Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8872, del 03-08-2020 (2020/6307)

RESOLUCIÓ de 29 de juliol de 2020, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament dels centres específics d'Educació Especial sostinguts amb fons públics per al curs 2020-2021.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8872

Data del DOGV
:   03-08-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6307

CVE


Data del document
:   29-07-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [malaltia infecciosa](javascript:void(0))
    * [educació](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 29 de juliol de 2020, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i funcionament dels centres específics d'Educació Especial sostinguts amb fons públics per al curs 2020-2021. [2020/6307]  
ÍNDEX  
  
Primer. Objecte i àmbit d'aplicació  
Segon. Alumnat  
Tercer. Escolarització  
Quart. Escolarització combinada  
Cinqué. Organització de centre  
Sisé. Organització d'etapes i àrees d'intervenció  
Seté. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
Huité. Programes de Transició a la Vida Adulta (TVA)  
Nové. Programes formatius de qualificació bàsica adaptada a alumnat amb necessitats educatives especials permanents  
Desé. Avaluació del procés d'aprenentatge i ensenyament  
Onzé. Certificació final d'estudis  
Dotzé. Centres d'Educació Especial com a centres de recursos  
  
Tretzé. Plantilles  
Catorzé. Horari del personal  
Quinzé. Funcions de coordinació  
Setzé. Horari del centre  
Disseté. Serveis complementaris de transport i menjador  
Dihuité. Disposicions supletòries  
  
  
La Llei orgànica 2/2006 de 3 de maig, d'educació, estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials s'ha de regir pels principis de normalització i inclusió i assegurar la no discriminació i igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu, i sols s'ha de dur a terme en unitats o centres d'Educació Especial quan les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris.  
  
La Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat, estableix com a actuació en matèria educativa, que les conselleries amb competències en matèria d'educació i formació, vetlaran pel gaudi efectiu del dret de les persones amb discapacitat o diversitat funcional a una educació pública, inclusiva i de qualitat, com també a la formació al llarg de la vida, sense discriminació per motiu o per raó d'aquesta circumstància i sobre la base de la igualtat d'oportunitats, i seran les encarregades de garantir una política de foment que assegure el procés educatiu adequat, l'adopció d'ajustos raonables en funció de les necessitats individuals i facilite les mesures de suport personalitzades i efectives en entorns que fomenten al màxim el desenvolupament acadèmic i social, de conformitat amb l'objectiu de la plena inclusió. D'acord amb aquesta llei, per ajustos raonables s'entenen les modificacions i les adaptacions necessàries i adequades que no imposen una càrrega desproporcionada o indeguda, quan es requerisquen en un cas particular, per a garantir a les persones amb diversitat funcional o discapacitat el gaudi o l'exercici, en igualtat de condicions amb les altres, de tots els drets humans i les llibertats fonamentals.  
  
El Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, explicita que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que precisen una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió.  
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià, té per objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d'un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d'equitat i igualtat d'oportunitats en l'accés, participació, permanència i progrés de tot l'alumnat, i aconseguir que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social cap a la igualtat i la plena inclusió de totes les persones. En la mateixa línia de les disposicions referides abans, remarca l'excepcionalitat de l'escolarització en un centre d'Educació Especial i defineix, entre altres, les tasques complementàries que aquests centres han de desenvolupar com a centres de recursos.  
  
L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, té per objecte regular l'organització de la resposta educativa en els centres docents, en el marc de l'educació inclusiva, a fi de garantir l'accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l'alumnat, com a nucli del dret fonamental a l'educació i des dels principis de qualitat, igualtat d'oportunitats, equitat i accessibilitat universal.  
  
És una realitat que el desenvolupament d'un model d'educació inclusiva ha propiciat un increment de l'alumnat amb necessitats educatives especials que s'escolaritza en els centres docents ordinaris, en l'aula ordinària o en una unitat específica. Com a conseqüència d'això, s'ha produït una variació dels perfils de l'alumnat que s'escolaritza en els centres d'Educació Especial, principalment en les etapes d'Educació Infantil i Educació Primària, que presenta necessitats educatives especials més greus i, per tant, requereix suports especialitzats d'alta intensitat i individualització durant tota la jornada escolar.  
  
D'altra banda, els centres d'Educació Especial es configuren com a centres de recursos que assessoren i donen suport als centres docents ordinaris en els processos de transformació cap a la inclusió i en la resposta educativa amb l'alumnat amb necessitats educatives especials i, en aquest sentit, aquesta funció es desenvolupa en la Resolució de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es regula l'organització dels Centres Específics d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat com a centres de recursos.  
A més a més, durant el curs 2019-2020 s'ha viscut una situació extraordinària derivada l'estat d'alarma declarat pel Reial decret 463/2020, de 14 de març (BOE 67, 14.03.2020) com a conseqüència de la situació de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, cosa que ha ocasionat un replantejament de l'activitat educativa i una reglamentació específica per a organitzar amb garanties aquesta situació.  
  
L'Ordre EFP/365/2020, de 22 d'abril (BOE 114, 24.04.2020), estableix directrius d'actuació per a l'inici del curs 2020-2021, davant la situació de crisi ocasionada per la Covid-19.  
La Resolució de 4 de maig de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional (DOGV 8807, 08.05.2020), estableix el marc i les directrius d'actuació a desenvolupar durant el tercer trimestre del curs 2019-2020 i l'inici del curs 2020-2021, davant la situació de crisi ocasionada per la Covid-19.  
Mitjançant l'Ordre EFP/561/2020, de 20 de juny, del Ministeri d'Educació i Formació Professional (BOE 175, 24.06.2020), es publiquen els Acords de la Conferència Sectorial d'Educació, per a l'inici i el desenvolupament del curs 2020-2021.  
D'acord amb això, cal dictar instruccions per al curs acadèmic 2020-2021 que contemplen la situació extraordinària generada durant el curs 2019-2020.  
  
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, i el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell, resolc:  
  
Primer. Objecte i àmbit d'aplicació  
1. Aquesta Resolució té per objecte dictar instruccions per a l'organització i funcionament dels centres d'educació especial per al curs 2020-2021, tenint en compte l'adopció de mesures extraordinàries que els afecten com a conseqüència de la crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, la qual cosa requereix una anàlisi de cada context educatiu i obliga a un replantejament de diversos aspectes de l'organització del centre, per poder donar la millor resposta a l'alumnat dins d'aquesta nova situació.  
2. L'àmbit d'aplicació són els centres específics d'Educació Especial sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià.  
  
3. Aquesta resolució també és d'aplicació a les unitats específiques que, per raons geogràfiques o d'una altra índole, es constitueixen com a unitats substitutòries dels centres d'Educació Especial, tot considerant que, en aquest cas, són subsidiàries les instruccions dictades per als ensenyaments dels centres en què estan ubicades.  
  
Segon. Alumnat  
És destinatari de l'escolarització en els centres d'Educació Especial l'alumnat que compleix els requisits següents:  
a) Presenta necessitats educatives especials derivades de trastorn de l'espectre autista (TEA), plurideficiència amb discapacitat intel·lectual, discapacitat intel·lectual greu i profunda i, excepcionalment en l'etapa d'educació secundària i en els programes de Transició a la Vida Adulta, alumnat amb discapacitat intel·lectual moderada. L'alumnat que no està inclòs a cap de les situacions anteriors, s'ha d'assimilar, als efectes administratius, al tipus de discapacitat que més s'ajusta a les seues característiques.  
b) Aquest alumnat requereix, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic i en el moment en què es troba, mesures de resposta educativa de nivell IV i suport de grau 3, com a conseqüència del nivell baix d'autonomia, generalitzada en diferents àmbits de desenvolupament en relació a l'edat, cosa que implica suports intensius, especialitzats i individualitzats durant la major part de la jornada escolar.  
c) L'informe sociopsicopedagògic justifica, amb evidències, que aquesta opció d'escolarització excepcional és més adequada que l'escolarització en un centre ordinari, en l'aula ordinària o en una unitat específica, després d'haver valorat i aplicat les mesures necessàries per a l'eliminació de les barreres del context i els ajustos raonables que poden dur-se a terme.  
d) La situació de discapacitat està acreditada pels serveis i equips mèdics de valoració, mitjançant informes mèdics o certificat de discapacitat.  
e) La resolució de la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació disposa, d'acord amb l'article 45 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, l'escolarització en un centre d'Educació Especial.  
  
Tercer. Escolarització  
1. Els criteris per a l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials són els que s'indiquen en l'article 20 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, i en l'article 45 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
2. Correspon als serveis especialitzats d'orientació la valoració i identificació de les necessitats educatives especials i l'emissió de l'informe sociopsicopedagògic per a l'escolarització.  
3. Per a l'alumnat que s'escolaritza en un centre d'Educació Especial s'ha de tramitar, de forma preceptiva, un dictamen per a l'escolarització, d'acord amb el procediment descrit en l'article 46 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
4. Els centres d'Educació Especial han de col·laborar amb els serveis especialitzats d'orientació en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials per al qual s'ha de proposar o revisar la modalitat d'escolarització, quan aquesta implica una modalitat específica en un centre d'Educació Especial, d'acord amb el que disposa l'article 23.3.f. del Decret 104/2018, de 27 de juliol.  
5. La direcció del servei psicopedagògic escolar (SPE) ha de supervisar el procés de valoració sociopsicopedagògica i visar els informes dels gabinets psicopedagògics autoritzats que proposen l'escolarització en un centre d'Educació Especial.  
6. Amb caràcter general, l'alumnat d'Educació Infantil s'ha d'escolaritzar en la modalitat ordinària en una aula ordinària, llevat que, excepcionalment i de manera molt justificada, les circumstàncies aconsellen l'escolarització en una unitat específica o en un centre d'Educació Especial.  
7. En qualsevol cas, les decisions sobre l'escolarització estan subjectes a un seguiment continuat pels centres docents i pels serveis competents, a fi de garantir el seu caràcter revisable i reversible, fet que és preceptiu en el canvi d'etapa, sense perjuí que la direcció o titularitat del centre, oït l'equip educatiu, i les famílies o representants legals de l'alumnat, poden sol·licitar la revisió en qualsevol moment de l'escolaritat.  
8. Totes les decisions i accions que es realitzen referides a l'escolarització d'aquest alumnat s'han de coordinar amb les famílies o representants legals, a les quals se'ls ha d'oferir un acompanyament i assessorament integral, especialment en l'escolarització inicial i en els moments de transició, que tinga en compte els aspectes emocionals, l'opinió i punts de vista. Així mateix, s'ha de fomentar la participació de totes les persones implicades, amb l'objectiu de conformar un procés col·laboratiu que tinga en compte tots els punts de vista i situe l'alumnat en el centre de les decisions.  
9. D'acord amb allò que disposa el Decret 104/2018, de 27 de juliol, l'alumnat pot romandre en un centre d'Educació Especial fins als vint-i-un anys, fet que pot prolongar-se fins als vint-i-quatre anys si cursa programes formatius de qualificació bàsica adaptada a les persones amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat.  
  
10. Per al curs 2020-2021, resulta d'aplicació el que es disposa en la Resolució de 4 de maig de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional per la qual s'estableix el marc i les directrius d'actuació a desenvolupar durant el tercer trimestre del curs 2019-2020 i l'inici del curs 2020-2021, davant la situació de crisi ocasionada per la Covid-19, quant a permanència extraordinària d'un curs més per a l'alumnat de vint-i-un anys.  
  
Quart. Escolarització combinada  
1. Al llarg del curs 2020-2021, i mentre persistisca la situació sanitària derivada de la Covid-19, la modalitat d'escolarització combinada es deixa sense efecte. Per tant, l'alumnat haurà d'assistir al seu centre de referència, entenent per aquest el centre on assisteix la major part de la jornada escolar setmanal, amb la consideració que ha d'haver-hi una coordinació entre els dos centres per a organitzar l'atenció i fer el seguiment de l'alumnat.  
2. Amb caràcter general, la Direcció General d'Inclusió Educativa no autoritzarà programes singulars d'escolarització combinada grupal de centres d'Educació Especial amb centres ordinaris, llevat dels casos en què es garantisca la configuració dels agrupaments com a grups de convivència estable i les condicions de seguretat establides en els plans de contingència.  
  
Cinqué. Organització del centre  
5.1. Pla de contingència  
1. Els centres d'Educació Especial han d'elaborar un pla de contingència per tal de respondre als possibles escenaris derivats de la crisi sanitària provocada per la Covid-19.  
2. Per a la confecció d'aquest pla es comptarà amb el suport de la direcció territorial a través de la Inspecció d'Educació i amb l'assessorament del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de Personal Propi de la Generalitat.  
3. El pla es realitzarà d'acord amb el pla de contingència que, per als centres docents públics dependents de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, elaborarà l'administració educativa, i tenint en compte les instruccions generals que s'elaboren per part de l'INVASSAT. No obstant això, els centres privats i els dependents de l'administració local elaboraran el seu Pla de contingència tenint en compte l'indicat en el pla elaborat per l'administració educativa i en funció del que establisquen els seus respectius serveis de prevenció, d'acord amb la normativa que és aplicable a cadascun d'aquests centres.  
  
4. Aquest pla ha d'incloure les mesures tècniques, humanes i organitzatives necessàries d'actuació a cada moment o situació, respecte de la materialització de la potencial amenaça. A més, s'hauran d'establir clarament les instruccions i responsabilitats necessàries, i indicar els aspectes que han de quedar definits. El contingut d'aquest pla serà objecte de difusió entre els diferents membres de la comunitat educativa.  
5. D'acord amb les línies generals que estableixen els Acords de la Conferència Sectorial d'Educació de data 11 de juny, publicats mitjançant l'Ordre EFP/561/2020, de 20 de juny, i tenint en compte les característiques de l'alumnat i l'organització de centre, s'han d'incloure els aprenentatges que faciliten que l'alumnat comprenga la nova situació i assimile les normes bàsiques d'higiene i seguretat en els diferents contextos de participació. Per a aconseguir aquest objectiu, es fomentarà la participació activa de l'alumnat i de les seues famílies i s'utilitzaran materials en format accessible, adequats a cada cas, que permeten l'anticipació i comprensió de l'entorn.  
5.2. Organització d'agrupaments i professionals  
1. Els centres d'Educació Especial s'organitzaran per grups que comptaran amb una tutora o un tutor.  
2. Complementàriament, s'organitzaran nuclis de convivència de caràcter estable compostos per aproximadament 20-25 alumnes procedents d'un nombre determinat de grups, segons el criteri que establisca la direcció de cada centre, en funció de la distribució dels espais o de la ràtio de les aules, amb l'objectiu que aquest alumnat puga compartir personal, activitats i espais (professorat especialista, activitats en grup, pati, menjador, etc.).  
3. El temps d'esplai s'organitzarà per nuclis de convivència, tenint en compte els espais disponibles i, si fora necessari, en franges horàries diferents.  
4. Atés que la tasca de tot el personal educatiu implica un contacte directe amb l'alumnat i no pot garantir-se el metre i mig de distància de seguretat, l'organització dels recursos personals tindrà en compte les indicacions següents:  
a) El personal especialista de Pedagogia Terapèutica que té funcions de suport i el personal especialista d'Audició i Llenguatge realitzaran la seua intervenció sempre amb l'alumnat que pertany a un mateix nucli de convivència.  
b) El personal educador d'educació especial que està compartit entre grups diferents, realitzarà la seua intervenció amb l'alumnat que pertany a un mateix nucli de convivència.  
c) El professorat d'Educació Física i de Música impartirà les seues classes, sempre que siga possible, en espais ben ventilats, suficientment amplis i a l'aire lliure, respectant les mesures de seguretat especificades al Pla de contingència.  
El centres que comptem amb un únic lloc d'especialista d'Educació Física i de Música atendran la totalitat dels agrupaments, tenint en compte que en un mateix dia no podran canviar de nucli de convivència. Si el centre compta amb més d'un lloc d'especialista d'Educació Física i de Música se'ls assignarà, amb caràcter fixe, determinats nuclis de convivència.  
d) Els centres que compten amb més d'un lloc de fisioterapeuta assignaran a cada professional l'atenció de l'alumnat inclòs en un mateix nucli de convivència o en determinats nuclis de convivència. Si el centre compta amb un únic lloc de fisioterapeuta, aquest atendrà a tot l'alumnat, adoptant les corresponents mesures de seguretat especificades al Pla de contingència.  
e) El personal d'infermeria, a més de les funcions assignades, vetlarà pel compliment dels protocols sanitaris i supervisarà i orientarà el personal del centre educatiu i les famílies. Les intervencions individualitzades que impliquen aquesta atenció es duran a terme a l'espai d'infermeria o a l'aula de referència, segons la necessitat.  
  
5. Els centres podran organitzar activitats complementàries i extraescolars dins el mateix nucli de convivència i, fora d'aquest, sempre que es puga garantir la distància mínima interpersonal de metre i mig, i que, a més, es dispose d'un registre amb la relació de l'alumnat i del personal participant, de manera que, en el cas de detectar un contagi, es puga fer la traçabilitat sobre les persones que caldria aïllar.  
  
  
Sisé. Organització d'etapes i àrees d'intervenció  
1. La distribució de les etapes en els centres d'Educació Especial és la següent:  
- Educació Infantil, que comprén el tram d'edat de tres a sis anys, que pot prolongar-se fins als huit anys.  
- Educació Primària, que comprén el tram d'edat de sis a dotze anys, que pot prolongar-se fins als catorze anys.  
- Educació Secundària Obligatòria, que comprén el tram d'edat de dotze a setze anys, que pot prolongar-se fins als dènou anys.  
  
2. L'estructura d'aquestes etapes és equivalent a les dels ensenyaments ordinaris, amb l'objectiu de facilitar l'organització dels centres i l'escolarització combinada de l'alumnat. No obstant això, aquesta organització no implica la necessitat d'assolir els continguts i les competències dels currículums ordinaris de les etapes referides.  
3. Dins el tram de l'edat cronològica corresponent a cada etapa, els centres poden realitzar una distribució flexible de l'alumnat, d'acord amb criteris pedagògics, metodologies de treball, estil d'aprenentatge i necessitats de l'alumnat.  
4. Els centres d'Educació Especial també poden oferir Programes de Transició a la Vida Adulta (TVA), en el tram de setze a vint-i-un anys, i programes de qualificació professional bàsica adaptada a l'alumnat amb necessitats educatives especials, en les condicions que s'especifiquen en els apartats seté i huité d'aquesta resolució.  
5. Les àrees d'intervenció preferent en les diferents etapes educatives són les següents:  
  
Àrea Infantil Primària ESO  
Autonomia personal / Llar   
Recursos Comunitaris   
Acadèmica - Funcional En funció de l'alumnat   
Comunicació i Llenguatge   
Habilitats Motrius /   
Educació Física   
Habilitats Socials   
Educació Musical   
Educació Artística -  
Educació Plàstica, Visual i Audiovisual - -   
Destreses Laborals - - En funció de l'alumnat  
Religió /   
Valors Socials i Cívics   
  
  
6. Els programes de Transició a la Vida Adulta s'organitzen en les mateixes àrees d'intervenció preferent que en l'etapa d'Educació Secundària Obligatòria, posant especial èmfasi en les competències que faciliten l'autonomia de l'alumnat en la vida quotidiana.  
7. Les famílies o representants legals de l'alumnat han de triar i sol·licitar expressament, per escrit, a l'inici de l'etapa o de la seua escolarització en el centre, que aquest curse l'àrea de Religió o l'àrea de Valors Socials i Cívics, i poden modificar la seua opció a l'inici del curs escolar següent.  
8. Amb caràcter experimental, els centres d'Educació Especial podran anar substituint de forma progressiva les àrees d'intervenció descrites en aquesta resolució, per les competències clau, situació que han de comunicar a la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la seua autorització.  
  
Seté. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
1. Per a l'alumnat escolaritzat en els centres d'Educació Especial o en la modalitat combinada entre un centre d'Educació Especial i un centre ordinari, s'ha de realitzar un Pla d'actuació personalitzat, d'acord amb el que s'especifica en els articles 8 i 9 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
2. L'elaboració del Pla d'actuació personalitzat és competència de l'equip educatiu que atén l'alumnat, coordinat per la tutora o el tutor d'aquest i assessorat pel servei especialitzat d'orientació.  
  
3. En la planificació, desenvolupament i avaluació del Pla d'actuació personalitzat, s'ha de fomentar i facilitar la participació activa de l'alumnat i de tots els agents significatius amb qui habitualment es relaciona, especialment la família, tot considerant les seues metes, preferències, capacitats i les característiques i oportunitats de l'entorn, en el marc de les planificacions centrades en la persona (PCP).  
4. El Pla d'actuació personalitzat ha de complir els requisits bàsics següents:  
a) Situar l'alumnat en el centre del procés, promovent el procés d'autodeterminació.  
b) Plantejar els objectius educatius com a competències funcionals que doten l'alumnat del major grau possible d'autonomia i d'independència en la vida quotidiana.  
c) Estar vinculat al context natural i a l'espai vital, des de la consideració que l'escola ha de preparar per a la participació en un conjunt variat d'activitats comunitàries.  
d) Incloure continguts individualitzats per al desenvolupament de les competències que aquest alumnat té més baixes, tenint en compte al mateix temps les seues fortaleses, habilitats i estil d'aprenentatge.  
e) Incorporar activitats adequades a la seua edat cronològica i possibilitats d'assoliment.  
f) Possibilitar la participació de l'alumnat en una ampla varietat d'activitats i entorns, afavorint la pràctica i la transferència de les habilitats bàsiques en diferents contextos de participació.  
g) Seleccionar els materials curriculars d'acord amb els criteris de funcionalitat, vinculació al context natural, personalització, coeducació i respecte al medi ambient. Els materials han de fer un ús no sexista del llenguatge, i en les imatges ha d'haver-hi una presència equilibrada i no estereotipada de dones i homes.  
h) Incloure sistemes de comunicació augmentatius i alternatius (SAAC), com a element essencial per a facilitar l'accés a la comunicació i al currículum de l'alumnat que presenta dificultats per a aconseguir una comunicació verbal funcional.  
i) Incorporar en les diferents àrees i àmbits els principis coeducatius adreçats a l'eliminació dels prejudicis, estereotips, comportaments discriminatoris o situacions de violència en relació al gènere, l'orientació sexual i la identitat de gènere, per mitjà de l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en el respecte a les diferències i la igualtat de drets i oportunitats de totes les persones.  
j) Desenvolupar actituds i conductes que promoguen la seguretat personal, l'equilibri afectiu i la vivència lliure i responsable de la seua sexualitat.  
k) Prioritzar l'opinió, necessitats, interessos i preferències de l'alumnat.  
l) Implicar les famílies o representants legals en les decisions educatives que afecten les seues filles i els seus fills i en el desenvolupament de pautes en la llar.  
5. Per a l'alumnat que requereix, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, productes individuals de suport per a millorar la seua autonomia i l'accés al currículum, la direcció o la titularitat del centre ha de fer la sol·licitud a la conselleria competent en matèria d'educació, d'acord amb la Resolució de 31 d'octubre de 2019, de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la sol·licitud i la gestió de productes de suport per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
6. El Pla d'actuació personalitzat ha d'incloure l'orientació i acompanyament a l'alumnat sobre l'itinerari acadèmic o formatiu més adequat per a cada alumna o alumne, en funció de les seues capacitats, interessos i possibilitats d'èxit. Sempre que siga possible, se l'ha d'orientar cap a programes formatius de qualificació bàsica adaptada a les persones amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat, amb l'objectiu que puga adquirir les competències professionals necessàries per a la seua inclusió sociolaboral.  
7. L'orientació ha de capacitar l'alumnat perquè puga realitzar eleccions lliures de condicionants basats en els rols i estereotips de gènere socialment arrelats i acceptats, i perquè puga desenvolupar tasques de forma equitativa i paritària.  
  
Huité. Programes de Transició a la Vida Adulta (TVA)  
1. Els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat poden impartir programes per a la Transició a la Vida Adulta destinats a l'alumnat que reunisca els dos requisits següents:  
a) Tindre complits els setze anys.  
b) Haver cursat l'ensenyament bàsic en un centre d'Educació Especial o en un centre ordinari, quan les seues necessitats educatives especials aconsellen continuar el seu procés educatiu mitjançant aquests programes.  
2. Els programes de Transició a la Vida Adulta s'orienten a la consecució dels objectius següents:  
a) Consolidar i desenvolupar les capacitats de l'alumnat i promoure el major grau possible d'autonomia personal i social.  
b) Mantindre i aplicar a la vida quotidiana les competències instrumentals bàsiques adquirides en les etapes corresponents a l'ensenyament bàsic obligatori.  
c) Fomentar la participació de l'alumnat en tots els àmbits en què es desenvolupa la vida adulta.  
d) Desenvolupar els aspectes relacionals que els defineixen com a membres d'una societat, construir la seua pròpia identitat personal i afavorir la participació i responsabilitat ciutadana.  
e) Adquirir habilitats laborals de caràcter polivalent, la capacitat per a seguir normes elementals i de seguretat en el treball, la motivació davant la tasca i la no discriminació per raó de gènere o qualsevol altra circumstància.  
f) Desenvolupar actituds i conductes que promoguen la seguretat personal, l'equilibri afectiu i la vivència lliure i responsable de la seua sexualitat, tenint en compte l'autonomia de cada alumna o alumne.  
3. Els programes de Transició a la Vida Adulta s'estructuren en els àmbits d'experiència següents:  
a) Autonomia personal en la vida diària  
b) Integració social i comunitària  
c) Orientació i formació laboral  
Aquests àmbits han d'incorporar les àrees d'intervenció preferent de l'etapa de secundària obligatòria especificades en el punt 5 de l'apartat cinqué d'aquesta resolució. El contingut i l'horari s'han d'ajustar a les característiques i necessitats de l'alumnat, tot considerant les seues capacitats, les possibilitats de dur-les a terme i l'itinerari formatiu personalitzat.  
4. Els programes de Transició a la Vida Adulta els han d'impartir mestres de l'especialitat de Pedagogia Terapèutica i professorat tècnic de Formació Professional.  
5. El personal especialista de Pedagogia Terapèutica ha d'assumir, preferentment, la tutoria del grup i la docència dels àmbits d'autonomia personal en la vida diària i d'integració social i comunitària. El professorat tècnic de Formació Professional és el responsable de la docència de l'àmbit d'orientació i formació laboral.  
6. L'equip educatiu, amb l'assessorament de l'especialista d'Orientació Educativa, pot determinar la conveniència que, per les seues capacitats i necessitats, una alumna o un alumne no curse l'àmbit d'orientació i formació laboral, prèvia informació a les famílies o representants legals, que han de donar el seu consentiment per escrit.  
  
7. Els centres privats concertats també poden impartir programes de Transició a la Vida Adulta, que, en tot cas, han d'organitzar i dur a terme amb el personal de la seua plantilla.  
  
Nové. Programes formatius de qualificació bàsica adaptada a alumnat amb necessitats educatives especials permanents  
1. D'acord amb el que disposa l'article 15 de l'Ordre 73/2014, de 26 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen els programes formatius de qualificació bàsica a la Comunitat Valenciana, els centres d'Educació Especial sostinguts amb fons públics poden oferir programes formatius de qualificació bàsica adaptada a persones amb necessitats educatives especials permanents.  
  
2. Les condicions particulars d'aquests programes venen regulades per l'esmentada Ordre 73/2014 i la Resolució del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament dels programes formatius de qualificació bàsica en l'àmbit de la Comunitat Valenciana per a cada curs escolar.  
  
Desé. Avaluació del procés d'aprenentatge i ensenyament  
1. L'avaluació de l'alumnat ha de ser contínua, global, participativa i orientadora, considerant tots els elements, oportunitats i barreres que influeixen en el procés educatiu i en el desenvolupament de l'alumnat, referits al centre, al mateix l'alumnat, a les famílies i a l'entorn sociocomunitari.  
2. Aquesta avaluació s'ha de realitzar en el marc del procediment d'avaluació del Pla d'actuació personalitzat, d'acord amb el que s'estableix en l'article 9 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, i prenent com a referent els objectius i criteris d'avaluació establits en aquest. Té com a finalitat conéixer el progrés de l'alumnat, ajustar la resposta educativa, prendre decisions relatives a l'escolarització, afavorint sempre que siga possible l'accés a un règim de major inclusió, i proporcionar l'orientació acadèmica i professional que més s'adeqüe a les seues capacitats, interessos i possibilitats de progrés.  
3. L'equip educatiu, coordinat per la tutora o el tutor i assessorat pel servei especialitzat d'orientació, ha de facilitar a les famílies o representants legals la informació periòdica, en format accessible, sobre el procés d'avaluació i les mesures que se'n deriven, així com l'assessorament i les orientacions que contribuïsquen a l'adquisició o a la generalització de les competències treballades a l'àmbit familiar i sociocomunitari.  
  
4. Els informes qualitatius sobre l'evolució de l'alumnat i les conclusions de l'avaluació s'han de facilitar a les famílies o representants legals, en format accessible, almenys en finalitzar cada trimestre i al final de curs escolar.  
5. Així mateix, en el marc dels processos d'avaluació continua, els equips educatius han de valorar el procés d'ensenyament i les pràctiques implementades, a fi de millorar la resposta a l'alumnat, les relacions amb les famílies, la comunitat i altres agents participants, l'organització del centre, la innovació i la qualitat educativa.  
  
Onzé. Certificació final d'estudis  
1. En finalitzar la seua escolaritat, l'alumnat rebrà un certificat acreditatiu, conforme al model que s'adjunta en l'Annex únic d'aquesta resolució, en el qual consten les dates d'inici i de finalització d'aquesta, l'assoliment de competències i el consell orientador, que ha d'elaborar la tutora o el tutor amb la informació obtinguda de l'equip educatiu, i lliurar-lo a la família o representants legals.  
2. L'especialista d'orientació educativa ha d'assessorar a les persones tutores en l'elaboració del consell orientador i, si escau, realitzar l'acompanyament a les famílies o representants en el procés de transició que corresponga.  
  
Dotzé. Centres d'Educació Especial com a centres de recursos  
  
El curs 2020-2021 l'organització i funcionament dels centres d'educació especial com a centres de recursos es regula a través de la Resolució de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es regula l'organització dels Centres Específics d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat com a centres de recursos.  
  
Tretzé. Plantilles  
1. En els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat, els llocs de personal de Pedagogia Terapèutica, Audició i Llenguatge, educador d'Educació Especial i fisioterapeuta, es determinen en funció del nombre d'alumnat escolaritzat i les necessitats, d'acord amb la ràtio establida en la normativa vigent per a aquests centres.  
  
2. En els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat, el personal fisioterapeuta facilita també atenció de fisioteràpia a l'alumnat amb discapacitat motriu que està escolaritzat en els centres ordinaris, quan així ho determina el seu informe sociopsicopedagògic. Aquesta atenció es pot facilitar en el centre ordinari o en el centre d'educació especial, en el cas que, per a la intervenció, siguen necessaris equipaments o materials que no poden traslladar-se. La intervenció del personal fisioterapeuta en el centre ordinari inclou també les orientacions i pautes facilitades als equips educatius per a la correcta atenció de l'alumnat.  
3. Els centres d'Educació Especial privats concertats contracten el personal necessari de les especialitats corresponents, d'acord amb els mòduls econòmics establits en la Llei de pressupostos de la Generalitat, en funció del tipus d'unitat concertada.  
4. De conformitat amb l'article 5 de l'Ordre 12/2013, de 14 de març, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat tindran, a més dels llocs de treball de Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge que els correspon, un lloc de treball d'Educació Física i un altre d'Educació Musical addicional, en les condicions següents:  
a) Itinerant amb un altre centre d'Educació Especial, si tenen menys de nou unitats, sempre que la distància quilomètrica permeta l'elaboració d'un horari complet per a la plaça afectada, amb un informe previ de la direcció competent en matèria de personal docent.  
b) No itinerant, si tenen entre nou o dèsset unitats.  
Els centres d'Educació Especial que tenen díhuit o més unitats incrementaran un segon lloc de treball, d'Educació Física i Educació Musical.  
5. De conformitat amb el capítol II de la Llei 10/2019, de 27 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2020, els centres d'Educació Especial privats concertats comptaran amb professorat d'Educació Física i d'Educació Musical, fins a un màxim de dos professors en centres que disposen de nou o més unitats. Així mateix, disposaran d'un professor de suport de Pedagogia Terapèutica o d'Audició i Llenguatge amb vint-i-cinc hores, quan compten amb set o més unitats d'educació especial.  
6. Per a impartir els tallers en els programes de Transició a la Vida Adulta (TVA) que hagen sigut autoritzats per la direcció general competent, els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat comptaran amb professorat tècnic de Formació Professional o, quan no existisquen perfils adequats de professorat tècnics de Formació Professional, professorat de taller d'arts plàstiques i disseny.  
7. Els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat que tenen autoritzat, per la direcció general competent en matèria de Formació Professional, un programa formatiu de qualificació bàsica adaptada a les persones amb necessitats educatives especials permanents, comptaran amb professorat tècnic de Formació Professional de l'especialitat corresponent. Associat a aquest programa, es dotarà el personal necessari de Pedagogia Terapèutica, en cas que el centre no en dispose del nombre suficient per a cobrir les necessitats que aquests programes requereixen, previ informe de la Inspecció d'Educació de la zona i d'acord amb les instruccions dictades per la direcció general competent.  
8. En els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat, l'atenció d'Orientació Educativa i, si és el cas, de Treball Social, la facilita el servei psicopedagògic escolar del sector corresponent, sense perjuí de l'atenció que en el segon cas hi poden prestar els serveis socials municipals o mancomunats entre diferents municipis. En qualsevol cas, s'ha d'assegurar la coordinació interdisciplinària dels serveis implicats.  
  
9. D'acord amb l'article 59.8 de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, els centres d'Educació Especial estaran dotats de personal d'infermeria, que dependran orgànicament del departament sanitari corresponent.  
  
  
Catorzé. Horari del personal  
1. L'horari del personal docent és el que disposen les instruccions d'inici de curs per a les etapes d'Educació Infantil i Primària i d'Educació Secundària, en funció del cos a què pertany el professorat.  
  
2. L'horari de treball del personal no docent d'atenció directa professional a l'alumnat amb necessitats educatives especials s'ha d'adaptar a les característiques dels centres i als llocs de treball, i ajustar-se al Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, pel qual es regulen les condicions de treball del personal funcionari de l'administració de la Generalitat, i els acords laborals i els convenis col·lectius d'aquestes o aquests professionals. Així mateix, es tindran en compte els seus respectius pactes recollits en les resolucions de 9 de juliol de 2018, del secretari autonòmic de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, per la qual es dona publicitat al Pacte de la Mesa Sectorial de Funció Pública, sobre millora de les condicions de treball del personal educador d'educació especial i del personal fisioterapeuta.  
  
Quinzé. Funcions de coordinació  
1. La direcció del centre designarà entre el professorat del Claustre, per un període màxim de quatre anys, una persona per cadascuna de les funcions de coordinació següents:  
a) Tecnologies de la informació i la comunicació (TIC)  
b) Formació del professorat  
c) Igualtat i convivència  
d) Prevenció de riscos laborals  
2. Les condicions aplicables a aquestes figures de coordinació són les mateixes que, per a aquestes funcions, estableixen les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària durant el curs 2020-2021.  
3. La direcció o la titularitat del centre, a proposta del Claustre i dins l'àmbit de la seua autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió, pot designar altres figures de coordinació per a desenvolupar els diferents projectes o accions establits en la Programació General Anual, que en aquest cas no comportaran una reducció horària.  
4. Pel que fa al lloc de coordinació del centre de recursos, seran d'aplicació les condicions establides en la Resolució de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es regula l'organització dels centres específics d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat com a centres de recursos.  
  
Setzé. Horari del centre  
D'acord amb la Resolució de 4 de maig de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional per la qual s'estableix el marc i les directrius d'actuació a desenvolupar durant el tercer trimestre del curs 2019-2020 i l'inici del curs 2020-2021, davant la situació de crisi ocasionada per la Covid-19, tots els centres mantindran en el curs 2020-2021 el mateix horari i jornada escolar que tenien autoritzat per al curs 2019-2020.  
  
Disseté. Serveis complementaris de transport i menjador  
17.1. Servei complementari de transport  
1. Amb caràcter general, l'ús del transport escolar es durà a terme amb normalitat, fent ús de la mascareta al llarg de tot el trajecte. Si després de valorar els perfils de l'alumnat en cadascuna de les rutes, l'equip directiu comprova que un percentatge de l'alumnat, per les seues característiques, no pot portar mascareta, es podrà optar per alguna de les solucions següents:  
a) Distribuir l'alumnat perquè es puga mantindre la distància de seguretat interpersonal d'un metre i mig, deixant seients buits.  
b) Sol·licitar, excepcionalment, a la Direcció Territorial d'Educació corresponent la modificació de la ruta.  
2 L'equip educatiu garantirà que la baixada i la pujada de l'autobús es realitze de forma ordenada i es guarde la distància mínima de seguretat, evitant aglomeracions a l'entrada del centre. Amb l'objectiu de complir aquestes mesures de seguretat, podrà flexibilitzar-se l'horari d'entrada i eixida de l'alumnat del centre.  
17.2. Servei complementari de menjador  
1. El servei de menjador podrà dur-se a terme a l'aula ordinària, al menjador o en aquells espais que la direcció del centre determine, sempre respectant els nuclis de convivència en què s'ha organitzat l'alumnat.  
2. L'horari del menjador haurà de ser necessàriament de dues hores.  
  
  
Dihuité. Disposicions supletòries  
En tots aquells aspectes no regulats mitjançant disposicions administratives respecte a l'organització i funcionament dels centres d'Educació Especial, són subsidiàries les disposicions referents als centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària.  
  
  
València, 29 de juliol de 2020.- El secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8872, del 03-08-2020 (2020/6307)

RESOLUCIÓN de 29 de julio de 2020, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se dictan instrucciones para la organización y funcionamiento de los centros específicos de Educación Especial sostenidos con fondos públicos para el curso 2020-2021.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8872

Fecha DOGV
:   03-08-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/6307

CVE


Fecha del documento
:   29-07-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [enfermedad infecciosa](javascript:void(0))
    * [educación](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 29 de julio de 2020, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se dictan instrucciones para la organización y funcionamiento de los centros específicos de Educación Especial sostenidos con fondos públicos para el curso 2020-2021. [2020/6307]  
ÍNDICE  
  
Primero. Objeto y ámbito de aplicación  
Segundo. Alumnado  
Tercero. Escolarización  
Cuarto. Escolarización combinada  
Quinto. Organización de centro  
Sexto. Organización de etapas y áreas de intervención  
Séptimo. Plan de actuación personalizado (PAP)  
Octavo. Programas de Transición a la Vida Adulta (TVA)  
Noveno. Programas formativos de cualificación básica adaptada a alumnado con necesidades educativas especiales permanentes  
Décimo. Evaluación del proceso de aprendizaje y enseñanza  
Undécimo. Certificación final de estudios  
Decimosegundo. Centros de Educación Especial como centros de recursos  
Decimotercero. Plantillas  
Decimocuarto. Horario del personal  
Decimoquinto. Funciones de coordinación  
Decimosexto. Horario del centro  
Decimoséptimo. Servicios complementarios de transporte y comedor  
Decimoctavo. Disposiciones supletorias  
  
  
La Ley orgánica 2/2006 de 3 de mayo, de educación, establece que la escolarización del alumnado que presenta necesidades educativas especiales se tiene que regir por los principios de normalización e inclusión y asegurar la no discriminación e igualdad efectiva en el acceso y la permanencia en el sistema educativo, y solo se tiene que llevar a cabo en unidades o centros de Educación Especial cuando sus necesidades no puedan ser atendidas en el marco de las medidas de atención a la diversidad de los centros ordinarios.  
La Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat, de modificación de la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el estatuto de las personas con discapacidad, establece como actuación en materia educativa, que las consellerias con competencias en materia de educación y formación, velarán por el disfrute efectivo del derecho de las personas con discapacidad o diversidad funcional a una educación pública, inclusiva y de calidad, como también a la formación a lo largo de la vida, sin discriminación por motivo o por razón de esta circunstancia y con base en la igualdad de oportunidades, y serán las encargadas de garantizar una política de fomento que asegure el proceso educativo adecuado, la adopción de ajustes razonables en función de las necesidades individuales y facilite las medidas de apoyo personalizadas y efectivas en entornos que fomentan al máximo el desarrollo académico y social, en conformidad con el objetivo de la plena inclusión. De acuerdo con esta ley, por ajustes razonables se entienden las modificaciones y las adaptaciones necesarias y adecuadas que no impongan una carga desproporcionada o indebida, cuando se requieran en un caso particular, para garantizar a las personas con diversidad funcional o discapacidad el disfrute o el ejercicio, en igualdad de condiciones que las otras, de todos los derechos humanos y las libertades fundamentales.  
El Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, por el cual se aprueba el texto refundido de la Ley general de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, explicita que corresponde a las administraciones educativas asegurar un sistema educativo inclusivo en todos los niveles educativos, prestando atención a la diversidad de necesidades educativas del alumnado con discapacidad, mediante la regulación de apoyos y ajustes razonables para la atención de aquellos que precisan una atención especial de aprendizaje o de inclusión.  
El Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el cual se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano, tiene por objeto establecer y regular los principios y las actuaciones encaminadas en el desarrollo de un modelo inclusivo en el sistema educativo valenciano para hacer efectivos los principios de equidad e igualdad de oportunidades en el acceso, participación, permanencia y progreso de todo el alumnado, y conseguir que los centros docentes se constituyan en elementos dinamizadores de la transformación social hacia la igualdad y la plena inclusión de todas las personas. En la misma línea de las disposiciones referidas antes, remarca la excepcionalidad de la escolarización en un centro de Educación Especial y define, entre otras, las tareas complementarias que estos centros tienen que desarrollar como centros de recursos.  
La Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano, tiene por objeto regular la organización de la respuesta educativa en los centros docentes, en el marco de la educación inclusiva, a fin de garantizar el acceso, la participación, la permanencia y el progreso de todo el alumnado, como núcleo del derecho fundamental a la educación y desde los principios de calidad, igualdad de oportunidades, equidad y accesibilidad universal.  
Es una realidad que el desarrollo de un modelo de educación inclusiva ha propiciado un incremento del alumnado con necesidades educativas especiales que se escolariza en los centros docentes ordinarios, en el aula ordinaria o en una unidad específica. Como consecuencia de ello, se ha producido una variación de los perfiles del alumnado que se escolariza en los centros de Educación Especial, principalmente en las etapas de Educación Infantil y Educación Primaria, que presenta necesidades educativas especiales más graves y, por lo tanto, requiere apoyos especializados de alta intensidad e individualización durante toda la jornada escolar.  
Por otra parte, los centros de Educación especial se configuran como centros de recursos que asesoran y dan apoyo a los centros docentes ordinarios en los procesos de transformación hacia la inclusión y en la respuesta educativa con el alumnado con necesidades educativas especiales y, en este sentido esta función se desarrolla en la Resolución de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se regula la organización de los Centros Específicos de Educación Especial de titularidad de la Generalitat como centros de recursos.  
Además, durante el curso 2019-2020 se ha vivido una situación absolutamente extraordinaria derivada del estado de alarma declarado por el Real decreto 463/2020, de 14 de marzo (BOE 67, 14.03.2020) como consecuencia de la situación de crisis sanitaria ocasionada por la Covid-19, por lo que ha ocasionado un replanteamiento de la actividad educativa y una reglamentación específica para organizar con garantías esta situación.  
La Orden EFP/365/2020, de 22 de abril (BOE 114, 24.04.2020), establece directrices de actuación para el inicio del curso 2020-2021, ante la situación de crisis ocasionada por la Covid-19.  
La Resolución de 4 de mayo de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional (DOGV 8807, 08.05.2020), establece el marco y las directrices de actuación a desarrollar durante el tercer trimestre del curso 2019-2020 y el inicio del curso 2020-2021, ante la situación de crisis ocasionada por la Covid-19.  
Mediante la Orden EFP/561/2020, de 20 de junio, del Ministerio de Educación y Formación Profesional (BOE 175, 24.06.2020), se publican los Acuerdos de la Conferencia Sectorial de Educación, para el inicio y el desarrollo del curso 2020-2021.  
De acuerdo con todo ello, es necesario dictar instrucciones para el curso académico 2020-2021 que, teniendo en cuenta todas las normas anteriores, contemplen la situación extraordinaria generada durante el curso 2019-2020.  
De conformidad con el Decreto 5/2019, de 16 de junio, del presidente de la Generalitat, por el cual se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, y el Decreto 7/2019, de 20 de junio, del presidente de la Generalitat, por el cual se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell, resuelvo:  
  
Primero. Objeto y ámbito de aplicación  
1. Esta resolución tiene por objeto dictar instrucciones para la organización y funcionamiento de los centros de educación especial para el curso 2020-2021, teniendo en cuenta la adopción de medidas extraordinarias que les afectan como consecuencia de la crisis sanitaria ocasionada por la Covid-19, lo que requiere un análisis de cada contexto educativo y obliga a un replanteamiento de varios aspectos de la organización del centro, para poder dar mejor respuesta al alumnado dentro de esta nueva situación.  
2. El ámbito de aplicación son los centros específicos de Educación Especial sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano.  
3. Esta resolución también es de aplicación a las unidades específicas que, por razones geográficas o de otra índole, se constituyen como unidades sustitutivas de los centros de Educación Especial, considerando que, en este caso, son subsidiarias las instrucciones dictadas para las enseñanzas de los centros en los que están ubicadas.  
  
Segundo. Alumnado  
Es destinatario de la escolarización en los centros de Educación Especial el alumnado que cumple los requisitos siguientes:  
a) Presenta necesidades educativas especiales derivadas de trastorno del espectro autista (TEA), plurideficiencia con discapacidad intelectual, discapacidad intelectual grave y profunda y, excepcionalmente en la etapa de educación secundaria y en los programas de Transición a la Vida Adulta, alumnado con discapacidad intelectual moderada. El alumnado que no está incluido en ninguna de las situaciones anteriores, se tiene que asimilar, a los efectos administrativos, al tipo de discapacidad que más se ajusta a sus características.  
b) Este alumnado requiere, de acuerdo con el informe sociopsicopedagógico y en el momento en que se encuentra, medidas de respuesta educativa de nivel IV y apoyo de grado 3, como consecuencia del nivel bajo de autonomía, generalizada en diferentes ámbitos de desarrollo con relación a la edad, cosa que implica apoyos intensivos, especializados e individualizados durante la mayor parte de la jornada escolar.   
c) El informe sociopsicopedagógico justifica, con evidencias, que esta opción de escolarización excepcional es más adecuada que la escolarización en un centro ordinario, en el aula ordinaria o en una unidad específica, después de haber valorado y aplicado las medidas necesarias para la eliminación de las barreras del contexto y los ajustes razonables que pueden llevarse a cabo.  
d) La situación de discapacidad está acreditada por los servicios y equipos médicos de valoración, mediante informes médicos o certificado de discapacidad.  
e) La resolución de la persona titular de la Dirección Territorial de Educación dispone, de acuerdo con el artículo 45 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, la escolarización en un centro de Educación Especial.  
  
Tercero. Escolarización  
1. Los criterios para la escolarización del alumnado con necesidades educativas especiales son los que se indican en el artículo 20 del Decreto 104/2018, de 27 de julio, y en el artículo 45 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
2. Corresponde a los servicios especializados de orientación la valoración e identificación de las necesidades educativas especiales y la emisión del informe sociopsicopedagógico para la escolarización.  
3. Para el alumnado que se escolariza en un centro de Educación Especial se tiene que tramitar, de forma preceptiva, un dictamen para la escolarización, de acuerdo con el procedimiento descrito en el artículo 46 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
4. Los centros de Educación Especial tienen que colaborar con los servicios especializados de orientación en la valoración del alumnado con necesidades educativas especiales para el que se tiene que proponer o revisar la modalidad de escolarización, cuando esta implica una modalidad específica en un centro de Educación Especial, de acuerdo con lo que dispone el artículo 23.3.f. del Decreto 104/2018, de 27 de julio.  
5. La dirección del servicio psicopedagógico escolar (SPE) tiene que supervisar el proceso de valoración sociopsicopedagógica y visar los informes de los gabinetes psicopedagógicos autorizados que proponen la escolarización en un centro de Educación Especial.  
6. Con carácter general, el alumnado de Educación Infantil se tiene que escolarizar en la modalidad ordinaria en una aula ordinaria, salvo que, excepcionalmente y de manera muy justificada, las circunstancias aconsejen la escolarización en una unidad específica o en un centro de Educación Especial.  
7. En cualquier caso, las decisiones sobre la escolarización están sujetas a un seguimiento continuado por los centros docentes y por los servicios competentes, a fin de garantizar su carácter revisable y reversible, hecho que es preceptivo en el cambio de etapa, sin perjuicio que la dirección o titularidad del centro, escuchado el equipo educativo, y las familias o representantes legales del alumnado, pueden solicitar la revisión en cualquier momento de la escolaridad.  
8. Todas las decisiones y acciones que se realizan referidas a la escolarización de este alumnado se tienen que coordinar con las familias o representantes legales, a los que se tiene que ofrecer un acompañamiento y asesoramiento integral, especialmente en la escolarización inicial y en los momentos de transición, que tenga en cuenta los aspectos emocionales, la opinión y puntos de vista. Así mismo, se tiene que fomentar la participación de todas las personas implicadas, con el objetivo de conformar un proceso colaborativo que sitúe al alumnado en el centro de las decisiones.  
9. De acuerdo con lo dispuesto en el Decreto 104/2018, de 27 de julio, el alumnado puede permanecer en un centro de Educación Especial hasta los veintiún años, hecho que puede prolongarse hasta los veinticuatro años si cursa programas formativos de cualificación básica adaptada a las personas con necesidades educativas especiales derivadas de discapacidad.  
10. Para el curso 2020-2021, resulta de aplicación lo dispuesto en la Resolución de 4 de mayo de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional por la que se establece el marco y las directrices de actuación a desarrollar durante el tercer trimestre del curso 2019-2020 y el inicio del curso 2020-2021, ante la situación de crisis ocasionada por la Covid-19, en cuanto a permanencia extraordinaria de un curso más para el alumnado de veintiún años.  
  
Cuarto. Escolarización combinada  
1. A lo largo del curso 2020-2021, y mientras persista la situación sanitaria derivada de la Covid-19, la modalidad de escolarización combinada se deja sin efecto. Por lo tanto, el alumnado tendrá que asistir a su centro de referencia, entendiéndose por este el centro donde asiste la mayor parte de la jornada escolar semanal, con la consideración de que tiene que haber una coordinación entre los dos centros para organizar la atención y hacer el seguimiento del alumnado.  
2. Con carácter general, la Dirección General de Inclusión Educativa no autorizará programas singulares de escolarización combinada grupal de centros de Educación Especial con centros ordinarios, excepto en los casos en los cuales se garantice la configuración de los agrupamientos como grupos de convivencia estable y las condiciones de seguridad establecidas en los planes de contingencia.  
  
Quinto. Organización del centro  
5.1. Plan de contingencia  
1. Los centros de Educación Especial tienen que elaborar un plan de contingencia para responder a los posibles escenarios derivados de la crisis sanitaria provocada por la Covid-19.  
2. Para la confección de este plan se contará con el apoyo de la dirección territorial a través de la Inspección de Educación y con el asesoramiento del Servicio de Prevención de Riesgos Laborales de Personal Propio de la Generalitat.  
3. El plan se realizará de acuerdo con el plan de contingencia que, para los centros docentes públicos dependientes de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, elaborará la administración educativa, y teniendo en cuenta las instrucciones generales que se elaboran por parte de la INVASSAT. Sin embargo, los centros privados y los dependientes de la administración local elaborarán su Plan de contingencia teniendo en cuenta el indicado en el plan elaborado por la administración educativa y en función del que establezcan sus respectivos servicios de prevención, de acuerdo con la normativa que es aplicable a cada uno de estos centros.  
4. Este plan tiene que incluir las medidas técnicas, humanas y organizativas necesarias de actuación en cada momento o situación, respecto a la materialización de la potencial amenaza. Además, se tendrán que establecer claramente las instrucciones y responsabilidades necesarias, e indicar los aspectos que tienen que quedar definidos. El contenido de este plan será objeto de difusión entre los diferentes miembros de la comunidad educativa.  
5. De acuerdo con las líneas generales que establecen los Acuerdos de la Conferencia Sectorial de Educación de fecha 11 de junio, publicados mediante la Orden EFP/561/2020, de 20 de junio, y teniendo en cuenta las características del alumnado y la organización de centro, se incluirán los aprendizajes que faciliten que el alumnado comprenda la nueva situación y asimile las normas básicas de higiene y seguridad en los diferentes contextos de participación. Para conseguir este objetivo, se fomentará la participación activa del alumnado y de sus familias y se utilizarán materiales en formato accesible, adecuados a cada caso, que permitan la anticipación y comprensión del entorno.  
5.2. Organización de agrupamientos y profesionales  
1. Los centros de Educación Especial se organizarán por grupos que contarán con una tutora o un tutor.  
2. Complementariamente, se organizarán núcleos de convivencia de carácter estable compuestos por aproximadamente 20-25 alumnos procedentes de un número determinado de grupos, según el criterio que establezca la dirección de cada centro, en función de la distribución de los espacios o del ratio de las aulas, con el objetivo de que este alumnado pueda compartir personal, actividades y espacios (profesorado especialista, actividades en grupo, patio, comedor, etc.).  
3. El tiempo de recreo se organizará por núcleos de convivencia, teniendo en cuenta los espacios disponibles y, si fuera necesario, en franjas horarias diferentes.  
4. Dado que la tarea de todo el personal educativo implica un contacto directo con el alumnado y no puede garantizarse el metro y medio de distancia de seguridad, la organización de los recursos personales tendrá en cuenta las indicaciones siguientes:  
a) El personal especialista de Pedagogía Terapéutica que tiene funciones de apoyo y el personal especialista de Audición y Lenguaje realizarán su intervención siempre con el alumnado que pertenece a un mismo núcleo de convivencia.  
b) El personal educador de educación especial compartido entre varios grupos, realizará su intervención con el alumnado que pertenece a un mismo núcleo de convivencia.  
c) El profesorado de Educación Física y de Música impartirá sus clases, siempre que sea posible, en espacios muy ventilados, suficientemente amplios y al aire libre, y respetando las medidas de seguridad especificadas en el Plan de contingencia.  
Los centros que cuenten con un único puesto de especialista de Educación Física y de Música atenderán la totalidad de los agrupamientos, teniendo en cuenta que en un mismo día no podrán cambiar de núcleo de convivencia. Si el centro cuenta con más de un puesto de especialista de Educación Física y de Música se les asignará, con carácter fijo, determinados núcleos de convivencia.  
d) Los centros que cuentan con más de un puesto de fisioterapeuta asignarán a cada profesional la atención del alumnado incluido en un mismo núcleo de convivencia o en determinados núcleos de convivencia. Si el centro cuenta con un único puesto de fisioterapeuta, este atenderá a todo el alumnado, adoptando las correspondientes medidas de seguridad especificadas en el plan de contingencia.  
e) El personal de enfermería, además de las funciones asignadas, velará por el cumplimiento de los protocolos sanitarios y supervisará y orientará al personal del centro educativo y las familias. Las intervenciones individualizadas que impliquen esta atención se llevarán a cabo en el espacio de enfermería o en el aula de referencia, según la necesidad.  
5. Los centros podrán organizar actividades complementarias y extraescolares dentro del mismo núcleo de convivencia y, fuera de este, siempre que se pueda garantizar la distancia mínima interpersonal de metro y medio, y que, además, se disponga de un registro con la relación del alumnado y del personal participante, de manera que, en caso de detectar un contagio, se pueda hacer la trazabilidad sobre las personas que habría que aislar.  
  
Sexto. Organización de etapas y áreas de intervención  
1. La distribución de las etapas en los centros de Educación Especial es la siguiente:  
- Educación Infantil, que comprende el tramo de edad de tres a seis años, que puede prolongarse hasta los ocho años.  
- Educación Primaria, que comprende el tramo de edad de seis a doce años, que puede prolongarse hasta los catorce años.  
- Educación Secundaria Obligatoria, que comprende el tramo de edad de doce a dieciséis años, que puede prolongarse hasta los diecinueve años.  
2. La estructura de estas etapas es equivalente a las de las enseñanzas ordinarias, con el objetivo de facilitar la organización de los centros y la escolarización combinada del alumnado. Sin embargo, esta organización no implica la necesidad de lograr los contenidos y las competencias de los currículos ordinarios de las etapas referidas.  
3. Dentro del tramo de la edad cronológica correspondiente a cada etapa, los centros pueden realizar una distribución flexible del alumnado, de acuerdo con criterios pedagógicos, metodologías de trabajo, estilo de aprendizaje y necesidades del alumnado.  
4. Los centros de Educación Especial también pueden ofrecer programas de Transición a la Vida Adulta (TVA), en el tramo de dieciséis a veintiún años, y programas de cualificación profesional básica adaptada al alumnado con necesidades educativas especiales, en las condiciones que se especifican en los apartados séptimo y octavo de esta resolución.  
5. Las áreas de intervención preferente en las diferentes etapas educativas son las siguientes:  
  
Área Infantil Primaria ESO  
Autonomía personal / Hogar   
Recursos Comunitarios   
Académica - Funcional En función del alumnado   
Comunicación y Lenguaje   
Habilidades Motrices / Educación Física   
Habilidades Sociales   
Educación Musical   
Educación Artística -  
Educación Plástica, Visual y Audiovisual - -   
Destrezas Laborales - - En función del alumnado  
Religión /   
Valores Sociales y Cívicos   
  
  
6. Los programas de Transición a la Vida Adulta se organizan en las mismas áreas de intervención preferente que en la etapa de Educación Secundaria Obligatoria, poniendo especial énfasis en las competencias que facilitan la autonomía del alumnado en la vida cotidiana.  
7. Las familias o representantes legales del alumnado tienen que elegir y solicitar expresamente, por escrito, al inicio de la etapa o de su escolarización en el centro, que este curse el área de Religión o el área de Valores Sociales y Cívicos, y pueden modificar su opción al inicio del siguiente curso escolar.  
8. Con carácter experimental, los centros de Educación Especial podrán ir sustituyendo de forma progresiva las áreas de intervención descritas en esta resolución, por las competencias clave, situación que tienen que comunicar a la Dirección General de Inclusión Educativa, para su autorización.  
  
Séptimo. Plan de actuación personalizado (PAP)  
1. Para el alumnado escolarizado en los centros de Educación Especial o en la modalidad combinada entre un centro de Educación Especial y un centro ordinario, se tiene que realizar un Plan de actuación personalizado, de acuerdo con lo que se especifica en los artículos 8 y 9 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
2. La elaboración del Plan de actuación personalizado es competencia del equipo educativo que atiende al alumnado, coordinado por la tutora o el tutor de este y asesorado por el servicio especializado de orientación.  
3. En la planificación, desarrollo y evaluación del Plan de actuación personalizado, se tiene que fomentar y facilitar la participación activa del alumnado y de todos los agentes significativos con quienes habitualmente se relaciona, especialmente la familia, considerando sus metas, preferencias, capacidades y las características y oportunidades del entorno, en el marco de las planificaciones centradas en la persona (PCP).  
4. El Plan de actuación personalizado tiene que cumplir los requisitos básicos siguientes:  
a) Situar al alumnado en el centro del proceso, promoviendo el proceso de autodeterminación.  
b) Plantear los objetivos educativos como competencias funcionales que doten al alumnado del mayor grado posible de autonomía y de independencia en la vida cotidiana.  
c) Estar vinculado al contexto natural y en el espacio vital, desde la consideración que la escuela tiene que preparar para la participación en un conjunto variado de actividades comunitarias.  
d) Incluir contenidos individualizados para el desarrollo de las competencias que este alumnado tiene más bajas, teniendo en cuenta al mismo tiempo sus fortalezas, habilidades y estilo de aprendizaje.  
e) Incorporar actividades adecuadas a su edad cronológica y posibilidades de logro.  
f) Posibilitar la participación del alumnado en una amplia variedad de actividades y entornos, favoreciendo la práctica y la transferencia de las habilidades básicas en diferentes contextos de participación.  
g) Seleccionar los materiales curriculares de acuerdo con los criterios de funcionalidad, vinculación al contexto natural, personalización, coeducación y respeto al medio ambiente. Los materiales tienen que hacer un uso no sexista del lenguaje, y en las imágenes tiene que haber una presencia equilibrada y no estereotipada de mujeres y hombres.  
h) Incluir sistemas de comunicación aumentativos y alternativos (SAAC), como elemento esencial para facilitar el acceso a la comunicación y al currículum del alumnado que presenta dificultades para conseguir una comunicación verbal funcional.  
i) Incorporar en las diferentes áreas y ámbitos los principios coeducativos dirigidos a la eliminación de los prejuicios, estereotipos, comportamientos discriminatorios o situaciones de violencia en relación con el género, la orientación sexual y la identidad de género, por medio del aprendizaje de métodos no violentos para la resolución de conflictos y de modelos de convivencia basados en el respeto a las diferencias y la igualdad de derechos y oportunidades de todas las personas.  
j) Desarrollar actitudes y conductas que promuevan la seguridad personal, el equilibrio afectivo y la vivencia libre y responsable de su sexualidad.  
k) Priorizar la opinión, necesidades, intereses y preferencias del alumnado.  
l) Implicar a las familias o representantes legales en las decisiones educativas que afectan a sus hijas e hijos y en el desarrollo de pautas en el hogar.  
5. Para el alumnado que requiere, de acuerdo con el informe sociopsicopedagógico, productos individuales de apoyo para mejorar su autonomía y el acceso al currículum, la dirección o la titularidad del centro tiene que hacer la solicitud a la conselleria competente en materia de educación, de acuerdo con la Resolución de 31 de octubre de 2019, de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la que se dictan instrucciones para la solicitud y la gestión de productos de apoyo para el alumnado con necesidades educativas especiales.  
6. El Plan de actuación personalizado tiene que incluir la orientación y acompañamiento al alumnado sobre el itinerario académico o formativo más adecuado para cada alumna o alumno, en función de sus capacidades, intereses y posibilidades de éxito. Siempre que sea posible, se le tiene que orientar hacia programas formativos de cualificación básica adaptada a las personas con necesidades educativas especiales derivadas de discapacidad, con el objetivo que pueda adquirir las competencias profesionales necesarias para su inclusión sociolaboral.  
7. La orientación tiene que capacitar al alumnado para que pueda realizar elecciones libres de condicionantes basados en los roles y estereotipos de género socialmente arraigados y aceptados, y para que pueda desarrollar tareas de forma equitativa y paritaria.  
  
Octavo. Programas de Transición a la Vida Adulta (TVA)  
1. Los centros de Educación Especial de titularidad de la Generalitat pueden impartir Programas para la Transición a la Vida Adulta destinados al alumnado que reúna los dos requisitos siguientes:  
a) Tener cumplidos los dieciséis años.  
b) Haber cursado la enseñanza básica en un centro de Educación Especial o en un centro ordinario, cuando sus necesidades educativas especiales aconsejan continuar su proceso educativo mediante estos programas.  
2. Los programas de Transición a la Vida Adulta se orientan a la consecución de los objetivos siguientes:  
a) Consolidar y desarrollar las capacidades del alumnado y promover el mayor grado posible de autonomía personal y social.  
b) Mantener y aplicar en la vida cotidiana las competencias instrumentales básicas adquiridas en las etapas correspondientes a la enseñanza básica obligatoria.  
c) Fomentar la participación del alumnado en todos los ámbitos en que se desarrolla la vida adulta.  
d) Desarrollar los aspectos relacionales que los definen como miembros de una sociedad, construir su propia identidad personal y favorecer la participación y responsabilidad ciudadana.  
e) Adquirir habilidades laborales de carácter polivalente, la capacidad para seguir normas elementales y de seguridad en el trabajo, la motivación ante la tarea y la no discriminación por razón de género o cualquier otra circunstancia.  
f) Desarrollar actitudes y conductas que promuevan la seguridad personal, el equilibrio afectivo y la vivencia libre y responsable de su sexualidad, teniendo en cuenta la autonomía de cada alumna o alumno.  
3. Los Programas de Transición a la Vida Adulta se estructuran en los ámbitos de experiencia siguientes:  
a) Autonomía personal en la vida diaria  
b) Integración social y comunitaria  
c) Orientación y formación laboral  
Estos ámbitos tienen que incorporar las áreas de intervención preferente de la etapa de secundaria obligatoria especificadas en el punto 5 del apartado quinto de esta resolución. El contenido y el horario se tienen que ajustar a las características y necesidades del alumnado, considerando sus capacidades, las posibilidades de llevarlas a cabo y el itinerario formativo personalizado.  
4. Los programas de Transición a la Vida Adulta los tienen que impartir maestros de la especialidad de Pedagogía Terapéutica y profesorado técnico de Formación Profesional.  
5. El personal especialista de Pedagogía Terapéutica tiene que asumir, preferentemente, la tutoría del grupo y la docencia de los ámbitos de autonomía personal en la vida diaria y de integración social y comunitaria. El profesorado técnico de Formación Profesional es el responsable de la docencia del ámbito de orientación y formación laboral.  
6. El equipo educativo, con el asesoramiento del especialista de Orientación Educativa, puede determinar la conveniencia de que, por sus capacidades y necesidades, una alumna o un alumno no curse el ámbito de orientación y formación laboral, previa información a las familias o representantes legales, que tienen que dar su consentimiento por escrito.  
7. Los centros privados concertados también pueden impartir programas de Transición a la Vida Adulta, que, en todo caso, tienen que organizar y llevar a cabo con el personal de su plantilla.  
  
Noveno. Programas formativos de cualificación básica adaptada a alumnado con necesidades educativas especiales permanentes  
1. De acuerdo con lo que dispone el artículo 15 de la Orden 73/2014, de 26 de agosto, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la cual se regulan los programas formativos de cualificación básica en la Comunidad Valenciana, los centros de Educación Especial sostenidos con fondos públicos pueden ofrecer programas formativos de cualificación básica adaptada a personas con necesidades educativas especiales permanentes.  
2. Las condiciones particulares de estos programas vienen reguladas por la mencionada Orden 73/2014 y la Resolución del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la cual se dictan instrucciones para la organización y el funcionamiento de los programas formativos de cualificación básica en el ámbito de la Comunitat Valenciana para cada curso escolar.  
  
Décimo. Evaluación del proceso de aprendizaje y enseñanza  
1. La evaluación del alumnado tiene que ser continua, global, participativa y orientadora, considerando todos los elementos, oportunidades y barreras que influyen en el proceso educativo y en el desarrollo del alumnado, referidos al centro, al mismo alumnado, a las familias y al entorno socio-comunitario.  
2. Esta evaluación se tiene que realizar en el marco del procedimiento de evaluación del Plan de actuación personalizado, de acuerdo con lo establecido en el artículo 9 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, y tomando como referente los objetivos y criterios de evaluación establecidos en este. Tiene como finalidad conocer el progreso del alumnado, ajustar la respuesta educativa, tomar decisiones relativas a la escolarización, favoreciendo siempre que sea posible el acceso a un régimen de mayor inclusión, y proporcionar la orientación académica y profesional que más se adecúe a sus capacidades, intereses y posibilidades de progreso.  
3. El equipo educativo, coordinado por la tutora o el tutor y asesorado por el servicio especializado de orientación, tiene que facilitar a las familias o representantes legales información periódica, en formato accesible, sobre el proceso de evaluación y las medidas que se derivan, así como el asesoramiento y las orientaciones que contribuyan a la adquisición o a la generalización de las competencias trabajadas al ámbito familiar y sociocomunitario.  
4. Los informes cualitativos sobre la evolución del alumnado y las conclusiones de la evaluación se tienen que facilitar a las familias o representantes legales, en formato accesible, al menos al finalizar cada trimestre y al final del curso escolar.  
5. Asimismo, en el marco de los procesos de evaluación continua, los equipos educativos tienen que valorar el proceso de enseñanza y las prácticas implementadas, a fin de mejorar la respuesta al alumnado, las relaciones con las familias, la comunidad y otros agentes participantes, la organización del centro, la innovación y la calidad educativa.  
  
Undécimo. Certificación final de estudios  
1. Al finalizar su escolaridad, el alumnado recibirá un certificado acreditativo, conforme al modelo que se adjunta en el anexo único de esta resolución, en el cual constan las fechas de inicio y de finalización de esta, el logro de competencias y el consejo orientador, que tiene que elaborar la tutora o el tutor con la información obtenida del equipo educativo, y entregarlo a la familia o representantes legales.  
2. El especialista de orientación educativa tiene que asesorar a las personas tutoras en la elaboración del consejo orientador y, si procede, realizar el acompañamiento a las familias o representantes en el proceso de transición que corresponda.  
  
Decimosegundo. Centros de Educación Especial como centros de recursos  
El curso 2020-2021 la organización y funcionamiento de los centros de educación especial como centros de recursos se regula a través de la Resolución de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se regula la organización de los Centros Específicos de Educación Especial de titularidad de la Generalitat como centros de recursos.  
  
Decimotercero. Plantillas  
1. En los centros de Educación Especial de titularidad de la Generalitat, los puestos de personal de Pedagogía Terapéutica, Audición y Lenguaje, educador de Educación Especial y fisioterapeuta, se determinan en función del número de alumnado escolarizado y las necesidades, de acuerdo con el ratio establecido en la normativa vigente para estos centros.  
2. En los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat, el personal fisioterapeuta facilita también atención de fisioterapia al alumnado con discapacidad motriz que está escolarizado en los centros ordinarios, cuando así lo determina su informe sociopsicopedagógico. Esta atención se puede facilitar en el centro ordinario o en el centro de educación especial, en el supuesto que, para la intervención, sean necesarios equipamientos o materiales que no pueden trasladarse. La intervención del personal fisioterapeuta en el centro ordinario incluye también las orientaciones y pautas facilitadas a los equipos educativos para la correcta atención del alumnado.  
3. Los centros de Educación Especial privados concertados contratan el personal necesario de las especialidades correspondientes, de acuerdo con los módulos económicos establecidos en la Ley de presupuestos de la Generalitat, en función del tipo de unidad concertada.  
4. De conformidad con el artículo 5 de la Orden 12/2013, de 14 de marzo, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, los centros de Educación Especial de titularidad de la Generalitat tendrán, además de los puestos de trabajo de Pedagogía Terapéutica y Audición y Lenguaje que les corresponde, un puesto de trabajo de Educación Física y otro de Educación Musical adicional, en las siguientes condiciones:  
a) Itinerante con otro centro de Educación Especial, si tienen menos de nueve unidades, siempre que la distancia kilométrica permita la elaboración de un horario completo para la plaza afectada, con un informe previo de la dirección competente en materia de personal docente.  
b) No itinerante, si tienen entre nuevo o diecisiete unidades.  
Los centros de Educación Especial que tienen dieciocho o más unidades incrementarán un segundo puesto de trabajo, de Educación Física y Educación Musical.  
5. De conformidad con el capítulo II de la Ley 10/2019, de 27 de diciembre, de presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2020, los centros de Educación Especial privados concertados contarán con profesorado de Educación Física y de Educación Musical, hasta un máximo de dos profesores en centros que disponen de nueve o más unidades. Así mismo, dispondrán de un profesor de apoyo de Pedagogía Terapéutica o de Audición y Lenguaje con veinticinco horas, cuando cuentan con siete o más unidades de educación especial.  
6. Para impartir los talleres en los programas de Transición a la Vida Adulta (TVA) que hayan sido autorizados por la dirección general competente, los centros de Educación Especial de titularidad de la Generalitat contarán con profesorado técnico de Formación Profesional o, cuando no existan perfiles adecuados de profesorado técnico de Formación Profesional, profesorado de taller de artes plásticas y diseño.  
7. Los centros de Educación Especial de titularidad de la Generalitat que tienen autorizado, por la dirección general competente en materia de Formación Profesional, un programa formativo de cualificación básica adaptada a las personas con necesidades educativas especiales permanentes, contarán con profesorado técnico de Formación Profesional de la especialidad correspondiente. Asociado en este programa, se dotará el personal necesario de Pedagogía Terapéutica, en caso de que el centro no disponga del número suficiente para cubrir las necesidades que estos programas requieren, previo informe de la Inspección de Educación de la zona y de acuerdo con las instrucciones dictadas por la dirección general competente.  
8. En los centros de Educación Especial de titularidad de la Generalitat, la atención de Orientación Educativa y, si es el caso, de Trabajo Social, la facilita el servicio psicopedagógico escolar del sector correspondiente, sin perjuicio de la atención que en el segundo caso pueden prestar los servicios sociales municipales o mancomunados entre diferentes municipios. En cualquier caso, se tiene que asegurar la coordinación interdisciplinaria de los servicios implicados.  
9. De acuerdo con el artículo 59.8 de la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunidad Valenciana, los centros de Educación Especial estarán dotados de personal de enfermería, que dependerán orgánicamente del departamento sanitario correspondiente.  
  
Decimocuarto. Horario del personal  
1. El horario del personal docente es el que disponen las instrucciones de inicio de curso para las etapas de Educación Infantil y Primaria y de Educación Secundaria, en función del cuerpo a que pertenece el profesorado.  
2. El horario de trabajo del personal no docente de atención directa profesional al alumnado con necesidades educativas especiales se ha de adaptar a las características de los centros y a los puestos de trabajo, y ajustarse al Decreto 42/2019, de 22 de marzo, del Consell, por el cual se regulan las condiciones de trabajo del personal funcionario de la administración de la Generalitat, y los acuerdos laborales y los convenios colectivos de estas o estos profesionales. Asimismo, se tendrán en cuenta los respectivos pactos recogidos en las resoluciones de 9 de julio de 2018, del secretario autonómico de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas, para la cual se da publicidad al Pacto de la Mesa Sectorial de Función Pública, sobre mejora de las condiciones de trabajo del personal educador de educación especial y del personal fisioterapeuta.  
  
Decimoquinto. Funciones de coordinación  
1. La dirección del centro designará entre el profesorado del Claustro, por un periodo máximo de cuatro años, una persona por cada una de las funciones de coordinación siguientes:  
a) Tecnologías de la información y la comunicación (TIC)  
b) Formación del profesorado  
c) Igualdad y convivencia  
d) Prevención de riesgos laborales  
2. Las condiciones aplicables a estas figuras de coordinación son las mismas que, para estas funciones, establecen las instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo y Educación Primaria durante el curso 2020-2021.  
3. La dirección o la titularidad del centro, a propuesta del Claustro y dentro del ámbito de su autonomía pedagógica, organizativa y de gestión, puede designar otras figuras de coordinación para desarrollar los diferentes proyectos o acciones establecidos en la Programación General Anual, que en este caso no comportarán una reducción horaria.  
4. En cuanto al puesto de coordinación del centro de recursos, serán de aplicación las condiciones establecidas en la Resolución de la directora general de Inclusión Educativa, por la que se regula la organización de los centros específicos de Educación Especial de titularidad de la Generalitat como centros de recursos.  
  
Decimosexto. Horario del centro  
De acuerdo con la Resolución de 4 de mayo de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional por la cual se establece el marco y las directrices de actuación a desarrollar durante el tercer trimestre del curso 2019-2020 y el inicio del curso 2020-2021, ante la situación de crisis ocasionada por la Covid-19, todos los centros mantendrán en el curso 2020-2021 el mismo horario y jornada escolar que tenían autorizado para el curso 2019-2020.  
  
Decimoséptimo. Servicios complementarios de transporte y comedor  
17.1. Servicio complementario de transporte  
1. Con carácter general, el uso del transporte escolar se llevará a cabo con normalidad, haciendo uso de la mascarilla durante todo el trayecto. Si después de valorar los perfiles del alumnado en cada una de las rutas, el equipo directivo comprueba que un porcentaje del alumnado, por sus características, no puede llevar mascarilla, se podrá optar por alguna de las siguientes soluciones:  
a) Distribuir al alumnado para que se pueda mantener la distancia de seguridad interpersonal de un metro y medio, dejando asientos vacíos.  
b) Solicitar, excepcionalmente, a la Dirección Territorial de Educación correspondiente la modificación de la ruta.  
2. El equipo educativo garantizará que la bajada y la subida del autobús se realice de forma ordenada y se guarde la distancia mínima de seguridad, evitando aglomeraciones en la entrada del centro. Con el objetivo de cumplir estas medidas de seguridad, podrá flexibilizarse el horario de entrada y salida del alumnado del centro.  
2. Servicio complementario de comedor  
1. El servicio de comedor podrá llevarse a cabo en el aula ordinaria, en el comedor o en aquellos espacios que la dirección del centro determine, siempre respetando los núcleos de convivencia en los que se ha organizado el alumnado.  
2. El horario de comedor tendrá que ser necesariamente de dos horas.  
  
Decimoctavo. Disposiciones supletorias  
En todos aquellos aspectos no regulados mediante disposiciones administrativas respecto a la organización y funcionamiento de los centros de Educación Especial, son subsidiarias las disposiciones referentes a los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo y Educación Primaria.  
  
València, 29 de julio de 2020.- El secretario autonómico de Educación y Formación Profesional: Miguel Soler Gracia.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML