com a conseqüència del condicionament de la infraestructura.  
No es preveu que en el futur, una vegada executada la reforma del vial, s'incremente el nombre d'usuaris, ja que la zona a què connecta està consolidada i no té, a mitjà termini, gran potencial d'expansió urbanística. Atés que no s'incrementa la IMD, l'afecció per soroll associada a la carretera serà anàloga a la situació actual.  
Tampoc es preveu una afecció visual important derivada de l'actuació, ja que es tracta de l'ampliació i millora d'una carretera existent.  
  
Vist que les actuacions que es volen escometre recauen sobre la carretera actual i sobre els marges d'esta, es considera que no s'incidirà de manera negativa sobre els valors ambientals de la zona. En fase de funcionament, les afeccions ambientals de la carretera seran anàlogues a les actuals. No hi ha en l'entorn elements o espais naturals que puguen resultar afectats. D'acord amb els criteris de l'annex III del RDL 1/2008, d'11 de gener, els impactes que genera l'actuació no són significatius sobre el medi ambient.  
Consideracions jurídiques  
El projecte de carretera té per objecte millorar un traçat ja existent sense modificar la seua planta i que no resulta preceptiva la informació al públic (art. 34 del Reial Decret 1812/1994, de 2 de setembre, Reglament General de Carreteres). El projecte no constituïx un supòsit sotmés a avaluació d'impacte en la normativa autonòmica (Llei 2/1989, de 3 de març, desenrotllada pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre). D'acord amb el RDL 1/2008, d'11 de gener, el projecte podria estar sotmés a avaluació d'impacte ambiental, si així ho decidix l'òrgan ambiental (article 3.2), ja que es tracta d'un projecte inclòs en l'annex II, grup 9.k, que referix qualsevol canvi o ampliació dels projectes que figuren en els annexos I (carreteres convencionals) i II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, que puguen tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient. La decisió serà motivada i pública.  
  
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la resolució següent:  
  
Primer  
No sotmetre el projecte d'ampliació i millora de la carretera de la Casa Blanca - Pla de la Cova al terme municipal de la Pobla de Vallbona, promogut per l'Ajuntament, a avaluació d'impacte ambiental, tenint en compte les seues característiques i que, d'acord amb els criteris de l'annex III del RDL 1/2088, d'11 de gener, no comporta afeccions significatives sobre el medi ambient. Tot això, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials prèvia que se li apliquen.  
  
  
Segon  
Es tindran en compte en l'execució del projecte les condicions següents:  
1. En l'entorn de terreny forestal, s'adoptaran les mesures de prevenció d'incendis forestals establides en el Decret 7/2007, de 23 de gener.  
2. Els residus de construcció i demolició es gestionaran d'acord amb el que establix el RD 105/2008, d'1 de febrer. La resta de residus s'entregarà a gestors autoritzats, d'acord amb la normativa en matèria de residus.  
3. S'adoptaran les mesures de protecció del patrimoni cultural i seguiment arqueològic que, si és el cas, determine l'òrgan competent.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 17 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes.  
  
València, 19 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
«Resolució  
Expedient: 209-2014-CON.  
Projecte: clausura d'abocador.  
Localització: Cortes de Arenoso (Castelló).  
Promotor: Ajuntament de Cortes de Arenoso.  
Òrgan substantiu: Servici de Gestió de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
1. Antecedents i objecte del projecte  
El 14 d'octubre de 2014 es rep en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, procedent del Servici de Gestió de Residus, una sol·licitud de pronunciament respecte a la necessitat de sotmetre el projecte de clausura d'abocador al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'objecte del projecte és la clausura de l'abocador de residus de construcció i demolició (RCD) no autoritzat, ubicat a la parcel·la 111 del polígon 11 de Cortes de Arenoso.  
En l'abocador s'ha fet una primera actuació de mitigació de l'impacte visual consistent en una primera regularització de superfícies i aportació de terra.  
Actualment, l'abocador presenta dos zones diferenciades: una zona d'abocaments superficials que s'ubica en la part superior i en la part inferior de l'abocador, i una zona d'abocaments massius estructurats en tres plataformes (superior, mitja i inferior) i dos talussos.  
Les obres de clausura de l'abocador de Cortes de Arenoso consistixen en l'execució de:  
- Excavació dels materials depositats i reubicació en el talús meridional de l'abocador, sense ocupar nova superfície.  
- Reperfilament de les superfícies que contenen els abocaments massius de l'abocador per a dotar al conjunt d'una regularitat en els pendents de drenatge, tant referent a flux laminar en bermes i talussos com concentrat en la mateixa xarxa de drenatge de pluvials.  
- Instal·lació del sistema d'impermeabilització consistent en una capa d'argila de 40 cm de grossària que serà aportada i compactada en dos capes de 20 cm de grossària.  
- El drenatge es farà per mitjà de flux laminar gravitacional en bermes i talussos cap a la xarxa de drenatge, que estarà conformada per seccions triangulars i rectangulars formigonades. El disseny final presenta pendents mínims de drenatge de la plataforma del 2 per cent.  
- Restauració ambiental per mitjà de l'aportació de 20 cm de terra vegetal sobre la capa impermeabilitzant d'argiles compactades.  
- Restauració ambiental i integració paisatgística per mitjà de restauració vegetal. Esta es farà per mitjà de sembra sobre la terra vegetal aportada sobre la solució impermeabilitzant i sobre el terreny natural existent i recuperat després de la retirada dels residus superficials. La restauració vegetal serà exclusivament herbàcia, d'acord amb la morfologia adevesada oberta del paisatge i evitant la degradació de la solució impermeabilitzant per les arrels.  
- Es projecta la conformació d'una xarxa de rases de drenatge d'arreplega de pluvials impermeabilitzada amb formigó i la instal·lació d'una reixeta per a permetre l'accés de vehicles en la part superior de l'abocador, zona amb dret de pas.  
2. Afeccions ambientals  
L'abocador s'ubica en l'entorn de la Xarxa Natura 2000 (LIC/ZEPA Penyagolosa) que afecta sòl forestal comú.  
3. Marc normatiu  
El projecte proposat no està inclòs en els supòsits arreplegats en el Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, ni legislació concurrent.  
No obstant això, l'article 3.b del RDL 1/2008, pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'Impacte Ambiental de projectes, determina la necessitat d'adoptar una decisió sobre la necessitat de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en la forma prevista en la dita llei, els projectes públics o privats no inclosos en l'annex I que puguen afectar directament o indirectament els espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
Esta decisió, d'acord amb l'article 17 del RDL 1/2008, s'adoptarà després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades per la realització del projecte, tenint en compte els criteris de l'annex III.  
4. Consultes  
D'acord amb l'article 17 del RDL 1/2008, anteriorment mencionat, s'ha consultat els organismes afectats pel projecte amb el resultat següent:  
El 5 de febrer de 2015 té entrada al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la resolució de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 en què s'indica:  
?[?] la ZEPA/LIC Penyagolosa [?] alberga endemismes compartits amb les serres de Gúdar i Javalambre, així com restes de flora iberosiberiana [?] Alberga poblacions nidificants de 20 espècies d'aus incloses en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE. La zona és d'especial rellevància per a la conservació de rapaces rupícoles.-  
Entre les aus presents l'informe esmenta: voltor lleonat, aufrany comú, àguila reial, àguila de panxa blanca i recents nidificacions d'esparver cendrós.  
?Consultat el banc de dades de biodiversitat [?] no s'identifiquen en la zona d'actuació àrees especialment sensibles i importants per al manteniment de les poblacions presents en l'espai natural en qüestió?.  
  
L'informe continua indicant que l'eliminació d'abocadors es considera una mesura de gestió activa l'objectiu de la qual és que els hàbitats dels ZEC aconseguixen un estat de conservació favorable.  
Per això, conclou que, encara que el projecte està en una zona sensible per a la conservació de la naturalesa, estes àrees no resultaran afectades de forma negativa, si bé, per a garantir la correcta realització de les obres, es requerirà la presència d'un agent mediambiental.  
5. Anàlisi del projecte segons els criteris de l'annex III del RDL 1/2008  
Abans d'analitzar el projecte, cal indicar que es tracta d'un projecte de restauració la comesa principal del qual és evitar els impactes derivats de la permanència en el territori d'un abocador sense les degudes garanties ambientals.  
No obstant això indicat, l'estudi d'impacte ambiental identifica els possibles impactes que poden generar-se en la fase d'obres i establix un programa de vigilància ambiental.  
Alguns dels aspectes que seran controlats en el transcurs de l'obra són: adequació del trànsit de la maquinària i de l'ocupació del terreny a la zona d'obres prevista, reg de la zona d'obres i disminució de la velocitat de la maquinària, en el cas de presentar-se períodes amb elevada sequedat ambient, vigilància dels possibles abocaments procedents de la maquinària d'obra i del possible excés de nivells sonors.  
  
A l'acabament de les obres, serà l'Ajuntament de Cortes de Arenoso el responsable de la vigilància de l'obra.  
Per tant, i amb caràcter general, els únics impactes de signe negatiu que es generaran es produiran en la fase d'obres i podran ser controlats per mitjà d'una adequada vigilància. Una vegada finalitzada l'obra, es generaran impactes positius sobre el paisatge, la qualitat de les aigües i el sòl, que produiran una millora ambiental dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
Per tant, el projecte causarà efectes ambientals positius i per això no es considera necessari fer una avaluació d'impacte ambiental amb major índex de detall.  
6. Consideracions jurídiques  
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Segons allò que s'ha exposat es resol:  
  
Primer  
No sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental segons la secció 1a del RDL 1/2008, pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, el projecte de clausura d'abocador al terme municipal de Cortes de Arenoso (Castelló), d'acord amb l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons la secció 2a del capítol II del RDL 1/2008, atés que, amb el compliment dels condicionants de l'apartat segon d'esta resolució, el projecte no causarà impactes ambientals significatius.  
  
  
  
Segon  
El projecte s'efectuarà d'acord amb els condicionants següents:  
  
1. En la restauració vegetal s'utilitzaran mescles de llavors comercials adaptades a les condicions de la zona. Es proposa afegir en la mescla llavors del gènere Brachypodium (Brachypodium retusum, B. phoenicoides).  
2. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o pels voltants.  
  
3. La supervisió de les obres es farà amb la supervisió de l'agent mediambiental de la zona, el qual emetrà un informe de la situació inicial en què estava la zona, i un informe, una vegada finalitzada la restauració. Estos informes hauran de ser remesos a la Direcció General de Medi Natural.  
  
Tercer  
D'acord amb el que disposa l'article 17 del RDL 1/2008 anteriorment esmentat, esta resolució es notificarà i es farà pública, i caldrà entendre que que això no eximix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles, així com del compliment de tots els preceptes legals que hi siguen aplicables.  
  
Quart  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
València, 13 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
«Resolució de no-sotmetiment  
Expedient: 219/2014-CON.  
Títol: condicionament i ampliació de plataforma a la carretera CV-656.  
Òrgan substantiu: Diputació de València.  
Localització: terme municipal de Fontanars dels Alforins.  
Objecte  
La carretera CV-656 comença en una intersecció amb la carretera CV-660 ubicada, aproximadament, a 2 km a l'oest del municipi de Fontanars dels Alforins. L'objecte d'esta actuació són els 4 km de carretera ubicats a la província de València. Actualment, la via consta d'una sola calçada, estreta i d'ample variable, amb dos carrils de circulació, un per cada sentit, i no té voreres d'emergència. Hi ha diverses revoltes al llarg del traçat.  
L'actuació pretén el condicionament de la carretera CV 656-i l'ampliació de la plataforma fins a aconseguir una secció de 8 m, amb dos carrils de 3 m, vorera d'emergència d'1 m i bermes de 0,50 m.  
Afeccions ambientals  
L'actuació descrita es localitza a la CV 656-, entre els PK 0+000 i 4+074, al terme municipal de Fontanars dels Alforins, en la Zona d'Especial Protecció per a les Aus els Alforins i lloc d'interés comunitari els Alforins. La ZEPA constituïx una zona especialment rellevant per a aus estepàries, i el principal nucli reproductor a la Comunitat Valenciana és per a soliguer xicotet i una de les escasses localitats valencianes de cria de sisó. Nidifiquen 18 espècies d'aus de l'annex I, incloent-hi rapaces com ara l'arpellot cendrós, l'àguila serpera europea, l'àguila reial, l'àguila calçada, el falcó pelegrí i el duc. Destaca també la presència de gralla de bec roig i el còlbit negre. El LIC es caracteritza per constituir una vall agrícola, considerada de gran interés, ja que posseïx una peculiar configuració basada en parcel·les de dimensió reduïda on alternen cultius de cereal, vinya i fruiters, separats per tanques i marges naturals i inclús originals arenals interiors colonitzats per pi pinyoner, que la convertixen en un hàbitat apropiat per a gran nombre d'espècies de fauna, sobretot rapaces xicotetes. Inclou, també, una zona de muntanya, la serra de la Solana de Beneixama, que incorpora hàbitats d'un cert interés.  
Apareixen en l'àrea les espècies protegides següents: Falco naumanni, Calandrella brachydactyla, Melanocorupha calandra, Tetrax tetrax i Pleurodeles waltl.  
Hi ha afeccions per risc d'inundació, segons la cartografia del SNCZI, per a períodes de retorn de 10, 50, 100 i 500 anys, entre els punts quilomètrics 1+900 i 3+400. També hi ha, segons esta cartografia, afeccions per flux preferent entre els punts quilomètrics 2+700 i 3+100. Hi ha afeccions per risc d'inundació de nivell 6 i de caràcter geomorfològic entre els punts quilomètrics 1+000 i 3+300, segons la cartografia de la revisió del PATRICOVA. Hi arriben nombrosos barrancs des de la serra de la Solana pel seu marge esquerre (com ara el barranc Ample, el barranc Fondo, el barranc del Toller, el barranc de la Volta, l'assagador de Cal Rull i l'assagador de Cals Pins).  
El final de l'actuació coincidix amb la via pecuària Cordel de Cabreras per Peñarrubia, Cascante i la sendera de la Zafra.  
Marc normatiu  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada, en el moment en què s'incoa este expedient, en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'Impacte Ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Impacte Ambiental de projectes (TRLEIA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. El projecte que és objecte d'esta consulta no està inclòs en els dits annexos, ja que és un traçat ja existent que no modifica la seua planta i no és preceptiva la informació al públic en este tipus d'actuacions (art. 34.5 del Reial Decret 1812/1994, de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament General de Carreteres).  
El TRLEIA establix que hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, quan així ho determine l'òrgan ambiental, basant-se en els criteris de l'annex III, els projectes següents:  
a) (Article 2) Projectes no inclosos en l'annex I que puguen afectar directament o indirectament els espais de la Xarxa Natura 2000.  
b) (Annex II, grup 9, apartat k) Qualsevol canvi o ampliació dels projectes que figuren en els annexos I i II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, modificació o extensió no arreplegats en l'annex I, que puguen tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient, és a dir, quan es produïsca alguna de les incidències següents:  
  
1. Increment significatiu de les emissions a l'atmosfera.  
2. Increment significatiu dels abocaments a llits públics o al litoral.  
  
3. Increment significatiu de la generació de residus.  
4. Increment significatiu en la utilització de recursos naturals.  
5. Afecció a àrees d'especial protecció designades en aplicació de les directives 79/409/CEE, del Consell, de 2 d'abril de 1979, i 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, o a zones humides incloses en la llista del conveni Ramsar.  
Atés que l'ampliació i el condicionament que es planteja pot afectar directament o indirectament la Xarxa Natura 2000, ha d'analitzar-se la necessitat o no de sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
La decisió de l'òrgan ambiental es pren d'acord amb els criteris establits en l'annex III i després de la consulta prèvia a les administracions, persones i institucions afectades per la realització del projecte. Els criteris de selecció previstos en l'annex III són: característiques dels projectes, ubicació dels projectes i característiques del potencial impacte.  
Tramitació  
En data 16 d'octubre de 2014, es va rebre en esta direcció general un escrit de la Diputació de València en què se sol·licita de l'òrgan ambiental l'inici del procediment d'avaluació ambiental.  
Atés que és un supòsit que haurà de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, quan així ho determine l'òrgan ambiental, es va procedir, d'acord amb l'article 17 del TRLEIA, en data 13 de novembre de 2014, a consultar les següents administracions públiques:  
- Subdirecció General del Medi Natural, per la seua competència en la Xarxa Natura 2000 i les espècies incloses en la base de dades de la biodiversitat.  
- Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, per la seua competència en paisatge i riscos d'inundació.  
- Servici Territorial de Cultura i Esport, per la seua competència en patrimoni cultural valencià.  
- Ajuntament de Fontanars dels Alforins.  
- Ajuntament de Villena.  
A continuació, es resumixen els informes obtinguts com a resposta a les consultes fetes.  
Subdirecció General de Medi Natural  
Rebuda el 22 de desembre de 2014  
€Valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000  
Espais [?] Xarxa Natura 2000 afectats i hàbitats i espècies que van motivar la seua declaració: zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) els Alforins ES50000455 i lloc d'importància comunitària (LIC) els Alforins ES52213054. [?]  
Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) i fet l'informe de la quadrícula UTM 1x1, apareixen en la zona objecte d'este informe les espècies protegides següents:  
  
- Falco naumanni. Soliguer xicotet. Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades. Vulnerable.  
- Calandrella brachydactyla. Terrerola. Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial. LESRPE.  
- Melanocorupha calandra. Calàndria. Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial. LESRPE.  
- Tetrax tetrax. Sisó. Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades. Vulnerable.  
- Pleurodeles waltl. Ofegabous. Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades. Vulnerable.  
[?] El projecte es localitza dins d'una àrea d'interés per a la conservació de la naturalesa, inclosa en la Xarxa Natura 2000. No obstant això, després de revisar la documentació aportada pel promotor del projecte, este Servici de Vida Silvestre considera que la realització del projecte no causarà afeccions negatives als espais naturals protegits ni a les seues espècies associades, pel fet que les obres que es realitzaran estan molt localitzades i es fan sobre una carretera ja existent. La pèrdua d'hàbitat de les espècies presents en la zona és reduïda (la calçada actual ocupa 24.170 m² i la projectada ocuparà 32.595 m²). Tampoc s'incrementarà la possible afecció quant a connectivitat entre poblacions, ja que es tracta d'obres de millora d'una carretera ja existent. Quant a la possible afecció directa a les espècies protegides, el soliguer xicotet, que és l'espècie que té alguna de les seues àrees de cria més pròximes a l'actuació, com que cria en les teulades de les cases rurals de la zona, no resultarà afectat. Les altres espècies d'aus protegides presents en la zona crien en el sòl; no obstant això, el projecte proposa com a mesura preventiva un calendari de parada biològica des del 15 de març fins al 15 de juliol, que dóna cobertura al principal període reproductiu de l'avifauna en general i, en concret, d'estes tres espècies, per la qual cosa tampoc resultaran afectades. En el cas de l'ofegabous, és una espècie l'hàbitat de la qual són punts d'aigua que estan prou allunyats de les zones d'obres.  
Per això, i d'acord amb el que establix el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, esta Direcció General [?] resol [?] que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000. En conseqüència [?] es considera que el projecte no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000 [...]?.  
  
Ajuntament de Fontanars dels Alforins  
Rebuda el 23 de desembre de 2014  
€Les actuacions previstes en el projecte [?] es desenrotllen en construccions existents, en el cas del barranc de les Caves i el barranc de Bencimil, i en àrea urbana consolidada, al costat de la CV-657, en la vorera d'accés al polígon industrial, per la qual cosa no s'observen elements significatius que puguen afectar el medi ambient?.  
  
Ajuntament de Villena  
Rebuda el 15 de gener de 2015  
€[...] L'actuació no afecta el terme municipal de Villena, i s'executa en la totalitat en el de Fontanars dels Alforins; per tant, no es fan objeccions al projecte?.  
  
Servici d'Ordenació Territorial  
Rebuda el 20 de gener de 2015  
  
?[...] Es redacta sobre el precepte dels efectes significatius que pogueren derivar-se sobre el medi ambient en matèria del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). [?] Vist que es detecta l'afecció del risc d'inundació sobre part del traçat determinat per al projecte [?]. Vist que la zona per on va la plataforma és una zona geològica on es produïx el contacte dels materials quaternaris (llims i graves) procedents del vessant de la serra de la Solana (que formen cons i depòsits de vessant) amb les margues, de la fàcies tap, del fons i del marge dret de la vall [?]. Vist que la zona més deprimida se situa al N de la carretera que es condicionarà i ampliarà i que esta situació provoca la necessitat que la plataforma de la dita carretera mantinga la màxima permeabilitat dels fluxos provinents des del S (de la serra de la Solana) i, a més, no resulte afectada per les làmines d'aigua que van pel tàlveg. [?]. La construcció de la nova plataforma no haurà d'incrementar les possibles afeccions dels barrancs transversals a la carretera i la provinent dels cabals vehiculats pel fons pla de la vall. [...]. Atés que la proposta de condicionament i ampliació de la carretera CV-656 ha de complir les especificacions de l'article 26 del PATRICOVA i que no s'hi concreten les IMD de trànsit previst, i vistes les possibles afeccions de risc d'inundació [?] es considera que:  
  
- S'han de calcular tots els drenatges transversals, com a mínim, atenent el que s'especifica en l'apartat 4 de l'article 26 de la normativa urbanística del PATRICOVA.  
- Atés que no es presenta la IMD de trànsit, es calcularà la plataforma perquè complisca les condicions de l'apartat 3.a) de l'article 26 de la normativa mencionada en les zones d'afecció que es determinen en la cartografia del SNCZI, especialment en l'àrea assenyalada amb afecció per flux preferent.  
- Estes condicions es consideren inexcusables atés que no es tracta d'un nou traçat i no es pot complir el precepte de l'apartat 7 de l'article 26 de la normativa que s'hi ha especificat.  
Per tot això que s'ha exposat, el projecte de condicionament i ampliació de la carretera CV-656 al terme municipal de Fontanars dels Alforins està afectat parcialment per risc d'inundació, segons allò que s'ha descrit, i es considera compatible amb el compliment de les especificacions exposades, d'acord amb les determinacions normatives del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.-  
  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Rebuda el 9 de febrer de 2015  
  
?[...] Atenent les característiques d'actuació proposada sobre una infraestructura ja existent, i atés que el document ambiental aportat permet valorar de manera preliminar els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge del projecte plantejat de conformitat amb l'article 6.4 de la LOTUP, cal preveure que, amb la incorporació a este de les mesures preventives, correctores i protectores de l'apartat 6 del document ambiental, així com de qualsevol altra mesura addicional que es considere durant el desenrotllament del projecte o de l'execució de l'obra, el projecte no tindrà efectes significatius en el paisatge, i resultarà suficient la documentació elaborada en esta matèria?.  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental  
L'anàlisi es fa tenint en compte els criteris de l'apartat k, grup 9, de l'annex II del RDL 1/2008 i de l'annex III d'este.  
Característiques del projecte  
La dimensió del projecte es reduïx perquè l'actuació se centra en una longitud de 4 km sobre la mateixa traça. L'objecte del projecte és el condicionament de la carretera CV-656 i l'ampliació de la plataforma fins a aconseguir una secció de 8 m.  
En esta mateixa àrea no s'han desenrotllat més projectes, per la qual cosa no s'esperen efectes sinèrgics.  
Atesa l'escassa envergadura del projecte no s'espera un consum important de recursos naturals ni la generació d'un gran volum de residus.  
Ubicació dels projectes  
El projecte s'ubica en la zona d'especial protecció per a les aus els Alforins i lloc d'interés comunitari els Alforins. Apareixen en l'àrea les espècies protegides següents: Falco naumanni, Calandrella brachydactyla, Melanocorupha calandra, Tetrax tetrax i Pleurodeles waltl. No obstant això, l'actuació no causarà afeccions negatives als espais naturals protegits ni a les seues espècies associades, pel fet que les obres que es faran estan molt localitzades, es fan sobre la carretera actual i no afecten la connectivitat entre poblacions.  
Respecte de les espècies protegides, podrien resultar afectades aquelles espècies d'aus que crien al sòl, és a dir, la terrerola, calàndria i sisó. No obstant això, atés que el projecte preveu una parada biològica entre el 15 de març i el 15 de juliol, no resultaran afectades les dites espècies.  
  
Encara que hi ha risc d'inundació en la zona, sempre que es garantisca el compliment dels articles 26.3 i 26.4 de la normativa del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, és un risc compatible amb l'existència de la infraestructura. Així doncs, s'hauran de garantir:  
26.3. Els períodes de retorn de disseny del drenatge transversal seran de 500 anys, si la IMD supera els 2.000 vehicles/dia, o de 100 anys, si és inferior.  
26.4. Els drenatges transversals de les infraestructures lineals, a fi d'evitar l'obstrucció, tindran una dimensió mínima lliure d'obstacles d'1 m, i en els casos en què part de la secció lliure del drenatge estiguera per davall del nivell del terreny circumdant, la superfície transversal de la secció lliure serà d'1,5 m².  
Característiques del potencial impacte  
Respecte de l'ocupació del sòl, està previst el jalonament de la superfície a ocupar abans de l'inici de les obres. A més, s'adjunta el pla d'ubicació de les zones auxiliars, entre els PK 2+000 i 2+250, al costat del camí de les Alcusses.  
No es detalla com es farà l'accés a les obres, per la qual cosa per a reduir les afeccions a l'entorn, s'exigix que la maquinària i el personal utilitzen la carretera actual.  
Està prevista la retirada, arreplega i reutilització de la terra vegetal i la restauració de les zones alterades per mitjà de la descompactació del terreny, el treball i la mescla amb esmenes orgàniques, fertilitzants i tractaments específics.  
Està previst el seguiment arqueològic durant l'execució de les obres.  
  
Per a la protecció de la vegetació, s'ha previst el marcatge dels elements singulars i, si és el cas, el trasplantament. En este sentit, es tractarà de preservar les espècies existents entre els PK 0+100-0+250 i 0+600-0+700.  
Per a evitar l'afecció a l'avifauna, s'ha previst adequar el calendari de les obres als períodes reproductius, de manera que es farà una parada biològica des del 15 de març fins al 15 de juliol.  
Respecte de la via pecuària que coincidix amb el final de l'actuació, no està previst afectar-la, però sí que ho està senyalitzar-la.  
Per a garantir el confort sonor de la població, es faran les obres en període diürn (8-22 h), i els vehicles i la maquinària hauran de portar el manteniment necessari.  
Des del punt de vista paisatgístic, no s'esperen efectes significatius, atés que s'ha previst el tractament de la zona auxiliar temporal i la revegetació amb espècies autòctones dels xicotets talussos que es generen.  
  
Està prevista la reposició dels servicis que s'han d'interrompre com a conseqüència del condicionament de la infraestructura.  
Conclusió  
Vist que les actuacions que es volen fer amb el projecte recauen sobre la carretera actual i sobre els marges d'esta, es considera que no s'incidirà de manera negativa sobre els valors ambientals de la zona i que els impactes que genera l'actuació no són significatius sobre el medi ambient.  
En conseqüència, l'òrgan ambiental determina que no cal sotmetre'l a avaluació d'impacte ambiental atenent els criteris establits en l'annex III del TRLEIA, sense perjuí del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
Consideracions jurídiques  
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la dita resolució de no-sotmetiment:  
  
Primer  
No sotmetre el projecte de condicionament i ampliació de plataforma a la carretera CV-656 al terme de Fontanars dels Alforins a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 17.2 i els criteris establits en l'annex III del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental. Tot això, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions i els informes i la realització d'estudis que corresponguen d'acord amb la legislació i normativa sectorial, i del compliment d'esta.  
  
  
Segon  
El projecte es farà d'acord amb els condicionants següents:  
  
1. S'haurà de garantir el compliment dels articles 26.3 i 26.4 de la normativa urbanística del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
2. L'accés al tall es realitzarà per la carretera actual.  
  
Tercer  
D'acord amb el que disposa l'article 17 del RDL 1/2008 anteriorment esmentat, esta resolució es notificarà i es farà pública a través del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, i s'ha d'entendre que això no eximix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles, així com del compliment de tots els preceptes legals que hi siguen aplicables.  
  
València, 16 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
«Resolució  
Expedient: 253/2014-CON.  
Títol: equipament de posició de línia de 20 kV en la ST Crevillent.  
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.  
Autoritat substantiva: DG d'Energia.  
Localització: parcel·la 144, polígon 12, del terme municipal de Crevillent (Alacant).  
Descripció de l'actuació  
La Cooperativa Elèctrica San Francisco de Asís és titular de la subestació elèctrica ST Crevillent 132/20 kV, ubicada a la parcel·la 144, polígon 12 del terme municipal de Crevillent (Alacant). L'autorització d'esta instal·lació va ser sotmesa a avaluació d'impacte ambiental i es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable mitjançant una Resolució de data 13 d'abril de 2004 de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
D'acord amb el contingut de la resolució esmentada, el sistema de 20 kV estaria format per una cel·la de transformador, quatre cel·les d'eixida de línia, una cel·la de servicis auxiliars i una cel·la per a bateria de condensadors. Així mateix, es reflectia que el projecte preveia dotar en el futur la instal·lació amb una altra posició de transformador i una altra posició de cel·les de 20 kV.  
En l'actualitat, a fi de proporcionar nous subministraments en 20 kV, Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, ha projectat la instal·lació d'una nova posició de línia de 20 kV ubicada en cel·la d'interior i composta per un interruptor, tres transformadors d'intensitat i seccionador de posada a terra.  
D'acord amb els plans aportats, esta actuació es farà ocupant posicions existents en el mòdul 2 del sistema de 20 kV de la ST Crevillent, situades en l'interior de l'edifici de 20 kV ja construït. L'actuació no excedix de l'àmbit d'estudi analitzat al seu dia per a la implantació de la subestació.  
Consideracions ambientals  
L'entorn en què s'ubica la ST Crevillent és principalment agrícola, ple de basses de reg, encara que ocupat per nombroses edificacions disperses. Tal com es va tindre en consideració en l'avaluació d'impacte ambiental de la instal·lació, al nord-oest de la parcel·la de la subestació i a escassos 350 m va l'autovia A-7. En l'actualitat, entre l'autovia i la ST està en execució el tren d'alta velocitat Madrid-Múrcia, que circularà a escassos metres de la ST. Per això, la via pecuària carrerada de Boch, abans tocant la ST, ha sigut desviada cap a l'oest per a permetre l'encreuament davall el ferrocarril. Al sud de la subestació va el segon canal de Ponent. Es tracta d'un àmbit altament antropitzat, on no se situen elements naturals protegits o espècies d'interés.  
  
Segons la documentació aportada, l'actuació prevista es desenrotlla en l'interior de la parcel·la de la ST Crevillent 132/20 kV existent que està en funcionament. L'equipament elèctric que es pretén instal·lar estarà integrat en l'interior de l'edifici que alberga el sistema de 20 kV, en concret en el mòdul 2 de cel·les.  
L'actuació no comporta per tant l'ampliació de les edificacions existents ni de les instal·lacions associades a la subestació existent. Até que no implica obres d'entitat, no es considera que l'execució del projecte genere contaminació a l'atmosfera o residus. En fase de funcionament, les afeccions ambientals de la instal·lació seran anàlogues a les actuals. No hi ha en l'entorn elements o espais naturals que puguen resultar afectats.  
Consideracions jurídiques  
Les subestacions elèctriques estan sotmeses a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb la normativa autonòmica en matèria d'impacte ambiental (epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març), i es tracta, per tant, de projectes que queden incorporats a l'annex II del RDL 1/2008, d'11 de gener (epígraf 9.n). La ST Crevillent disposa de DIA favorable.  
  
Com que es tracta d'una modificació d'una instal·lació ja autoritzada i executada, cal analitzar si el projecte comporta afeccions significatives sobre el medi ambient (epígraf 9.k de l'annex II del RDL 1/2008), a l'efecte de determinar si requerix avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 3.2.a del RDL 1/2008, d'11 de gener. Serà l'òrgan ambiental el que decidirà sobre la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental. La decisió serà motivada i pública.  
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la resolució següent:  
  
Primer  
Es considera que el projecte promogut per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, d'instal·lació de noves posicions de línia en el sistema de 20 kV de la subestació elèctrica existent ST Crevillent 132/20 kV, propietat de Cooperativa Eléctrica San Francisco de Asís, no requerix avaluació d'impacte ambiental, tenint en compte que es desenrotllarà en l'interior de les instal·lacions de la ST esmentada i que, d'acord amb els criteris de l'annex III del RDL 1/2088, d'11 de gener, no comporta afeccions significatives sobre el medi ambient.  
  
Segon  
Les línies elèctriques que, si és el cas, es projecten amb connexió a la subestació en 20 kV, es regiran pel que regule específicament la normativa en matèria d'impacte ambiental, sense que esta resolució servisca de justificació sobre la necessitat o no d'avaluació ambiental.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 17 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes.  
  
València, 13 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
«Resolució  
Expedient: 260/2014-CON.  
Títol: projecte de nou magatzem tancat de coc de petroli en l'àmbit de la dàrsena sud del port de Castelló.  
Promotor: BP Oil España, SAU, Refineria de Castelló.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Castelló.  
Localització: dàrsena sud del port de Castelló.  
Projecte presentat  
En la refineria de Castelló, es disposa d'una unitat de coquització retardada (DIA per Resolució de 30 de juliol de 2007, de la Secretaria General per a la Prevenció de la Contaminació i el Canvi Climàtic), la producció de la qual es preveia destinar a consum nacional en les instal·lacions de producció de ciment. En la mateixa refineria es va construir una unitat de manipulació, emmagatzematge i càrrega de coc, des de la qual es transporta el coc en camions. Davant del descens del consum nacional de coc i a fi d'exportar-lo, es planteja fer-ne el transport per barco des del port de Castelló, per a la qual cosa resulta necessari construir un magatzem tancat de coc de petroli al port de Castelló.  
  
Es proposa ubicar-lo en la dàrsena sud del port, en la zona de granels sòlids, per la seua proximitat a la terminal de càrrega T3 del port i la proximitat a la refineria. Es tracta d'una dàrsena artificial, creada en terrenys guanyats al mar al costat del polígon industrial del Serrallo de Castelló. L'emplaçament del magatzem dista uns 2 km de la refineria.  
  
El magatzem se situarà en una parcel·la de 23.500 m². Constarà d'un magatzem de 15.800 m² de superfície construïda, així com un edifici de control (40 m²) i instal·lacions necessàries per al maneig del coc en les condicions adequades. La capacitat d'emmagatzematge aproximada serà de 63.000 tones. El coc s'emmagatzemarà en piles separades en boxs, amb una altura màxima de 12 m per pila.  
El promotor considera que este projecte constituirà una nova activitat, encara que vinculada a la refineria de Castelló. No es fa en la instal·lació cap procés diferent de l'emmagatzematge.  
Tramitació administrativa  
BP Oil España, SAU, Refineria de Castelló, amb data 11 de gener de 2014, va presentar en el Registre d'esta conselleria una sol·licitud de determinació de la necessitat de sotmetre el projecte de magatzem de coc en la dàrsena del port de Castelló a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.  
Esta activitat, encara que vinculada a les instal·lacions de la refineria de Castelló, es considera independent d'esta. L'Ajuntament de Castelló ha emés un informe de compatibilitat urbanística en data 4 de desembre de 2014. L'Ajuntament és l'òrgan competent per a la concessió de la llicència ambiental i, per tant, l'òrgan substantiu als efectes previstos en la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental. No resulten afectades pel projecte administracions públiques amb competències en matèria mediambiental diferents de les que intervindran en l'autorització del projecte, als efectes de l'article 17 del RDL 1/2008, d'11 de gener.  
Consideracions ambientals  
El projecte es desenrotlla en la dàrsena sud del port de Castelló, que consistix en una esplanada artificial sobre terrenys guanyats al mar. La zona no presenta, per tant, restes arqueològiques o patrimoni cultural, atesa la seua creació recent. Tampoc presenta vegetació natural d'interés. S'ha detectat en l'entorn la presència i reproducció de la gavina d'Audouin, la qual s'ha habituat als hàbitats portuaris que, encara que estan altament antropitzats, li proporcionen recer i aliment. S'indica en el document ambiental remés que la DG de Medi Natural, en relació amb l'au esmentada, recomana no fer moviments de terres pròxims a les seues zones de nidificació entre els mesos d'abril i juliol. No hi ha en l'entorn espais naturals protegits.  
La zona lliure de la parcel·la s'urbanitzarà. Tot el perímetre quedarà rodejat per una tanca de protecció. Es connectarà la instal·lació amb la xarxa de subministrament d'aigua de la dàrsena. Disposa, així mateix, de connexió a la xarxa elèctrica. Els residus generats durant la construcció de les instal·lacions es gestionaran a través d'empreses autoritzades, en particular, atenent el RD 105/2008, d'1 de febrer, relatiu a RCD.  
El coc de petroli és un producte carbonós obtingut en el procés de refinament de petroli. Es presenta en forma sòlida granulada. No és un producte tòxic i resulta estable a temperatura ambient. S'emmagatzema en condicions de ventilació i humitat (12 € 15 %) que eviten la seua dispersió en l'aire i disminuïxen el perill d'ignició. Per a això, es disposa d'una xarxa d'aspersors en la nau. El transport es fa en camions coberts amb lones de protecció per a evitar la dispersió de pols en l'atmosfera. Es considera que amb les mesures preventives implantades les emissions fugitives seran mínimes.  
Està previst disposar d'un llava-rodes per a vehicles pesats. Disposa de brocs ruixadors d'aigua i zones de rodament específic per a millorar la neteja de la brutícia adherida. Les aigües residuals resultants del reg del coc s'arrepleguen per mitjà d'una xarxa d'evacuació d'aigües interiors. L'aigua provinent d'esta xarxa i del llava-rodes s'arreplegaran en una bassa impermeable de decantació. L'aigua neta resultant de la decantació es recircularà en el procés (en el llava-rodes i en el sistema d'aspersió). Els llots decantats es reincorporen als boxs d'emmagatzematge mesclant-se amb el coc.  
S'indica que la instal·lació es connectarà amb la xarxa d'evacuació de pluvials del port, dependent de l'autoritat portuària. Prèviament, s'instal·la una arqueta sifònica per a arreplega de terres o arena que arrossegue l'efluent.  
En relació als abocaments d'aigües negres procedents dels lavabos, s'emmagatzemen en depòsit estanc i s'entreguen a un gestor autoritzat. Respecte d'això, la DIA de la dàrsena sud del port (Resolució de 18 de març de 2003, de la Secretaria General de Medi Ambient) establix que totes les instal·lacions i els edificis susceptibles de generar aigües residuals urbanes hauran de comptar amb una xarxa de sanejament que es connectarà a la xarxa de sanejament municipal. Així doncs, serà necessària la connexió amb el sanejament municipal, en les condicions que l'ajuntament determine.  
Les màquines fixes que intervenen en el procés estaran aïllades de l'estructura, i la fonamentació i sustentació serà tal que no originarà vibracions ni sorolls molestos.  
L'activitat generarà residus bàsicament associats a l'ús de maquinària, com ara oli industrial usat, materials contaminats amb estos residus i piles o bateries. Es gestionaran a través d'empreses autoritzades.  
La parcel·la ocupada és una concessió de l'Autoritat Portuària de Castelló, la qual controla específicament la gestió ambiental de les activitats concessionàries, en particular, la gestió dels seus residus, de la qualitat de les aigües, abocaments, emissions, soroll, etc. En tot cas, es preveu la vigilància ambiental de les instal·lacions.  
S'analitza el trajecte que recorreran els camions des de la refineria fins al magatzem. Es farà de manera íntegra per vials del polígon industrial el Serrallo i del port, en el moment en què es concloga la urbanització d'un tram de la xarxa viària del polígon. De moment, resulta necessari desviar-se fins al límit del nucli urbà del Grau de Castelló i circular per la xarxa viària del port, en un tram de major recorregut. Es preveu que estiga disponible el trajecte directe al llarg d'enguany 2015.  
  
Per tot això, es considera que el projecte es desenrotlla en un entorn adequat per a l'ús previst que no implica un increment en la utilització de recursos naturals, que la generació de residus no és rellevant, que s'adopten les mesures preventives necessàries per a evitar l'emissió de contaminants a l'atmosfera i reduir el risc d'accidents, que no es desenrotlla en un entorn mediambientalment sensible i, en general, els impactes associats no seran significatius, d'acord amb els criteris de l'annex III del RDL 1/2008, d'11 de gener.  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions d'emmagatzematge de productes petroquímics i químics amb capacitat inferior a 200.000 tones estan incloses en l'annex II del RDL 1/2008, d'11 de gener (grup 6.c).  
D'acord amb l'article 3.2 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, modificat per la Llei 6/2010, de 24 de març, l'òrgan ambiental decidirà sobre la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental dels projectes no inclosos en el seu annex I que puguen afectar directament o indirectament els espais de la Xarxa Natura 2000 i dels projectes inclosos en el seu annex II. La decisió serà motivada i pública.  
  
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la resolució següent:  
  
Primer  
Es considera que el projecte de magatzem tancat de coc promogut per BP Oil Espanya, SAU, Refineria de Castelló, en la dàrsena sud del port de Castelló, no requerix avaluació d'impacte ambiental, ja que d'acord amb els criteris de l'annex III del RDL 1/2008, d'11 de gener, no comporta afeccions significatives sobre el medi ambient.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 17 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes.  
  
València, 16 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 13 de març de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7500, del 08-04-2015 (2015/2795)

RESOLUCIÓN de 13 de marzo de 2015, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de las resoluciones de no sometimiento a evaluación de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 107/2014-CON La Pobla de Vallbona, 209/2014-CON Cortes de Arenoso, 219/2014-CON Fontanars dels Aforins, 253/2014-CON Crevillent y 260/2014-CON Castellón de la Plana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7500

Fecha DOGV
:   08-04-2015

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2015/2795

CVE


Fecha del documento
:   13-03-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Pobla de Vallbona, la](javascript:void(0))
    * [Fontanars dels Alforins](javascript:void(0))
    * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Cortes de Arenoso](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de marzo de 2015, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de las resoluciones de no sometimiento a evaluación de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 107/2014-CON La Pobla de Vallbona, 209/2014-CON Cortes de Arenoso, 219/2014-CON Fontanars dels Aforins, 253/2014-CON Crevillent y 260/2014-CON Castellón de la Plana.  
 [2015/2795]  
De conformidad con el artículo 17 del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la resolución de no sometimiento a evaluación de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las resoluciones de no sometimiento a evaluación de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 107/2014-CON La Pobla de Vallbona, 209/2014-CON Cortes de Arenoso, 219/2014-CON Fontanars dels Aforins, 253/2014-CON Crevillent y 260/2014-CON Castellón de la Plana.  
  
«Resolución  
Expediente: 107/2014-CON.  
Título: ampliación y mejora de la carretera de La Casa Blanca Plà de la Cova en el término municipal de La Pobla de Vallbona (tramo RV3-RV4-RV5).  
Promotor: Ayuntamiento de La Pobla de Vallbona.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de la Pobla de Vallbona.  
Localización: La Pobla de Vallbona (Valencia).  
Descripción de la actuación  
La promoción de la urbanización Vista Calderona (sector I-9 de La Pobla de Vallbona) incluye la ejecución a costa del promotor, de la ampliación de la carretera existente (Pla de la Cova) hasta su intersección con la denominada Vía Pista. El ayuntamiento, que ha asumido el papel de agente urbanizador del PAI sector I-9, proyecta la ejecución del vial citado. Con objeto de iniciar la evaluación ambiental del proyecto, ha remitido un documento técnico que define las características geométricas y de pavimentación, así como la traza ocupada, y un documento ambiental que aborda las afecciones ambientales asociadas al mismo. Se pretende ampliar la calzada, mejorar el firme, dotar de acceso en bici a las urbanizaciones Vista Calderona - Plà de la Cova y mejorar las condiciones de seguridad viaria del entorno, en particular, mejorando la iluminación.  
En concreto, la ampliación coincide con la red primaria viaria RV-4 y RV-5 prevista en El plan general (nomenclatura para el camino del Plà de la Cova, que dota de acceso a la urbanización del Sector I-9 Vista Calderona). Se ha incluido también en el proyecto el tramo del camino Casa Blanca entre el paso a nivel sobre la CV-35 y la intersección con el camino Plà de la Cova (RV-3).  
La nueva sección prevé una anchura de 10,5 m, con una velocidad de proyecto de 50 km/h. Incluye 2 carriles (de 3,5 m de anchura), 2 arcenes (de 0,75 m de anchura) y 1 carril bici (2 m de anchura) con bordillo delimitador que unifica el tráfico ciclista y el peatonal. En el RV-3, se ejecutará un carril bici de 3 m de ancho anexo a la antigua calzada, la cual se repavimentará y se pintará. El proyecto incluye también una glorieta en la intersección de la carretera Casablanca con la del Plà de la Cova, con radio interior de 13,9 m y exterior de 23,15 m.  
Tramitación  
Con fecha 29 de abril de 2014, tuvo entrada en registro general de esta consellería escrito del Servicio Territorial de Urbanismo mediante el cual se da traslado de la solicitud recibida del Ayuntamiento de La Pobla de Vallbona, al considerar el asunto una cuestión competencia de este órgano. En particular, la solicitud del ayuntamiento se refiere al inicio de la evaluación de impacto ambiental del proyecto, de acuerdo con la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
Con fecha 27 de mayo de 2014, se remitió requerimiento al Ayuntamiento de La Pobla de Vallbona.  
De acuerdo con el contenido del acuerdo de la comisión de urbanismo de 16 de mayo de 2013 y teniendo en cuenta la disposición derogatoria única de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se comunicaba que el proyecto constituía un supuesto incluido en el anexo II del RDL 1/2008, de 11 de enero, por lo que era necesario remitir el documento ambiental del proyecto e iniciar la determinación de la necesidad de someter el proyecto a evaluación de impacto ambiental. Se indicaban en el requerimiento cuestiones concretas a desarrollar.  
Con fecha 11 de agosto de 2014, tuvo entrada la remisión del documento ambiental del proyecto, remitida por el Ayuntamiento de La Pobla de Vallbona.  
Visto el contenido del documento ambiental y las características del proyecto, se remitió consulta al Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje y a la Dirección General de Patrimonio Cultural.  
Con fecha 24 de noviembre de 2014, se recibió informe del Servicio Territorial de Cultura y Deporte, en el que señala que el Decreto 208/2010, de 10 de diciembre, establece el contenido mínimo de la documentación necesaria para la elaboración de los informes a los estudios de impacto ambiental a los que se refiere el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio.  
Con fecha 13 de febrero de 2015, se ha recibido informe en materia de paisaje, que señala que el proyecto no tendrá una incidencia significativa en el paisaje, no siendo necesaria la elaboración de un estudio de integración paisajística, siempre que se apliquen las medidas previstas en el documento ambiental.  
Consideraciones ambientales  
El proyecto se desarrolla al noreste del núcleo urbano de La Pobla de Vallbona y separado de este por la autovía CV-35. Se trata de un ámbito agrícola, levemente ondulado, salpicado de urbanizaciones residenciales y atravesado por multitud de caminos. No está afectado por riesgos naturales, en particular, no existe peligro de inundación, de acuerdo con la cartografía revisada del PATRICOVA y la cartografía SNCZI del estado. No existen en el entorno espacios naturales protegidos, reservas de fauna, microrreservas de fauna u otros elementos naturales de interés.  
El proyecto se desarrolla sobre un camino existente, adaptando la calzada a una sección con doble carril y acera mixta para peatones y bici. Este camino no atraviesa ningún cauce ni coincide con el trazado de vía pecuaria. Se diseña un sistema de drenaje transversal que permitirá dar continuidad a la circulación de aguas.  
Es colindante con campos de cultivo salvo en el tramo de la Casa Blanca, a cuya izquierda se localiza una parcela que aparece en la cartografía del PATFOR como forestal. Se observa que la vegetación que cubre su superficie es principalmente herbácea, probablemente especies nitrófilas, con algún ejemplar arbóreo que quedará eliminado por la construcción de la glorieta. Al norte de esta parcela se localiza la Casa Blanca, identificado como elemento de interés etnológico (Aljub) y yacimiento en el catálogo del plan general. Se ha tenido en cuenta en el diseño de la sección del vial la presencia de una acequia cercana, que no está catalogada pero la población aprecia su presencia.  
La glorieta y los parterres se rellenarán con tierra vegetal. En el interior de la glorieta se colocará césped artificial.  
La longitud del vial previsto será de aproximadamente 1,5 km y 10,5 m de anchura, por lo que el tamaño del proyecto se considera reducido. No conlleva por tanto un consumo relevante de recursos naturales ni se generará en su ejecución un gran volumen de residuos.  
La ejecución del proyecto conllevará las afecciones asociadas a las obras, principalmente polvo debido a los movimientos de tierras y maquinaria y emisión de gases de combustión y desbroce de la zona de ampliación de la carretera y la glorieta. Se trata de afecciones de escasa entidad que se reducirán con el riego periódico de los acopios, cubrimiento de camiones con lonas, mantenimiento adecuado de la maquinaria, delimitación de las zonas de trabajo y señalización. Se vigilará la adecuada ejecución de las obras y la aplicación de las medidas preventivas indicadas, y en especial la ausencia de afección al patrimonio cultural. Está prevista la reposición de los servicios que se vayan a interrumpir como consecuencia del acondicionamiento de la infraestructura.  
No se prevé que en el futuro, una vez ejecutada la reforma del vial, se incremente el número de usuarios, ya que la zona a la que conecta está consolidada y no tiene a medio plazo gran potencial de expansión urbanística. Al no incrementarse la IMD, la afección por ruido asociada a la carretera será análoga a la situación actual.  
Tampoco se prevé una afección visual importante derivada de la actuación, ya que se trata de la ampliación y mejora de una carretera existente.  
Visto que las actuaciones que se pretenden acometer recaen sobre la carretera actual y sobre las márgenes de esta, se considera que no se incidirá de manera negativa sobre los valores ambientales de la zona. En fase de funcionamiento, las afecciones ambientales de la carretera serán análogas a las actuales. No existen en el entorno elementos o espacios naturales que puedan verse afectados. De acuerdo con los criterios del anexo III del RDL 1/2008, de 11 de enero, los impactos que genera la actuación no son significativos sobre el medio ambiente.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de carretera tiene por objeto mejorar un trazado ya existente que sin modificar su planta y no resulta preceptiva la información al público (art. 34 del Real Decreto 1812/1994, de 2 de septiembre, Reglamento General de Carreteras). El proyecto no constituye un supuesto sometido a evaluación de impacto en la normativa autonómica (Ley 2/1989, de 3 de marzo, desarrollada por el Decreto 162/1990, de 15 de octubre). De acuerdo con el RDL 1/2008, de 11 de enero, el proyecto podría estar sometido a evaluación de impacto ambiental, si así lo decide el órgano ambiental (art. 3.2), al tratarse de un proyecto incluido en el anexo II, grupo 9.k, que refiere cualquier cambio o ampliación de los proyectos que figuran en los anexos I (carreteras convencionales) y II, ya autorizados, ejecutados o en proceso de ejecución, que puedan tener efectos adversos significativos sobre el medio ambiente. La decisión, será motivada y pública.  
El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
No someter el proyecto de ampliación y mejora de la carretera de La Casa Blanca - Plà de la Cova en el término municipal de La Pobla de Vallbona, promovido por el ayuntamiento, a evaluación de impacto ambiental, teniendo en cuenta sus características y que de acuerdo con los criterios del anexo III del RDL 1/2088, de 11 de enero no conlleva afecciones significativas sobre el medio ambiente. Todo ello sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
  
Segundo  
Se tendrá en cuenta en la ejecución del proyecto, las siguientes condiciones:  
1. En el entorno de terreno forestal, se adoptarán las medidas de prevención de incendios forestales establecidas en el Decreto 7/2007, de 23 de enero.  
2. Los residuos de construcción y demolición se gestionarán de acuerdo con lo establecido en el RD 105/2008, de 1 de febrero. El resto de residuos se entregará a gestores autorizados, de acuerdo con la normativa en materia de residuos.  
3. Se adoptarán las medidas de protección del patrimonio cultural y seguimiento arqueológico que en su caso determine el órgano competente.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 17 del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
  
Valencia, 19 de febrero de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
«Resolución  
Expediente: 209-2014-CON.  
Proyecto: Clausura de vertedero.  
Localización: Cortes de Arenoso (Castellón).  
Promotor: Ayuntamiento de Cortes de Arenoso.  
Órgano sustantivo: Servicio de Gestión de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
1. Antecedentes y objeto del proyecto  
El 14 de octubre de 2014 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, procedente del Servicio de Gestión de Residuos, solicitud de pronunciamiento respecto a la necesidad de someter el proyecto de clausura de vertedero al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
El objeto del proyecto es la clausura del vertedero de residuos de construcción y demolición (RCD) no autorizado ubicado en la parcela 111 del polígono 11 de Cortes de Arenoso.  
En el vertedero se ha realizado una primera actuación de mitigación del impacto visual consistente en una primera regularización de superficies y aporte de tierra.  
Actualmente el vertedero presenta dos zonas diferenciadas: una zona de vertidos superficiales que se ubica en la parte superior y en la inferior del vertedero y una zona vertidos masivos estructurados en tres plataformas (superior, media e inferior) y dos taludes.  
Las obras de clausura del vertedero de Cortes de Arenoso consisten en la ejecución de:  
- Excavación de los materiales depositados y reubicación en el talud meridional del vertedero, sin ocupar nueva superficie.  
- Reperfilado de las superficies que contienen los vertidos masivos del vertedero para dotar al conjunto de una regularidad en las pendientes de drenaje tanto referente a flujo laminar en bermas y taludes como concentrado en la propia red de drenaje de pluviales.  
- Instalación del sistema de impermeabilización consistente en una capa de 40 cm de espesor de arcilla que será aportada y compactada en dos capas de 20 cm de espesor.  
- El drenaje se realizará mediante flujo laminar gravitacional en bermas y taludes hacia la red de drenaje, que estará conformada por secciones triangulares y rectangulares hormigonadas. El diseño final presenta pendientes mínimas de drenaje de la plataforma del 2 por ciento.  
- Restauración ambiental mediante el aporte de 20 cm tierra vegetal sobre la capa impermeabilizante de arcillas compactadas.  
- Restauración ambiental e integración paisajística mediante restauración vegetal. Ésta se realizará mediante siembra sobre la tierra vegetal aportada sobre la solución impermeabilizante y sobre el terreno natural existente y recuperado tras la retirada de los residuos superficiales. La restauración vegetal será exclusivamente herbácea de conformidad a la morfología adehesada abierta del paisaje y evitando la degradación de la solución impermeabilizante por las raíces.  
- Se proyecta la conformación de una red de zanjas de drenaje de recogida de pluviales impermeabilizada con hormigón y la instalación de una rejilla para permitir el acceso de vehículos en la parte superior del vertedero, zona con derecho de paso.  
2. Afecciones ambientales  
El vertedero se ubica en el entorno de la red natura 2000 (LIC/ZEPA Penyagolosa) afectando a suelo forestal común.  
3. Marco normativo  
El proyecto propuesto no se encuentra incluido en los supuestos recogidos en el Decreto 162/1990 por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental de la Comunitat Valenciana ni legislación concurrente.  
No obstante el artículo 3.b del RDL 1/2008 por el que se aprobó el texto refundido de la Ley de Impacto Ambiental de proyectos determina la necesidad de adoptar una decisión sobre la necesidad de someter al procedimiento de evaluación de impacto ambiental en la forma prevista en dicha Ley, los proyectos públicos o privados no incluidos en el anexo I que puedan afectar directa o indirectamente a los espacios de la Red Natura 2000.  
Dicha decisión, de acuerdo con el artículo 17 del RDL 1/2008, se adoptará previa consulta a las administraciones públicas afectadas por la realización del proyecto, teniendo en cuenta los criterios del anexo III.  
4. Consultas  
De acuerdo con el artículo 17 del RDL 1/2008 anteriormente mencionado, se ha efectuado consulta a los organismos afectados por el proyecto cuyo resultado ha sido el siguiente:  
El 5 de febrero de 2015 tiene entrada en el Servicio de evaluación de impacto ambiental resolución de valoración preliminar de repercusiones sobre la red natura 2000 en la que se indica:  
?[?] la ZEPA/LIC Penyagolosa [?] alberga endemismos compartidos con las sierras de Gúdar y Javalambre así como restos de flora iberosiberiana [?] Alberga poblaciones nidificantes de 20 especies de aves incluidas en el Anexo I de la Directiva 79/409/CEE. La zona es de especial relevancia para la conservación de rapaces rupícolas.-  
Entre las aves presentes el informe cita: buitre leonado, alimoche común, águila real, águila-azor perdicera, y recientes nidificaciones de aguilucho cenizo.  
?Consultado el banco de datos de biodiversidad [?] no se identifican en la zona de actuación áreas especialmente sensibles e importantes para el mantenimiento de las poblaciones presentes en el espacio natural en cuestión?.  
El informe continúa indicando que la eliminación de vertederos se considera una medida de gestión activa cuyo objetivo es que los hábitats de los ZECs alcancen un estado de conservación favorable.  
Por ello concluye que aunque el proyecto está en una zona sensible para la conservación de la naturaleza, estas áreas no se verán afectadas de forma negativa si bien para garantizar la correcta realización de las obras se requerirá la presencia de un agente medioambiental.  
5. Análisis del proyecto según los criterios del anexo III del RDL 1/2008  
Antes de analizar el proyecto, cabe indicar que se trata de un proyecto de restauración cuyo cometido principal es evitar los impactos derivados de la permanencia en el territorio de un vertedero sin las debidas garantías ambientales.  
No obstante lo indicado, el estudio de impacto ambiental identifica los posibles impactos que pueden generarse en la fase de obras y establece un programa de vigilancia ambiental.  
Algunos de los aspectos que serán controlados en el transcurso de la obra son: adecuación del tránsito de la maquinaria y de la ocupación del terreno a la zona de obras prevista, regado de la zona de obras y disminución de la velocidad de la maquinaria en el caso de presentarse periodos con elevada sequedad ambiente, vigilancia de los posibles vertidos procedentes de la maquinaria de obra, y del posible exceso de niveles sonoros.  
A la terminación de las obras, será el Ayuntamiento de Cortes de Arenoso el responsable de la vigilancia de la obra.  
Por lo tanto y con carácter general,los únicos impactos de signo negativo que se generarán se producirán en la fase de obras pudiendo ser controlados por medio de una adecuada vigilancia. Una vez finalizada la obra se generarán impactos positivos sobre el paisaje, la calidad de las aguas y el suelo produciéndose una mejora ambiental de los espacios de la red natura 2000.  
Por lo tanto el proyecto causará efectos ambientales positivos y por ello no se considera necesario realizar una evaluación de impacto ambiental con mayor índice de detalle.  
6. Consideraciones jurídicas  
El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Según lo expuesto se resuelve:  
  
Primero  
No someter al procedimiento de evaluación de impacto ambiental según sección prjimera del RDL 1/2008 por el que se aprobó el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos, el proyecto de clausura de vertedero en el término municipal de Cortes de Arenoso (Castellón), de acuerdo con la evaluación de impacto ambiental practicada según la sección segunda del capítulo II del RDL 1/2008, considerando que con el cumplimiento de los condicionantes del apartado segundo de la presente resolución el proyecto no causará impactos ambientales significativos.  
  
  
Segundo  
El proyecto se efectuará de acuerdo con los siguientes condicionantes:  
1. En la restauración vegetal se emplearán mezclas de semillas comerciales adaptadas a las condiciones de la zona. Se propone añadir en la mezcla semillas del género Brachypodium (Brachypodium retusum, B. phoenicoides).  
2. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
3. La supervisión de las obras se realizará bajo la supervisión del agente medioambiental de la zona, quien emitirá informe de la situación inicial en la que se encontraba la zona e informe una vez finalizada la restauración. Estos informes deberán ser remitidos a la Dirección General de Medio Natural.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 17 del RDL 1/2008 anteriormente citado, la presente resolución se notificará y se hará pública, debiendo entenderse que ello no exime al promotor de la obtención de las autorizaciones que resulten legalmente exigibles así como del cumplimiento de todos los preceptos legales que resulten de aplicación.  
  
Cuarto  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Valencia, 13 de febrero de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
«Resolución de no sometimiento  
Expediente: 219/2014-CON.  
Título: acondicionamiento y ampliación de plataforma en la carretera CV-656.  
Órgano sustantivo: Diputación de Valencia.  
Localización: término municipal de Fontanars dels Aforins.  
Objeto  
La carretera CV-656 se inicia en una intersección con la carretera CV-660 ubicada a aproximadamente 2 km al oeste del municipio de Fontanars dels Alforins. El objeto de esta actuación son los 4 km de carretera ubicados en la provincia de Valencia. Actualmente la vía consta de una sola calzada, estrecha y de ancho variable, con dos carriles de circulación, uno por cada sentido, y carece de arcenes. Existen varias curvas a lo largo del trazado.  
La actuación pretende el acondicionamiento de la carretera CV-656 y la ampliación de la plataforma hasta conseguir una sección de 8 m, con dos carriles de 3m, arcén de 1m y bermas de 0,50m.  
Afecciones ambientales  
La actuación descrita se localiza en la CV-656, entre los PK 0+000 y 4+074, en el término municipal de Fontanars del Aforins, en la Zona de Especial Protección para las Aves Els Aforins y Lugar de Interés Comunitario Els Aforins. La ZEPA constituye una zona especialmente relevante para aves esteparias, siendo el principal núcleo reproductor en la Comunitat Valenciana para cernícalo primilla y una de las escasas localidades valencianas de cría de sisón común. Nidifican 18 especies de aves del anexo I incluyendo rapaces como aguilucho cenizo, culebrera europea, águila real, aguililla calzada, halcón peregrino y búho real. Destaca también la presencia de chova piquirroja y collalba negra. El LIC se caracteriza por constituir un valle agrícola, considerado de gran interés, ya que posee una peculiar configuración basada en parcelas de pequeño tamaño en las que alternan cultivos de cereal, vid y frutales, separados por setos y márgenes naturales e incluso originales arenales interiores colonizados por pino piñonero, que lo convierten en un hábitat apropiado para gran número de especies de fauna, sobre todo rapaces pequeñas. Incluye, también, una zona de montaña, la Serra de la Solana de Beneixama, que incorpora hábitats de cierto interés.  
  
Aparecen en el área las siguientes especies protegidas: Falco naumanni, Calandrella brachydactyla, Melanocorupha calandra, Tetrax tetrax y Pleurodeles waltl.  
Existen afecciones por riesgo de inundación según la cartografía del SNCZI para períodos de retorno de 10, 50, 100 y 500 años entre los puntos kilométricos 1+900 y 3+400. También hay según esta cartografía afecciones por flujo preferente entre los puntos kilométricos 2+700 y 3+100. Existen afecciones por riesgo de inundación de nivel 6 y de carácter geomorfológico entre los puntos kilométricos 1+000 y 3+300, según la cartografía de la revisión del PATRICOVA. Llegan numerosos barrancos desde la sierra de la Solana por su margen izquierdo (como Barranc Ample, Barranc Fondo, Barranc del Toller, Barranc de la Volta, Assagador de Cal Rull y Assagador de Cals Pins).  
El final de la actuación coincide con la vía pecuaria Cordel de Cabreras por Peñarrubia, Cascante y la Zafra y la vereda de la Zafra.  
Marco normativo  
La evaluación de impacto ambiental de proyectos queda regulada, en el momento en el que se incoa este expediente, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo de 1989, de Impacto Ambiental de la Generalitat Valenciana, los reglamentos que la desarrollan (Decreto 162/1990 y Decreto 32/2006, que modifica el anterior) y el Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Impacto Ambiental de proyectos (TRLEIA).  
La legislación ambiental tipifica en sus anexos los proyectos que deben ser sometidos a evaluación de impacto ambiental. El proyecto que es objeto de esta consulta no está incluido en dichos anexos, al ser un trazado ya existente que no modifica su planta y no ser preceptiva la información al público en este tipo de actuaciones (art. 34.5 del Real Decreto 1812/1994, de 2 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento General de Carreteras).  
El TRLEIA establece que deberán someterse a evaluación de impacto ambiental cuando así lo determine el órgano ambiental, en base a los criterios del anexo III, los siguientes proyectos:  
a) (Art. 2) proyectos no incluidos en el anexo I que puedan afectar directa o indirectamente a los espacios de la Red Natura 2000.  
b) (Anexo II, grupo 9, apartado k) cualquier cambio o ampliación de los proyectos que figuran en los anexos I y II, ya autorizados, ejecutados o en proceso de ejecución, modificación o extensión no recogidas en el anexo I que puedan tener efectos adversos significativos sobre el medio ambiente, es decir, cuando se produzca alguna de las incidencias siguientes:  
1. Incremento significativo de las emisiones a la atmósfera.  
2. Incremento significativo de los vertidos a cauces públicos o al litoral.  
3. Incremento significativo de la generación de residuos.  
4. Incremento significativo en la utilización de recursos naturales.  
5. Afección a áreas de especial protección designadas en aplicación de las directivas 79/409/CEE del Consejo, de 2 de abril de 1979, y 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, o a humedales incluidos en la lista del convenio Ramsar.  
Dado que la ampliación y acondicionamiento que se plantea puede afectar directa o indirectamente a la Red Natura 2000 debe analizarse la necesidad o no de someterla a evaluación de impacto ambiental.  
La decisión del órgano ambiental se toma de acuerdo con los criterios establecidos en el anexo III y previa consulta a las administraciones, personas e instituciones afectadas por la realización del proyecto. Los criterios de selección previstos en el anexo III son: características de los proyectos, ubicación de los proyectos y características del potencial impacto.  
Tramitación  
En fecha 16 de octubre de 2014, se recibió en esta dirección general escrito de la Diputación de Valencia en el que se solicita del órgano ambiental el inicio del procedimiento de evaluación ambiental.  
Dado que es un supuesto que deberá someterse a evaluación de impacto ambiental cuando así lo determine el órgano ambiental, se procedió, de acuerdo con el artículo 17 del TRLEIA, en fecha 13 de noviembre de 2014, a consultar a las siguientes administraciones públicas:  
- Subdirección General del Medio Natural, por su competencia en la Red Natura 2000 y las especies incluidas en la Base de Datos de la Biodiversidad.  
- Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas, por su competencia en paisaje y riesgos de inundación.  
- Servicio Territorial de Cultura y Deporte, por su competencia en patrimonio cultural valenciano.  
- Ayuntamiento de Fontanars dels Aforins.  
- Ayuntamiento de Villena.  
A continuación se resumen los informes obtenidos como respuesta a las consultas realizadas.  
Subdirección General de Medio Natural  
Recibida el 22 de diciembre de 2014  
€Valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000  
Espacios [?] Red Natura 2000 afectados y hábitats y especies que motivaron su declaración: zona de especial protección para las aves (ZEPA) Els Aforins ES50000455 y lugar de importancia comunitaria (LIC) Els Aforins ES52213054. [?]  
Consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunitat Valenciana (BDBCV) y realizado el informe de la cuadrícula UTM 1x1, aparece en la zona objeto del presente informe las siguientes especies protegidas:  
- Falco naumanni. Cernícalo primilla. Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas. Vulnerable.  
- Calandrella brachydactyla. Terrera común. Listado de Especies Silvestres en Régimen de Protección Especial. LESRPE.  
- Melanocorupha calandra. Calandria Común. Listado de Especies Silvestres en Régimen de Protección Especial. LESRPE.  
- Tetrax tetrax. Sisón común. Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas. Vulnerable.  
- Pleurodeles waltl. Gallipato. Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas. Vulnerable.  
[?] El proyecto se localiza dentro de un área de interés para la conservación de la naturaleza, incluida den la Red Natura 2000. No obstante, tras revisar la documentación aportada por el promotor del proyecto, este Servicio de Vida Silvestre considera que la realización del proyecto no causará afecciones negativas a los espacios naturales protegidos ni a sus especies asociadas, debido a que las obras que se van a realizar están muy localizadas y se realizan sobre una carretera ya existente. La pérdida de hábitat, de las especies presentes en la zona, es recudida (la calzada actual ocupa 24.170 m² y la proyectada ocupará 32.595 m²). Tampoco se va a incrementar la posible afección en cuanto a conectividad entre poblaciones puesto que se trata de obras de mejora de una carretera ya existente. En cuanto a la posible afección directa a las especies protegidas, el cernícalo primilla, que es la especie que tiene alguna de sus áreas de cría más próximas a la actuación, al criar en los tejados de las casas rurales de la zona, no se verá afectado. Las otras especies de aves protegidas presentes en la zona, crían en el suelo, sin embargo el proyecto propone como medida preventiva un calendario de parada biológica desde el 15 de marzo hasta el 15 de julio, dando cobertura al principal periodo reproductivo de la avifauna en general y en concreto de estas tres especies, por lo que tampoco se verán afectadas. En el caso del gallipato es una especie cuyo hábitat son puntos de agua que se encuentran lo suficientemente alejados de las zonas de obras.  
Por ello y de acuerdo con lo que establece el Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar la red Natura 2000, esta Dirección General [?] resuelve [?] que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000. En consecuencia [?] se considera que el proyecto no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000 [...]-  
  
Ayuntamiento de Fontanars dels Aforins  
Recibida el 23 de diciembre de 2014  
€Las actuaciones contempladas en el proyecto [?] se desarrollan en construcciones existentes, en el caso del barranco de les Caves y el barranco de Bencimil y en área urbana consolidada, junto a la CV-657, en la acera de acceso al polígono industrial, por lo que no se observan elementos significativos que puedan afectar al medio ambiente?.  
  
Ayuntamiento de Villena  
Recibida el 15 de enero de 2015  
€[...] La actuación no afecta al término municipal de Villena, ejecutándose en su totalidad en el de Fontanars dels Aforins; por tanto no se realizan objeciones al proyecto?.  
  
Servicio de Ordenación Territorial  
Recibida el 20 de enero de 2015  
  
?[...] Se redacta sobre el precepto de los efectos significativos que pudieran derivarse sobre el medio ambiente en materia del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). [?] Visto que se detecta la afección del riesgo de inundación sobre parte del trazado determinado para el proyecto [?]. Visto que la zona por donde discurre la plataforma es una zona geológica donde se produce el contacto de los materiales cuaternarios (limos y gravas) procedentes de la ladera de la sierra de la Solana (que forman conos y depósitos de ladera) con las margas, de la facies Tap, del fondeo y de la margen derecha del valle [?]. Visto que la zona más deprimida se sitúa al N de la carretera que se va a acondicionar y ampliar y que esta situación provoca la necesidad de que la plataforma de dicha carretera mantenga la máxima permeabilidad d los flujos provenientes desde el S (de la sierra de la Solana) y además no se vea afectada por las láminas de agua que discurran por la vaguada. [?] La construcción de la nueva plataforma no deberá incrementar las posibles afecciones de los barrancos transversales a la carretera y la proveniente de los caudales vehiculados por el de fondo plano del valle. [?] Atendiendo que la propuesta de acondicionamiento y ampliación de la carretera CV-656 debe cumplir las especificaciones del artículo 26 del PATRICOVA y que en la misma no se concretan las IMD de tráfico previsto y vistas las posibles afecciones de riesgo de inundación [?] se considera que:  
- Se deben calcular todos los drenajes transversales, como mínimo, atendiendo lo que se especifica en apartado 4 del artículo 26 de la normativa urbanística del PATRICOVA.  
- Dado que no se presenta la IMD de tránsito, se calculará la plataforma para que cumpla con las condiciones del apartado 3.a) del artículo 26 de la mencionada normativa en las zonas de afección que se determinan en la cartografía del SNCZI, especialmente en el área señalada con afección por flujo preferente.  
- Estas condiciones se consideran inexcusables dado que no se trata de un nuevo trazado y no se puede cumplir con el precepto del apartado 7 del artículo 26 de la normativa que se ha especificado.  
Por todo lo expuesto, el proyecto de acondicionamiento y ampliación de la carretera CV-656» en el término municipal de Fontanars dels Aforins se encuentra afectado parcialmente por riesgo de inundación, según lo descrito, y se considera compatible; con el cumplimiento de las especificaciones expuestas, de acuerdo con las determinaciones normativas del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana.  
  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
Recibida el 9 de febrero de 2015  
  
?[...] Atendiendo a las características de actuación propuesta sobre una infraestructura ya existente, y dado que el documento ambiental aportado permite valorar de manera preliminar los efectos sobre el carácter y la percepción del paisaje del proyecto planteado conforme al artículo 6.4 de la LOTUP, cabe prever que con la incorporación al mismo de las medidas preventivas, correctoras y protectoras del apartado 6 del documento ambiental, así como de cualquier otra medida adicional que se considere durante el desarrollo del proyecto o de la ejecución de la obra, el proyecto no tendrá efectos significativos en el paisaje, resultado suficiente la documentación elaborada en esta materia?.  
Análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental  
El análisis se realiza teniendo en cuenta los criterios del apartado k, grupo 9 del anexo II del RDL 1/2008 y del anexo III del mismo.  
Características del proyecto  
El tamaño del proyecto es reducido, pues la actuación se centra en una longitud de 4 km sobre la propia traza. El objeto del proyecto es el acondicionamiento de la carretera CV-656 y la ampliación de la plataforma hasta conseguir una sección de 8 m.  
En este mismo área no se han desarrollado más proyectos, por lo que no se esperan efectos sinérgicos.  
Dada la escasa envergadura del proyecto no se espera un consumo importante de recursos naturales ni la generación de un gran volumen de residuos.  
Ubicación de los proyectos  
El proyecto se ubica en la zona de especial protección para las aves Els Aforins y lugar de interés comunitario Els Aforins. Aparecen en el área las siguientes especies protegidas: Falco naumanni, Calandrella brachydactyla, Melanocorupha calandra, Tetrax tetrax y Pleurodeles waltl. No obstante, la actuación no causará afecciones negativas a los espacios naturales protegidos ni a sus especies asociadas, debido a que las obras que se van a realizar están muy localizadas, se realizan sobre la actual carretera y no afectan a la conectividad entre poblaciones.  
Respecto de las especies protegidas, podrían verse afectadas aquellas especies de aves que crían en suelo, esto es, Terrera común, Calandria Común y Sisón común. No obstante, dado que el proyecto prevé una parada biológica entre el 15 de marzo y el 15 de julio, no se verán afectadas dichas especies.  
Aunque existe riesgo de inundación en la zona, siempre que se garantice el cumplimiento de los artículos 26.3 y 26.4 de la normativa del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana, es un riesgo compatible con la existencia de la infraestructura. Así pues, se deberá garantizar:  
26.3. Los periodos de retorno de diseño del drenaje transversal serán de 500 años si la IMD supera los 2000 vehículos/día o 100 años si es inferior.  
26.4. Los drenajes transversales de las infraestructuras lineales, con el fin de evitar su obstrucción, tendrán una dimensión mínima libre de obstáculos de 1 m y en los casos en que parte de la sección libre del drenaje se encontrara por debajo del nivel del terreno circundante, la superficie transversal de la sección libre del mismo será de 1,5 m².  
Características del potencial impacto  
Respecto de la ocupación del suelo, está previsto el jalonamiento de la superficie a ocupar antes del inicio de las obras. Además se adjunta plano de ubicación de las zonas auxiliares, entre los PKs 2+000 y 2+250, junto al camino de les Alcusses.  
No se detalla cómo se realizará el acceso a las obras, por lo que para reducir las afecciones al entorno, se exige que la maquinaria y personal empleen la carretera actual.  
Está prevista la retirada, acopio y reutilización de la tierra vegetal y la restauración de las zonas alteradas mediante la descompactación del terreno, el laboreo y la mezcla con enmiendas orgánicas, fertilizantes y tratamientos específicos.  
Está previsto el seguimiento arqueológico durante la ejecución de las obras.  
Para la protección de la vegetación se ha previsto el marcaje de los elementos singulares y, en su caso, el trasplante. En este sentido, se tratará de preservar las especies existentes entre los PKs 0+100-0+250 y 0+600-0+700.  
Para evitar la afección a la avifauna se ha previsto adecuar el calendario de las obras a los períodos reproductivos, de modo que se realizará una parada biológica desde el 15 de marzo hasta el 15 de julio.  
Respecto de la vía pecuaria que coincide con el final de la actuación, no está previsto afectarla, pero sí señalizar su existencia.  
Para garantizar el confort sonoro de la población se realizarán las obras en periodo diurno (8-22 h), y los vehículos y maquinaria deberán llevar el mantenimiento necesario.  
Desde el punto de vista paisajístico, no se esperan efectos significativos, dado que se ha previsto el tratamiento de la zona auxiliar temporal y la revegetación con especies autóctonas de los pequeños taludes que se generen.   
Está prevista la reposición de los servicios que se vayan a interrumpir como consecuencia del acondicionamiento de la infraestructura.  
Conclusión  
Visto que las actuaciones que se pretenden realizar con el proyecto recaen sobre la carretera actual y sobre las márgenes de estas, se considera que no se incidirá de manera negativa sobre los valores ambientales de la zona y que los impactos que genera la actuación no son significativos sobre el medio ambiente.  
En consecuencia, el órgano ambiental determina que no es necesario someterlo a evaluación de impacto ambiental atendiendo a los criterios establecidos en el anexo III del TRLEIA, sin prejuicio del cumplimiento de la normativa y la legislación ambiental y sectorial aplicable.   
Consideraciones juridicas  
El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental de planes y programas y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente resolución de no sometimiento:  
  
Primero  
No someter el proyecto de acondicionamiento y ampliación de plataforma en la carretera CV-656 en Fontanars dels Aforins, a evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con lo establecido en el artículo 17.2 y los criterios establecidos en el anexo III del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la ley de evaluación de impacto ambiental. Todo ello sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones e informes y realización de estudios que correspondan de acuerdo con la legislación y normativa sectorial, y del cumplimiento de la misma.  
  
Segundo  
El proyecto se efectuará de acuerdo con los siguientes condicionantes:  
1. Se deberá garantizar el cumplimiento de los artículos 26.3 y 26.4 de la normativa urbanística del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana.  
2. El acceso al tajo se realizará por la carretera actual.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 17 del RDL 1/2008 anteriormente citado, la presente resolución se notificará y se hará pública a través del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana debiendo entenderse que ello no exime al promotor de la obtención de las autorizaciones que resulten legalmente exigibles así como del cumplimiento de todos los preceptos legales que resulten de aplicación.  
  
Valencia, 16 de febrero de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
«Resolución  
Expediente: 253/2014-CON.  
Título: equipación de posición de línea de 20 kV en la ST Crevillent.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU.  
Autoridad sustantiva: DG de Energía.  
Localización: parcela 144, polígono 12 del término municipal de Crevillent (Alicante).  
Descripción de la actuación  
La Cooperativa Eléctrica San Francisco de Asís es titular de la subestación eléctrica ST Crevillent 132/20 kV, ubicada en la parcela 144, polígono 12 del término municipal de Crevillent (Alicante). La autorización de esta instalación fue sometida a evaluación de impacto ambiental, emitiéndose declaración de impacto ambiental favorable mediante resolución de fecha 13 de abril de 2004 de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
De acuerdo con el contenido de la citada resolución, el sistema de 20 kV estaría formado por 1 celda de transformador, 4 celdas de salida de línea, 1 celda de servicios auxiliares y 1 celda para batería de condensadores. Asimismo, se reflejaba que el proyecto preveía dotar en el futuro la instalación con otra posición de transformador y otra posición de celdas de 20 kV.  
En la actualidad, con objeto de proporcionar nuevos suministros en 20 kV, Iberdrola Distribución Eléctrica SAU ha proyectado la instalación de una nueva posición de línea de 20 kV ubicada en celda de interior y compuesta por un interruptor, tres transformadores de intensidad y seccionador de puesta a tierra.  
De acuerdo con los planos aportados, esta actuación se realizará ocupando posiciones existentes en el módulo 2 del sistema de 20 kV de la ST Crevillente, situadas en el interior del edificio de 20 kV ya construido. La actuación no excede del ámbito de estudio analizado en su día para la implantación de la subestación.  
Consideraciones ambientales  
El entorno en el que se ubica la ST Crevillent, es principalmente agrícola, salpicado de balsas de riego, aunque ocupado por numerosas edificaciones dispersas. Tal y como se tuvo en consideración en la evaluación de impacto ambiental de la instalación, al nor-oeste de la parcela de la subestación y a escasos 350 m, discurre la autovía A-7. En la actualidad, entre la autovía y la ST se encuentra en ejecución el tren de alta velocidad Madrid-Murcia, que discurrirá a escasos metros de la ST. Por ello, la vía pecuaria colada de Boch, antes lindante con la ST, ha sido desviada hacia el oeste para permitir el cruce bajo el ferrocarril. Al sur de la subestación discurre el Segundo Canal de Poniente. Se trata de un ámbito altamente antropizado, en el que no se sitúan elementos naturales protegidos o especies de interés.  
Según la documentación aportada, la actuación prevista se desarrolla en el interior de la parcela de la ST Crevillent 132/20 kV existente que se encuentra en funcionamiento. El equipamiento eléctrico que se pretende instalar, estará integrado en el interior del edificio que alberga el sistema de 20 kV, en concreto en el módulo 2 de celdas.  
La actuación no conlleva por tanto la ampliación de las edificaciones existentes ni de las instalaciones asociadas a la subestación existente. Al no implicar obras de entidad, no se considera que la ejecución del proyecto genere contaminación a la atmósfera o residuos. En fase de funcionamiento, las afecciones ambientales de la instalación serán análogas a las actuales. No existen en el entorno elementos o espacios naturales que puedan verse afectados.  
Consideraciones jurídicas  
Las subestaciones eléctricas se encuentran sometidas a evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con la normativa autonómica en materia de impacto ambiental (epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo), y por tanto se trata de proyectos que quedan incorporados al anexo II del RDL 1/2008, de 11 de enero (epígrafe 9.n). La ST Crevillent dispone de DIA favorable.  
Al tratarse de una modificación de una instalación ya autorizada y ejecutada, cabe analizar si el proyecto conlleva afecciones significativas sobre el medio ambiente (epígrafe 9.k del anexo II del RDL 1/2008), a los efectos de determinar si requiere evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con el artículo 3.2.a del RDL 1/2008, de 11 de enero. Será el órgano ambiental el que decidirá sobre la necesidad de evaluación de impacto ambiental. La decisión, será motivada y pública.  
El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente, resolución:  
  
Primero  
Se considera que el proyecto promovido por Iberdrola Distribución Eléctrica SAU de instalación de nuevas posiciones de línea en el sistema de 20 kV de la subestación eléctrica existente ST Crevillent 132/20 kV propiedad de Cooperativa Eléctrica San Francisco de Asís, no requiere de evaluación de impacto ambiental, teniendo en cuenta que se desarrollará en el interior de las instalaciones de la citada ST y que de acuerdo con los criterios del anexo III del RDL 1/2088, de 11 de enero no conlleva afecciones significativas sobre el medio ambiente.  
  
Segundo  
Las líneas eléctricas que en su caso se proyecten con conexión a la subestación en 20 kV, se regirán por lo que regule específicamente la normativa en materia de impacto ambiental, sin que esta resolución sirva de justificación sobre la necesidad o no de evaluación ambiental.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 17 del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
  
Valencia, 13 de febrero de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
«Resolución  
Expediente: 260/2014-CON.  
Título: proyecto de nuevo almacén cerrado de coque de petróleo en el ámbito de la dársena sur del puerto de Castellón.  
Promotor: BP Oil España SAU Refinería de Castellón.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Castellón.  
Localización: dársena sur del puerto de Castellón.  
Proyecto presentado  
En la refinería de Castellón, se dispone de una unidad de coquización retardada (DIA por Resolución de 30 de julio de 2007, de la Secretaría General para la Prevención de la Contaminación y el Cambio Climático), cuya producción se preveía destinar a consumo nacional en las instalaciones de producción de cemento. En la propia refinería se construyó una unidad de manipulación, almacenamiento y carga de coque, desde la cual se transporta el coque en camiones. Ante el descenso del consumo nacional de coque y con objeto de exportarlo, se plantea realizar su transporte por barco desde el puerto de Castellón, para lo cual resulta necesario construir un almacén cerrado de coque de petróleo en el puerto de Castellón.  
Se propone su ubicación en la dársena sur del puerto, en la zona de graneles sólidos, por su proximidad a la terminal de carga T3 del puerto y la cercanía a la refinería. Se trata de una dársena artificial, creada en terrenos ganados al mar junto al polígono industrial de El Serrallo de Castellón. El emplazamiento del almacén dista unos 2 km de la refinería.  
El almacén se situará en una parcela de 23.500 m². Constará de un almacén de 15.800 m² de superficie construida, así como un edificio de control (40 m²) e instalaciones necesarias para el manejo del coque en las condiciones adecuadas. La capacidad de almacenamiento aproximada será de 63.000 toneladas. El coque se almacenará en pilas separadas en boxes, con altura máxima de 12 m por pila.  
Se considera por el promotor que este proyecto constituirá una nueva actividad, aunque vinculada a la refinería de Castellón. No se realiza en la instalación ningún proceso diferente al almacenamiento.  
Tramitación administrativa  
BP Oil España SAU Refinería de Castellón, con fecha 11 de enero de 2014, presentó ante registro de esta consellería solicitud de determinación de la necesidad de someter el proyecto de almacén de coque en la dársena del puerto de Castellón a evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con el Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero.  
Esta actividad, aunque vinculada a las instalaciones de la refinería de Castellón, se considera independiente de la misma. El Ayuntamiento de Castellón ha emitido informe de compatibilidad urbanística en fecha 4 de diciembre de 2014. El Ayuntamiento es el órgano competente para la concesión de licencia ambiental y por tanto el órgano sustantivo a los efectos previstos en la normativa en materia de evaluación de impacto ambiental. No resultan afectadas por el proyecto administraciones públicas con competencias en materia medioambiental diferentes a las que intervendrán en la autorización del proyecto, a los efectos del artículo 17 del RDL 1/2008, de 11 de enero.  
Consideraciones ambientales  
El proyecto se desarrolla en la dársena sur del puerto de Castellón, que consiste en una explanada artificial sobre terrenos ganados al mar. La zona no presenta por tanto restos arqueológicos o patrimonio cultural, dada su reciente creación. Tampoco presenta vegetación natural de interés. Se ha detectado en el entorno la presencia y reproducción de la Gaviota de Audouin, la cual se ha habituado a los hábitats portuarios, que aunque altamente antropizados, le proporcionan cobijo y alimento. Se indica en el documento ambiental remitido que la DG de Medio Natural, en relación a la citada ave, recomienda no realizar movimientos de tierras próximos a sus zonas de nidificación entre los meses de abril y julio. No existen en el entorno espacios naturales protegidos.  
La zona libre de la parcela se urbanizará. Todo el perímetro quedará rodeado por valla de protección. Se conectará la instalación con la red de suministro de agua de la dársena. Dispone asimismo de conexión a la red eléctrica. Los residuos generados durante la construcción de las instalaciones se gestionarán a través de empresas autorizadas, en particular, atendiendo al RD 105/2008, de 1 de febrero, relativo a RCD.  
El coque de petróleo es un producto carbonoso obtenido en el proceso de refino de petróleo. Se presenta en forma sólida granulada. No es un producto tóxico y resulta estable a temperatura ambiente. Se almacena en condiciones de ventilación y humedad (12 € 15 %) que evitan su dispersión en el aire y disminuyen el peligro de ignición. Para ello se dispone una red de aspersores en la nave. El transporte se realiza en camiones cubiertos con lonas de protección para evitar la dispersión de polvo en la atmósfera. Se considera que con las medidas preventivas implantadas las emisiones fugitivas serán mínimas.  
Está previsto disponer de un lava-ruedas para vehículos pesados. Dispone de boquillas rociadoras de agua y zonas de rodadura específicas para mejorar la limpieza de la suciedad adherida. Las aguas residuales resultantes del riego del coque se recogen mediante una red de evacuación de aguas interiores. El agua proveniente de esta red y del lava-ruedas se recogerán en una balsa impermeable de decantación. El agua limpia resultante de la decantación se recirculará en el proceso (en el lava-ruedas y en el sistema de aspersión). Los lodos decantados se reincorporan a los boxes de almacenamiento mezclándose con el coque.  
Se indica que la instalación se conectará con la red de evacuación de pluviales del puerto, dependiente de la autoridad portuaria. Previamente se instala una arqueta sifónica para recogida de tierras o arena que arrastre el efluente.  
En relación a los vertidos de aguas negras procedentes de los aseos, se almacenan en depósito estanco y se entregan a gestor autorizado. A este respecto, la DIA de la dársena sur del puerto (Resolución de 18 de marzo de 2003, de la Secretaría General de Medio Ambiente) establece que todas las instalaciones y edificios susceptibles de generar aguas residuales urbanas deberán contar con una red de saneamiento que se conectará a la red de saneamiento municipal. Así pues, será necesaria la conexión con el saneamiento municipal, en las condiciones que el ayuntamiento determine.  
Las máquinas fijas que intervienen en el proceso estarán aisladas de la estructura, siendo su cimentación y sustentación tal que no originará vibraciones ni ruidos molestos.  
La actividad generará residuos básicamente asociados al uso maquinaria, como aceite industrial usado, materiales contaminados con estos y pilas o baterías. Se gestionarán a través de empresas autorizadas.  
La parcela ocupada es una concesión de la Autoridad Portuaria de Castellón, la cual controla específicamente la gestión ambiental de las actividades concesionarias, en particular, la gestión de sus residuos, de la calidad de las aguas, vertidos, emisiones, ruido, etc. En todo caso, se prevé la vigilancia ambiental de las instalaciones.  
Se analiza el trayecto que recorrerán los camiones desde la refinería hasta el almacén. Se realizará de forma íntegra por viales del polígono industrial El Serrallo y del puerto en el momento en que se concluya la urbanización de un tramo de la red viaria del polígono. Por el momento, resulta necesario desviarse hasta el límite del casco urbano del Grao de Castellón y circular por la red viaria del puerto, en un tramo de mayor recorrido. Se prevé que este disponible el trayecto directo a lo largo de este año 2015.  
Por todo ello, se considera que el proyecto se desarrolla en un entorno adecuado para el uso previsto, que no implica un incremento en la utilización de recursos naturales, que la generación de residuos no es relevante, se adoptan las medidas preventivas necesarias para evitar la emisión de contaminantes a la atmósfera y reducir el riesgo de accidentes, no se desarrolla en un entorno medioambientalmente sensible y en general, los impactos asociados no serán significativos, de acuerdo con los criterios del anexo III del RDL 1/2008, de 11 de enero.  
Consideraciones jurídicas  
Las instalaciones de almacenamiento de productos petroquímicos y químicos con capacidad inferior a 200.000 toneladas, están incluidas en el anexo II del RDL 1/2008, de 11 de enero (grupo 6.c).  
De acuerdo con el artículo 3.2 del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, modificado por la Ley 6/2010, de 24 de marzo, el órgano ambiental decidirá sobre la necesidad de evaluación de impacto ambiental de los proyectos no incluidos en su anexo I que puedan afectar directa o indirectamente a los espacios de la Red Natura 2000 y de los proyectos incluidos en su anexo II. La decisión, será motivada y pública.  
El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Se considera que el proyecto de almacén cerrado de coque promovido por BP Oil España SAU Refinería de Castellón en la dársena sur del puerto de Castellón no requiere evaluación de impacto ambiental, ya que de acuerdo con los criterios del anexo III del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, no conlleva afecciones significativas sobre el medio ambiente.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 17 del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos.  
  
Valencia, 16 de febrero de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
Valencia, 13 de marzo de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML