Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5771, del 27-05-2008 (2008/6471)

RESOLUCIÓ de 29 d'abril de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Traiguera, Alacant, Polop, Viver, Utiel, Llutxent i Sinarcas.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5771

Data del DOGV
:   27-05-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/6471

CVE


Data del document
:   29-04-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Llutxent](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [Viver](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Polop](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 29 d'abril de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Traiguera, Alacant, Polop, Viver, Utiel, Llutxent i Sinarcas. [2008/6471]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Resolc  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 439/02-AIA Traiguera, 170/06-AIA Alacant, 139/05-AIA Polop, 125/06-AIA Viver, 132/06-AIA Utiel, 129/04-AIA Llutxent, i 137/06-AIA Sinarcas.  
València, 29 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 439/02-AIA  
Títol: Granja de criança i engreixament de bestiar porcí  
Promotor: Vicente Roca Cervera  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació porcina   
Localització: Partida Camps, polígon 52, parcel·la 5, del terme municipal de Traiguera (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació de criança i engreixament de bestiar porcí, les característiques de la qual, segons la documentació aportada són:   
L'explotació posseeix una extensió de 15.760 m², en la qual estan construïdes tres naus dedicades a l'engreixament de porcs. La primera nau (656 m²) és de forma irregular, i alberga els allotjaments per al bestiar (corts). La segona nau, és de forma quadrangular (608.28 m²), utilitzada també únicament per a allotjament de bestiar; i la tercera (201.5 m²), s'utilitza com a infermeria o llatzaret, i magatzem. Existeix una separació entre els edificis, per a millorar la ventilació i prevenir infeccions; estant, així mateix, construïts els edificis amb murs de blocs de formigó, i cobertes de fibrociment.   
En l'explotació (amb capacitat per a 1.200 porcs d'engreixament) es reben els porcells amb vuit setmanes d'edat, i hi passen un període de quatre mesos i mig (fins que aconsegueixen un pes mitjà de 90 kg, aproximadament), moment en què són transportats a l'escorxador.   
Després de cada cicle, es deixa lliure l'explotació durant mes i mig en buit sanitari; i es realitzen de dos a tres cicles d'encebament a l'any.   
Les dejeccions es recullen en les rases que estan sota els engraellats o staps, juntament amb els orins i aigua de neteja. Es realitza mitjançant una conducció estanca fins a la bassa de magatzematge de purins, i s'incorporen coagulants o additius que afavorisquen la mineralització.  
El volum anual de purí que es genera és de 2.580 m³; sent per tant la producció anual de nitrogen de 8.700 kg; i considerant, una vegada estabilitzat, amb unes pèrdues del 50% per volatització, la quantitat de nitrogen se situa al voltant dels 4.350 kg anuals (es justifica l'esmentat procés amb més detall en la documentació complementària remesa posteriorment). S'hi estableix segons aquesta xifra, en 25.58 hectàrees les necessàries perquè amb l'aplicació del purí com a adob orgànic, no se sobrepassen els 170 kg de N/any. No obstant això, en documentació complementària remesa posteriorment a l'estudi i al projecte d'activitat es modifica aquesta xifra, i s'amplia a 52 hectàrees la superfície disponible que s'ha d'adobar; atés que s'efectuen nous càlculs considerant un menor percentatge de volatització del N.   
La fossa o bassa d'emmagatzemament, amb capacitat per a emmagatzemar el purí generat durant almenys tres mesos de producció, és impermeable, i està coberta per a evitar la producció de males olors i la propagació d'infeccions. S'utilitza una cisterna extractora de fangs aplicada a la presa de força del tractor per al transport i la utilització dels purins.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els cadàvers són retirats directament a una caseta de recollida, i s'ha subscrit un conveni municipal amb la Diputació Provincial.  
L'explotació està situada a més d'1 km respecte als nuclis urbans més pròxims.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 21 de novembre de 2002, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Traiguera de còpia de l'estudi d'impacte ambiental, del projecte d'activitat i de l'expedient municipal.   
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el BOP núm. 82, de 9 de juliol de 2002, com també la notificació als veïns limítrofs, sense la presentació d'al·legacions.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
El 29 de gener de 2003, se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament de Traiguera, un nou estudi d'impacte ambiental, que complisca amb els requisits establits en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental; amb l'objecte de poder reiniciar la tramitació de l'expedient. Remet el promotor a aquest servei el nou estudi, a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient, en data 16 de maig de 2003.  
   
En data 24 de novembre de 2004, s'efectua un nou requeriment de documentació al promotor a través de l'Ajuntament de Traiguera; en el qual s'indicava que examinada la documentació presentada com a ampliació a l'expedient, es considera necessària la presentació de documentació complementària, relativa als apartats següents:  
- Haurà d'aportar-se contracte d'acceptació dels propietaris de les parcel·les agrícoles on s'aplique el purí com a adob orgànic. Haurà d'excloure's totes aquelles parcel·les que no s'exploten agrícolament, entre les quals s'inclou les corresponents a sòl forestal. Haurà en tot cas, d'identificar-se l'ús de cada una de les parcel·les declarades com a receptores de purí.  
- Haurà de calcular-se el volum de purí generat basant-se en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. En cas de variar les consideracions de càlcul del purí generat, nitrogen total i superfície agrícola necessària, i tractant-se d'una legalització d'activitat, no se n'acceptarà la justificació basant-se en bibliografia consultada, ja que hauran d'extraure's les esmentades bases de càlcul en funció de resultats reals obtinguts en l'explotació mitjançant anàlisi del purí generat en aquesta.  
Com a resposta als diversos requeriments efectuats des d'aquest Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, la documentació aportada pel promotor, ordenada basant-se en la data de registre d'entrada en aquesta conselleria, és la que segueix:  
- 6 de maig de 2004:  
- Justificació de les dimensions i capacitat dels slats i de la bassa de purins.   
- Tractament que rebran els purins prèviament a la utilització d'aquests com a adob orgànic en parcel·les agrícoles.   
- Autorització de conformitat firmada per cada un dels propietaris de les parcel·les agrícoles.   
- Plànols de detall referents a la bassa i fosses de purins.   
- 17 de maig de 2004:  
- Cèdula cadastral i plànol de les parcel·les agrícoles on s'emprarà el purí generat en l'explotació com a adob orgànic.   
- 21 de desembre de 2004:  
- Expedient municipal.   
- 8 de març de 2006:   
- Contracte d'acceptació dels propietaris de les parcel·les agrícoles on s'aplicarà el purí com a adob orgànic.   
- Càlcul del purí generat basant-se en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial; en la qual s'inclou informe favorable de la conselleria d'Agricultura, indicant-se: Que procedeix informar favorablement la legalització de les construccions sol·licitades, condicionant la legalització d'aquestes al compliment dels requisits d'infraestructura sanitària establits a continuació (segons el que disposa l'article 5 del Reial decret 324/2000 i l'article únic del Reial decret 3483/2000):  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.  
- Encerclat de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).   
- Disposició d'utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.   
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu en l'explotació.  
- Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el número de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.  
- Disposar de basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que en permeta la gestió adequada.  
- Disposició de les instal·lacions del global de l'explotació de manera que es complisquen els requisits de benestar animal establit pel Reial decret 1135/2002, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.   
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable d'interés agropecuari segons les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Traiguera.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Traiguera no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental de l'àrea d'ubicació de l'explotació i de la zona on s'emmarca, des del punt de vista de la fauna, flora, hidrogeologia, sòls i paisatge.  
Atés que les naus ja estan construïdes, no s'ha desenvolupat en aquest apartat les accions impactants que es van produir quan aquestes es van construir; i es descriu únicament els principals efectes i els factors impactats derivats de la fase de funcionament. No obstant això, únicament s'han considerat (de manera mes concreta) els impactes associats a la producció de sorolls i olors; ja que es considera que no es produiran impactes sobre les aigües (superficials i freàtiques), ni sobre el sòl. Es valoren ambdós impactes negatius com a poc rellevants, per la qual cosa es considera l'impacte final del projecte com a positiu.   
No s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de manera més concreta les possibles incidències ambientals derivades de la fase d'explotació, com també la importància d'aquesta.   
No obstant això, malgrat l'excessiva visió generalista des de la qual s'ha abordat aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental, pot considerar-se en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental, i ja que totes les instal·lacions es troben ja executades, s'han establit mesures preventives i correctores només per a la fase de funcionament; i s'incloen les que segueixen:   
- Respecte a la infraestructura sanitària:  
- Disposar de caixa o remolc estanc per a la retirada de cadàvers.  
- Periòdicament es procedirà a la desinfecció i desinsectació de les corts. S'haurà de disposar en les instal·lacions d'equip suficient i adequat.  
- Es realitzaran profilaxis antiparasitàries internes i externes.  
- Es realitzaran profilaxis vacunals.  
- Es disposarà de vestidor i calçat, per a l'ús exclusiu d'aquests en la instal·lació.  
- Respecte al sistema de recollida de purins en la nau:  
- Es reposaran uns 15-20 cm d'aigua neta en les rases després de cada neteja.  
- Es vigilarà la possible aparició de clavills o guals en les rases; i se n'haurà de procedir a la immediata reparació.   
- S'intentarà no saturar mai la capacitat d'emmagatzemament de la instal·lació, en previsió de possibles contratemps.  
- S'instal·laran només canonades estanques, preferiblement de plàstic, per al trànsit de purins, amb inclinacions superiors a 4-6%.   
- Respecte al sistema de trasllat dels purins cap a l'exterior:  
- Es realitzarà amb tractor dotat de cisterna estanca.  
- Es prendran mesures preventives per a prevenir gotejos o ruptures.  
- No es prolongarà l'estada, dels purins en les cisternes.  
- En relació amb l'aplicació dels purins:  
- Se n'evitarà l'ús en els dies plujosos.  
- No s'aplicaran sobre sòls gelats.  
- Si hi ha risc per escorriment a causa del tipus de la parcel·la o la inclinació d'aquesta, se'n limitarà l'aplicació, deixant franges de seguretat en zones conflictives.   
- És aconsellable passar una lleugera labor de grada després de l'aplicació d'aquests.  
- S'aplicaran rigorosament, 170 kg/N/ha (aproximadament de 70 a 100 m³ de purí).  
- S'identificaran altres parcel·les receptores o el canvi d'aquestes a l'ens competent.   
- Altres mesures protectores considerades són:  
- Sistema d'abeuradors: han d'estar en perfecte estat de funcionament.   
- Evitar l'excés de proteïnes o sals en les formulacions del pinso.  
- Ha de tractar-se de reduir, en la mesura que siga possible, la superfície de zones brutes per a evitar l'increment de líquids.   
- Adoptar un sistema de neteja d'alta pressió, la qual cosa reduiria el volum d'aigua emprat entre un 10-20%.  
- Adequar la ventilació a les necessitats de l'animal.  
Respecte al programa de vigilància ambiental s'estableixen de manera molt general les competències que en matèria de vigilància i control, tenen les diferents administracions; sense especificar les mesures i actuacions que de manera concreta es realitzaran en l'explotació.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formula la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada al terme municipal de Traiguera (Castelló) promoguda per Vicente Roca Cervera, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Haurà de complir als condicionants establits per la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- El femer de què es dispose en l'explotació haurà, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de tenir unes dimensions tals que puga emmagatzemar-se la producció de purí d'almenys un cicle. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir el purí allí acumulat, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- Tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Així mateix, es limitarà l'aplicació del purí a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació; no superant-se la quantitat de 170 kg de N/ha i any.   
- Per a minimitzar l'impacte sobre l'aigua i el sòl, el purí s'utilitzarà a una dosi que no supere els 170 kg de N/ha. I en cap cas en parcel·les que no s'exploten agrícolament. Així mateix, haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica el purí, per a no provocar problemes derivats de la contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.  
- La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'haurà d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.   
- Es gestionarà l'eliminació de cadàvers d'acord amb eò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- Segons la Cartografia Temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana; per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.  
- En el projecte d'activitat s'inclou plànol referent a la posició de les construccions en què s'indica que la distància mínima respecte al camí és de 9 metres; sense indicar-se si és respecte a l'eix d'aquest. Per la qual cosa, davant de la proximitat a aquest, l'explotació en possibles ampliacions posteriors, no podrà expandir-se en direcció a aquest, amb l'objecte de respectar la distància mínima exigida en la legislació vigent.  
- La superfície de l'explotació que no es trobe ocupada per les edificacions haurà de mantenir-se en explotació agrària efectiva, o bé, haurà de realitzar-se en ella plantació d'arbratge.   
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 170/2006-AIA  
Títol: Planta de producció de biodièsel a partir d'olis vegetals  
Promotor: Biodiésel Alicante, SL  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació (IPPC) de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Localització: Moll núm. 19, del port d'Alacant  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una planta de biodièsel a partir d'olis vegetals d'acord amb la documentació i a l'estudi d'impacte ambiental presentats, sol·licitant la corresponent declaració d'impacte ambiental dins de tràmit d'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
El biodièsel constitueix un combustible d'origen orgànic format per metilésters d'àcids grassos l'origen del qual són, principalment, olis d'origen vegetal. El biodièsel constitueix un substitut del gasoil convencional derivat del petroli i el seu ús es destina a motors d'ignició per compressió (motors dièsel) o en calderes de calefacció i usos industrials.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La planta de biodièsel amb capacitat de producció de 200.000 tones/any se projecta situar al moll núm. 19 del port d'Alacant, sobre una superfície aproximada de 30.000 m², sobre sòl urbanitzable amb qualificació industrial mitjançant la corresponent concessió portuària.  
Com a matèria primera del procés de fabricació del biodièsel s'empren olis vegetals refinats de llavors de gira-sol, colza, soja, palma, etc. que se sotmeten a un procés de transesterificació. El procés es completa amb etapes prèvies de pretractament i condicionament dels olis vegetals i altres posteriors destinades a la purificació del biodièsel i de la glicerina, producte secundari derivat de la fabricació del biodièsel. Juntament amb els olis vegetals s'empra metanol com a reactiu bàsic per a la fabricació. Al final del procés, l'excés de metanol emprat es recupera mitjançant destil·lació, reintroduint-se en el procés en les fases de preesterificació i transesterificació sense existir cap corrent de residu d'aquest. D'altra banda, l'aigua extreta durant les operacions de recuperació del metanol s'empra de nou per a la llavada dels corrents de procés.  
Pel que fa a les instal·lacions projectades, aquestes se situaran en diverses edificacions independents constituïdes per l'edifici d'oficines, l'edifici de fabricació, els depòsits d'emmagatzemament, el magatzem de matèries primeres auxiliars, l'edifici d'instal·lacions auxiliars, i les zones de càrrega i descàrrega. A més, es disposa d'instal·lacions accessòries de sanejament d'aigües, telefonia i comunicacions, zones verdes, aparcament, vials i accessos i instal·lacions contra incendis. La planta disposa d'accés per a entrada i eixida de vehicles i es tancarà en tot el perímetre d'aquesta.   
Els emmagatzemaments d'oli vegetal, oli refinat, biodièsel, glicerina, metanol, gasoil, catalitzador i pasta de neutralització es realitza en dipòsits d'acer inoxidable a la intempèrie. Es disposarà de cubetes de retenció per a vessaments que n'asseguren el confinament en cas d'accident, atenent les normes de seguretat establides en el Reglament d'emmagatzemament de productes químics aprovat pel Reial decret 379/2001, de 6 d'abril, i instruccions tècniques complementàries (MIE-APQ).  
L'emmagatzemament de residus perillosos complirà amb les obligacions d'etiquetatge, envasament i condicionament exigides per la legislació vigent sobre residus perillosos i, més concretament, amb el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, i el Reial decret 952/1997, de 20 de juny.  
La planta de biodièsel disposa d'una instal·lació per a producció de vapor mitjançant caldera mixta amb combustible de gasoil, que es localitza en una sala de calderes específica complint amb la reglamentació vigent sobre aparells a pressió i calderes, recollides pel Reial decret 1244/1979, de 4 d'abril, i l'Ordre de 17 de març de 1981 (MIE-AP1). Així mateix, el depòsit per a emmagatzemament de nitrogen emprat en el manteniment d'atmosferes inertes per a determinades activitats del procés i per a l'emmagatzemament de metanol, complirà les especificacions d'aquest mateix reglament d'aparells a pressió aprovat per Reial decret 1244/1979, de 4 d'abril i de l'Ordre de 7 de novembre de 1983 (MIE-AP10), sobre dipòsits criogènics.  
Les necessitats de proveïment d'aigua a la planta es realitza a través de la xarxa general, i s'estima un consum de 0,80 m³ per tona de biodièsel produït. El 65% d'aquest consum correspon a pèrdues per evaporació en les torres de refrigeració, i la resta es destina als corrents de procés. El 70% de l'aigua aportada al procés es recupera en el mateix, i es tracta la resta com a aigües residuals en l'estació depuradora de la mateixa planta abans de l'abocament d'aquesta. Es disposa, a més, d'una instal·lació de descalcificació per al tractament de l'aigua de consum destinada als equips de llavada dels corrents de procés i a les torres de refrigeració.  
La recollida d'aigües residuals generades en la planta es realitza mitjançant una xarxa de sanejament connectada amb la xarxa de clavegueram del port. Està formada per dos sistemes de sanejament diferenciats, la xarxa d'aigües pluvials i la xarxa d'aigües residuals.   
La xarxa de pluvials recull les aigües d'escorriment de pluja de la parcel·la i incorpora les pluvials recollides de les cobertes dels edificis. Així mateix, compten amb eixida a la xarxa d'aigües pluvials les cubetes de retenció de vessaments dels diversos emmagatzemaments de productes químics, per a permetre'n el buidatge en els casos de pluja.  
La xarxa d'aigües residuals recollirà les aigües sanitàries procedents de lavabos i serveis, efluents del procés de fabricació, porgues de la caldera, de compressors d'aire i de les torres de refrigeració, efluents del laboratori i aigües de la neteja d'equips. Així mateix, les cubetes per a vessaments dels emmagatzemaments de productes químics disposen d'eixida a la xarxa d'aigües residuals per al seu buidatge en cas d'abocaments accidentals. El col·lector d'aigües residuals es condueix fins a l'estació depuradora instal·lada en la mateixa planta on, mitjançant tractaments d'homogeneïtzació, pretractament fisicoquímic i biològic dels efluents, es garantirà l'abocament a la xarxa de clavegueram del port dins dels paràmetres legals vigents.  
3. Alternatives  
En el projecte no es consideren alternatives pel que fa a la ubicació de la planta ni pel que fa a les instal·lacions o processos descrits. Es justifica la tecnologia adoptada per a la fabricació de biodièsel per ser la solució tècnica més adequada partint de l'aprofitament d'olis vegetals.  
Tramitació administrativa  
Amb data 19 d'octubre de 2005, es rep nota interna de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge sol·licitant informe d'idoneïtat de la documentació presentada sobre el projecte, consistent en:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació per a llicència municipal d'activitat.  
- Annex al projecte bàsic denominat: documentació presentada.  
- Document de justificació de la no aplicació del Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, sobre riscs inherents a accidents greus en què intervenen substàncies perilloses.  
Des de l'Àrea d'Impacte Ambiental es respon a la mateixa el 31 de gener de 2006, mitjançant nota interna exposant que, quantitativament, la documentació és l'adequada. El 12 de maig de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental informa mitjançant nota interna la finalització del termini d'informació pública del projecte, i sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
Des del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant de conselleria de Territori i Habitatge es rep, el 10 d'abril de 2006, escrit de les al·legacions presentades pel Grup Municipal Esquerra Unida-l'Entesa de l'Ajuntament d'Alacant, sobre diversos aspectes referents al projecte. El 5 de juny de 2006, el Sr. Juan Carlos Jiménez Sánchez en representació de la Biodiésel Alicante, SL presenta, en registre general d'aquesta conselleria, resposta a les al·legacions.  
Finalment, el titular del projecte presenta el 5 de juny de 2006 en el registre general d'aquesta conselleria, documentació sobre una modificació de l'emplaçament del projecte consistent en una reculada en 289 metres cap a l'interior del moll núm. 19 del port d'Alacant, respecte a la ubicació inicial d'aquest. Aquesta modificació es justifica per criteris logístics i d'operativitat de la planta i s'acompanya d'una còpia del plànol de situació del nou emplaçament. En data 20 de juny de 2006, el promotor presenta plànols detallats de la parcel·la amb la nova ubicació de la planta i un annex de memòria on s'introdueix una ampliació de les instal·lacions consistent en equips de mescla i emmagatzemament en depòsit per a gasoli-biodièsel, a fi d'obtenir una mescla comercial més versàtil.   
Afeccions legals  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons CNAE-93 rev.1 (epígraf 24,1) a remetre un informe de situació preliminar del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica exigeix, d'acord amb l'article 18 d'aquesta, la realització d'auditories acústiques a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
L'emmagatzemament de productes químics i petrolífers ve regulat pel Reglament d'instal·lacions petrolíferes, aprovat pel Reial decret 2085/1994, de 20 d'octubre, i instruccions tècniques complementàries (MI-IP) modificat pel Reial decret 1523/1999, d'1 d'octubre; el Reglament sobre emmagatzemament de productes químics, aprovat pel Reial decret 379/2001, de 6 d'abril, i les instruccions tècniques complementàries (MIE-APQ) d'aquest; i el Reglament d'aparells a pressió, aprovat pel Reial decret 1244/1979, de 4 d'abril, i les instruccions tècniques complementàries (MIE-AP) d'aquest.  
Els titulars d'instal·lacions de risc front a la legionel·losi hauran de seguir les pautes marcades pel Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, i el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià, que estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, exigint al titular de la instal·lació la seua notificació a l'autoritat sanitària competent en el moment de la posada en marxa d'aquesta.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats per l'actuació  
Els principals elements ambientals considerats en l'estudi d'impacte ambiental són els que segueixen:  
- En sòl on se situaran les instal·lacions és d'ús industrial mitjançant concessió portuària.  
- El paisatge correspon a una zona portuària de mercaderies amb infraestructures pròpies de molls, dàrsena, grues i instal·lacions auxiliars. Es localitza en l'entorn activitats d'emmagatzemament a granel, instal·lacions de fertilitzants, processat d'olis, abassegaments de materials diversos, prefabricats de formigó, etc.  
- L'ecosistema marí litoral, localitzant-se l'hàbitat corresponent al LIC de l'Illa de Tabarca enfront de la bocana del port. Aquest queda representat per les comunitats marines de praderies de posidònia i de substrat rocós.  
- La zona objecte de l'explotació no presenta figures d'interés historicoartístic, o jaciments arqueològics o paleontològics.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
Els impactes més rellevants identificats com a conseqüència de les accions previstes en el projecte s'enumeren a continuació, i es diferencien aquells que corresponen a la fase de construcció dels de la fase d'explotació:  
Fase de construcció:  
- Augment dels nivells d'immissió de partícules i diòxid de carboni per la maquinària i circulació de vehicles.  
- Increment del nivell sonor, conseqüència del moviment de terres i dels treballs de construcció de la planta.  
- Canvi en el paisatge com a conseqüència de la construcció dels edificis i dipòsits d'emmagatzemament.  
- Demanda de mà d'obra i activitat econòmica necessària per a la construcció de la planta.  
Fase d'explotació:  
- Generació d'olors o vapors dels productes químics que es manipulen en la planta de fabricació.  
- Increment del nivell sonor, conseqüència l'activitat industrial.  
- Consum d'aigua com a recurs a partir de la xarxa de subministrament portuària.  
- Contaminació potencial de les aigües per abocaments en cas d'accident.  
- Demanda de mà d'obra i activitat econòmica necessària per al funcionament de la planta.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores.  
Les principals mesures protectores i correctives que es consideren són:  
Fase de construcció:  
- Reg periòdic amb aigua dels vials i accessos a la parcel·la durant les obres  
- Revisió i control de la maquinària per a minimitzar les emissions gasoses o de partícules de pols  
Fase d'explotació:  
- Decantador de partícules en suspensió per a gasos de combustió de les calderes  
- Sistemes tancats en els processos en què intervinga metanol evitant emissions a l'atmosfera  
- Tancament de les instal·lacions per a evitar vapors i olors de productes químics.  
- Les edificacions tancades i les revisions periòdiques de la maquinària per a minimització del soroll. Es duran a terme les auditories acústiques d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Instal·lació d'equips de control i seguretat en l'emmagatzemament dels diversos productes químics com ara cubetes, sistemes de venteig, dispositius antivessament, etc.  
- Tractament d'aigües residuals amb instal·lació depuradora per a tractament previ a l'abocament d'aquestes.  
- Enjardinament d'espais lliures, minimitzant l'impacte visual de les instal·lacions.  
- Correcte etiquetatge, emmagatzemament i gestió dels residus perillosos, d'acord amb la legislació vigent.   
4. Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental.  
Dins de les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental es recullen les que segueixen:  
- Vigilància i control del compliment del projecte constructiu que s'ha d'executar, amb especial interés en aquelles accions amb incidència sobre el medi ambient.  
- Es duran a terme les auditories acústiques d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Revisió i manteniment periòdic d'equips i instal·lacions.  
- Seguiment i comprovació de la correcta execució de totes les mesures correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 3.e Instal·lacions químiques integrades, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana; i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'una planta de producció de biodièsel a partir d'olis vegetals, promogut per Biodiésel Alicante, SL al moll núm. 19 del port d'Alacant, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que s'ha establit en estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. La recollida de materials de construcció es realitzarà de manera que es reduïsca l'emissió de pols en les zones autoritzades per la direcció d'obra i, si fóra necessari, sota coberta. Amb aquest mateix fi, s'exigirà als transportistes la col·locació de lones protectores sobre la càrrega del vehicle quan es transporten materials pulverulents, com també el reg de vials i accessos per on hagen de circular camions i maquinària durant els treballs d'obra.  
2. Es prohibeix l'abocament al mar o a la xarxa de clavegueram de qualsevol tipus de residu o material de construcció durant els treballs d'obra. Es disposaran contenidors adequats i específics a cada tipus de residu d'obra que es gestionaran d'acord amb la legislació vigent.   
3. Concloses les obres de construcció es restauraran, a les seues condicions inicials, totes les àrees de l'entorn que s'hagen vist alterades per aquestes, incloent la neteja dels vials i accessos.  
4. Els recipients per a l'emmagatzemament temporal de residus perillosos s'hauran d'etiquetar reglamentàriament i hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Tots els residus generats per l'activitat es gestionaran d'acord amb la legislació vigent.  
5. Les aigües residuals generades per l'activitat seran tractades en la mateixa estació depuradora de la planta de biodièsel, garantint unes condicions d'abocament a la xarxa de clavegueram del port d'acord amb la reglamentació vigent. El tractament de les aigües residuals inclourà les derivades dels processos de fabricació, de la neteja d'equips i instal·lacions, de porgues i drenatges d'equips i dipòsits, i les procedents del laboratori. Es prohibeix, genèricament, l'abocament al mar de qualsevol residu, efluent o substància contaminant procedent de l'activitat sense la corresponent autorització administrativa.  
6. Els emmagatzemaments de productes químics i combustibles s'hauran d'ajustar al que estableix la reglamentació aplicable en matèria de seguretat industrial. S'haurà de disposar de cubetes de retenció de vessaments en cas d'accident, sistemes de venteig, canalitzacions i sistemes de drenatge, i mesures contra incendis, conforme al Reglament d'emmagatzemament de productes químics aprovat pel Reial decret 379/2001, de 6 d'abril, i instruccions tècniques complementàries (MI-APQ), al Reglament d'instal·lacions petrolíferes aprovat pel Reial decret 2085/1994, de 20 d'octubre, modificat pel Reial decret 1523/1999, d'1 d'octubre, i instruccions tècniques complementàries (MI-IP), i al Reglament d'aparells a pressió aprovat pel Reial decret 1244/1979, de 4 d'abril, i instruccions tècniques complementàries (MIE-AP).  
7. La posada marxa de les torres de refrigeració haurà de ser notificada pel titular de la instal·lació a l'administració sanitària competent, com a instal·lacions risc front a legionel·losi d'acord al Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, que estableix els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.  
8. Durant les operacions de càrrega i descàrrega de mercaderies perilloses s'hauran de complir els protocols i les normes de seguretat respecte a l'ADR, d'acord al Reial decret 1566/1999, de 8 d'octubre, de consellers de seguretat per al transport de mercaderies perilloses.  
9. El programa de vigilància ambiental haurà de preveure les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Així mateix, haurà de considerar els plans d'emergència, les operacions de manteniment i les revisions periòdiques exigides per la reglamentació aplicable en matèria de seguretat industrial citades en el punt anterior. També es preveuran els programes de neteja i els manteniments higienicosanitaris per a les instal·lacions de risc front a legionel·losi, exigits per Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, i el Decret 173/2000 de 5 de desembre, del Govern Valencià.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 139/05-AIA.  
Títol: Homologació i pla parcial sector 7 industrial sud.  
Promotor: Ajuntament de Polop (Alacant).  
Autoritat substantiva: Ajuntaments de la Nucia i Polop.  
Localització: A la vora de la rotonda sud de la carretera CV-70.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'actuació pretén la connexió viària del sector amb la rotonda sud de la carretera CV-70. L'esmentada actuació està inclosa en el projecte d'urbanització del sector sent la superfície que s'ha d'ocupar per a ús viari de 2946,49 m², qualificats actualment com a sòl no urbanitzable en el Pla general d'ordenació urbana de la Nucia.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació es localitza al terme municipal de la Nucia, a la comarca de la Marina Baixa, província d'Alacant. L'actuació de referència ve delimitada per l'est per una xicoteta lloma abancalada en la part inferior d'aquesta i per l'oest amb el límit del sector 7 industrial de Polop. En l'actualitat en l'àrea d'estudi hi ha un camí sense asfaltar que uneix la zona urbana de Polop amb la carretera CV-70. L'enllaç projectat consisteix en un vial de dos carrils per sentit i una longitud aproximada de 100 metres.  
L'àrea subjecta a avaluació d'impacte ambiental correspon a un tram del vial que enllaça la rotonda existent de la CV-70 amb el sector industrial i que no es troba inclòs en el sector. L'esmentat sector se situa sobre un sòl qualificat pel Pla general d'ordenació urbana de Polop com a sòl urbanitzable.  
El promotor va sol·licitar el desistiment en la tramitació de l'expedient al·legant que l'execució del vial no es trobava recollida en cap dels supòsits prevists en la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental. Des d'aquesta Direcció General es considera que el desistiment no procedeix en tant que l'actuació referida es troba sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord a l'apartat 8. A) de l'annex de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
3. Alternatives  
L'estudi d'alternatives planteja dues alternatives encaminades a donar solució al vial exterior del sector que uneix la carretera CV-70 amb els polígons industrials i el nucli urbà de Polop. L'alternativa descartada consistent en l'execució d'un vial de dos carrils tocant al límit municipal dels dos municipis, té l'inconvenient que la Nucia planteja un vial semblant i paral·lel en l'homologació modificativa del Pla general d'ordenació urbana de la Nucia, amb la qual cosa resulta una major ocupació de sòl. L'alternativa seleccionada soluciona l'inconvenient anterior projectant un sol vial de major secció que discorre pel límit entre els dos municipis i amb una única connexió a la rotonda de la CV-70.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 1 de juliol de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre la documentació tècnica i l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'homologació i pla parcial sector 7 industrial sud a Polop (Alacant), no incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental davant de la falta de la certificació municipal acreditativa del resultat del període d'informació al públic.  
En data 20 de juny de 2005 l'Ajuntament de Polop va remetre el certificat de la informació pública relatiu a l'homologació i pla parcial sector 7 industrial sud a Polop (Alacant), incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 25 de febrer de 2004 i en el DOGV núm. 4.704, de data 3 de març de 2004.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar dues al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Polop.   
3. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades no són de caràcter ambiental.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudi integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, s'ha detectat, en l'àrea concreta d'estudi, afecció a sòl forestal d'acord amb el Pla general d'ordenació forestal.  
Després de consultar la cartografia del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció en l'àrea d'estudi.  
Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el projecte afecta el camí ramader assagador del camí vell de la Vila Joiosa d'amplària 6 metres. En l'expedient consta l'informe favorable al respecte de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant.   
Segons l'estudi d'impacte ambiental no hi ha jaciments arqueològiques ni restes etnològiques susceptibles d'afecció en l'àrea d'estudi. No obstant això, consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, el sòl objecte de modificació urbanística està classificat actualment com a sòl no urbanitzable d'acord al Pla general d'ordenació urbana de la Nucia.  
Consideracions ambientals  
L'àrea objecte de l'estudi se situa sobre terrenys pertanyents al període quaternari i en el qual abunden els materials d'origen detrític. El vial discorre als peus d'una de les típiques elevacions muntanyoses del terme municipal de la Nucia, denominades tossals, considerades com a fites de caràcter paisatgístic i que generalment presenten la zona més baixa abancalada mitjançant murs de maçoneria.  
Respecte a la vegetació que podem trobar en l'àrea d'estudi, podem diferenciar entre la part més baixa del tossal, directament afectada per l'execució del vial, que es troba prou degradada per activitats antròpiques i en la qual la vegetació existent es redueix principalment a la presència dispersa d'oliveres, garroferes, ametlers i algun exemplar aïllat de pi blanc, i la part més elevada del tossal en què la vegetació present és més abundant, trobant-se algunes zones de pinedes, algun pi roig i matolls.   
El risc d'incendi és elevat en el tossal limítrof amb l'actuació, no obstant això, consultada la cartografia dels sistemes d'informació territorial es constata que no s'han produït incendis forestals en el període comprés entre 1993-2004.  
L'estudi d'impacte ambiental no realitza una descripció de la fauna present en la zona, i es justifica per la xicoteta superfície afectada i la inexistència d'espècies protegides.   
Respecte a l'afecció del camí ramader assagador del camí vell de la Vila Joiosa, el seu traçat es manté i es projecta l'execució d'una vorera en els tres metres de l'amplària d'aquest situats en la part més oriental d'aquest.   
En referència a les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar la instal·lació de lluminàries en el vial del tipus vapor de sodi a baixa o alta pressió i el condicionament dels talussos resultants del vial.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'actuació inclosa en l'homologació i pla parcial sector 7 industrial sud a Polop (Alacant), el promotor de la qual és l'Ajuntament de Polop, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. De la mateixa manera, la direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures de prevenció d'incendis forestals recollides en la normativa vigent.  
2. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres, i evitar l'ocupació dels sòls agrícoles i forestals limítrofs.  
3. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) s'hauran de construir sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix es farà respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions.   
4. L'Ajuntament de Polop haurà d'exigir a l'agent urbanitzador, una vegada acabades les obres d'urbanització, els certificats de recepció de residus per part de les empreses autoritzades per a la gestió dels diversos tipus de residus generats per les obres.  
5. S'hauran de respectar al màxim els murs de maçoneria afectats per les obres, restaurant-los en els punts desmuntats per a estabilitzar els bancals.  
6. En el cas que fóra necessari aportar materials externs a l'obra per a la formació de talussos, aquests hauran de procedir de pedreres existents i legalment autoritzades.  
7. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 125/06-AIA  
Projecte: Projecte d'instal·lació d'un centre de vol a Viver (Castelló).  
Promotor: Avialsa T-35 SL.  
Autoritat Substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: A les partides Peñarroya i Masadas Blancas i en la partida del Ragudo, al terme municipal de Viver (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte:  
L'objecte del projecte és l'ordenació i definició d'usos i aprofitaments urbanístics per a la implantació d'un aeròdrom esportiu de propietat privada que al seu torn servisca com a base per a l'extinció d'incendis forestals a la localitat i a les proximitats d'aquesta, i per a l'execució de les infraestructures necessàries per a la implantació de l'empresa Avialsa T-35. En l'estudi d'impacte ambiental es planteja com un avantprojecte d'aeròdrom base contraincendis.  
Se situa al NW del municipi de Viver, entre el barranc de Val de Hurón i el marge dret de la carretera N-234 de Sagunt a Burgos a l'altura de la desviació de la població de Benafer. Segons la documentació de l'avantprojecte en el planejament urbanístic vigent el sòl objecte del projecte està classificat com a no urbanitzable genèric. Es troba pròxim al Parc Natural de la Serra d'Espadà i el Parc Natural de la Serra Calderona.  
La pista de vols, segons documentació de 28 de març de 2006 firmada per Aeronur, disposarà d'una pista de vols amb una longitud de 1.140 m.  
La superfície total afectada pel projecte és de 394.790 m². Es té previst executar les obres d'urbanització en tres etapes, en extracte:  
1ª etapa: Construcció de les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'aviació esportiva i per a la base d'extinció d'incendis forestals per a donar cobertura específica a les Serres d'Espadà i Calderona i genèrica a les pròpies de València i Castelló. Construcció de xarxes de proveïment, depuradora compacta, la pista principal de 1.260 m de longitud i 30 d'amplària, amb dos marges de seguretat de 15 m cadascun. Construcció de pista auxiliar de 680 m de longitud i 15 m d'amplària, amb un marge de seguretat cap a la base d'incendis de 15 m. Edifici de serveis de 400 m² i bassa d'emmagatzemament d'aigua de 11.700 m³.  
2ª etapa: Trasllat de centre de direcció i administratiu, manteniment aeronàutic de l'empresa Avialsa. Amb la construcció d'hangars de manteniment, pintura i soldadura i hangars de guarda d'avions.  
3ª etapa: Instal·lacions destinades a la formació de l'empresa Avialsa amb la construcció d'aules de formació, edificis destinats a l'allotjament temporal de personal vinculades al centre de vols, amb aproximadament 52 edificis d'uns 90 m² .  
Les infraestructures previstes es refereixen a:  
- Accés mitjançant vial des de la carretera CV-211  
- Xarxa de distribució d'aigua connectada a la xarxa municipal que dóna servei a les masies pròximes. Existirà un conjunt d'hidrants que garantisquen la correcta actuació en cas d'incendi.  
- Xarxa de distribució d'aigua per a ús forestal en la lluita contra incendis: Bassa i depòsit situat en la zona forestal, que es proveïran d'un pou existent dins dels límits del sector (parcel·la 75 del polígon 6), amb autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a 3.000 m³/any.  
- Xarxa de sanejament: haurà de ser separativa. La xarxa de pluvials es dimensiona en dos circuits independents: un recollirà l'aigua provinent de la pista de vol i la resta de zones sense edificacions, canalitzant-se fins al punt natural de desguàs; l'altre circuit recollirà aigües corresponents a les zones amb edificacions i la canalitzarà fins a la depuradora prevista en l'actuació.  
- La depuradora s'instal·larà en l'extrem sud-oest de l'actuació. Posteriorment al tractament de les aigües, es realitzarà l'abocament al barranc del Hurón.  
- La xarxa de distribució d'energia elèctrica connectarà al punt facilitat per la companyia, ja existent. Per a la distribució de l'energia elèctrica es construirà una galeria subterrània.  
2. Alternatives:  
No planteja alternatives d'ubicació.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El 3 d'abril de 2006, de la Direcció Territorial de Castelló de la conselleria de Territori i Habitatge es remet la documentació corresponent a la documentació tècnica estudi d'impacte ambiental i certificat d'informació pública.  
El projecte ha estat sotmés a informació pública mitjançant un anunci de la conselleria de Territori i Habitatge publicat en el DOGV núm. 5188, de 31/01/2006, i diari Mediterráneo de data 25/01/06, i no s'hi han presentat al·legacions segons consta en el certificat remés.  
2. Confluència amb altres projectes tramitats:  
En l'àrea d'influència de l'aeròdrom se situa part del traçat de la línia d'evacuació de les instal·lacions eòliques de la zona 6, la declaració d'impacte ambiental del qual es va formular el 27 de juliol de 2005, en la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 28/02-AIA. Per aquest motiu, la mercantil promotora del projecte (PEVSA), va presentar escrit en data 16 de maig de 2005 per a ser considerats com a interessats en la tramitació del projecte de l'aeròdrom. No obstant això, cal indicar que en el procediment d'avaluació es va tenir en compte la confluència d'ambdós projectes i es va modificar el traçat de l'esmentada línia grafiant-se aquesta en els plànols d'1 de març de 2005, de manera que els suports de la línia se situen a l'est de l'actuació a cota inferior a la de la pista d'aterratge, i queda encaixada en el llit del barranc Val de Hurón i fora de la superfície afectada pel con d'aproximació i d'ascens en l'envol, per la qual cosa es minimitza la probabilitat d'interferència amb l'activitat d'enlairament i aterratge. No obstant això, depenent de l'altura de les torres, s'haurà de verificar l'alçària final de la línia referida, i adoptar. si n'és el cas. les modificacions pertinents, ja que coincideix en part amb la superfície afectada per la denominada superfície de transició.  
Afeccions legals:  
Segons la documentació presentada, en el planejament urbanístic vigent el sòl objecte del projecte està classificat com a no urbanitzable genèric.   
L'actuació es troba situada entre el Parc Natural de la Serra Calderona i el Parc Natural de la Serra d'Espadà, es troba més pròxim aquest últim sent la distància aproximada d'uns 9.000 metres.  
   
Es troba així mateix situat a 900 metres a l'est del LIC de l'Alto Palancia, que es caracteritza per albergar masses de savinars amb carrasques i pi negre. Com també penyals i vegetació ripària lligada al llit del Palancia. Amb gran diversitat d'hàbitats i és de gran interés per a les rapaces.   
Interferència amb carreteres: En les voltants de l'aeròdrom discorre l'autovia A-23. El Ministeri de Foment, en data 10 d'octubre de 2005, emet un informe favorable condicionat al compliment d'una sèrie de prescripcions.  
Com s'ha assenyalat anteriorment l'àrea d'afecció aèria de l'aeròdrom presenta en algun punt interferència amb línia d'evacuació de la zona 6 eòlica.  
Per a l'abocament al barranc del Hurón de les aigües pluvials o residuals depurades necessitarà disposar de la corresponent autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals afectats pel projecte:  
El principal efecte ambiental derivat de l'execució del projecte, se centra en:  
- El sòl, pel moviment de terres i posterior dipòsit de materials sobrants de l'excavació i de la mateixa obra en si.  
- La vegetació, per l'ocupació de terrenys necessaris per a l'actuació, que en part corresponia a zona agrícola intervinguda amb anterioritat i en part zona forestal de bosc baix.  
- Els residus generats pel funcionament de l'activitat, ja que s'inclouen operacions de manteniment dels avions (olis, peces rebutjades, etc), com també combustibles per a repostar, que hauran de gestionar-se d'acord amb la naturalesa d'aquests.  
- Es troba situat a 900 metres a l'est del LIC de l'Alto Palancia, que es caracteritza per albergar massa de savinars amb carrasques i pi negre. Com també penyals i vegetació ripària lligada al llit del Palancia. Amb gran diversitat d'hàbitats i és de gran interés per a les rapaces.  
- En les diverses fases de l'execució es preveu la construcció d'instal·lacions per a allotjament, per la qual cosa es generarà un volum indeterminat d'aigües residuals de caràcter urbà, que si no són correctament gestionades poden produir efectes de contaminació, ja que l'abocament final d'aquestes s'efectuarà al barranc del Hurón.  
- Un dels principals efectes derivats de l'activitat és l'impacte acústic que pot generar en les pedanies del Ragudo i població dispersa de l'entorn situada en les masies. El nucli urbà de Viver es troba a uns 3.400 metres. Com a mesures correctores s'indica en el disseny definitiu de la traça que s'haurà de tenir en compte les zones de desmunt i terraplé més pròximes al nucli de població, ja que si la rasant definitiva discorre per sota del terreny, l'impacte sonor serà menor que si a rasant discorre a nivell de terreny o per damunt d'aquest.  
- Dels informes existents en l'expedient cal assenyalar que en el funcionament de l'activitat de l'aeròdrom pot ser rellevant la proximitat a infraestructures d'interés general amb què poden presentar-se interferències, com ara són:  
1. L'autovia A-23, per a la qual cosa Avialsa remet un escrit a la Direcció General de Carreteres del Ministeri de Foment en què s'indica que el circuit de trànsit de l'aeròdrom discorre pel costat oposat a l'autovia: Que el circuit de trànsit per a l'aproximació i aterratge de les aeronaus no sobrevola en cap cas l'autovia A23, sent la separació horitzontal mínima de la seua projecció sobre el terreny en la capçalera-16 de 160 m i en la capçalera-34 de 90 m i que ateses aquestes distàncies i l'alçària del vol sobre el terreny, s'estima que no han d'existir interferències visuals que distraguen de manera notable els conductors. En especial en la capçalera-34 (zona sud) on, en el punt de viratge final, la diferència de cotes mínima entre l'avió i la rasant de l'autovia és de 70 m.  
Indica així mateix que la superfície d'aproximació de la capçalera 16 (nord) podria quedar parcialment afectada per l'àrea d'estacionament de camions projectada, si s'instal·len bàculs i torres d'il·luminació de suficient alçària, la qual cosa obligaria, si és el cas, a senyalitzar els obstacles d'acord amb el que preveu el capítol 6 de l'annex 14 d'OACI i a modificar, en conseqüència, el circuit de trànsit de l'aeròdrom. La companyia Avialsa T-35 assumiria les despeses que el balisament puga generar, instant a consensuar la situació dels obstacles a fi de minimitzar-ne l'impacte aeronàutic.  
Amb l'escrit remés, la Unitat de Carreteres de Castelló del Ministeri de Foment, en data 10 d'octubre de 2005, emet informe favorable el projecte condicionat a una sèrie de prescripcions com ara que el circuit de trànsit de l'aeròdrom es realitze del costat contrari a l'autovia respecte a l'eix de la pista. Així mateix indica que es comunicarà el començament de les obres en l'àrea de descans prevista en la A-23, perquè s'executen a càrrec d'Avialsa T-35 la senyalització, balisament, etc, necessària tant per a la seguretat de l'aeròdrom com de l'autovia A-23, comptant amb aquest fi amb informe previ de la Unitat de Carreteres, i suprimint les operacions en la capçalera 16 de l'aeròdrom en el cas que les obres afecten el trànsit de l'aeròdrom.  
2. El traçat de la línia d'evacuació de parc eòlic de la zona 6, que va ser modificat per a minimitzar les interferències d'aquesta com ja es va indicar amb anterioritat. No obstant això, en coincidir parcialment amb la denominada superfície de transició de l'àrea d'afecció de l'aeròdrom, depenent de l'alçària de les torres, s'haurà de verificar l'alçària final de la línia referida i adoptar, si és el cas, les modificacions pertinents.  
1. Pel que fa a les possibles afeccions al patrimoni historicoartístic, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que es prestarà especial atenció a la localització prèvia de jaciments arqueològics i que es disposarà de la presència en obra d'un expert arqueòleg, a fi de dur a terme una supervisió en les etapes de moviments de terres. No obstant això, s'haurà de complir el que estableix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
2. Estableix un programa de vigilància ambiental per a les diverses fases prèvies, en execució i en explotació, establint en aquesta última controls sobre les obres de drenatge, abocaments accidentals, referents al soroll (comprovació de nivells d'emissió especialment en les pedanies del municipi de Viver, i adoptar mesures correctores en conseqüència), i referits a la fauna (com atropellament d'animals en pista o impactes amb l'avifauna).  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte, per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I-8-b).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, en especial les corresponents a l'activitat aeronàutica, el projecte d'instal·lació de centre de vol a Viver (Castelló) promogut per Avialsa T-35, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1) D'acord amb el que s'ha assenyalat en la part expositiva d'aquesta declaració, aquest projecte s'haurà d'ajustar a les necessitats de servitud i seguretat a les infraestructures ja aprovades o en execució, en especial l'autovia A-23 i la línia d'evacuació de la zona eòlica 6 anteriorment descrites, i han d'efectuar-se a càrrec d'Avialsa T-35, SL les modificacions que resultaren necessàries amb aquest fi.  
2) S'hauran d'adoptar les mesures correctores necessàries per a minimitzar l'impacte visual i l'impacte acústic dels voltants de la ubicació del projecte.  
3) L'estació depuradora haurà d'adaptar el seu dimensionament a les necessitats de tractament de les aigües residuals generades per l'activitat en cada etapa d'execució del projecte, de manera que s'evite produir efecte de contaminació en el medi receptor d'abocament.  
4) Haurà de disposar de les autoritzacions preceptives per a l'abocament a llit de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tant de les aigües residuals depurades com de les aigües pluvials, adoptant per a aquestes últimes les mesures necessàries per a evitar efecte de contaminació per arrossegament de matèries contaminants, com ara oli, combustible, etc.  
5) Els residus generats tant en l'execució com en el funcionament de l'activitat s'hauran de gestionar d'acord amb les característiques d'aquests i la normativa sectorial aplicable.  
6) S'haurà de remetre, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del programa de vigilància i control ambiental tant de la qualitat de l'efluent com de l'efectivitat de les mesures correctores establides per a la minimització de l'impacte visual i de l'impacte acústic, i establir-hi mesures addicionals si fóra el cas.  
7) Respecte al patrimoni històric artístic, haurà de disposar d'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. S'efectuarà un seguiment arqueològic de les obres en la fase de moviment de terres, supervisat per arqueòleg. En el cas que es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
8) En el cas d'afecció a camí ramader, s'haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
9) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 26 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 132/06 -AIA  
Títol: Explotació porcina d'encebament  
Promotor: Victoriano Collado Viana  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte del projecte: Inici activitat ramadera d'encebament de porcs  
Localització: Parcel·la 575 del polígon 4 del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte consisteix en l'inici de l'activitat d'una explotació porcina d'encebament de 3.120 places. Els animals es rebran en la granja amb 18-20 kg de pes i romandran en aquesta fins que arriben a un pes màxim de 90 - 100 kg.  
Per a la realització de l'activitat es construiran tres naus de 60,00 metres de llarg per 14,50 metres d'ample. El sòl de les naus estarà format per un engraellat compost per peces prefabricades de formigó armat pretensat conegudes com a slats sota de les quals es troba la trapa on es recullen les dejeccions dels animals. Cada trapa tindrà una capacitat de 678,2 m³. La capacitat total d'emmagatzemament de l'explotació serà de 2.034,6 m³. Els murs de les trapes estaran construïts amb blocs de formigó massissat i armat, i impermeabilitzat en la cara interior d'aquests de lluïda de morter remolinat.  
L'explotació disposarà de proveïment d'aigua procedent de concessió d'aigües subterrànies atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la partida del Puntal del terme municipal d'Utiel.   
Les aigües residuals procedents de sanitaris es recolliran en una fossa sèptica.  
Es realitzaran 2,4 cicles a l'any. A l'any es generaran 6.708 m³ de purí. Es disposa de 177,3082 ha per a la gestió dels purins. El nombre d'hectàrees aportat mitjançant compromís escrit dels propietaris és suficient ja que no se sobrepassarà la quantitat de 170 kg de nitrogen per hectàrea d'acord amb les recomanacions de la Directiva 91/676/CEE, de 12 de desembre, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries i el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental des de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge amb data 27 de març de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana amb data 16 de gener de 2006. Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per l'Ajuntament d'Utiel de amb data 3 de març de 2006.  
En escrit datat el dia 6 de juny de 2006, es requereix a l'òrgan substantiu ampliació de documentació en relació amb la necessitat d'establir un compromís escrit de realització d'assegurança de retirada de cadàvers dels animals de la granja.  
Informes sectorials  
L'expedient recull:  
- Informe positiu dels Serveis Veterinaris de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Còpia d'informe positiu de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual s'indica la disponibilitat de recursos hídrics en la Unitat Hidrogeològica 08.24 Utiel-Requena en relació amb la concessió d'aigües en la partida El Puntal.  
Afeccions legals  
Segons el estudi d'impacte ambiental l'activitat se situarà en sòl no urbanitzable agrícola disposant d'autorització prèvia de la conselleria de Territori i Habitatge.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'explotació se situarà en l'aldea de Las Cuevas d'Utiel emmarcada per un paisatge típicament agrari amb aprofitament agrícola i pecuari. Els cultius existents en la zona són la vinya i, en menor grau, l'ametler. L'activitat ramadera es fonamenta en explotacions intensives de porcí, aviar i oví.   
L'estudi d'impacte ambiental identifica com a elements ambientals susceptibles de ser impactats pel projecte els que segueixen:  
- Aire: distingeix entre la contaminació física (causada per les partícules sòlides en suspensió i el soroll) i la contaminació química (causada per l'emissió de gasos generats per l'activitat ramadera: diòxid de carboni, metà, amoníac, sulfídric. El gas metà i l'amoníac contribueixen a aquest efecte hivernacle).  
- Aigua: per un costat destaca l'impacte per consum d'un bé escàs i el derivat del detriment que pot patir la qualitat de les aigües com a conseqüència d'abocaments incontrolats o les possibles lixiviacions procedents del fem o del purí.  
- Sòl: sobretot es veurà impactat en la fase d'obres del projecte produint-se compactació i pèrdua de permeabilitat.  
- Medi biòtic: desaparició de la vegetació original de la parcel·la (ametlers), degradació de l'hàbitat i alteració de pautes de comportament de la fauna present en la zona.  
- Medi perceptual: canvi del paisatge original.  
- Medi socioeconòmic: no està previst un increment positiu i directe de l'ocupació encara que s'espera una major racionalització del temps emprat en el temps de treball compatibilitzant l'activitat agrària amb l'activitat ramadera. Els beneficis obtinguts per l'augment del nivell de renda influiran positivament en el creixement d'altres sectors econòmics.  
Es considera que l'estudi d'impacte incideix en tots els elements ambientals que es veuran afectats per l'activitat. No obstant això, ja que l'activitat està subjecta a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada i aquesta, al seu torn, es basa en l'aplicació de les millors tècniques disponibles prenent en consideració les característiques tècniques de l'explotació, la seua implantació geogràfica i les condicions locals del medi ambient (segons Directiva 96/61/CEE), serà necessari incidir de manera més exhaustiva en les condicions locals de la zona, valorant l'efecte additiu que l'explotació pot ocasionar en l'entorn.  
Atés que actualment no hi ha suficients alternatives per a la gestió dels purins i, tenint en compte que en les zones de l'interior de la Comunitat Valenciana l'activitat ramadera porcina està adquirint dimensions importants, i considerant que la major part de les explotacions gestionen els seus purins mitjançant valoració agrícola en zones pròximes a l'explotació, és necessari prevenir convenientment la possible aparició d'efectes adversos en el sòl i en les aigües per a la qual cosa haurà d'incidir-se especialment en l'establiment de mesures correctores i en el programa de vigilància ambiental.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La matriu d'impactes identifica i valora els impactes següents:  
- En la fase de redacció del projecte: impacte positiu pel respecte a l'ordenació urbanística vigent.  
- Fase de construcció: el desbrossament del terreny ocasionarà impactes de signe negatiu per la destrucció de la coberta vegetal i l'alteració del paisatge. El moviment de terres i la construcció d'edificis ocasionarà impacte negatiu en la qualitat de l'aire per la producció de pols i l'augment del nivell de sorolls. Tindrà un impacte positiu sobre l'estructura poblacional i la renda en augmentar la demanda de mà d'obra.  
- En la fase de funcionament: destaquen com a impactes negatius les olors generades per la granja i la possible contaminació dels sòls per les filtracions dels purins acumulats en la nau. Destaca com a impactes positius, l'elevació del nivell de renda i l'estalvi econòmic que comporta la utilització dels purins com a adob agrícola.  
Es considera que la valoració donada a l'impacte en les aigües superficials i subterrànies és insuficient ja que per un costat està previst el consum de 9.661,70 m³/any de concessió d'aigua de pou la qual cosa necessàriament causarà un impacte negatiu en el nivell de les aigües subterrànies. Tampoc es valora adequadament la possible contaminació de les aigües superficials i subterrànies per la incorrecta aplicació dels purins en els camps agrícoles, problema que ja l'any 1991 va tenir com a conseqüència l'aparició de la Directiva 91/677/CEE, de protecció de les aigües contra la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi proposa com a mesures correctores les que segueixen:  
En la fase de construcció:  
- Ús de materials i colors adequats perquè harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona.  
- Estanquitat de les trapes de recollida dels purins.  
- Les runes generades en la fase de construcció es portaran a un abocador autoritzat.  
- Respecte de la vegetació natural present en la finca.  
En la fase de funcionament:  
- Ventilació constant de les naus i neteja periòdica de cort per a evitar males olors.  
- Ús d'un activador biològic degradador de purins i desodorant consistent en un producte a base de bacteris a fi de disminuir les males olors i obtenir un adob apte per al seu ús en camps agrícoles.  
- Prevenció contra les malalties infectocontagioses mitjançant una bona ventilació, col·locació de tela metàl·lica de tipus antiocells en les finestres, construcció de gual sanitari i utilització de líquids desinfectants en rodes, pediluvis a l'entrada de les naus, desinfecció amb calç de les zones pròximes a les portes d'accés.  
- Neteja de les naus al final de cada cicle.  
- S'evitarà realitzar les labors més sorolloses de l'explotació en caps de setmana o a la nit.  
- Aportació d'un nombre suficient de parcel·les per a la valoració de purins com a adob agrícola a fi d'evitar contaminacions de sòl i aigua. A més, aquest es tractarà amb complex enzimàtic abans del seu ús i no s'aplicarà amb sòl cobert de neu, entollat, saturat d'aigua, en erms o amb sòls de pendent major al 20%.  
- L'explotació haurà disposar d'assegurança de retirada de cadàvers. Per a la recollida d'aquests s'haurà de disposar de contenidor homologat per a aquest fi.  
El programa de vigilància ambiental inclou:  
- Revisió periòdica de l'estat de la tanca i de les portes d'accés.  
- Comprovació de l'estat de la tela antiocells col·locada a les finestres  
- Control de la neteja i estat general de les instal·lacions.  
- Comprovació de l'estanquitat dels canals de recollida dels purins  
- Verificació mitjançant anàlisis periòdiques del tractament a què se sotmeten els purins.  
Es considera que en la proposta de mesures correctores es compleixen els preceptes establits en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines; en el Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà, i l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure mesures encaminades al seguiment de les parcel·les on s'aplicarà el purí a fi de vigilar la possible aparició d'efectes adversos.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Previ a l'inici de l'activitat haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge l'informe de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, informe urbanístic d'adequació del projecte a les normes vigents al municipi, còpia de l'autorització prèvia per a realització de l'activitat emesa per la conselleria de Territori i Habitatge, còpia del contracte d'assegurança de retirada de cadàvers.  
- La granja disposarà de sistemes efectius d'evacuació d'aigües pluvials i sistemes de drenatge en la parcel·la per a evitar entollades en les proximitats de les naus o la generació de qualsevol tipus de lixiviats.  
- A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic es fomentarà la vegetació mitjançant plantació perimetral d'espècies acords amb els cultius arboris de secà de la zona.  
- A fi d'evitar l'augment de gasos contaminants produïts pels animals, es vigilarà la qualitat i la quantitat dels pinsos emprats en la seua alimentació com també el correcte subministrament d'aigua.  
- Les anàlisis periòdiques de purins previstos en el programa de vigilància ambiental es presentaran amb periodicitat anual davant d'aquesta Direcció General excepte comunicació en contra d'aquesta. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO,N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals, i estreptococs fecals.  
- Després d'aplicat el purí en els camps, aquest se soterrarà tan ràpidament com siga possible per a evitar pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i proliferació d'insectes.  
- El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el seguiment de les parcel·les on s'aplica el purí i no se'n permetrà l'aplicació en els recintes improductius de les parcel·les aportades. L'aparició de qualsevol efecte advers tindrà com a conseqüència una disminució de les dosis aplicades, l'augment de la superfície de cultiu que s'ha d'emprar i la revisió del complex enzimàtic emprat. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol incidència respecte d'això. En relació amb aquest punt, se seguiran les recomanacions de les autoritats mediambientals presents en la zona, municipals o agràries si es detecta alguna zona on l'aplicació d'aquells puga contaminar alguna font d'aigua o si s'hi detecta una incorrecta aplicació.  
- En l'explotació es disposaran de contenidors separats per a gestionar els residus generats en aquesta de manera individualitzada. Els residus generats no assimilables a urbans es portaran a un gestor autoritzat .  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Álvarez Maroto.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 129/04-AIA  
Títol: Ampliació explotació porcina d'encebament  
Promotor: Arturo Català Canet  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llutxent (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a ampliar l'activitat porcina d'engreixament  
Localització: Partida Pantalons, polígon 2, parcel·les 102, 105 i 111, del terme municipal de Llutxent (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a ampliar l'activitat porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
La superfície de l'explotació està constituïda per 15.996 m², dels quals 754 m² corresponen a la superfície construïda actualment. L'explotació parteix d'una nau rectangular amb capacitat per a 960 porcs d'encebament. Amb l'ampliació es pretén construir una segona nau amb capacitat per a 528 animals, sent la superfície que s'ha d'ampliar de 451,3 m². La nau constaria d'una planta baixa amb coberta a dues vessants i una fossa en la part inferior d'aquesta.   
L'activitat consistirà en l'encebament de porcs, des dels 20 fins als 100 kg de pes, aproximadament, moment en què es destinen a escorxador.  
Es generarà un total de 388,899 m³ de purí/any (considerant les pèrdues per volatilització del 10%). I atés que la dosi d'aplicació del purí és de 42 m³/ha, s'estima en 210 els quilos de nitrogen aportats per hectàrea; i es disposa, al seu torn, d'una superfície agrícola on efectuar l'abocament del purí de 24,4785 ha; ja que, tal com s'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental, la destinació d'aquest és la seua aplicació com a adob orgànic en explotacions agrícoles de la comarca i propietat del promotor. No obstant això, tal com s'indicava en el requeriment de documentació complementària efectuat des d'aquest servei amb data eixida 15 de juny de 2005, el volum de purí generat anualment en l'explotació, la quantitat de N generada, i la superfície agrícola necessària on aplicar el purí com a adob orgànic, hauria de calcular-se (per a la capacitat total de l'explotació) conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Basant-se en això, les noves dades aportades posteriorment en resposta a aquesta sol·licitud, fan referència a una producció total de purins de 3.199,2 m³, per la qual cosa s'amplien les hectàrees necessàries per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.  
Les fosses de la nau són totalment impermeables, disposant-se tota la superfície de la granja per a l'acumulació de purins; atés que tal com s'assenyala en la documentació complementària remesa posteriorment a l'estudi d'impacte ambiental, la fossa de purins, de formigó armat fonamentalment, per a assegurar la correcta impermeabilització d'aquesta, es troba situada sota l'edifici de la granja.   
En la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental remesa amb data entrada en aquesta conselleria, 20 de desembre de 2005, s'indica que la capacitat de la nova fossa serà de 648 m³, que juntament amb els 1.008 m³ de la nau ja existent, implicaria una capacitat total d'emmagatzemament en l'explotació de 1.656 m³.  
Respecte a l'eliminació dels cadàvers que puguen produir-se, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que l'explotació disposa de tres fosses de forma quadrada, impermeabilitzades, en les quals es dipositarien els animals, afegint-se'ls calç viva per a afavorir el procés de descomposició. La fossa se situa en les proximitats de l'edifici principal, dins de la parcel·la on se situa la granja. En la documentació remesa en data 20 de desembre de 2005, s'adjunta còpia del contracte subscrit amb una empresa encarregada de la retirada de cadàvers; i està expedit per a una totalitat de 620 animals, i subscrit a data 9 de febrer de 2005; ja que en la legislació vigent no està permés el tractament que inicialment es pretenia.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que el subministrament d'aigua potable prové d'una connexió de la xarxa de distribució d'un pou de reg; i es disposa de depòsits generals per a l'emmagatzemament i la distribució de l'aigua.  
L'explotació es localitza a més de 3 km del nucli de població de Llutxent, a més de 2 km respecte al municipi de Benicolet, i a uns 200 metres de l'encreuament denominat Quatre Camins.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 15 d'abril de 2004, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 261, de 3 de novembre de 2003, com també als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable de l'Alcaldia, com també informe tècnic subscrit amb data 15 de febrer de 2005, en el qual se certifica la no-iniciació de les obres d'ampliació de la granja.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial. S'inclou informe favorable de la conselleria d'Agricultura en què s'indica: L'informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que no superen la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2).  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.   
Tramitació  
En data 15 de juny de 2006 es comunica al promotor, a través de l'Ajuntament, el requeriment de documentació complementària relativa als apartats següents:   
- Revisada la documentació, es considera necessari completar-la amb la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, referit a tota l'explotació (inicial més ampliació projectada), i que no es tracte, com l'estudi d'impacte ambiental presentat, d'un document genèric per a qualsevol activitat semblant en la zona. Havent d'ajustar-ne el contingut a les exigències estipulades en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
- Així mateix, es considera necessari que en el nou estudi d'impacte ambiental queden aclarits els apartats següents:   
- Segons la documentació aportada, l'eliminació de cadàvers es realitzarà utilitzant fossa de cadàvers en la mateixa explotació, sistema de gestió prohibit per la legislació vigent en la matèria. Per tant, i com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, haurà de presentar còpia del contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- El volum de purí generat anualment en l'explotació, la quantitat de N generada, com també la superfície agrícola necessària on aplicar el purí com a adob orgànic, haurà de calcular-se (per a la capacitat total de l'explotació) conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. En cas d'utilitzar una altra metodologia de càlcul, i tractant-se d'una ampliació, haurà d'estar basada en dades reals procedents d'anàlisi del mateix purí, dels que haurà d'aportar-se còpia.  
- El Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, estableix que l'autonomia per a emmagatzemar purins en l'explotació haurà de ser superior a tres mesos, per la qual cosa haurà de calcular-se l'autonomia disponible en l'explotació, considerant que si és inferior a l'exigida, haurà d'augmentar-se amb la construcció d'una bassa impermeabilitzada i vallada.  
- La superfície agrícola on s'aplicaran purins com a adob orgànic haurà de justificar-se amb la presentació de cèdula de propietat, plànol cadastral i contracte firmat per cadascun dels propietaris on s'aplicarà el purí, havent de considerar, a més, que en la cèdula cadastral haurà de reflectir-se el tipus de cultiu de cadascuna de les parcel·les. Haurà de tenir-se en compte que la superfície ha de ser suficient per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. A més, no s'acceptarà superfície de parcel·les que no s'exploten agrícolament.  
- Segons la documentació aportada, per a la dotació d'aigua que s'utilitza en l'explotació es disposa d'una connexió de la xarxa del pou de reg", per la qual cosa haurà de justificar l'autorització legal de la C H del Xúquer per a utilitzar l'esmentat pou.  
- Haurà de justificar el compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental dictada per la directora general de Planificació i Gestió del Medi en data 31 de març de 2000, de manera que puga resoldre's l'ampliació sol·licitada.  
En data 27 de setembre de 2005, el promotor remet a aquest Servei còpia de l'autorització de l'abocament de purins sobre parcel·les agrícoles i del sistema d'eliminació de cadàvers.   
En data 29 de novembre de 2005, es requereix novament al promotor, a través de l'Ajuntament de Llutxent, la documentació complementària sol·licitada en l'escrit previ, de data 15 de juny de 2006; i s'emet conjuntament advertència de caducitat, en la qual s'indica que si transcorreguts tres mesos sense la presentació de la documentació requerida, tindrà lloc la caducitat del procediment, en aplicació del que disposa l'article 92 de la Llei 30/92, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.   
En referència al requeriment realitzat amb data 15 de juny de 2005, el 20 de desembre de 2005, el promotor envia nova documentació composta per:   
- Fotocòpia del contracte de retirada de cadàvers, expedit a data 9 de febrer de 2005.  
- Superfície d'abocament (ja aportada en data 27 de setembre de 2005)  
- Capacitat d'emmagatzemament de purins; indicant-se segons els càlculs que la capacitat d'emmagatzemament dels purins s'estima per a un període de sis mesos.  
- Superfície agrícola (ja aportada en data 27 de setembre de 2005)  
- Dotació d'aigua. La dotació d'aigua prové del pou de la Cooperativa de Llutxent.  
- Escrit en el qual es fa referència al compliment dels condicionants relatius a la declaració d'impacte ambiental dictada en data 31 de març de 2000, per la directora general de Planificació i Gestió del Medi.  
En data 29 de març de 2006, el promotor remet documentació complementària referent a:  
- Certificat firmat pel president de la Comunitat de Regants del Camp de Llutxent, firmat a data 20 de març de 2006, on s'especifica la quantitat d'aigua disponible en l'explotació, i s'indica que: Té dret al subministrament d'aigua per a les parcel·les 103, 105, 111 i 112; podent disposar, per al seu consum, de la quantitat de 3.500 metres cúbics d'aigua.  
- Atés que en el requeriment de documentació efectuat des d'aquest servei amb data eixida de 15 de febrer de 2006, se sol·licitava que hauria de justificar-se el compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental dictada per la directora general de Planificació i Gestió del Medi en data 31 de març de 2000; s'aporta, en contestació a l'esmentat requeriment la documentació necessària per a justificar el compliment dels condicionants establits, referents a:   
- La impermeabilització dels canals de purins.  
- Existència de gual sanitari en l'explotació per a la correcta desinfecció dels vehicles.  
- Existència de tanca perimetral en l'explotació amb apantallament arbori.  
- Protecció de tots els buits de la nau amb teles mosquiteres.  
- Síntesi del tractament proposat per al purí previ a la utilització d'aquest com a adob orgànic en camps de cultiu.  
- Justificació de la superfície agrícola on s'aplicaran els purins, mitjançant la presentació de cèdula de propietat, pla cadastral de cadascuna d'aquestes, i contracte firmat pels propietaris.   
- Escrit explicatiu en què s'indica que en cas de modificar la destinació i el tractament del purí, pel fet que aquest no presentara l'eficàcia adequada, es procediria a efectuar la pertinent comunicació davant d'aquesta Direcció General.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola, segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Llutxent no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental molt general de l'àrea d'ubicació de l'explotació i de la zona on s'emmarca; des del punt de vista de la climatologia, relleu, vegetació, fauna i hidrogeologia.  
S'han considerat com a elements susceptibles de ser impactats pel projecte, únicament, el paisatge per la modificació de l'entorn, i l'aire, per l'emissió d'olors molestes.  
No obstant això, la valoració d'impactes es considera insuficient, obviant-se aspectes fonamentals com ara la possible contaminació del sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient, com també l'aigua, per la possible alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània; entre altres qüestions.  
No s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de manera més concreta les possibles incidències ambientals derivades de la fase d'explotació, com també la importància d'aquestes.  
No obstant això, malgrat l'excessiva visió generalista des de la que s'ha abordat aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental, pot considerar-se en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental, únicament s'han proposat mesures preventives i correctores per a la reducció i eliminació de males olors, sent algunes d'aquestes les següents:  
- Supressió dels llits dels animals, en haver-hi disposat la solera de la nau amb engraellats de formigó i fosses inferiors d'acumulació de purins.  
- Les fosses de la granja estan construïdes amb formigó, de manera que s'impedisca l'eixida dels purins i l'entrada d'aigües pluvials o de qualsevol tipus a l'interior de l'edifici.   
- Operacions periòdiques de neteja de les cel·les amb aigua a pressió, la qual cosa contribueix a l'arrossegament de materials a l'interior de les fosses.   
- Desinfecció de les cel·les i local mitjançant solucions insecticides.  
- Buidatge periòdic de les fosses de l'edifici i emmagatzemament en la fossa construïda específicament per a aquest fi.  
- En les fosses de col·lectors s'afegirà superfosfat de calç per a evitar la proliferació de paràsits i possibles infeccions.  
- Quan la nau quede lliure de bestiar es netejarà en profunditat amb solucions germicides.  
No s'ha inclòs el programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també les mesures correctores recollides a continuació:  
- En la declaració d'impacte ambiental dictada per a l'inici de l'activitat, es considerava necessari aplicar tractament als purins previ a l'ús d'aquests com a adob en camps de cultiu per a evitar riscos de contaminació de sòls, aigües, etc. Per la qual cosa haurà de sotmetre's al purí, previ a l'aplicació d'aquest en camp, a tractament enzimàtic que en millore les propietats com a adob al mateix temps que en rebaixe la càrrega contaminant, reduint a més l'emissió d'olors en granja.  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adob orgànic o mineral.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació porcina, situada al terme municipal de Llutxent (València), promoguda per Arturo Català Canet, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de complir als condicionants establits per la conselleria d'Agricultura.  
- Haurà de disposar-se, prèviament a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de patrimoni cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; havent de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Es gestionarà l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- Tal com es proposa en la documentació remesa, complementària a l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, i l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur-se a terme una anàlisi abans de començar el tractament per a comprovar els nivells de què es parteix, i que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i podran aplicar-se, en cas necessari, les correccions oportunes al tractament.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'abonat orgànic o mineral.  
- Segons la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana; per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.  
- Per al control de rosegadors s'efectuarà una desratització anual, preferiblement en els mesos d'estiu.  
- Per al control dels insectes es duran a terme mesures de prevenció, mesures d'higiene general de les instal·lacions i tractaments de desinsectació a base d'insecticides biodegradables, i d'escassa toxicitat; intensificant-se'n l'ús en els mesos d'estiu.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el tractament i destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 137/06-AIA  
Títol: Explotació porcina d'encebament   
Promotor: Rosana Gómez Arnau  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas  
Objecte del projecte: Obertura explotació porcina d'encebament  
Localització: Parcel·la 180 del polígon 14 del terme municipal de Sinarcas (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte consisteix en l'inici de l'activitat d'encebament de porcs. Amb aquest fi es construiran dues naus d'encebament de 889,48 metres quadrats i un local tècnic de 50 metres quadrats. L'explotació disposarà de sistemes d'evacuació de pluvials.  
Els porcs es rebran en l'explotació amb 20 kg de pes i se n'efectuarà l'engreixament fins als 100 kg. La capacitat total de la granja serà de 1.976 animals. L'etapa d'encebament completa durarà de quatre mesos a quatre mesos i mig. Després d'aquesta etapa es realitzarà la neteja i desinfecció de la nau, i després d'això s'iniciarà un buit sanitari que durarà dues setmanes, després del qual s'iniciarà un nou cicle.  
Per a la recollida dels purins es disposa de trapes situades en cada una de les naus amb una capacitat total de 1.273,44 metres cúbics.  
A més l'explotació disposarà de subministrament d'aigua potable procedent del municipi de Sinarcas que emmagatzemarà en dipòsit de regulació, sitges d'acer galvanitzat, instal·lacions sanitàries amb fossa sèptica, sistema de recollia de cadàvers i complirà amb la normativa recollida en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
Per a la gestió del purí en parcel·les agrícoles es disposa del permís escrit dels propietaris de parcel·les corresponents a 84,27 ha.   
Es considera que, tant la capacitat d'emmagatzemament de les fosses de purins com la superfície de terreny presentada per a la gestió d'aquests estan concordes amb l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries i el Reial decret 324/2000, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental, és remés per la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades de València tenint entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge el dia 28 d'abril de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 268 de 10/11/04. No s'hi van presentar al·legacions.  
Amb data 22 de maig de 2006, es dirigeix escrit a l'autoritat substantiva en què es requereix ampliació de documentació.  
Amb data 19 de juny de 2006, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte contestació referent a la documentació sol·licitada.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal inclou:  
- Informe positiu de l'enginyer municipal respecte a l'adequació de l'actuació amb la qualificació del sòl.  
- Informe positiu de l'arquitecte municipal respecte a les ordenances municipals, plans d'ordenació urbana i normes subsidiàries vigents en l'Ajuntament de Sinarcas.  
- Informe positiu de l'inspector veterinari de l'àrea  
- Informe positiu de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Afeccions legals  
L'activitat s'exercirà en sòl qualificat com a no urbanitzable d'aptitud agrícola - ramadera.  
Segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, la parcel·la on ha de desenvolupar-se l'activitat està classificada com a sòl forestal i no afecta forest d'utilitat pública.  
Les instal·lacions no afecten cap figura de protecció prevista en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana ni cap zona LIC (lloc d'interés comunitari) o ZEPA (zona d'especial protecció per a aus) que hagen sigut proposades davant de la Comissió Europea per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, es veuran afectats els elements ambientals següents:  
- Aire: se'n veurà afectada la qualitat per l'emissió de partícules en suspensió, sorolls i vibracions i per l'emissió de gasos com ara diòxid de carboni, metà, amoníac, sulfhídric procedents del bestiar i diòxid de sofre, òxid de nitrogen, plom procedents de la maquinària.  
- Aigua: les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània podran patir alteracions com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables, lixiviació del fem o del purí i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.  
- Sòl: els processos físics i biològics poden veure's afectats per fenòmens com ara la compactació, erosió, pèrdua de permeabilitat durant la fase d'obres del projecte.  
- Vegetació: pèrdua de la vegetació original.  
- Fauna: degradació d'hàbitats, alteració de pautes de comportament de la fauna present en la zona per la presència humana i augment de circulació de vehicles.  
- Paisatge: disminució de la seua qualitat.  
- Economia: produirà efecte positiu en l'ocupació i en les rendes de les persones emprades en l'explotació.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte descriu i valora els impactes més significatius que ocasionarà l'activitat. Els impactes identificats com a positius es refereixen a l'adequació urbanística dels terrenys, i a l'impacte sobre l'economia i l'ocupació. A més valora positivament l'ocupació de purí com a fertilitzant agrícola en altres explotacions de la zona. Com a impactes de signe negatiu més importants es destaquen els que segueixen:  
- Rebuig i desbrossament del terreny: afecció negativa a la coberta vegetal sent aquest impacte de reversibilitat mitjana. Aquesta acció també causarà una repercussió negativa sobre el paisatge qualificant aquest impacte de temporal i reversible a mitjà termini.   
- L'augment del nivell de pols en l'atmosfera durant la fase de construcció i l'augment del nivell de sorolls causaran impactes immediats però d'escassa persistència.  
- Durant l'exercici de l'activitat les mals olors generades en l'explotació seran temporals i reversibles a curt termini.  
- La possible contaminació del sòl per filtracions des de la bassa de purins és qualificat com d'intensitat baixa, extensió puntual, i reversible a mitjà termini.  
Es considera que la qualificació dels impactes no sempre és l'adequada i no es valora de manera adequada la reversibilitat i la persistència d'aquests. Hi ha accions del projecte la dilació del qual en el temps és major que la prevista (la incidència sobre el paisatge, o la persistència de les olors) a més de qualificar de positius impactes com ara l'aplicació agrícola dels purins sense tenir en compte que aquesta acció pot representar una font potencial de contaminació de sòls i aigües en el cas d'una incorrecta gestió d'aquests.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores previstes en l'estudi d'impacte es descriuen segons les tres fases en què es divideix el projecte.  
- Fase de disseny:  
a) Es preveu l'adequació urbanística dels terrenys i l'adequada distància al nucli urbà.  
- Fase de construcció:  
a) Ús de materials i colors que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona.  
b) Utilització de materials adequats per a aconseguir la impermeabilitat i estanquitat de les fosses de purins.  
c) Eliminació de les runes per mitjà d'un gestor autoritzat.  
d) Disminució de l'impacte visual mantenint inalterada la porció de la parcel·la no afectada per l'explotació.  
- En la fase de funcionament:  
a) Minoració de males olors amb la constant ventilació de les naus.  
b) Neteja periòdica de les corts.  
c) Aplicació d'activador biològic en les fosses de purins.  
d) Mesures per a evitar les malalties infectocontagioses: desinfecció de les rodes dels vehicles que entren en l'explotació, desinfecció amb calç, instal·lació de pediluvis, neteja total al final de cada cicle.  
e) Realització de les activitats generadores de soroll a la nit o els caps de setmana.   
f) Disminució del risc de contaminació del sòl mitjançant l'aplicació del purí a un nombre adequat de parcel·les i sotmetiment d'aquest a un tractament previ amb complex enzimàtic per a disminuir-ne la càrrega contaminant i estabilitzar-lo.  
g) En l'aplicació del purí al terreny se seguiran les normes que segueixen: no es podrà aplicar en terrenys gelats, entollats, erms, saturats d'aigua, quan el terreny posseïsca un pendent major al 20% complint-se elque disposa l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació pel qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
h) Eliminació adequada dels cadàvers dels animals de l'explotació segons Reial decret 1429/2003, per a la qual cosa disposarà d'assegurança de recollida i destrucció d'aquests. Disposarà l'explotació de contenidor homologat per a dipositar els animals morts fins a la retirada d'aquests.  
El programa de vigilància ambiental proposat es basa en el seguiment de les mesures correctores i en la vigilància de la possible aparició d'impactes imprevistos.  
Es considera que les mesures correctores proposades són acords amb la legislació vigent, havent d'incidir en la necessitat d'una correcta vigilància en l'aplicació del purí en camps agrícoles.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Atés que s'ha realitzat en la parcel·la objecte del projecte prospecció arqueològica amb l'autorització prèvia atorgada per la conselleria de Cultura, Educació i Esport, i no s'ha produït cap tipus de troballa de material arqueològic o etnològic.  
Atés que l'explotació disposa de subministrament d'aigua potable procedent de la xarxa d'aigua potable del municipi de Sinarcas.  
Atés que el promotor es compromet a contractar un assegurança de retirada de cadàvers dels animals morts en l'explotació.  
Atés que la parcel·la on es construirà l'explotació té vegetació natural consistent en bosc baix i està classificada com a forestal.  
D'acord amb tot això, es resol:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Previ a l'inici de l'activitat haurà de sol·licitar-se davant dels Serveis Territorials de la conselleria de Territori i Habitatge l'autorització pertinent en relació a l'afecció del projecte a terreny forestal i presentar còpia d'aquest davant el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
- Com més prompte possible es presentarà còpia davant d'aquesta Direcció General de l'informe de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià i còpia de l'assegurança de retirada de cadàvers.   
- En la realització de qualsevol tipus de treball tant en la fase de construcció com en la fase de cultiu es complirà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest.   
- A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic es plantarà una tanca arbòria al voltant de la granja i es mantindrà la resta de la parcel·la en condicions òptimes respectant-se la vegetació natural.  
- A fi d'evitar l'augment de gasos contaminants produïts pels animals, es vigilarà la qualitat i la quantitat dels pinsos emprats en l'alimentació d'aquests com també el correcte subministrament d'aigua.  
- Es realitzaran anàlisis periòdiques de purins realitzant-se el primer abans de l'inici del tractament amb complex enzimàtic perquè servisca de blanc. Aquestes anàlisis es presentaran amb periodicitat anual davant d'aquesta Direcció General excepte comunicació en contra d'aquesta. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5,DQO,N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals, i estreptococs fecals.  
- Després d'aplicat el purí en els camps, aquest se soterrarà tan ràpidament com siga possible per a evitar pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i proliferació d'insectes.  
- El programa de vigilància ambiental inclourà el seguiment de les parcel·les on s'aplica el purí. L'aparició de qualsevol efecte advers tindrà com a conseqüència una disminució de les dosis aplicades, l'augment de la superfície de cultiu que s'ha d'emprar i la revisió del complex enzimàtic empleat. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol incidència respecte d'això.  
- En l'explotació s'haurà de disposar de contenidors separats per a gestionar els residus generats en aquesta de manera individualitzada. Els residus generats no assimilables a urbans es portaran a un gestor autoritzat .  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5771, del 27-05-2008 (2008/6471)

RESOLUCIÓN de 29 de abril de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Traiguera, Alicante, Polop, Viver, Utiel, Llutxent y Sinarcas.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5771

Fecha DOGV
:   27-05-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/6471

CVE


Fecha del documento
:   29-04-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Llutxent](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [Viver](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Polop](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 29 de abril de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Traiguera, Alicante, Polop, Viver, Utiel, Llutxent y Sinarcas. [2008/6471]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Resuelvo  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 439/02-AIA Traiguera, 170/06-AIA Alicante, 139/05-AIA Polop, 125/06-AIA Viver, 132/06-AIA Utiel, 129/04-AIA Llutxent, y 137/06-AIA Sinarcas.  
Valencia, 29 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 439/02-AIA  
Título: Granja de crianza y engorde de ganado porcino  
Promotor: Vicente Roca Cervera  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Traiguera (Castellón)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la explotación porcina   
Localización: Partida Camps, polígono 52, parcela 5, del término municipal de Traiguera (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación de crianza y engorde de ganado porcino, cuyas características, según la documentación aportada son:   
La explotación posee una extensión de 15.760 m², en la que están construidas tres naves dedicadas al engorde de cerdos. La primera nave (656 m²) es de forma irregular, albergando los alojamientos para el ganado (cochineras). La segunda nave, es de forma cuadrangular (608.28 m²), utilizada también únicamente para alojamiento de ganado; y la tercera (201.5 m²), se utiliza como enfermería o lazareto, y almacén. Existiendo una separación entre los edificios, para mejorar la ventilación y prevenir infecciones; estando, asimismo, construidos los edificios con muros de bloque de hormigón, y cubiertas de fibrocemento.   
En la explotación (con capacidad para 1.200 cerdos de engorde) se reciben los lechones con ocho semanas de edad, pasando en ella un periodo de cuatro meses y medio (hasta que alcanzan un peso medio de 90 Kg aproximadamente), momento en que son transportados al matadero.  
Tras cada ciclo, se deja libre la explotación durante mes y medio en vacío sanitario; realizándose de dos a tres ciclos de cebo al año.   
Las deyecciones se recogen en las zanjas que están bajo los emparrillados o staps, junto con los orines y agua de limpieza. Se realiza mediante una conducción estanca hasta la balsa de almacenaje de purines, incorporándose coagulantes o aditivos que favorezcan la mineralización.   
El volumen anual de purín que se genera es de 2.580 m³; siendo por tanto la producción anual de Nitrógeno de 8.700 Kg; y considerando, una vez estabilizado, con unas pérdidas del 50% por volatización, la cantidad de Nitrógeno se sitúa entorno a los 4.350 Kg anuales (justificándose dicho proceso con más detalle en la documentación complementaria remitida posteriormente). Estableciéndose en base a esta cifra, en 25.58 Hectáreas las necesarias para que con la aplicación del purín como abono orgánico, no se sobrepasen los 170 Kg de N/año. Sin embargo, en documentación complementaria remitida posteriormente al estudio y al proyecto de actividad se modifica esta cifra, ampliándose a 52 Hectáreas la superficie disponible a abonar; dado que se efectúan nuevos cálculos considerando un menor porcentaje de volatización del N.  
La fosa o balsa de almacenamiento, con capacidad para almacenar el purín generado durante al menos tres meses de producción, es impermeable, estando cubierta para evitar la producción de malos olores y la propagación de infecciones. Utilizándose una cuba extractora de lodos aplicada a la toma de fuerza del tractor para el transporte y la utilización de los purines.   
En el estudio de impacto ambiental se indica que los cadáveres son retirados directamente a una caseta de recogida, habiendo suscrito un convenio municipal con la Diputación Provincial  
La explotación se encuentra a más de 1 km. con respecto a los núcleos urbanos más cercanos.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública y remisión del expediente  
El expediente se inició el 21 de noviembre de 2002, con la remisión por parte del Ayuntamiento de Traiguera de copia del estudio de impacto ambiental, del proyecto de actividad y del expediente municipal.  
La información pública se realizó mediante publicación en el BOP nº 82, de 9 de julio de 2002, así como la notificación a los vecinos colindantes, sin la presentación de alegaciones.   
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
El 29 de enero de 2003, se solicita al promotor a través del Ayuntamiento de Traiguera, un nuevo estudio de impacto ambiental, que cumpla con los requisitos establecidos en el Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de Impacto Ambiental; con el objeto de poder reiniciar la tramitación del expediente. Remitiendo el promotor a este servicio el nuevo estudio, a través de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, en fecha 16 de mayo de 2003.   
En fecha 24 de noviembre de 2004, se efectúa un nuevo requerimiento de documentación al promotor a través del Ayuntamiento de Traiguera; en el que se indicaba que examinada la documentación presentada como ampliación al expediente, se considera necesario la presentación de documentación complementaria, relativa a los siguientes apartados:  
- Deberá aportarse contrato de aceptación de los propietarios de las parcelas agrícolas donde se aplique el purín como abono orgánico. Deberá excluirse todas aquellas parcelas que no se exploten agrícolamente, entre las que se incluye las correspondientes a suelo forestal. Deberá en cualquier caso, identificarse el uso de cada una de las parcelas declaradas como receptoras de purín.  
- Deberá calcularse el volumen de purín generado en base al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas. En caso de variar las consideraciones de cálculo del purín generado, nitrógeno total y superficie agrícola necesaria, y tratándose de una legalización de actividad, no se aceptará su justificación en base a bibliografía consultada, ya que deberán extraerse dichas bases de cálculo en función de resultados reales obtenidos en la explotación mediante análisis del purín generado en la misma.  
Como respuesta a los diversos requerimientos efectuados desde este Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, la documentación aportada por el promotor, ordenada en base a la fecha de registro de entrada en esta conselleria, es la siguiente:  
- 6 de mayo de 2004:  
- Justificación de las dimensiones y capacidad de los slats y de la balsa de purines.  
- Tratamiento que recibirán los purines previamente a su utilización como abono orgánico en parcelas agrícolas.  
- Autorización de conformidad firmada por cada uno de los propietarios de las parcelas agrícolas.   
- Planos de detalle referentes a la balsa y fosas de purines.  
- 17 de mayo de 2004:  
- Cédula catastral y plano de las parcelas agrícolas en las que se empleará el purín generado en la explotación como abono orgánico.   
- 21 de diciembre de 2004:  
- Expediente municipal.   
- 8 de marzo de 2006:   
- Contrato de aceptación de los propietarios de las parcelas agrícolas donde se aplicará el purín como abono orgánico.  
- Cálculo del purín generado en base al Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.   
Informes sectoriales  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
- Autorización previa de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial; en el que se incluye informe favorable de la conselleria de Agricultura, indicándose: Que procede informar favorablemente la legalización de las construcciones solicitadas, condicionando la legalización de las mismas al cumplimiento de los requisitos de infraestructura sanitaria establecidos a continuación (según lo dispuesto en el Artículo 5 del RD 324/2000 y el Art. Único del RD 3483/2000):  
- Sistema eficaz de desinfección (vado sanitario) de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación en los accesos a la misma así como sistema apropiado para desinfección del resto del vehículo.  
- Cercado de la explotación (vallado perimetral) y sistemas de protección contra posibles transmisiones de enfermedades (Tela pajarera o malla metálica en ventanas y huecos).  
- Disposición de utillaje y equipo que posibilite una eficaz desinfección, desinsectación y desratización.  
- Disponer de sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres, con suficientes garantías sanitarias y de protección del medio ambiente.   
- Adecuado lazareto para la observación y secuestro de los animales.  
- Medidas higienico-sanitarias necesarias para que el personal y utillaje de la explotación no puedan transmitir enfermedades.  
- Utillajes de limpieza, manejo y vestuario de uso exclusivo en la explotación.  
- Pediluvios u otros medios de eficacia semejantes, a la entrada de locales, naves o parques.  
- Disponer de un libro de visitas donde se anoten todas las que se produzcan y el número de las matrículas de los vehículos que hayan entrado en la explotación.  
- Disponer de balsas de estiércol cercadas e impermeabilizadas, natural o artificialmente, que eviten el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.  
- Disposición de las instalaciones del global de la explotación de forma que se cumplan los requisitos de bienestar animal establecido por el RD 1135/2002 relativo a las normas mínimas para la protección de cerdos.  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
- Informe favorable de la Alcaldía.   
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable de interés agropecuario según las normas subsidiarias del Ayuntamiento de Traiguera  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Traiguera no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se efectúa una descripción, un inventario ambiental del área de ubicación de la explotación y de la zona donde se enmarca, desde el punto de vista de la fauna, flora, hidrogeología, suelos y paisaje.  
Dado que las naves ya están construidas, no se ha desarrollado en el presente apartado las acciones impactantes que se produjeron cuando éstas se construyeron; describiéndose únicamente los principales efectos y los factores impactados derivados de la fase de funcionamiento. No obstante, únicamente se han considerado (de forma mas concreta) los impactos asociados a la producción de ruidos y olores; ya que se considera que no se producirán impactos sobre las aguas (superficiales y freáticas), ni sobre el suelo. Valorándose ambos impactos negativos como poco relevantes, por lo que se considera el impacto final del proyecto como positivo.  
No se ha realizado una valoración cualitativa de los impactos a partir de una matriz causa-efecto, mediante la cual, podría haberse estimado de forma más concreta las posibles incidencias ambientales derivadas de la fase de explotación, asi como su importancia.  
No obstante, pese a la excesiva visión generalista desde la que se ha abordado este apartado en el estudio de impacto ambiental, puede considerarse en términos generales, como viable la actividad desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, asi como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental, y puesto que todas las instalaciones se encuentran ya ejecutadas, se han establecido medidas preventivas y correctoras sólo para la fase de funcionamiento; incluyéndose las siguientes:   
- Respecto a la infraestructura sanitaria:  
- Disponer de caja o remolque estanco para la retirada de cadáveres.  
- Periódicamente se procederá a la desinfección y desinsectación de las cochiqueras. Disponiéndose en las instalaciones de equipo suficiente y adecuado.  
- Se realizarán Profilaxis antiparasitarias internas y externas.  
- Se realizarán Profilaxis vacunales.  
- Se dispondrá de vestuario y calzado, para su uso exclusivo en la instalación.  
- Respecto al sistema de recogida de purines en la nave:  
- Se repondrán unos 15-20 cm. de agua limpia en las zanjas tras cada limpieza.  
- Se vigilará la posible aparición de grietas o vados en las zanjas; procediéndose a su inmediata reparación.   
- Se intentará no saturar nunca la capacidad de almacenamiento de la instalación, en previsión de posibles percances.  
- Se instalarán sólo tuberías estancas, preferiblemente de plástico, para el tránsito de purines, con inclinaciones superiores a 4-6%.   
- Respecto al sistema de traslado de los purines hacia el exterior:  
- Se realizará con tractor dotado de cuba estanca.  
- Se tomarán medidas preventivas para prevenir goteos o roturas.  
- No se prolongará la estancia, de los purines en las cubas.  
- En relación con la aplicación de los purines:  
- Se evitará su uso en los días lluviosos.  
- No se aplicarán sobre suelos helados.  
- Si existieran riesgos por escorrentía debido al tipo de la parcela o su inclinación, se limitará su aplicación, dejando franjas de seguridad en zonas conflictivas.   
- Es aconsejable pasar una ligera labor de grada tras su aplicación.  
- Se aplicarán rigurosamente, 170 Kg/N/Ha (aproximadamente de 70 a 100 m³ de purín).  
- Se identificarán otras parcelas receptoras o el cambio de las mismas al ente competente.  
- Otras medidas protectoras consideradas son:  
- Sistema de bebederos: deben estar en perfecto estado de funcionamiento.   
- Evitar el exceso de proteínas o sales en las formulaciones del pienso.  
- Debe tratarse de reducir, en la medida de lo posible, la superficie de zonas sucias para evitar el incremento de líquidos.   
- Adoptar un sistema de limpieza de alta presión, lo que reduciría el volumen de agua empleado entre un 10-20%.  
- Adecuar la ventilación a las necesidades del animal.  
Con respecto al programa de vigilancia ambiental se establecen de forma muy general las competencias que en materia de vigilancia y control, tienen las diferentes administraciones; sin especificar las medidas y actuaciones que de forma concreta se realizarán en la explotación.  
Las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental deberán ampliarse con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formula la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación porcina, situada en el término municipal de Traiguera (Castellón) promovida por D. Vicente Roca Cervera, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Tendrá que darse cumplimiento a los condicionantes establecidos por la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
- El estercolero del que se disponga en la explotación deberá, tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, tener unas dimensiones tales que pueda almacenarse la producción de purín de al menos un ciclo. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener el purín allí acumulado, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados, los cuales podrán ser incorporados de nuevo al montón para favorecer su eliminación por evapotranspiración.  
- Tal y como se indica en el estudio de impacto ambiental, el purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como referente inicial. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Asimismo, se limitará la aplicación del purín a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación; no superándose la cantidad de 170 kg de N/ha y año.  
- Para minimizar el impacto sobre el agua y el suelo, el purín se utilizará a una dosis que no supere los 170 kg de N/ha. Y en ningún caso en parcelas que no se exploten agrícolamente. Asimismo, deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica el purín, para no provocar problemas derivados de la contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.  
- La distancia de las parcelas donde se aplicará el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000 de marzo de 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno.   
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; por lo que deberá disponerse de contrato actualizado, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto.  
- Según la Cartografía Temática de la conselleria de Territorio y Vivienda, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo clasificado con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media; por lo que deberá aplicarse medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos.  
- En el proyecto de actividad se incluye plano referente a la posición de las construcciones en el que se indica que la distancia mínima respecto al camino es de 9 metros; sin indicarse si es con respecto al eje del mismo. Por lo que ante la proximidad a éste, la explotación en posibles ampliaciones posteriores, no podrá expandirse en dirección al mismo, con el objeto de respetar la distancia mínima exigida en la legislación vigente.  
- La superficie de la explotación que no se halle ocupada por las edificaciones deberá mantenerse en explotación agraria efectiva, o bien, deberá realizarse en ella plantación de arbolado.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente estimación de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 22 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 170/2006-AIA  
Título: Planta de producción de biodiesel a partir de aceites vegetales  
Promotor: Biodiesel Alicante, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación (IPPC) de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Localización: Muelle nº 19, del Puerto de Alicante  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objeto del proyecto es la instalación de una planta de biodiesel a partir de aceites vegetales de acuerdo a la documentación y al estudio de impacto ambiental presentados, solicitando la correspondiente declaración de impacto ambiental dentro de trámite de autorización ambiental integrada conforme a la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación.  
El biodiesel constituye un combustible de origen orgánico formado por metilésteres de ácidos grasos cuyo origen son, principalmente, aceites de origen vegetal. El biodiesel constituye un sustituto del gasoil convencional derivado del petróleo y su empleo se destina a motores de ignición por compresión (motores diesel) o en calderas de calefacción y usos industriales.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La planta de biodiesel con capacidad de producción de 200.000 toneladas/año se proyecta ubicar en el muelle nº 19 del Puerto de Alicante, sobre una superficie aproximada de 30.000 m², sobre suelo urbanizable con calificación industrial mediante la correspondiente concesión portuaria.  
Como materia prima del proceso de fabricación del biodiesel se emplean aceites vegetales refinados de semillas de girasol, colza, soja, palma, etc. que se someten a un proceso de transesterificación. El proceso se completa con etapas previas de pretratamiento y acondicionamiento de los óleos vegetales y otras posteriores destinadas a la purificación del biodiesel y de la glicerina, producto secundario derivado de la fabricación del biodiesel. Junto a los aceites vegetales se emplea metanol como reactivo básico para la fabricación. Al final del proceso, el exceso de metanol empleado se recupera mediante destilación, reintroduciéndose en el proceso en las fases de preesterificación y transesterificación sin existir ninguna corriente de residuo del mismo. Por otro lado, el agua extraída durante las operaciones de recuperación del metanol se emplea de nuevo para el lavado de las corrientes de proceso.  
En cuanto a las instalaciones proyectadas, éstas se ubicarán en varias edificaciones independientes constituidas por el edificio de oficinas, el edificio de fabricación, los depósitos de almacenamiento, el almacén de materias primas auxiliares, el edificio de instalaciones auxiliares, y las zonas de carga y descarga. Además, se dispone de instalaciones accesorias de saneamiento de aguas, telefonía y comunicaciones, zonas verdes, aparcamiento, viales y accesos e instalaciones contra incendios. La planta cuenta con acceso para entrada y salida de vehículos y se vallará en todo su perímetro.   
Los almacenamientos de aceite vegetal, aceite refinado, biodiesel, glicerina, metanol, gasóleo, catalizador y soapstock se realiza en depósitos de acero inoxidable a la intemperie. Se dispondrá de cubetos de retención para derrames que aseguren su confinamiento en caso de accidente, atendiendo las normas de seguridad establecidas en el Reglamento de Almacenamiento de Productos Químicos aprobado por el Real Decreto 379/2001, de 6 de abril e instrucciones técnicas complementarias (MIE-APQ).  
El almacenamiento de residuos peligrosos cumplirá con las obligaciones de etiquetado, envasado y acondicionamiento exigidas por la legislación vigente sobre residuos peligrosos y, más concretamente, con el Real Decreto 833/1988, de 20 de julio, y el Real Decreto 952/1997, de 20 de junio.  
La planta de biodiesel cuenta con una instalación para producción de vapor mediante caldera mixta con combustible de gasóleo, que se localiza en una sala de calderas específica cumpliendo con la reglamentación vigente sobre aparatos a presión y calderas, recogidas por el Real Decreto 1244/1979, de 4 de abril, y la Orden de 17 de marzo de 1981 (MIE-AP1). Asimismo, el depósito para almacenamiento de nitrógeno empleado en el mantenimiento de atmósferas inertes para determinadas actividades del proceso y para el almacenamiento de metanol, cumplirá las especificaciones de ese mismo Reglamento de Aparatos a Presión aprobado por Real Decreto 1244/1979, de 4 de abril y de la Orden de 7 de noviembre de 1983 (MIE-AP10), sobre depósitos criogénicos.  
Las necesidades de abastecimiento de agua a la planta se realiza a través de la red general, estimándose un consumo de 0,80 m³ por tonelada de biodiesel producido. El 65% de este consumo corresponde a pérdidas por evaporación en las torres de refrigeración, y el resto se destina a las corrientes de proceso. El 70% del agua aportada al proceso se recupera en el mismo, tratándose el resto como aguas residuales en la estación depuradora de la propia planta antes de su vertido. Se dispone, además, de una instalación de descalcificación para el tratamiento del agua de consumo destinada a los equipos de lavado de las corrientes de proceso y a las torres de refrigeración.  
La recogida de aguas residuales generadas en la planta se realiza mediante una red de saneamiento conectada con la red de alcantarillado del puerto. Esta formada por dos sistemas de saneamiento diferenciados, la red de aguas pluviales y la red de aguas residuales.   
La red de pluviales recoge las aguas de escorrentía de lluvia de la parcela e incorpora las pluviales recogidas de las cubiertas de los edificios. Asimismo, cuentan con salida a la red de aguas pluviales los cubetos de retención de derrames de los diferentes almacenamientos de productos químicos, para permitir su vaciado en los casos de lluvia.  
La red de aguas residuales recogerá las aguas sanitarias procedentes de aseos y servicios, efluentes del proceso de fabricación, purgas de la caldera, de compresores de aire y de las torres de refrigeración, efluentes del laboratorio y aguas de la limpieza de equipos. Asimismo, los cubetos para derrames de los almacenamientos de productos químicos cuentan con salida a la red de aguas residuales para su vaciado en caso de vertidos accidentales. El colector de aguas residuales se conduce hasta la estación depuradora instalada en la propia planta donde, mediante tratamientos de homogeneización, pretratamiento físico-químico y biológico de los efluentes, se garantizará el vertido a la red de alcantarillado del puerto dentro de los parámetros legales vigentes.  
3. Alternativas  
En el proyecto no se consideran alternativas en cuanto a la ubicación de la planta ni en cuanto a las instalaciones o procesos descritos. Se justifica la tecnología adoptada para la fabricación de biodiesel por ser la solución técnica más adecuada partiendo del aprovechamiento de aceites vegetales.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 19 de octubre de 2005, se recibe nota interna del Área de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda solicitando informe de idoneidad de la documentación presentada sobre el proyecto, consistente en:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada  
- Estudio de impacto ambiental  
- Documentación para licencia municipal de actividad  
- Anexo al proyecto básico denominado Documentación presentada  
- Documento de justificación de la no aplicación del Real Decreto 1254/1999, de 16 de julio, sobre riesgos inherentes a accidentes graves en los que intervienen sustancias peligrosas.  
Desde el Área de Impacto Ambiental se responde a la misma el 31 de enero de 2006, mediante nota interna exponiendo que, cuantitativamente, la documentación es la adecuada. El 12 de mayo de 2006, el Área de Calidad Ambiental informa mediante nota interna la finalización del plazo de información pública del proyecto, y solicita la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
Desde el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante de conselleria de Territorio y Vivienda se recibe, el 10 de abril de 2006, escrito de las alegaciones presentadas por el grupo municipal Esquerra Unida-La Entesa del Ayuntamiento de Alicante, sobre diversos aspectos referentes al proyecto. El 5 de junio de 2006, D. Juan Carlos Jiménez Sánchez en representación de la Biodiesel Alicante, SL. presenta, en registro general de esta conselleria, respuesta a las alegaciones.  
Por último, el titular del proyecto presenta el 5 de junio de 2006 en registro general de esta conselleria, documentación sobre una modificación del emplazamiento del proyecto consistente en un retranqueo en 289 metros hacia el interior del muelle nº 19 del Puerto de Alicante, con respecto a su ubicación inicial. Esta modificación se justifica por criterios logísticos y de operatividad de la planta y se acompaña de una copia del plano de situación del nuevo emplazamiento. En fecha 20 de junio de 2006, el promotor presenta planos detallados de la parcela con la nueva ubicación de la planta y un anexo de memoria donde se introduce una ampliación de las instalaciones consistente en equipos de mezclado y almacenamiento en depósito para gasóleo-biodiesel, a fin de obtener una mezcla comercial más versátil.   
Afecciones legales  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades Potencialmente Contaminantes del Suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE-93 rev.1 (epígrafe 24,1) a remitir un informe de situación preliminar del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica exige, de acuerdo a su artículo 18, la realización de auditorías acústicas a aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
El almacenamiento de productos químicos y petrolíferos viene regulado por el Reglamento de Instalaciones Petrolíferas, aprobado por el Real Decreto 2085/1994, de 20 de octubre, e Instrucciones Técnicas Complementarias (MI-IP) modificado por el Real Decreto 1523/1999, de 1 de octubre; el Reglamento sobre Almacenamiento de Productos Químicos, aprobado por el Real Decreto 379/2001, de 6 de abril, y sus Instrucciones Técnicas Complementarias (MIE-APQ); y el Reglamento de Aparatos a Presión, aprobado por el Real Decreto 1244/1979, de 4 de abril, y sus Instrucciones Técnicas Complementarias (MIE-AP).  
Los titulares de instalaciones de riesgo frente a la legionelosis deberán seguir las pautas marcadas por el Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, y el Decreto 173/2000 de 5 de diciembre, del Gobierno Valenciano, que establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis, exigiendo al titular de la instalación su notificación a la autoridad sanitaria competente en el momento de su puesta en marcha.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados por la actuación.  
Los principales elementos ambientales considerados en el estudio de impacto ambiental son los siguientes:  
- En suelo donde se ubicarán las instalaciones es de uso industrial mediante concesión portuaria.  
- El paisaje corresponde a una zona portuaria de mercancías con infraestructuras propias de muelles, dársena, grúas e instalaciones auxiliares. Se localiza en el entorno actividades de almacenamiento a granel, instalaciones de fertilizantes, procesado de aceites, acopios de materiales diversos, prefabricados de hormigón, etc.  
- El ecosistema marino litoral, localizándose el hábitat correspondiente al LIC de L'Illa de Tabarca frente a la bocana del puerto. Este queda representado por las comunidades marinas de praderas de posidonia y de sustrato rocoso.  
- La zona objeto de la explotación no presenta figuras de interés histórico-artístico, o yacimientos arqueológicos y/o paleontológicos.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
Los impactos más relevantes identificados como consecuencia de las acciones previstas en el proyecto se enumeran a continuación, diferenciándose aquellos que corresponden a la fase de construcción de los de la fase de explotación:  
Fase de construcción:  
- Aumento de los niveles de inmisión de partículas y dióxido de carbono por la maquinaria y circulación de vehículos.  
- Incremento del nivel sonoro, consecuencia del movimiento de tierras y de los trabajos de construcción de la planta.  
- Cambio en el paisaje como consecuencia de la construcción de los edificios y depósitos de almacenamiento.  
- Demanda de mano de obra y actividad económica necesaria para la construcción de la planta.  
Fase de explotación:  
- Generación de olores o vapores de los productos químicos que se manipulan en la planta de fabricación.  
- Incremento del nivel sonoro, consecuencia la actividad industrial.  
- Consumo de agua como recurso a partir de la red de suministro portuaria.  
- Contaminación potencial de las aguas por vertidos en caso de accidente.  
- Demanda de mano de obra y actividad económica necesaria para el funcionamiento de la planta.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras.  
Las principales medidas protectoras y correctivas que se consideran son:  
Fase de construcción:  
- Riego periódico con agua de los viales y accesos a la parcela durante las obras  
- Revisión y control de la maquinaria para minimizar las emisiones gaseosas y/o de partículas de polvo  
Fase de explotación:  
- Decantador de partículas en suspensión para gases de combustión de las calderas  
- Sistemas cerrados en los procesos en los que intervenga metanol evitando emisiones a la atmósfera  
- Cerramiento de las instalaciones para evitar vapores y olores de productos químicos.  
- Las edificaciones cerradas y las revisiones periódicas de la maquinaria para minimización del ruido. Se llevarán a cabo las auditorías acústicas de acuerdo a la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica.  
- Instalación de equipos de control y seguridad en el almacenamiento de los diferentes productos químicos como cubetos, sistemas de venteo, dispositivos antirebose, etc.  
- Tratamiento de aguas residuales con instalación depuradora para tratamiento previo a su vertido.  
- Ajardinamiento de espacios libres, minimizando el impacto visual de las instalaciones.  
- Correcta etiquetado, almacenamiento y gestión de los residuos peligrosos, conforme a la legislación vigente.   
4. Consideraciones sobre el programa de vigilancia ambiental.  
Dentro de las actuaciones propuestas en el programa de vigilancia ambiental se recogen las siguientes:  
- Vigilancia y control del cumplimiento del proyecto constructivo a ejecutar, con especial interés en aquellas acciones con incidencia sobre el medio ambiente.  
- Se llevarán a cabo las auditorías acústicas de acuerdo a la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica.  
- Revisión y mantenimiento periódico de equipos e instalaciones.  
- Seguimiento y comprobación de la correcta ejecución de todas las medidas correctoras contempladas en el estudio de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 3.e Instalaciones químicas integradas del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana; y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de una planta de producción de biodiesel a partir de aceites vegetales promovido por Biodiesel Alicante, SL en el muelle nº 19 del Puerto de Alicante, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en estudio de impacto ambiental y en la documentación presentada.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. El acopio de materiales de construcción se realizará de forma que se reduzca la emisión de polvo en las zonas autorizadas por la dirección de obra y, si fuera necesario, bajo cubierta. Con este mismo fin, se exigirá a los transportistas la colocación de lonas protectoras sobre la carga del vehículo cuando se transporten materiales pulverulentos, así como, el riego de viales y accesos por donde deban circular camiones y maquinaria durante los trabajos de obra.  
2. Se prohíbe el vertido al mar o a la red de alcantarillado de cualquier tipo de residuo o material de construcción durante los trabajos de obra. Se dispondrán contenedores adecuados y específicos a cada tipo de residuo de obra que se gestionarán de acuerdo a la legislación vigente.   
3. Concluidas las obras de construcción se restaurarán, a sus condiciones iniciales, todas las áreas del entorno que se hayan visto alteradas por las mismas, incluyendo la limpieza de los viales y accesos.  
4. Los recipientes para el almacenamiento temporal de residuos peligrosos se etiquetarán reglamentariamente y deberán ser sólidos y resistentes al tipo de residuo contenido. Todos los residuos generados por la actividad se gestionarán conforme a la legislación vigente.  
5. Las aguas residuales generadas por la actividad serán tratadas en la propia estación depuradora de la planta de biodiesel, garantizando unas condiciones de vertido a la red de alcantarillado del puerto conforme a la reglamentación vigente. El tratamiento de las aguas residuales incluirá las derivadas de los procesos de fabricación, de la limpieza de equipos e instalaciones, de purgas y drenajes de equipos y depósitos, y las procedentes del laboratorio. Se prohíbe, genéricamente, el vertido al mar de cualquier residuo, efluente o sustancia contaminante procedente de la actividad sin la correspondiente autorización administrativa.  
6. Los almacenamientos de productos químicos y combustibles se ajustarán a lo establecido en la reglamentación aplicable en materia de seguridad industrial. Se dispondrán cubetos de retención de derrames en caso de accidente, sistemas de venteo, canalizaciones y sistemas de drenaje, y medidas contra incendios, conforme al Reglamento de Almacenamiento de Productos Químicos aprobado por el Real Decreto 379/2001, de 6 de abril, e Instrucciones Técnicas Complementarias (MI-APQ), al Reglamento de Instalaciones Petrolíferas aprobado por el Real Decreto 2085/1994, de 20 de octubre, modificado por el Real Decreto 1523/1999, de 1 de octubre, e Instrucciones Técnicas Complementarias (MI-IP), y al Reglamento de Aparatos a Presión aprobado por el Real Decreto 1244/1979, de 4 de abril, e Instrucciones Técnicas Complementarias (MIE-AP).  
7. La puesta marcha de las torres de refrigeración deberá ser notificada por el titular de la instalación a la administración sanitaria competente, como instalaciones riesgo frente a legionelosis de acuerdo al Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, que establece los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.  
8. Durante las operaciones de carga y descarga de mercancías peligrosas se cumplirán los protocolos y normas de seguridad respecto al ADR, de acuerdo al Real Decreto 1566/1999, de 8 de octubre, de Consejeros de Seguridad para el Transporte de Mercancías Peligrosas.   
9. El programa de vigilancia ambiental contemplará las auditorías acústicas exigidas por el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica. Asimismo, deberá considerar los planes de emergencia, las operaciones de mantenimiento y las revisiones periódicas exigidas por la reglamentación aplicable en materia de seguridad industrial citadas en el punto anterior. También se contemplarán los programas de limpieza y los mantenimientos higiénico-sanitarios para las instalaciones de riesgo frente a legionelosis, exigidos por Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, y el Decreto 173/2000 de 5 de diciembre, del Gobierno Valenciano.  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 20 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 139/05-AIA.  
Título: Homologación y plan parcial sector 7 industrial sur.  
Promotor: Ayuntamiento de Polop (Alicante).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamientos de La Nucía y Polop  
Localización: Junto a la rotonda sur de la carretera CV-70.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
La actuación pretende la conexión viaria del sector con la rotonda sur de la carretera CV-70. Dicha actuación está incluida en el proyecto de urbanización del sector siendo la superficie a ocupar para uso viario de 2946,49 m², calificados actualmente como suelo no urbanizable en el Plan General de Ordenación Urbana de La Nucia.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La actuación se localiza en el término municipal de La Nucía, en la comarca de la Marina Baja, provincia de Alicante. La actuación de referencia viene delimitada por el este por una pequeña loma abancalada en su parte inferior y por el oeste con el límite del sector 7 industrial de Polop. En la actualidad en el área de estudio existe un camino sin asfaltar que une la zona urbana de Polop con la carretera CV-70. El enlace proyectado consiste en un vial de dos carriles por sentido y una longitud aproximada de 100 metros.  
El área sujeta a evaluación de impacto ambiental corresponde a un tramo del vial que enlaza la rotonda existente de la CV-70 con el sector industrial y que no se encuentra incluido en el sector. Dicho sector se sitúa sobre un suelo calificado por el Plan General de Ordenación Urbana de Polop como suelo urbanizable.  
El promotor solicitó el desistimiento en la tramitación del expediente alegando que la ejecución del vial no se encontraba recogida en ninguno de los supuestos contemplados en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental. Desde esta Dirección General se considera que el desistimiento no procede en tanto la actuación referida se encuentra sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo al apartado 8. A) del Anexo de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
3. Alternativas  
El estudio de alternativas plantea dos alternativas encaminadas a dar solución al vial exterior del sector que une la carretera CV-70 con los polígonos industriales y el casco urbano de Polop. La alternativa descartada consistente en la ejecución de un vial de dos carriles lindante con el límite municipal de los dos municipios, tiene el inconveniente que La Nucía plantea un vial similar y paralelo en la homologación modificativa del Plan General de Ordenación Urbana de La Nucía, con lo que resulta una mayor ocupación de suelo. La alternativa seleccionada soluciona el inconveniente anterior proyectando un solo vial de mayor sección que discurre por el límite entre los dos municipios y con una única conexión a la rotonda de la CV-70.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 1 de julio de 2004 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante remitió la documentación técnica y el estudio de impacto ambiental relativo a la homologación y plan parcial sector 7 industrial sur en Polop (Alicante), no incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental ante la falta de la certificación municipal acreditativa del resultado del periodo de información al público.  
En fecha 20 de junio de 2005 el Ayuntamiento de Polop de la Marina remitió el certificado de la información pública relativo a la Homologación y plan parcial sector 7 industrial sur en Polop (Alicante), incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Diario Información de Alicante, de fecha 25 de febrero de 2004 y en el DOGV nº 4704, de fecha 3 de marzo de 2004.  
Durante el periodo de información pública se presentaron dos alegaciones, según consta en el certificado emitido por el secretario general del Ayuntamiento de Polop.  
3. Resumen de las alegaciones  
Las alegaciones presentadas no son de carácter ambiental.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudio integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y Red Natura, se ha detectado, en el área concreta de estudio, afección a suelo forestal de acuerdo con el Plan General de Ordenación Forestal.  
Después de consultar la cartografía del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), no se han detectado áreas inundables susceptibles de protección en el área de estudio.  
En virtud de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, el proyecto afecta a la vía pecuaria Colada del camino viejo de Villajoyosa de anchura 6 metros. En el expediente consta el informe de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante informando favorablemente al respecto.  
Según el estudio de impacto ambiental no existen yacimientos arqueológicos ni restos etnológicos susceptibles de afección en el área de estudio. No obstante lo anterior, consta en el expediente el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, el suelo objeto de modificación urbanística está clasificado actualmente como suelo no urbanizable de acuerdo al Plan General de Ordenación Urbana de La Nucía.  
Consideraciones ambientales  
El área objeto del estudio se sitúa sobre terrenos pertenecientes al periodo Cuaternario y en el que abundan los materiales de origen detrítico. El vial discurre a los pies de una de las típicas elevaciones montañosas del término municipal de La Nucia, denominadas tossales, considerados como hitos de carácter paisajístico y que generalmente presentan la zona más baja abancalada mediante muros de mampostería.  
Respecto a la vegetación que podemos encontrar en el área de estudio, podemos diferenciar entre la parte más baja del tossal, directamente afectada por la ejecución del vial, que se encuentra bastante degradada por actividades antrópicas y en la que la vegetación existente se reduce principalmente a la presencia dispersa de olivos, algarrobos, almendros y algún ejemplar aislado de pino carrasco, y la parte más elevada del tossal en la que la vegetación presente es más abundante, hallándose varias zonas de pinares, algún pino rodeno y matorrales.  
El riesgo de incendio es elevado en el tossal colindante con la actuación, no obstante, consultada la cartografía de los sistemas de información territorial se constata que no se han producido incendios forestales en el periodo comprendido entre 1993-2004.  
El estudio de impacto ambiental no realiza una descripción de la fauna presente en la zona, justificándose por la pequeña superficie afectada y la inexistencia de especies protegidas.  
Respecto a la afección de la vía pecuaria Colada del camino viejo de Villajoyosa, su trazado se mantiene y se proyecta la ejecución de una acera en los tres metros de su anchura situados en la parte más oriental de la misma.  
En referencia a las medidas correctoras incluidas en el EIA, cabe destacar la instalación de luminarias en el vial del tipo vapor de sodio a baja o alta presión y el acondicionamiento de los taludes resultantes del vial.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, la actuación incluida en la homologación y plan parcial sector 7 industrial sur en Polop (Alicante), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Polop, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas. Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos. De igual forma, la dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas de prevención de incendios forestales recogidas en la normativa vigente.  
2. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras, evitando la ocupación de los suelos agrícolas y forestales colindantes.  
3. Con el objeto de no aumentar la incidencia negativa sobre la vegetación y el suelo, las instalaciones auxiliares de obra (oficinas, talleres, parque de maquinaria, almacenes, etc.) se construirán sobre terrenos desprovistos de vegetación. Lo mismo se hará respecto a los accesos provisionales a estas instalaciones.  
4. El Ayuntamiento de Polop exigirá al agente urbanizador, una vez acabadas las obras de urbanización, los certificados de recepción de residuos por parte de las empresas autorizadas para la gestión de los diferentes tipo de residuos generados por las obras.  
5. Se respetarán al máximo los muros de mampostería afectados por las obras, restaurándolos en los puntos desmontados para estabilizar los bancales.  
6. En el caso de que fuera necesario aportar materiales externos a la obra para la formación de taludes, estos deberán proceder de canteras existentes y legalmente autorizadas.  
7. Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos el promotor deberá poner el hecho en conocimiento de la conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998 de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 23 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 125/06-AIA  
Proyecto: Proyecto de Instalación de Centro de Vuelo en Viver (Castellón).  
Promotor: Avialsa T-35 SL.  
Autoridad Sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: En las partidas Peñarroya y Masadas Blancas y en la partida del Ragudo, en el término municipal de Viver (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:  
El objeto del proyecto es la ordenación y definición de usos y aprovechamientos urbanísticos para la implantación de un aeródromo deportivo de propiedad privada que a su vez sirva como base para la extinción de incendios forestales en la localidad y en sus cercanías, y para la ejecución de las infraestructuras necesarias para la implantación de la empresa Avialsa T-35. En el estudio de impacto ambiental se plantea como un anteproyecto de Aeródromo Base Contraincendios.  
Se sitúa al NW del municipio de Viver, entre el barranco de Val de Hurón y la margen derecha de la carretera N-234 de Sagunto a Burgos a la altura del desvío de la población de Benafer. Según la documentación del anteproyecto en el planeamiento urbanístico vigente el suelo objeto del proyecto está clasificado como no urbanizable genérico. Se encuentra próximo al Parque Natural de Sierra Espadán y P.N. de Calderona.  
La pista de vuelos, según documentación de 28 de marzo de 2006 firmada por Aeronur, dispondrá de una pista de vuelos con una longitud de 1.140 m.  
La superficie total afectada por el proyecto es de 394.790 m². Se tiene previsto ejecutar las obras de urbanización en tres etapas, en extracto:  
1ª etapa: Construcción de las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la aviación deportiva y para la base de extinción de incendios forestales para dar cobertura específica a las Sierras de Espadán y Calderona y genérica a las propias de Valencia y Castellón. Construcción de redes de abastecimiento, depuradora compacta, la pista principal de 1.260 m. de longitud y 30 de anchura, con ambos márgenes de seguridad de 15m. cada uno. Construcción de pista auxiliar de 680 m. de longitud y 15 m. de anchura, con un margen de seguridad hacia la base de incendios de 15 m. Edificio de servicios de 400 m² y balsa de almacenamiento de agua de 11.700 m³.  
2ª etapa: Traslado de centro de dirección y administrativo, mantenimiento aeronáutico de la empresa Avialsa. Con la construcción de hangares de mantenimiento, pintura y soldadura y hangares de guarda de aviones.  
3ª etapa: Instalaciones destinadas a la formación de la empresa Avialsa con la construcción de aulas de formación, edificios destinados al alojamiento temporal de personal vinculadas al centro de vuelos, con aproximadamente 52 edificios de unos 90 m² .  
Las infraestructuras previstas se refieren a:  
- Acceso mediante vial desde la carretera CV-211  
- Red de distribución de agua conectada a la red municipal que da servicio a las masías próximas. Existirá un conjunto de hidrantes que garanticen la correcta actuación en caso de incendio.  
- Red de distribución de agua para uso forestal en la lucha contra incendios: Balsa y depósito situado en la zona forestal, que se abastecerán de un pozo existente dentro de los límites del sector (parcela 75 del Polígono 6), con autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para 3.000 m³/año.  
- Red de saneamiento: Será separativa. La red de pluviales se dimensiona en dos circuitos independientes: uno recogerá el agua proveniente de la pista de vuelo y el resto de zonas sin edificaciones, canalizándose hasta el punto natural de desagüe; el otro circuito recogerá aguas correspondientes a las zonas con edificaciones canalizándola hasta la depuradora prevista en la actuación.  
- La depuradora se instalará en el extremo suroeste de la actuación. Posteriormente al tratamiento de las aguas, se realizará el vertido al barranco del Hurón.  
- La red de distribución de energía eléctrica conectará al punto facilitado por la compañía, ya existente. Para la distribución de la energía eléctrica se construirá una galería subterránea.  
2. Alternativas:  
No plantea alternativas de ubicación.  
Tramitación Administrativa:  
1. Información pública. Remisión del expediente:  
El 3 de abril de 2006, de la Dirección Territorial de Castellón de la conselleria de Territorio y Vivienda se remite la documentación correspondiente a la documentación técnica estudio de impacto ambiental y certificado de información pública.  
El proyecto ha estado sometido a información pública mediante anuncio de la conselleria de Territorio y Vivienda publicado en el DOGV nº 5.188 de 31/01/2006 y diario Mediterráneo de fecha 25/01/06, no habiéndose presentado alegaciones al mismo según consta en el certificado remitido.  
2. Confluencia con otros proyectos tramitados:   
En el área de influencia del aeródromo se ubica parte del trazado de la línea de evacuación de las instalaciones eólicas de la zona 6, cuya declaración de impacto ambiental se formuló el 27 de julio de 2005, en la tramitación del expediente de evaluación de impacto ambiental 28/02-AIA. Por este motivo, la mercantil promotora del proyecto (PEVSA), presentó escrito en fecha 16 de mayo de 2005 para ser considerados como interesados en la tramitación del proyecto del aeródromo. No obstante, hay que indicar que en el procedimiento de evaluación se tuvo en cuenta la confluencia de ambos proyectos y se modificó el trazado de la citada línea grafiándose ésta en los planos de 1 de marzo de 2005, de forma que los apoyos de la línea se sitúan al este de la actuación a cota inferior a la de la pista de aterrizaje, quedando encajada en el cauce del barranco Val de Hurón y fuera de la superficie afectada por el cono de aproximación y de ascenso en el despegue, por lo que se minimiza la probabilidad de interferencia con la actividad de despegue y aterrizaje. No obstante, dependiendo de la altura de las torres, se deberá verificar la altura final de la línea referida, adoptando en su caso las modificaciones pertinentes, ya que coincide en parte con la superficie afectada por la denominada superficie de transición.  
Afecciones legales:  
Según la documentación presentada, en el planeamiento urbanístico vigente el suelo objeto del proyecto está clasificado como no urbanizable genérico.   
La actuación se encuentra situada entre el Parque Natural de la Sierra Calderona y el Parque Natural de la Sierra Espadán, encontrándose más próximo este último siendo la distancia aproximada de unos 9.000 metros.  
Se encuentra asimismo situado a 900 metros al este del LIC del Alto Palancia, que se caracteriza por albergar masas de sabinares con carrascas y pino negro. Así como roquedos y vegetación riparia ligada al cauce del Palancia. Con gran diversidad de hábitats y es de gran interés para las rapaces.  
Interferencia con carreteras: En las inmediaciones del aeródromo discurre la autovía A-23. El Ministerio de Fomento en fecha 10 de octubre de 2005 emite informe favorable condicionado al cumplimiento de una serie de prescripciones.  
Como se ha señalado anteriormente el área de afección aérea del aeródromo presenta en algún punto interferencia con línea de evacuación de la zona 6 eólica.  
Para el vertido al barranco del Hurón de las aguas pluviales o residuales depuradas necesitará disponer de la correspondiente autorización de vertido de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales afectados por el proyecto:  
Los principales efectos ambientales derivados de la ejecución del proyecto, se centran en:  
- El suelo, por el movimiento de tierras y posterior depósito de materiales sobrantes de la excavación y de la propia obra en sí.  
- La vegetación, por la ocupación de terrenos necesarios para la actuación, que en parte correspondía a zona agrícola intervenida con anterioridad y en parte zona forestal de monte bajo.  
- Los residuos generados por el funcionamiento de la actividad, ya que se incluyen operaciones de mantenimiento de los aviones (aceites, piezas desechadas, etc), así como combustibles para repostar, que deberán gestionarse de acuerdo con la naturaleza de los mismos.  
- Se encuentra situado a 900 metros al este del LIC del Alto Palancia, que se caracteriza por albergar masa de sabinares con carrascas y pino negro. Así como roquedos y vegetación riparia ligada al cauce del Palancia. Con gran diversidad de hábitats y es de gran interés para las rapaces.  
- En las diferentes fases de la ejecución se prevé la construcción de instalaciones para alojamiento, por lo que se generará un volumen indeterminado de aguas residuales de carácter urbano, que si no son correctamente gestionadas pueden producir efectos de contaminación, ya que su vertido final se efectuará al barranco del Hurón.  
- Uno de los principales efectos derivados de la actividad es el impacto acústico que puede generar en las pedanías del Ragudo y población dispersa del entorno ubicada en las masías. El núcleo urbano de Viver se encuentra a unos 3.400 metros. Como medidas correctoras se indica en el diseño definitivo de la traza se deberá tener en cuenta las zonas de desmonte y terraplén más próximas al núcleo de población, ya que si la rasante definitiva discurre por debajo del terreno, el impacto sonoro será menor que si a rasante discurre a nivel de terreno o por encima de este.  
- De los informes existentes en el expediente hay que señalar que en el funcionamiento de la actividad del aeródromo puede ser relevante la proximidad a infraestructuras de interés general con las que pueden presentarse interferencias, como son:  
1. La autovía A-23, para lo que Avialsa remite un escrito a la Dirección General de Carreteras del Ministerio de Fomento en el que se indica que el circuito de tránsito del Aeródromo discurre por el lado opuesto a la autovía; Que el circuito de tránsito para la aproximación y aterrizaje de las aeronaves no sobrevuela en ningún caso la autovía A23, siendo la separación horizontal mínima de su proyección sobre el terreno en la cabecera-16 de 160 m. y en la cabecera-34 de 90m. y que dadas estas distancias y la altura del vuelo sobre el terreno, se estima que no deben existir interferencias visuales que distraigan de forma notable a los conductores. En especial en la cabecera-34 (zona sur), donde en el punto de viraje final la diferencia de cotas mínima entre el avión y la rasante de la autovía es de 70 m.  
Indica asimismo que la superficie de aproximación de la cabecera 16 (norte) podría quedar parcialmente afectada por el Área de Estacionamiento de camiones proyectada, si se instalan báculos y torres de iluminación de suficiente altura, lo que obligaría, en su caso, a señalizar los obstáculos de acuerdo con lo previsto en el capítulo 6 del Anexo 14 de OACI y a modificar en consecuencia el circuito de tránsito del aeródromo. La compañía Avialsa T-35 asumiría los gastos que el balizamiento pudiera generar, instando a consensuar la situación de los obstáculos con el fin de minimizar su impacto aeronáutico.  
Con el escrito remitido, la Unidad de Carreteras de Castellón del Ministerio de Fomento, en fecha 10 de octubre de 2005, informa favorablemente el proyecto condicionado a una serie de prescripciones como que el circuito de tránsito del aeródromo se realice del lado contrario a la autovía respecto al eje de la pista. Asimismo indica que se comunicará el comienzo de las obras en el área de descanso prevista en la A-23, para que se ejecuten con cargo a Avialsa T-35 la señalización, balizamiento, etc, necesaria tanto para la seguridad del aeródromo como de la autovía A-23, contando para ello con informe previo de la Unidad de Carreteras, y suprimiendo las operaciones en la cabecera 16 del aeródromo en caso de que las obras afecten al tránsito del aeródromo.  
2. El trazado de la línea de evacuación de parque eólico de la zona 6, que fue modificado para minimizar las interferencias de la misma como ya se indicó con anterioridad. No obstante, al coincidir parcialmente con la denominada superficie de transición del área de afección del aeródromo, dependiendo de la altura de las torres, se deberá verificar la altura final de la línea referida, adoptando en su caso las modificaciones pertinentes.  
1. En cuanto a las posibles afecciones al patrimonio histórico-artístico, en el estudio de impacto ambiental se indica que se prestará especial atención a la localización previa de yacimientos arqueológicos y que se contará con la presencia en obra de un experto arqueólogo, con el fin de llevar a cabo una supervisión en las etapas de movimientos de tierras. No obstante, se deberá dar cumplimiento a lo establecido en la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Establece un programa de vigilancia ambiental para las distintas fases previa, en ejecución y en explotación, estableciendo en ésta última controles sobre las obras de drenaje, vertidos accidentales, referentes al ruido (comprobación de niveles de emisión especialmente en las pedanías del municipio de Viver, adoptando mediadas correctoras en consecuencia), y referidos a la fauna (como atropello de animales en pista o impactos con la avifauna)  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I-8-b).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al organo ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, en especial las correspondientes a la actividad aeronáutica, el proyecto de instalación de centro de vuelo en Viver (Castellón) promovido por Avialsa T-35, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto, al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1) De acuerdo con lo señalado en la parte expositiva de esta declaración, el presente proyecto ajustará las necesidades de servidumbre y seguridad a las infraestructuras ya aprobadas o en ejecución, en especial la Autovía A-23 y la línea de evacuación de la Zona Eólica 6 anteriormente descritas, debiendo efectuarse con cargo a Avialsa T-35, SL las modificaciones que resultaran necesarias para ello.  
2) Se adoptarán las medidas correctoras necesarias para minimizar el impacto visual y el impacto acústico del entorno de la ubicación del proyecto.  
3) La estación depuradora adaptará su dimensionamiento a las necesidades de tratamiento de las aguas residuales generadas por la actividad en cada etapa de ejecución del proyecto, de forma que se evite producir efectos de contaminación en el medio receptor de vertido.  
4) Deberá disponer de las autorizaciones preceptivas para el vertido a cauce de la Confederación Hidrográfica del Júcar, tanto de las aguas residuales depuradas como de las aguas pluviales, adoptando para éstas últimas las medidas necesarias para evitar efectos de contaminación por arrastre de materias contaminantes, como aceite, combustible, etc.  
5) Los residuos generados tanto en la ejecución como en el funcionamiento de la actividad se gestionarán de acuerdo con sus características y la normativa sectorial aplicable.  
6) Se remitirá, al menos con periodicidad anual, un informe sobre el cumplimiento del programa de vigilancia y control ambiental tanto de la calidad del efluente como de la efectividad de las medidas correctoras establecidas para la minimización del impacto visual y del impacto acústico, estableciendo medidas adicionales si fuera el caso.  
7) Respecto al patrimonio histórico artístico, deberá disponer de informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. Se efectuará un seguimiento arqueológico de las obras en la fase de movimiento de tierras, supervisado por arqueólogo. En el caso de que se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
8) En el caso de afección a vía pecuaria, se dará cumplimiento a lo establecido en la Ley 3/1995 de vías pecuarias.  
9) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan derivados de la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia 26 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 132/06 -AIA  
Título: Explotación porcina de cebo  
Promotor: Victoriano Collado Viana  
Autoridad sustantiva: Área de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Objeto del proyecto: Inicio actividad ganadera de cebo de cerdos  
Localización: Parcela 575 del polígono 4 del término municipal de Utiel (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El proyecto consiste en el inicio de la actividad de una explotación porcina de cebo de 3.120 plazas. Los animales se recibirán en la granja con 18-20 Kg de peso y permanecerán en la misma hasta que alcancen un peso máximo de 90 - 100 Kg.  
Para la realización de la actividad se construirán tres naves de 60,00 metros de largo por 14,50 metros de ancho. El suelo de las naves estará formado por un emparrillado compuesto por piezas prefabricadas de hormigón armado pretensado conocidas como slats debajo de las cuales se encuentra el foso donde se recogen las deyecciones de los animales. Cada foso tendrá una capacidad de 678,2 m³.La capacidad total de almacenamiento de la explotación será de 2.034,6 m³. Los muros de los fosos estarán construidos con bloques de hormigón macizado y armado e impermeabilizado en su cara interior de enlucido de mortero fratasado.  
La explotación dispondrá de abastecimiento de agua procedente de concesión de aguas subterráneas otorgada por la Confederación Hidrográfica del Júcar en la Partida del Puntal del término m unicipal de Utiel.   
Las aguas residuales procedentes de sanitarios se recogerán en fosa séptica.  
Se realizarán 2,4 ciclos al año. Al año se generarán 6.708 m³ de purin .Se disponen de 177,3082 Has para la gestión de los purines. El número de hectáreas aportado mediante compromiso escrito de los propietarios es suficiente dado que no se sobrepasará la cantidad de 170 Kg de nitrógeno por hectárea de acuerdo con las recomendaciones de la Directiva 91/676/CEE de 12 de diciembre sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, la Orden de 29 de marzo de 2000 por el que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias y el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se remite al Área de Evaluación Ambiental desde el Área de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda con fecha de 27 de marzo de 2006.  
La información pública se realizó mediante anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana con fecha de 16 de enero de 2006. Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por el Ayuntamiento de Utiel de con fecha de 3 de marzo de 2006.  
En escrito fechado el día 6 de junio de 2006, se requiere al órgano sustantivo ampliación de documentación en relación con la necesidad de establecer un compromiso escrito de realización de seguro de retirada de cadáveres de los animales de la granja.  
Informes sectoriales  
El expediente recoge:  
- Informe positivo de los servicios veterinarios de la conselleria de Agricultura,Pesca y Alimentación.  
- Copia de informe positivo de la Confederación Hidrográfica del Júcar en el que se indica la disponibilidad de recursos hídricos en la Unidad Hidrogeológica 08.24 Utiel-Requena en relación con la concesión de aguas en la Partida El Puntal.  
Afecciones legales  
Según el estudio de impacto ambiental la actividad se ubicará en suelo no urbanizable agrícola contando con autorización previa de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
La actividad propuesta no afecta ningún espacio protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La Explotación se ubicará en la aldea de Las Cuevas de Utiel enmarcada por un paisaje típicamente agrario con aprovechamiento agrícola y pecuario. Los cultivos existentes en la zona son el viñedo y, en menor medida, el almendro. La actividad ganadera se fundamenta en explotaciones intensivas de porcino, aviar y ovino.   
El estudio de impacto ambienta identifica como elementos ambientales susceptibles de ser impactados por el proyecto los siguientes:  
- Aire: distingue entre la contaminación física (causada por las partículas sólidas en suspensión y el ruido) y la contaminación química (causada por la emisión de gases generados por la actividad ganadera: dióxido de carbono, metano, amoníaco, sulfídrico. El gas metano y el amoníaco contribuyen al efecto invernadero).  
- Agua: por un lado destaca el impacto por consumo de un bien escaso y el derivado del detrimento que puede sufrir la calidad de las aguas como consecuencia de vertidos incontrolados o las posibles lixiviaciones procedentes del estiércol o del purín.  
- Suelo: sobre todo se verá impactado en la fase de obras del proyecto produciéndose compactación y pérdida de permeabilidad.  
- Medio biótico: desaparición de la vegetación original de la parcela (almendros), degradación del hábitat y alteración de pautas de comportamiento de la fauna presente en la zona.  
- Medio perceptual: cambio del paisaje original.  
- Medio socioeconómico: no está previsto un incremento positivo y directo del empleo aunque se espera una mayor racionalización del tiempo empleado en el tiempo de trabajo compatibilizando la actividad agraria con la actividad ganadera. Los beneficios obtenidos por el aumento del nivel de renta influirán positivamente en el crecimiento de otros sectores económicos.  
Se considera que el estudio de impacto incide en todos los elementos medioambientales que se van a ver afectados por la actividad. No obstante, puesto que la actividad está sujeta a la obtención de la autorización ambiental integrada y ésta a su vez se basa en la aplicación de las mejores técnicas disponibles tomando en consideración las características técnicas de la explotación, su implantación geográfica y las condiciones locales del medio ambiente (según Directiva 96/61/CEE), será necesario incidir de manera más exhaustiva en las condiciones locales de la zona, valorando los efectos aditivos que la explotación puede ocasionar en el entorno.  
Considerando que actualmente no existen suficientes alternativas para la gestión de los purines y, teniendo en cuenta que en las zonas del interior de la Comunidad Valenciana la actividad ganadera porcina está adquiriendo dimensiones importantes, y considerando que la mayor parte de las explotaciones gestionan sus purines mediante valorización agrícola en zonas cercanas a la explotación, es necesario prevenir convenientemente la posible aparición de efectos adversos en el suelo y en las aguas para lo cual deberá incidirse especialmente en el establecimiento de medidas correctoras y en el programa de vigilancia ambiental.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
La matriz de impactos identifica y valora los siguientes impactos:   
- En la fase de redacción del proyecto: impacto positivo por el respeto a la ordenación urbanística vigente.  
- Fase de construcción: el desbroce del terreno ocasionará impactos de signo negativo por la destrucción de la cubierta vegetal y la alteración del paisaje. El movimiento de tierras y la construcción de edificios ocasionará impacto negativo en la calidad del aire por la producción de polvo y el aumento del nivel de ruidos. Tendrá un impacto positivo sobre la estructura poblacional y la renta al aumentar la demanda de mano de obra.  
- En la fase de funcionamiento: destacan como impactos negativos los olores generados por la granja y la posible contaminación de los suelos por las filtraciones de los purines acumulados en la nave. Destaca como impactos positivos, la elevación del nivel de renta y el ahorro económico que supone la utilización de los purines como abono agrícola.  
Se considera que la valoración dada al impacto en las aguas superficiales y subterráneas es insuficiente ya que por un lado está previsto el consumo de 9.661,70 m³/año de concesión de agua de pozo lo cual necesariamente va a causar un impacto negativo en el nivel de las aguas subterráneas. Tampoco se valora adecuadamente la posible contaminación de las aguas superficiales y subterráneas por la incorrecta aplicación de los purines en los campos agrícolas, problema que ya en el año 1991 tuvo como consecuencia la aparición de la Directiva 91/677/CEE de protección de las aguas contra la contaminación por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio propone como medidas correctoras las siguientes:  
En la fase de construcción:  
- Empleo de materiales y colores adecuados para que armonicen con la arquitectura tradicional de la zona.  
- Estanqueidad de los fosos de recogida de los purines.  
- Los escombros generados en la fase de construcción se llevarán a vertedero autorizado.  
- Respeto de la vegetación natural presente en la finca.  
En la fase de funcionamiento:  
- Ventilación constante de las naves y limpieza periódica de cochiqueras para evitar malos olores.  
- Empleo de un activador biológico degradador de purines y desodorante consistente en un producto a base de bacterias con el fin de disminuir los malos olores y obtener un abono apto para su empleo en campos agrícolas.  
- Prevención contra las enfermedades infecto-contagiosas mediante una buena ventilación, colocación de tela metálica de tipo pajarera en las ventanas, construcción de vado sanitario y utilización de líquidos desinfectantes en ruedas, pediluvios a la entrada de las naves, desinfección con cal de las zonas próximas a las puertas de acceso.  
- Limpieza de las naves al final de cada ciclo.  
- Se evitará realizar las labores más ruidosas de la explotación en fines de semana o por la noche.  
- Aportación de un número suficiente de parcelas para la valorización de purines como abono agrícola con el fin de evitar contaminaciones de suelo y agua. Además, éste se tratará con complejo enzimático antes de su uso y no se aplicará con suelo cubierto de nieve, encharcado, saturado de agua, en eriales o con suelos de pendiente mayor al 20%.  
- La explotación contará con seguro de retirada de cadáveres. Para la recogida de éstos se dispondrá de contenedor homologado para tal fin.  
El programa de vigilancia ambiental incluye:  
- Revisión periódica del estado del vallado y de las puertas de acceso.  
- Comprobación del estado de la tela pajarera colocada en las ventanas  
- Control de la limpieza y estado general de las instalaciones.  
- Comprobación de la estanqueidad de los canales de recogida de los purines  
- Verificación mediante análisis periódicos del tratamiento al que se someten los purines.  
Se considera que en la propuesta de medidas correctoras se da cumplimiento a los preceptos establecidos en el Real Decreto 324/2000,de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de la explotaciones porcinas, en el Real Decreto 1429/2003, de 21 de noviembre por el que se regulan las condiciones de aplicación de la normativa comunitaria en materia de subproductos de origen animal no destinados al consumo humano, y la Orden de 29 de marzo de 2000, de la conselleria de Agricultura por el que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.   
El programa de vigilancia ambiental deberá incluir medidas encaminadas al seguimiento de las parcelas donde se aplicará el purín con el fin de vigilar la posible aparición de efectos adversos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo al inicio de la actividad deberá presentarse ante esta Dirección General y ante el Área de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda el informe de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano, informe urbanístico de adecuación del proyecto a las normas vigentes en el municipio, copia de la autorización previa para realización de la actividad emitida por la conselleria de Territorio y Vivienda, copia del contrato de seguro de retirada de cadáveres.  
- La granja contará con sistemas efectivos de evacuación de aguas pluviales y sistemas de drenaje en la parcela para evitar encharcamientos en las proximidades de las naves o la generación de cualquier tipo de lixiviados.  
- Con el fin de atenuar el impacto paisajístico se fomentará la vegetación mediante plantado perimetral de especies acordes con los cultivos arbóreos de secano de la zona.  
- Con el fin de evitar el aumento de gases contaminantes producidos por los animales, se vigilará la calidad y la cantidad de los piensos empleados en su alimentación así como el correcto suministro de agua.  
- Los análisis periódicos de purines contemplados en el programa de vigilancia ambiental se presentarán con periodicidad anual ante esta Dirección General salvo comunicación en contrario de la misma. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO,N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales, y estreptococos fecales.  
- Después de aplicado el purín en los campos, éste se enterrará a la mayor brevedad posible para evitar pérdidas de nitrógeno amoniacal a la atmósfera y proliferación de insectos.  
- El programa de vigilancia ambiental incluirá el seguimiento de las parcelas donde se aplica el purín no permitiéndose su aplicación en los recintos improductivos de las parcelas aportadas. La aparición de cualquier efecto adverso tendrá como consecuencia una disminución de las dosis aplicadas, el aumento de la superficie de cultivo a emplear y la revisión del complejo enzimático empleado. Se comunicará a esta Dirección General cualquier incidencia al respecto. En relación con este punto, se seguirán las recomendaciones de las autoridades medioambientales presentes en la zona, municipales o agrarias si se detecta alguna zona donde la aplicación de aquellos pudiera contaminar alguna fuente de agua o si se detecta una incorrecta aplicación.  
- En la explotación se dispondrán de contenedores separados para gestionar los residuos generados en la misma de forma individualizada. Los residuos generados no asimilables a urbanos se llevarán a gestor autorizado.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 26 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 129/04-AIA  
Título: Ampliación explotación porcina de cebo  
Promotor: Arturo Català Canet  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Llutxent (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para ampliar la actividad porcina de engorde  
Localización: Partida Pantalons, polígono 2, parcelas 102, 105 y 111, del Término Municipal de Llutxent (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para ampliar la actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La superficie de la explotación está constituida por 15.996 m², de los que 754 m² corresponden a la superficie construida actualmente. La explotación parte de una nave rectangular con capacidad para 960 cerdos de cebo. Con la ampliación se pretende construir una segunda nave con capacidad para 528 animales, siendo la superficie a ampliar de 451,3 m². La nave constaría de una planta baja con cubierta a dos vertientes y una fosa en su parte inferior.   
La actividad consistirá en el cebo de cerdos, desde los 20 hasta los 100 kg de peso, aproximadamente, momento en que se destinan a matadero.  
Se generará un total de 388,899 m³ de purín/año (considerando las pérdidas por volatilización del 10%). Y dado que la dosis de aplicación del purín es de 42 m³/Ha, se estima en 210 los kilos de Nitrógeno aportados por hectárea; disponiéndose, a su vez, de una superficie agrícola donde efectuar el vertido del purín de 24,4785 Ha.; ya que, tal y como se señala en el estudio de impacto ambiental, el destino del mismo es su aplicación como abono orgánico en explotaciones agrícolas de la comarca y propiedad del promotor. Sin embargo, tal y como se indicaba en el requerimiento de documentación complementaria efectuado desde este Servicio con fecha de salida 15 de junio de 2005, el volumen de purín generado anualmente en la explotación, la cantidad de N generada, y la superficie agrícola necesaria donde aplicar el purín como abono orgánico, debería calcularse (para la capacidad total de la explotación) conforme al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas. En base a ello, los nuevos datos aportados posteriormente en respuesta a esta solicitud, hacen referencia a una producción total de purines de 3.199,2 m³, por lo que se amplían las hectáreas necesarias para no rebasar la aplicación de 170 kg N/ha y año, exigido por el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Las fosas de la nave son totalmente impermeables, disponiéndose toda la superficie de la granja para la acumulación de purines; dado que tal y como se señala en la documentación complementaria remitida posteriormente al estudio de impacto ambiental, la fosa de purines, de hormigón armado fundamentalmente, para asegurar la correcta impermeabilización de la misma, se encuentra ubicada debajo del edificio de la granja.  
En la documentación complementaria al estudio de impacto ambiental remitida con fecha de entrada en esta conselleria, 20 de diciembre de 2005, se indica que la capacidad de la nueva fosa será de 648 m³, que junto a los 1.008 m³ de la nave ya existente, implicaría una capacidad total de almacenamiento en la explotación de 1.656 m³.  
Con respecto a la eliminación de los cadáveres que puedan producirse, en el estudio de impacto ambiental se indica que la explotación dispone de tres fosas de forma cuadrada, impermeabilizadas, en las que se depositarían los animales, añadiéndoseles cal viva para favorecer el proceso de descomposición. La fosa se sitúa en las proximidades del edificio principal, dentro de la parcela donde se ubica la granja. En la documentación remitida en fecha 20 de diciembre de 2005, se adjunta copia del contrato suscrito con empresa encargada de la retirada de cadáveres; estando expedido para una totalidad de 620 animales, y suscrito a fecha 9 de febrero de 2005; dado que en la legislación vigente no está permitido el tratamiento que inicialmente se pretendía.   
En el estudio de impacto ambiental se indica que el suministro de agua potable procede de una acometida de la red de distribución de un pozo de riego; disponiéndose de depósitos generales para el almacenamiento y distribución del agua.  
La explotación se localiza a más de 3 km. del núcleo de población de Llutxent, a más de 2 km. respeto al municipio de Benicolet, y a unos 200 metros del cruce denominado Quatre Camins.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 15 de abril de 2004, con la remisión por parte de la Comisión de Calificación de Actividades, del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 261 de 3 de noviembre de 2003, así como a los vecinos de la explotación, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe favorable de la Alcaldía, así como informe técnico suscrito a fecha 15 de febrero de 2005, en el que se certifica la no iniciación de las obras de ampliación de la granja.  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Municipal.  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
- Autorización previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial. Se incluye informe favorable de la conselleria de Agricultura en el que se indica: El informe de la conselleria de Agricultura es favorable, siempre que no superen la capacidad productora del grupo al cual pertenecen (2º).  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.   
Tramitación  
En fecha 15 de junio de 2006 se comunica al promotor, a través del Ayuntamiento, el requerimiento de documentación complementaria relativa a los siguientes apartados:   
- Revisada la documentación, se considera necesario completarla con la presentación de un nuevo estudio de impacto ambiental, referido a toda la explotación (inicial más ampliación proyectada), y que no se trate, como el estudio de impacto ambiental presentado, de un documento genérico para cualquier actividad similar en la zona. Debiendo ajustar su contenido a las exigencias estipuladas en el Decreto 162/90 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba la Ley 2/1989 de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
- Asimismo, se considera necesario que en el nuevo estudio de impacto ambiental queden aclarados los siguientes apartados:   
- Según la documentación aportada, la eliminación de cadáveres se realizará utilizando fosa de cadáveres en la misma explotación, sistema de gestión prohibido por la legislación vigente en la materia. Por lo tanto, y como establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, deberá presentar copia del contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto.  
- El volumen de purín generado anualmente en la explotación, la cantidad de N generada, así como la superficie agrícola necesaria donde aplicar el purín como abono orgánico, deberá calcularse (para la capacidad total de la explotación) conforme al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas. En caso de utilizar otra metodología de cálculo, y tratándose de una ampliación, deberá estar basada en datos reales procedentes de análisis del propio purín, de los que deberá aportarse copia.  
- El Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas, establece que la autonomía para almacenar purines en la explotación deberá ser superior a tres meses, por lo que deberá calcularse la autonomía disponible en la explotación, considerando que si es inferior a la exigida, deberá aumentarse con la construcción de una balsa impermeabilizada y vallada.  
- La superficie agrícola donde se aplicará purines como abono orgánico deberá justificarse con la presentación de cédula de propiedad, plano catastral y contrato firmado por cada uno de los propietarios donde se aplicará el purín, debiendo considerar además que en la cédula catastral deberá reflejarse el tipo de cultivo de cada una de las parcelas. Deberá tenerse en cuenta que la superficie debe ser suficiente para no sobrepasar la aplicación de 170 kg N/ha y año, exigido por el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias. Además no se aceptará superficie de parcelas que no se exploten agrícolamente.  
- Según la documentación aportada, para la dotación de agua que se utiliza en la explotación se dispone de una acometida de la red del pozo de riego, por lo que deberá justificar la autorización legal de la C.H. del Júcar a utilizar dicho pozo.  
- Deberá justificar el cumplimiento de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental dictada por la directora general de Planificación y Gestión del Medio en fecha 31 de marzo de 2000, de manera que pueda resolverse la ampliación solicitada.  
En fecha 27 de septiembre de 2005, el promotor remite a este Servicio copia de la autorización del vertido de purines sobre parcelas agrícolas y del sistema de eliminación de cadáveres.   
En fecha 29 de noviembre de 2005, se requiere nuevamente al promotor, a través del Ayuntamiento de Llutxent, la documentación complementaria solicitada en el escrito previo, de fecha 15 de junio de 2006; emitiéndose conjuntamente advertencia de caducidad, en la que se indica que si transcurridos tres meses sin la presentación de la documentación requerida, tendrá lugar la caducidad del procedimiento, en aplicación de lo dispuesto en el artículo 92 de la Ley 30/92 del Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.   
En referencia al requerimiento realizado con fecha 15 de junio de 2005, el 20 de diciembre de 2005, el promotor envía nueva documentación compuesta por:   
- Fotocopia del contrato de retirada de cadáveres, expedido a fecha 9 de febrero de 2005.  
- Superficie de vertido (ya aportada en fecha 27 de septiembre de 2005)  
- Capacidad de almacenamiento de purines; indicándose según los cálculos que la capacidad de almacenamiento de los purines se estima para un periodo de seis meses.  
- Superficie agrícola (ya aportada en fecha 27 de septiembre de 2005)  
- Dotación de agua. La dotación de agua procede del pozo de la Cooperativa de Llutxent.   
- Escrito en el que se hace referencia al cumplimiento de los condicionantes relativos a la declaración de impacto ambiental dictada en fecha 31 de marzo de 2000, por la directora general de Planificación y Gestión del Medio.  
En fecha 29 de marzo de 2006, el promotor remite documentación complementaria referente a:  
- Certificado firmado por el Presidente de la Comunidad de Regantes del Camp de Llutxent, firmado a fecha 20 de marzo de 2006, donde se especifica la cantidad de agua disponible en la explotación, indicándose que: Tiene derecho al suministro de agua para las parcelas 103, 105, 111 y 112; pudiendo disponer para su consumo de la cantidad de 3.500 metros cúbicos de agua.  
- Dado que en el requerimiento de documentación efectuado desde este Servicio con fecha de salida de 15 de febrero de 2006, se solicitaba que debería justificarse el cumplimiento de los condicionantes de la Declaración de Impacto Ambiental dictada por la directora general de Planificación y Gestión del Medio en fecha 31 de marzo de 2000; se aporta, en contestación a dicho requerimiento la documentación necesaria para justificar el cumplimiento de los condicionantes establecidos, referentes a:   
- La impermeabilización de los canales de purines.  
- Existencia de vado sanitario en la explotación para la correcta desinfección de los vehículos.  
- Existencia de vallado perimetral en la explotación con apantallamiento arbóreo.  
- Protección de todos los huecos de la nave con telas mosquiteras.  
- Síntesis del tratamiento propuesto para el purín previo a su utilización como abono orgánico en campos de cultivo.  
- Justificación de la superficie agrícola donde se aplicarán los purines, mediante la presentación de cédula de propiedad, plano catastral de cada una de ellas, y contrato firmado por los propietarios.   
- Escrito explicativo en el que se indica que en caso de modificar el destino y el tratamiento del purín, debido a que éste no presentase la eficacia adecuada, se procedería a efectuar la pertinente comunicación ante esta Dirección General.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable común de uso agrícola, según la normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Llutxent no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se efectúa una descripción, un inventario ambiental muy general del área de ubicación de la explotación y de la zona donde se enmarca; desde el punto de vista de la climatología, relieve, vegetación, fauna e hidrogeología.   
Se han considerado como elementos susceptibles de ser impactados por el proyecto, únicamente, el paisaje por la modificación del entorno, y el aire, por la emisión de olores molestos.  
Sin embargo, la valoración de impactos se considera insuficiente, obviándose aspectos fundamentales tales como la posible contaminación del suelo, por la contaminación asociada al vertido de purines o problemas de percolación por impermeabilización deficiente, así como el agua, por la posible alteración de las características físicas, químicas y biológicas del agua superficial y subterránea; entre otras cuestiones.  
No se ha realizado una valoración cualitativa de los impactos a partir de una matriz causa-efecto, mediante la cual, podría haberse estimado de forma más concreta las posibles incidencias ambientales derivadas de la fase de explotación, así como su importancia.  
No obstante, pese a la excesiva visión generalista desde la que se ha abordado este apartado en el estudio de impacto ambiental, puede considerarse en términos generales, como viable la actividad desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, así como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental, únicamente se han propuesto medidas preventivas y correctoras para la reducción y eliminación de malos olores, siendo algunas de éstas las siguientes:   
- Supresión de las camas de los animales, al haber dispuesto la solera de la nave con emparrillados de hormigón y fosas inferiores de acumulación de purines.  
- Las fosas de la granja están construidas con hormigón, de forma que se impida la salida de los purines y la entrada de aguas pluviales o de cualquier tipo al interior del edificio.   
- Operaciones periódicas de limpieza de las celdas con agua a presión, lo que contribuye al arrastre de materiales al interior de las fosas.   
- Desinfección de las celdas y local mediante soluciones insecticidas.  
- Vaciado periódico de las fosas del edificio y almacenamiento en la fosa construida específicamente para este fin.  
- En las fosas de colectores se añadirá superfosfato de cal para evitar la proliferación de parásitos y posibles infecciones.  
- Cuando la nave quede libre de ganado se limpiará en profundidad con soluciones germicidas.  
No se ha incluido el programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental deberán ampliarse con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental, asi como las medidas correctoras recogidas a continuación:   
- En la declaración de impacto ambiental dictada para el inicio de la actividad, se consideraba necesario aplicar tratamiento a los purines previo a su uso como abono en campos de cultivo para evitar riesgos de contaminación de suelos, aguas, etc. Por lo que deberá someterse al purín, previo a su aplicación en campo, a tratamiento enzimático que mejore sus propiedades como abono a la vez que rebaje su carga contaminante, reduciendo además la emisión de olores en granja.  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica purines, para no provocar problemas por contaminación asociado al exceso de abonado orgánico o mineral.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la explotación porcina, situada en el término municipal de Llutxent (Valencia), promovida por Arturo Català Canet, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Tendrá que darse cumplimiento a los condicionantes establecidos por la conselleria de Agricultura.  
- Deberá disponerse, previo a la concesión de licencia de actividad, del informe favorable de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte; debiendo ser presentado ante esta Dirección General y ante el órgano sustantivo.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; por lo que deberá disponerse de contrato actualizado, y suscrito para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto.  
- Tal y como se propone en la documentación remitida, complementaria al estudio de impacto ambiental, el purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, y la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo. Para ello, deberá llevarse a cabo un análisis antes de comenzar el tratamiento para comprobar los niveles de los que se parte, y que sirva como referente inicial. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso necesario, las correcciones oportunas al tratamiento.   
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar tras la aplicación en campo, para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica purines, para no provocar problemas por contaminación asociado al exceso de abonado orgánico o mineral.  
- Según la Cartografía Temática de la conselleria de Territorio y Vivienda, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo clasificado con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media; por lo que deberá aplicarse medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos.  
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno.   
- Para el control de roedores se efectuará una desratificación anual, preferiblemente en los meses de verano.  
- Para el control de los insectos se llevarán a cabo medidas de prevención, medidas de higiene general de las instalaciones y tratamientos de desinsectación a base de insecticidas biodegradables, y de escasa toxicidad; intensificándose su uso en los meses de verano.   
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado. Los aceites lubricantes usados de motores y máquinas de la explotación, se llevarán a centros especializados para su reciclado.  
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.   
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el tratamiento y destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 137/06-AIA  
Título: Explotación porcina de cebo   
Promotor: Rosana Gómez Arnau  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Sinarcas  
Objeto del proyecto: Apertura explotación porcina de cebo  
Localización: Parcela 180 del polígono 14 del término municipal de Sinarcas (valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El Proyecto consiste en el inicio de la actividad de cebadero de cerdos. Para ello se construirán dos naves de cebo de 889,48 metros cuadrados y un local técnico de 50 metros cuadrados. La explotación contará con sistemas de evacuación de pluviales.  
Los cerdos se recibirán en la explotación con 20 Kg. de peso y se efectuará su engorde hasta los 100 Kg. La capacidad total de la granja será de 1.976 animales. La etapa de cebo completa durará de cuatro meses a cuatro meses y medio. Tras esta etapa se realizará la limpieza y desinfección de la nave, tras lo cual se iniciará un vacío sanitario que durará dos semanas, tras el cual se iniciará un nuevo ciclo.  
Para la recogida de los purines se cuenta con fosos situados en cada una de las naves con una capacidad total de 1.273,44 metros cúbicos.  
Además la explotación contará con suministro de agua potable procedente del municipio de Sinarcas que almacenará en depósito de regulación, silos de acero galvanizado,instalaciones sanitarias con fosa séptica, sistema de recogida de cadáveres y cumplirá con la normativa recogida en el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
Para la gestión del purín en parcelas agrícolas se dispone del permiso escrito de los propietarios de parcelas correspondientes a 84,27 Has.   
Se considera que, tanto la capacidad de almacenamiento de las fosas de purines como la superficie de terreno presentada para la gestión de estos están acordes con la Orden de 29 de marzo de 2000 de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias y el Real Decreto 324/2000 por el que se establecen normas básicas de Ordenación de las explotaciones porcinas.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente municipal, proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental, es remitido por la Comisión Provincial de Actividades Calificadas de Valencia teniendo entrada en los Servicios Centrales de la conselleria de Territorio y Vivienda el día 28 de abril de 2006.  
La información pública se realizó mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia nº 268 de 10/11/04. No se presentaron alegaciones.  
Con fecha de 22 de mayo de 2006, se dirige escrito a la autoridad sustantiva requiriendo ampliación de documentación.  
Con fecha de 19 de junio de 2006, se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto contestación referente a al documentación solicitada.  
Informes sectoriales  
El expediente municipal incluye:  
- Informe positivo del ingeniero municipal respecto a la adecuación de la actuación con la calificación del suelo.  
- Informe positivo del arquitecto municipal respecto a las Ordenanzas municipales, Planes de Ordenación Urbana y normas subsidiarias vigentes en el Ayuntamiento de Sinarcas.  
- Informe positivo del inspector veterinario del área  
- Informe positivo de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Afecciones legales  
La actividad se desarrollará en suelo calificado como no urbanizable de aptitud agrícola - ganadera.  
Según el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, la parcela donde va a desarrollarse la actividad está clasificada como suelo forestal no afectando a monte de utilidad pública.  
Las instalaciones no afectan a ninguna figura de protección contemplada en la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana ni a ninguna zona LIC (Lugar de Interés Comunitario) o ZEPA (Zona de Especial Protección para Aves) que hayan sido propuestas ante la Comisión Europea para formar parte de la Red Natura 2000.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Según el estudio de impacto ambiental, se verán afectados los siguientes elementos ambientales:  
- Aire: Se verá afectada su calidad por la emisión de partículas en suspensión, ruidos y vibraciones y por la emisión de gases como dióxido de carbono, metano, amoníaco, sulfhídrico procedentes del ganado y dióxido de azufre, óxido de nitrógeno, plomo procedentes de la maquinaria.  
- Agua: las características físicas, químicas y biológicas del agua superficial y subterránea podrán sufrir alteraciones como consecuencia de la presencia de materiales sueltos fácilmente erosionables, lixiviación del estiércol o del purín y vertidos incontrolados de cualquier tipo de residuos.  
- Suelo: los procesos físicos y biológicos pueden verse afectados por fenómenos tales como la compactación, erosión, pérdida de permeabilidad durante la fase de obras del proyecto.  
- Vegetación: pérdida de la vegetación original.  
- Fauna : degradación de hábitats, alteración de pautas de comportamiento de la fauna presente en la zona por la presencia humana y aumento de circulación de vehículos.  
- Paisaje: disminución de su calidad.  
- Economía: producirá efecto positivo en el empleo y en las rentas de las personas empleadas en la explotación.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto describe y valora los impactos más significativos que va a ocasionar la actividad. Los impactos identificados como positivos se refieren a la adecuación urbanística de los terrenos, y al impacto sobre la economía y el empleo. Además valora positivamente el empleo de purín como fertilizante agrícola en otras explotaciones de la zona. Como impactos de signo negativo más importantes se destacan los siguientes:  
- Despeje y desbroce del terreno: afección negativa a la cubierta vegetal siendo este impacto de reversibilidad media. Esta acción también causará una repercusión negativa sobre el paisaje calificando este impacto de temporal y reversible a medio plazo.  
- El aumento del nivel de polvo en la atmósfera durante la fase de construcción y el aumento del nivel de ruidos causarán impactos inmediatos pero de escasa persistencia.  
- Durante el desarrollo de la actividad los males olores generados en la explotación serán temporales y reversibles a corto plazo.  
- La posible contaminación del suelo por filtraciones desde la balsa de purines es calificado como de intensidad baja, extensión puntual, y reversible a medio plazo.  
Se considera que la calificación de los impactos no siempre es la adecuada no valorándose de manera adecuada su reversibilidad y su persistencia. Hay acciones del proyecto cuya dilación en el tiempo es mayor que la prevista (la incidencia sobre el paisaje, o la persistencia de los olores) además de calificar de positivos impactos tales como la aplicación agrícola de los purines sin tener en cuenta que esta acción puede representar una fuente potencial de contaminación de suelos y aguas en el caso de una incorrecta gestión de los mismos.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras contempladas en el estudio de impacto se describen según las tres fases en que se divide el proyecto.  
- Fase de diseño:  
a) Se contempla la adecuación urbanística de los terrenos y la adecuada distancia al núcleo urbano.  
- Fase de construcción:  
a) Empleo de materiales y colores que armonicen con la arquitectura tradicional de la zona.  
b) Utilización de materiales adecuados para conseguir la impermeabilidad y estanqueidad de las fosas de purines.  
c) Eliminación de los escombros por medio de gestor autorizado.  
d) Disminución del impacto visual manteniendo inalterada la porción de la parcela no afectada por la explotación.  
- En la fase de funcionamiento:  
a) Minoración de malos olores con la constante ventilación de las naves.  
b) Limpieza periódica de las cochiqueras.  
c) Aplicación de activador biológico en las fosas de purines.  
d) Medidas para evitar las enfermedades infecto-contagiosas: desinfección de las ruedas de los vehículos que entren en la explotación, desinfección con cal, instalación de pediluvios, limpieza total al final de cada ciclo.  
e) Realización de las actividades generadoras de ruido por la noche o los fines de semana.  
f) Disminución del riesgo de contaminación del suelo mediante la aplicación del purín a un número adecuado de parcelas y sometimiento de éste a un tratamiento previo con complejo enzimático para disminuir su carga contaminante y estabilizarlo.   
g) En la aplicación del purín al terreno se seguirán las siguientes normas: no se podrá aplicar en terrenos helados, encharcados, eriales, saturados de agua, cuando el terreno posea una pendiente mayor al 20% cumpliéndose lo dispuesto en la Orden de 29 de marzo de 2000, de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por el que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.   
h) Eliminación adecuada de los cadáveres de los animales de la explotación según Real Decreto 1429/2003 para lo cual contará con seguro de recogida y destrucción de los mismos. Dispondrá la explotación de contenedor homologado para depositar los animales muertos hasta su retirada.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto se basa en el seguimiento de las medidas correctoras y en la vigilancia de la posible aparición de impactos imprevistos.  
Se considera que las medidas correctoras propuestas son acordes con la legislación vigente, debiéndose incidir en la necesidad de una correcta vigilancia en la aplicación del purín en campos agrícolas.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Considerando que se ha realizado en la parcela objeto del proyecto prospección arqueológica previa autorización otorgada por la conselleria de Cultura, Educación y Deporte,no habiéndose producido ningún tipo de hallazgo de material arqueológico o etnológico.  
Considerando que la explotación cuenta con suministro de agua potable procedente de la red de agua potable del municipio de Sinarcas.  
Considerando que el promotor se compromete a contratar un seguro de retirada de cadáveres de los animales muertos en la explotación.  
Considerando que la parcela donde se construirá la explotación tiene vegetación natural consistente en monte bajo y está clasificada como forestal.  
De acuerdo con todo ello, se resuelve:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo al inicio de la actividad deberá solicitarse ante los servicios territoriales de la conselleria de Territorio y Vivienda la autorización pertinente en relación a la afección del proyecto a terreno forestal y presentar copia de la misma ante el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.   
- A la mayor brevedad se presentará copia ante esta Dirección General del informe de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano y copia del seguro de retirada de cadáveres.  
- En la realización de cualquier tipo de trabajo tanto en la fase de construcción como en la fase de cultivo se cumplirá el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
- Con el fin de atenuar el impacto paisajístico se plantará seto arbóreo alrededor de la granja y se mantendrá el resto de la parcela en condiciones óptimas respetándose la vegetación natural.  
- Con el fin de evitar el aumento de gases contaminantes producidos por los animales, se vigilará la calidad y la cantidad de los piensos empleados en su alimentación así como el correcto suministro de agua.  
- Se realizarán análisis periódicos de purines realizándose el primero antes del inicio del tratamiento con complejo enzimático para que sirva de blanco. Estos análisis se presentarán con periodicidad anual ante esta Dirección General salvo comunicación en contrario de la misma. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5,DQO,N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales, y estreptococos fecales.  
- Después de aplicado el purín en los campos, éste se enterrará a la mayor brevedad posible para evitar pérdidas de nitrógeno amoniacal a la atmósfera y proliferación de insectos.  
- El programa de vigilancia ambiental incluirá el seguimiento de las parcelas donde se aplica el purín . La aparición de cualquier efecto adverso tendrá como consecuencia una disminución de las dosis aplicadas,el aumento de la superficie de cultivo a emplear y la revisión del complejo enzimático empleado. Se comunicará a esta Dirección General cualquier incidencia al respecto.  
- En la explotación se dispondrán de contenedores separados para gestionar los residuos generados en la misma de forma individualizada. Los residuos generados no asimilables a urbanos se llevarán a gestor autorizado.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML