Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4937, del 02-02-2005 (2005/308)

RESOLUCIÓ de 30 de desembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4937

Data del DOGV
:   02-02-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/308

CVE


Data del document
:   30-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Guardamar de la Safor](javascript:void(0))
    * [Parcent](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 30 de desembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X308]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 188/03-AIA, 208/03-AIA, 293/02-AIA, 343/02-AIA i 004/03-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 30 de desembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 188/03-AIA
  
Títol: Ampliació de la pedrera Poyota núm. 1832 €bis
  
Promotor: Sicamar
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València
  
Localització: Turó Mola Catalana. Terme municipal d'Alpuente (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.
  
La concessió minera Poyota núm. 1.832 bis per a l'obtenció d'arenes i argiles, és el resultat de l'agrupació d'una sèrie de concessions mineres i les seues demesies; agrupació autoritzada per resolució de la Direcció General d'Indústria i Energia de data 15 de febrer de 2002.
  
Les labors d'explotació minera han sigut portades a terme fins a la data únicament sobre la superfície autoritzada per a l'explotació dins de la concessió minera Poyota núm. 2.172, situada en el turó Mola Catalana del terme municipal d'Alpuente.
  
L'objecte del projecte és l'ampliació dels límits de l'explotació. Aquesta s'estén en distintes zones situades en els vessants nord, central i sud del turó. Geològicament, el material que s'ha extraure es correspon amb l'arena basal de les fàcies del cretaci superior (fàcies Utrillas), la destinació d'aquests materials és el sector de la construcció com a matèries primeres per a la fabricació de ceràmiques, ciments, vidres, formigons, porcellanes, etc. Aquesta matèria primera se sotmet prèviament a un tractament en rentador al terme municipal d'Higueruelas.
  
La superfície de la mina actual és d'aproximadament 161.500 m². La superfície total a afectar per l'ampliació de l'explotació, incloent l'actual és d'aproximadament 768.135 m² i la superfície total de tota la concessió minera és aproximadament de 24.976.842 m².
  
Per a portar a terme una explotació racional, que compatibilitze les labors d'explotació amb les de restauració i minimitze la generació d'escombreres, s'ha planificat l'explotació diferenciant-la en fases o zones a explotar (A, B, C, D, E, F i G), de manera que l'avanç de les labors mineres d'extracció en una fase o zona puguen ser simultanejades amb la restauració de la zona anterior ja esgotada, o bé, tan prompte com les labors extractives ho permeten.
  
En línies generals, l'explotació es realitzarà seqüencialment, començant per la primera zona (zona A) situada en la vessant nord de les moles. Simultàniament, es procedirà a la restauració de la zona actualment en explotació, corresponent a la part de la zona D situada en la vessant nord, utilitzant per a la regeneració de les vessants naturals d'aquesta, els estèrils generats en la primera zona. Una vegada finalitzada l'explotació de l'esmentada zona A, s'iniciarà la següent fase, començant l'explotació de la zona B i la restauració de la zona A, portant el mateix procediment successivament fins a finalitzar l'última fase. Així, la restauració de cada zona coincidirà amb l'explotació de la zona següent, per mitjà del desenvolupament d'una mineria de transferència.
  
El sistema d'extracció del material es realitzarà de forma descendent a mig vessant, en banc de 7 metres i mig, amb una inclinació de 45º respecte de la vertical, resultant un talús general de 45º. No hi haurà escombreres noves ja que s'utilitzaran les zones de recollida actual corresponents a la zona D. L'accés a la zona d'explotació serà a través d'un camí existent en la part inferior de la vessant nord que es condicionarà per al pas de maquinària.
  
El pla de restauració, consisteix en el moviment de terres per a farcimentt dels buits excavats i condicionament del pendent de talussos de restauració, disseny i construcció de drenatges, estesa i condicionament de terra vegetal, labors de revegetació, condicionament d'accessos i seguiment del pla de vigilància.
  
Per a la remodelació de talussos, una vegada dipositat el material estèril en el front d'explotació, els paràmetres de restauració que s'usaran són els següents: talussos de 5 m d'alçada, amb amplària de berma de 3 m i un angle d'inclinació respecte a l'horitzontal de 35º, tenint en compte que el talús final de restauració serà inferior a 25º.
  
Posteriorment, per a iniciar les tasques de revegetació s'aportarà 0,5 m de terra vegetal i es realitzarà una sembra de llavors (gramínies i lleguminoses), posteriorment es plantaran espècies arbustives (coscoll, timó, llentiscle i romer) i arbòries (pi blanc i silvestre, carrasca, ginebre i savina) pròpies de la zona.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Tramesa de l'expedient
  
Al juny de 2003, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València tramita davant d'aquesta Direcció General, la sol·licitud d'ampliació de la concessió d'explotació de la secció C nomenada Poyota núm. 1.832-bis, al terme municipal d'Alpuente (València) i aporta projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental.
  
En data 12 de setembre de 2003, té entrada el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient, que indica que publicat en el BOP núm. 140 de data 14.06.03, l'anunci de la citada sol·licitud i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi ha presentat cap al·legació.
  
Consideracions ambientals
  
L'àrea d'explotació se situa al terme municipal d'Alpuente, afrontant amb els termes municipals d'Aras de los Olmos a l'oest i Titaguas al sud-oest.
  
La mola Catalana, on s'ubica la concessió minera es troba en un entorn muntanyós. Al sud-oest es troben els relleus denominats Higuero i Moratilla, i al nord-oest el relleu Muela i al sud la pedra de la Yedra.
  
La disposició dels materials cretacis, argiles i arenes caoliníferes als vessants i un recobriment calcari dolomític suprajacent donen l'aspecte de mola que caracteritza el paisatge de la zona.
  
La mola Catalana té forma allargada, i presenta una orientació NE-SO i es troba entre els barrancs d'Aigua Bona i Regalló.
  
Sobre el recobriment calcari creix una vegetació arbustiva amb matoll de port baix i exemplars dispersos de pins i carrasques, mentre que en els vessants la vegetació és molt més densa i hi ha milers d'exemplars de pinassa de repoblació, grups de carrasques i exemplars de pi roig.
  
El terme municipal d'Alpuente es troba dispers en diverses aldees dedicades econòmicament a una agricultura de secà, sobretot vinya i cereals, una ramaderia avícola i porcina i diverses explotacions mineres de caolí.
  
L'explotació es troba allunyada dels nuclis de població i l'accés es realitza des de la carretera comarcal CV-350, a l'altura del punt quilomètric es pren un camí sense asfaltar i al cap d'uns 1.100 m s'arriba a la zona d'explotació.
  
Afeccions legals
  
La mola Catalana forma part de la forest d'utilitat pública núm. 40 turó de la Cella, pertanyent a l'Ajuntament d'Alpuente.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en el seu article 17 estable que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de la concessió minera denominada Potoya núm. 1.832-bis, en el terme municipal d'Alpuente (València), el promotor del qual és Sicamar, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada.
  
Segon
  
La sol·licitud d'ocupació de forest d'utilitat pública de les zones E, F i G quedarà supeditada a la completa restauració de les zones A, B, C, D (oest i est). En cas de no haver restaurat adequadament segons projecte, s'exigirà l'empresa promotora prèviament a la sol·licitud de noves ocupacions l'execució completa dels treballs de restauració projectats en la documentació tramitada.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 6 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 208/2003-AIA
  
Títol: Declaració d'interés comunitari àrea ciutat esportiva
  
Promotor: Club esportiu Vila-real SAD
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al terme municipal de Vila-real, en uns terrenys situats entre el camí del Miralcamp i el futur vial de vora industrial, a l'oest del nucli urbà
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La construcció d'unes instal·lacions esportives que constitueixen la ciutat esportiva del Vila-real, en sòl no urbanitzable comú al costat del nucli urbà de Vila-real.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. Es planteja la construcció de la ciutat esportiva del Vila-real, on es portaran a terme les necessitats administratives i de representació del club, com també les tasques de l'escola esportiva i els entrenaments dels diferents equips que depenen del club.
  
II. L'actuació proposada suposa la construcció de 3 terrenys de joc de 105 x 60 m i 2 de 90 x 60 m d'herba natural, i 2 de 90 x 60 m i 3 camps de futbol-7 de 60 x 35 m d'herba artificial. També es projecten dues edificacions, situades en la zona central de l'actuació, destinades a vestidors i edifici social. Es creen dues zones d'aparcament ubicades al costat del vial de vora de l'actuació.
  
III. La superfície total del projecte és de 98.130 m².
  
IV. L'ús principal de l'actuació és l'esportiu.
  
V. L'estudi d'impacte ambiental expressa que es reposaran la totalitat de séquies afectades i se soterraran dues línies de mitjana tensió que discorren pels terrenys afectats.
  
3. Alternatives
  
No es plantegen alternatives de localització del sector. Es justifica la idoneïtat de l'emplaçament elegit per la seua proximitat al nucli urbà.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 17 de juny de 2003 el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i certificat del resultat de la informació pública relatius a la declaració d'interés comunitari de l'àrea de la ciutat esportiva, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 15 de maig del 2003 i en el DOGV núm. 4501, de 16 de maig de 2003.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel cap del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat documentació complementària ni s'han requerit informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. Els terrenys que conformen l'àmbit d'actuació del projecte de referència no es troben inclosos en cap espai protegit.
  
2. No hi ha camins ramaders en l'àmbit del projecte.
  
3. No hi ha llits que es vegen afectats per l'actuació.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental expressa que s'ha consultat a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la possible existència de restes arqueològiques en la zona, concloent que no hi ha restes arqueològiques afectades per l'actuació.
  
No s'aporta l'informe que ha d'emetre la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre l'afecció del projecte al patrimoni cultural valencià, en compliment de les disposicions de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental indica que la present actuació se situa sobre terrenys ubicats al costat del nucli urbà de Vila-real, del període quaternari i amb una orografia pràcticament plana. Es tracta de terrenys destinats en la seua totalitat a l'agricultura de regadiu, on la fauna present és la pròpia de l'ús agrícola.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental valora que la zona té un interés ambiental i estètic molt baix, a causa de l'àmplia transformació que ha sofert al llarg del temps.
  
3. El proveïment d'aigua procedeix d'un pou propi existent dins de l'àmbit de l'actuació. S'afirma que el major consum d'aigua es derivarà del reg dels camps esportius. També s'assenyala que el consum d'aigua per l'actuació és inferior al del reg dels camps de cultiu.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental indica que les aigües residuals generades durant la fase de funcionament seran abocades al col·lector general que discorre pel vial de vora de l'actuació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la declaració d'interés comunitari de l'àrea ciutat esportiva del municipi de Vila-real (Castelló), promogut pel Club Esportiu Vila-real SAD, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i el desenvolupament del projecte:
  
I. S'ha de justificar davant la Comissió Territorial d'Urbanisme el canvi de concessió de l'aigua de pou per als nous usos implantats, autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En el cas que no es dispose de concessió per a l'aigua extreta del pou, s'haurà de procedir a la legalització d'aquest.
  
II. De conformitat amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, de protecció del patrimoni cultural valencià, s'ha d'obtenir l'informe favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre l'afecció del projecte al patrimoni cultural.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 6 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 293/02-AIA
  
Promotor: Comunitat de regants i usuaris Vall del Pop
  
Objecte del projecte: Embassament regulador d'aigua de reg per a la comunitat de regants
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Localització: Partida Costera de Blanquer al terme municipal de Parcent (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un embassament a la partida Costera de Blanquer a Parcent, de 165.252 m3 de capacitat útil i 189.977 m3 de capacitat total, com també les conduccions de connexió amb l'embassament existent i la xarxa de reg i la resta d'instal·lacions complementàries.
  
La superfície de la zona de reg de la comunitat de regants és de 211 ha, on predomina el cultiu de cítrics. Quasi la totalitat de les parcel·les es troben al terme de Parcent, encara que hi ha algunes localitzades a Alcalalí, Xaló i Benigembla
  
El subministrament d'aigua es realitza a través de tres pous en explotació, dels quals només un s'utilitza tot l'any i en èpoques de màxima demanda, per la qual cosa resulta necessari augmentar la capacitat d'emmagatzematge d'aigua (actualment únicament disposa d'un embassament de capçalera de 10.000 m3) per mitjà de la construcció d'un embassament regulador.
  
L'embassament projectat ocupa una parcel·la de 5'22 ha, amb una superfície que s'ha de desbrossar de 37.200 m3, l'alçada màxima de l'embassament és de 10 m, per al qual s'ha d'excavar 85.026'19 m². El volum de terraplé serà de 77.181'1 m3 i el volum de transport de materials a abocador 1.482,85 m3. Els talussos de la presa tenen tots el mateix pendent, amb talús interior d'1:2 i talús exterior d'1:1'5. L'embassament s'impermeabilitza amb una làmina de polietilé d'alta densitat (PEAD) de 2 mm de gruix.
  
Les conduccions projectades són d'ompliment de l'embassament (de 1.975 m i 400 mm de diàmetre), i de connexió amb la xarxa de reg, de (1.292 m i 400 mm de diàmetre), que en la seua major part transcorre per camins existents (a excepció de 380 ml de la conducció d'ompliment que travessa zona forestal). A més està previst un possible buidatge ràpid de l'embassament, per mitjà d'una derivació de la canonada de connexió amb la xarxa de reg en les proximitats del barranc de la Foya. El temps màxim de buidatge és de 100 h i 32 m. S'inclou el desplaçament i la reposició de la connexió d'aigua potable de Benissa que es vorà afectada en 190 m per l'ocupació de l'embassament.
  
També s'executarà la prolongació de la línia elèctrica d'uns 600 m des de la xarxa existent fins al grup d'impulsió a peu d'embassament, per mitjà d'una línia de 20 kv aèria que transcorre per camins i camps de cultiu, i uns 220 m discorrerà soterrada des de l'embassament fins al transformador i el quadre de baixa tensió.
  
2. Alternatives
  
S'indica que va existir una altra alternativa per a un embassament de 50.000 m3 que s'havia d'ubicar en el tàlveg del barranc contigu a l'embassament de capçalera, que es va desestimar per l'escàs volum que permetia afegint el risc d'avingudes de la conca hidrològica que l'alimenta, i que podria fer perillar la fonamentació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 28 d'agost de 2002, la Direcció General de Modernització d'Estructures Agràries de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació remet la documentació corresponent al projecte i estudi d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant núm. 212 de data 14 de setembre de 2002, sense que s'hagen presentat al·legacions a aquest segons consta en certificat de l'Ajuntament de Parcent.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
Es va efectuar consulta a la Direcció General d'Interior i a l'Ajuntament de Parcent. Es va sol·licitar ampliació relativa a la confirmació de l'alçada de l'embassament, a fi de determinar la seua classificació com a gran presa.
  
Informes sectorials
  
Com a contestació a la consulta efectuada i informes remesos, l'expedient conté els següents informes:
  
- De la Direcció General d'Interior:
  
S'indica que el risc que pot afectar l'estabilitat de l'embassament és el sísmic, ja que el terme municipal de Parcent, segons la norma sismoresistent de construcció (1994), té una acceleració sísmica de 0'06 g, la qual cosa el situa en la zona de perillositat sísmica moderada de la Comunitat Valenciana, intensitat sísmica V-VI MSK, per a un període de retorn de 500 anys (és de 0'07 g en la NCSR-02 d'aprovació posterior al projecte). L'informe conclou que el risc sísmic és el més destacat a què pot vore's sotmés el projecte, però que ha sigut considerat en el càlcul d'estabilitat de talussos, resultant coeficients de seguretat que garanteixen l'estabilitat dins dels límits permesos. No hi ha habitatges, ni infraestructures aigües avall de l'embassament, fins al barranc de la Foia, on s'arrepleguen les aigües desembassades, o d'una eventual ruptura de l'obra. Cal considerar la reducció del temps de desembassament total, partint des de la cota de màxim ompliment, baixant de les 100 hores estipulades en el projecte.
  
- De l'Ajuntament de Parcent:
  
Es rep informe que indica que no es troba cap objecció o inconvenient al projecte en el context de l'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
No hi ha afecció a llocs de rellevància ambiental ni a camins ramaders, es troba a uns 1700 m de la LIC del riu Gorgos, on es destaquen els hàbitats fluvials. Part de la parcel·la es troba com a zona forestal en el Pla forestal de la Comunitat Valenciana. El terreny correspon a un sòl rústic sense protecció, segons la cartografia de qualificació urbanística de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte
  
Els elements ambientals amb possibilitat de resultar afectats per la construcció de la bassa com són el sòl, a causa de les transformacions d'adequació de la parcel·la, risc d'erosió, eliminació de vegetació natural, alteracions de la fauna, generació de residus inerts i modificacions en el paisatge, a més de les derivades del risc sísmic i el risc d'inundació en tractar-se d'un embassament classificat com a gran presa en la instrucció per al projecte, construcció i explotació de grans preses aprovada per l'Ordre de 31 de març de 1967.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
S'identifiquen com a accions més agressives en la construcció de l'embassament el desbrossament i el rebuig de la zona, i les excavacions i voladures, la conducció tindrà com a acció rellevant la que es desenvolupe a la zona forestal contigua a la carretera, ja que la resta discorre per camins rurals.
  
Els factors ambientals considerats com els que pateixen majors conseqüències són el sòl, la vegetació i paisatge, i en menor mesura la hidrologia i el drenatge.
  
No obstant això, cal assenyalar que l'impacte previsible sobre la fauna no ho és únicament per la fauna que es puga desplaçar per l'ocupació de sòl, sinó també pels possibles xocs de l'avifauna amb la tanca com també per la caiguda accidental d'animals a la bassa o l'efecte barrera de la tanca en els amfibis o xocs de l'avifauna amb la línia elèctrica en el cas que aquesta existisca.
  
També hi ha el risc d'inundació per eventual ruptura de l'embassament com s'ha indicat en el paràgraf anterior. No s'indiquen els possibles efectes sobre el patrimoni historicoartístic en totes les intervencions que suposen moviment de terres, tant en l'execució de l'embassament com de les conduccions. Tampoc s'assenyalen els impactes previsibles de l'execució de la línia elèctrica.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
S'estableixen mesures correctores relatives a la qualitat atmosfèrica; La protecció del sòl que evita la seua erosió i degradació (retirada de terra vegetal); protecció d'aigües superficials i subterrànies; protecció de la vegetació, la fauna i el paisatge per mitjà de la revegetació dels talussos amb espècies autòctones, reservant també la terra vegetal excavada per a facilitar les plantacions. També sobre les vies de comunicació.
  
No obstant això, no es contemplen mesures correctores per a evitar l'afecció a l'avifauna i facilitar el trànsit d'amfibis. Tampoc s'indica la gestió amb els materials excedentaris de les obres realitzades. No es concreten les espècies que s'han d'utilitzar per a la revegetació dels talussos. No s'estableixen mesures correctores per a la línia elèctrica.
  
En el programa de vigilància ambiental s'indica que durant l'execució de les obres es realitzaran controls, entre altres, sobre el lloc d'ubicació de les instal·lacions auxiliars i recollides de material, restauració de les zones compactades per pas de maquinària, de la gestió i destinació dels distint tipus de residus. Durant l'explotació es realitzaran controls del manteniment de les espècies utilitzades en la revegetació, sobre l'estat de talussos i si és necessari realitzar noves sembres.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics de l'annex I 8.e del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989 de 3 de març de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament annex I 8e del Decret 162/90.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació en especial les relatives a la seguretat de preses i embassaments de l'administració hidràulica competent, el projecte d'embassament regulador d'aigua per a reg que s'ha de situar a Parcent (Alacant), promogut per la comunitat de regants i usuaris Vall del Pop, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1) L'embassament es troba inclòs en la classificació de grans preses en l'article 1.1 de la instrucció per al projecte, construcció i explotació de grans preses aprovada per l'Ordre de 31 de març de 1967, per la qual cosa ha de presentar la proposta de classificació enfront del risc davant de la Direcció General d'Obres Hidràuliques del Ministeri de Medi Ambient, en els termes previstos en la Directriu Bàsica de Planificació de Protecció Civil davant del risc d'inundacions (aprovada per Acord del Consell de Ministres de 9 de desembre de 1994 €BOE de 14 de febrer de 1995).
  
2) S'ha de considerar la reducció del temps de desembassament total, partint des de cota de màxim ompliment, baixant de les 100 hores estipulades en el projecte reduint-se a 72 hores com a màxim.
  
3) S'ha d'evitar que l'inici de la fase d'execució, especialment l'ús d'explosius, coincidisca amb els períodes de nidificació-reproducció de l'avifauna existent. També s'ha de recobrir la part superior de la tanca metàl·lica, amb algun dispositiu que la faça visible per a evitar els xocs de l'avifauna.
  
4) Per a garantir l'estabilitat dels talussos, evitar l'erosió i aixaragallament d'aquests, s'ha d'efectuar un seguiment de la plantació que es realitze, assegurant el manteniment de la revegetació per mitjà de la implantació d'un sistema de reg, incloent en el pressupost tant la instal·lació del dit sistema com els costos de les plantacions. Quant a les espècies que s'han d'utilitzar per a la revegetació, han de ser preferentment les espècies arbustives que s'exposen en l'estudi, a més d'herbàcies (margall italià, farratge, trèvol blanc, etc. a portell), amb tasques d'implantació consistents en llaurada lleugera d'esponjament, sembra, adob i reg posterior. Quant a les espècies arbòries la ubicació d'aquestes no ha de comprometre l'estabilitat dels talussos.
  
5) Per a evitar l'electrocució de l'avifauna, en la línia elèctrica es procedirà a aïllar els conductors en 0'75 metres a un costat i a l'altre dels aïlladors tant en el suport com en el centre de transformació. També es procedirà a aïllar tots els ponts, grapes i la resta d'elements de tensió.
  
6) S'instal·laran elements (rampes, escalons, etc.) que permeten l'eixida d'animals de la bassa que entraren en aquesta de forma accidental.
  
7) Per a facilitar el trànsit d'amfibis es crearan buits en la base de la tanca, bé en els blocs de formigó o bé instal·lant la tanca a una determinada alçada del sòl que faça la mateixa funció.
  
8) Els materials sobrants es traslladaran a abocadors autoritzats. S'efectuarà la reposició i la restauració de camins afectats per les obres de les conduccions i la resta de terrenys on s'ubique el dipòsit de materials i parc de maquinària.
  
9) En el programa de vigilància ambiental s'inclourà la gestió realitzada amb els distints tipus de residus retirats i els generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, remetent anualment un informe amb el resultat de l'esmentat programa a aquesta Direcció General amb indicació dels llocs de destinació del material excedentari, indicació de la solució adoptada per a l'eixida d'animals de la bassa, incloent reportatge fotogràfic de les obres realitzades i estat de la revegetació de talussos.
  
10) Prèviament a l'execució de les obres s'ha d'elaborar un informe sobre el possible impacte sobre els elements integrants del patrimoni historicoartístic. I en qualsevol cas, si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
11)Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 7 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 343/2002-AIA
  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor
  
Promotor: Ajuntament de Guardamar de la Safor
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Terme municipal de Guardamar de la Safor
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'objecte del Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor és definir un model d'ordenació territorial per a tot el terme municipal, segons la base del model establert pel planejament vigent, i adaptar l'esmentat planejament al que disposa la Llei reguladora de l'activitat urbanística de la Generalitat Valenciana.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor manté, amb caràcter general, la classificació i la qualificació de sòl establerta per les normes subsidiàries vigents. Es realitzen xicotets reajustaments en la delimitació d'alguns sòls classificats com a urbans o urbanitzables, i únicament es reclassifiquen com a sòl urbanitzable els terrenys que ocupen la zona de sòl no urbanitzable existent entre el sòl urbanitzable residencial de baixa densitat, platja, denominat sector III de sòl urbà en el planejament vigent, i el sòl urbà de la platja, a fi de donar continuïtat als dos nuclis urbanitzats. Es manté la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola per a la major part del terme municipal, introduint dins d'aquesta categoria una zona amb protecció paisatgística pels seus ullals i entorn rural.
  
II. El PGOU de Guardamar estableix les següents classificacions de sòl:
  
- Sòl urbà: Es correspon amb el nucli històric tradicional i amb l'àrea urbanitzada al costat del domini públic maritimoterrestre.
  
- Sòl Urbanitzable:
  
- Sector residencial de baixa densitat, platja: Es tracta d'un sòl urbanitzable amb ordenació detallada, emplaçat al costat del camí de la Mar, que coincideix amb el sector III classificat com a sòl urbà per les normes subsidiàries vigents. L'ampliació ocupa la bossa de sòl no urbanitzable existent entre l'esmentat sector i el nucli urbà de la platja. L'ús global és el residencial unitari o múltiple i la superfície total és de 64.188 m².
  
- Sector residencial de baixa densitat, casc: Es tracta d'un sòl urbanitzable definit en les normes subsidiàries vigents. La seua homologació modificativa i pla parcial de desenvolupament van ser aprovats en data 27 de juliol de 2001 per la Comissió Territorial d'Urbanisme. La superfície és de 37.300, 06 m².
  
- Sector industrial sense ordenació detallada: Situat a l'oest de la CV-670 i limitat al sud pels termes municipals de Gandia i Miramar. El present pla general manté bàsicament la delimitació del sector industrial classificat pel planejament vigent. La superfície d'aquest és de 82.863,67 m².
  
- Sòl no urbanitzable:
  
- Sòl no urbanitzable comú: Es qualifiquen així els terrenys ocupats per la declaració d'interés comunitari de la central hortofructícola, cementeri, jardí casc de la xarxa primària i centre educatiu de la xarxa primària. Els usos permesos en aquesta categoria de sòl són, mentre no es desenvolupen els anteriorment definits, l'agrícola i l'arqueològic.
  
- Sòl no urbanitzable protegit:
  
- De protecció viària: Es correspon amb l'espai de protecció de la carretera CV-670.
  
- De domini públic maritimoterrestre.
  
- De llits: El corresponent al llit del riuet o assagador i a la séquia mare.
  
- De protecció agrícola: Es correspon amb la resta de sòl, no inclòs en les categories anteriors ni ocupat per la xarxa viària primària. La normativa estableix els usos permesos en aquesta categoria de sòl, compatibles amb l'ús agrícola pel qual es protegeixen els terrenys inclosos en aquesta.
  
- De protecció agrícola i paisatgística: Es tracta d'uns terrenys situats al sud del camí de la Mar i a l'est del sector de sòl urbanitzable residencial de baixa densitat, casc.
  
En totes les categories de sòl no urbanitzable protegit queda prohibida qualsevol activitat que altere els valors pels quals es protegeix el sòl o que impliquen transformació de la destinació o naturalesa.
  
III. L'estudi d'impacte ambiental indica que, ja que la classificació de sòl es manté de les normes subsidiàries vigents, les millores introduïdes sobre l'esmentat planejament consisteixen en millora d'accessos i seguretat vial, l'articulació del territori, millora del medi rural i mesures contra les inundacions amb la protecció dels llits. Es destaca la protecció del sòl no urbanitzable enfront de noves reclassificacions de sòl en dotar-lo amb caràcter general de protecció agrícola.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que les alternatives de projecte estudiades consisteixen en la diferent localització dels espais públics i equipaments com també en el traçat de la xarxa viària primària que serveix d'accés als distints sectors projectats. No hi ha alternativa de localització dels distints sòls urbanitzables classificats ja que el present pla general adopta els sòls classificats pel planejament vigent, reclassificant una xicoteta porció de sòl no urbanitzable per tal de donar continuïtat al sòl urbanitzable residencial de baixa densitat platja i al sector II de sòl urbà platja.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 26 de setembre de 2002, el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació urbanística, estudi d'impacte ambiental i certificat d'aprovació provisional i resultat de la informació pública corresponents al Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor, es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 8 de novembre de 2002, se remet a l'Ajuntament de Guardamar de la Safor un ofici pel qual, amb caràcter previ a l'avaluació ambiental del projecte de referència, se sol·licita la següent documentació:
  
- Informe vinculant emés per la Conselleria de Cultura i Educació sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, de conformitat amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
- Acreditació de l'existència de recursos hídrics suficients per a atendre la demanda prevista amb el desenvolupament del pla general.
  
- Certificat sobre la capacitat de l'estació depuradora per a admetre les aigües residuals generades al terme municipal.
  
- Justificació del tractament de residus sòlids urbans amb gestor autoritzat.
  
En data 8 de novembre de 2002, s'efectua consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de data 31 d'agost de 2001 i en el DOGV núm. 4085, de 13 de setembre de 2001.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar dues al·legacions, segons consta en el certificat emés per la Secretaria de l'Ajuntament de Guardamar.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades no són de caràcter ambiental.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 14 de febrer de 2003, l'Ajuntament de Guardamar de la Safor remet part de la documentació sol·licitada per aquesta Direcció General sense que, a dia de hui, haja sigut remés l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre el contingut de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Informes sectorials
  
El projecte que es tramita compta amb un expedient previ de consulta, núm. 122/01-CON. L'esmentat expedient inclou un informe emés per la Direcció General de Costes sobre el Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor sotmés al tràmit d'informació pública. En l'esmentat informe es realitzen diverses consideracions sobre el contingut de la documentació presentada, indicant que la documentació completa corregida i diligenciada ha de ser remesa a l'esmentada Direcció General per a ser novament informada, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte referenciat.
  
En data 16 d'octubre de 2003, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge remet els informes emesos pels tècnics de la Secció Forestal, de Camins Ramaders i d'Espais Naturals. Aquests són:
  
- Espais Naturals: S'informa que el Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor no afecta cap espai natural protegit de la província ni cap espai natural inclòs en l'actualitat en l'àmbit dels plans d'ordenació dels recursos naturals o de plans rectors d'ús i gestió que es troben aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais protegits de la Comunitat Valenciana. També s'informa que el lloc d'interés comunitari (LIC) denominat Dunes de la Safor, afecta parcialment el terme municipal de Guardamar de la Safor. No obstant això, s'assenyala que la zona LIC, que es correspon amb el cordó dunar, s'inclou a la zona de domini públic maritimoterrestre contemplat pel projecte, per la qual cosa es conclou que no hi ha cap contradicció amb el projecte presentat i s'informa favorablement sobre el pla general de Guardamar de la Safor.
  
- Camins ramaders: S'indica que en la memòria de l'estudi d'impacte ambiental no s'indica el nom del camí ramader classificat en el municipi ni s'assenyalen les característiques d'aquest, com també que en els plànols presentats ha d'aparéixer el nom correcte d'aquest, denominat assagador de Guardamar, d'amplària legal i necessària de 4,5 m. S'adjunta plànol i ordre de classificació d'aquest. Aquest informe proposa la correcció de l'omissió i error citats.
  
- Secció forestal: S'indica que al terme municipal no hi ha forests catalogades d'utilitat pública o consorciades. S'informa favorablement sobre el projecte presentat.
  
Afeccions legals
  
1. El Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar no afecta parcs naturals, zones humides, zones d'especial protecció d'aus (ZEPA), coves ni microreserves.
  
2. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, en el municipi de Guardamar de la Safor s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat Dunes de la Safor que alberga el cordó dunar existent en la comarca de la Safor. Aquest espai es restringeix a la zona de domini públic maritimoterrestre.
  
L'estudi d'impacte ambiental no analitza aquesta afecció.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental assenyala l'afecció del projecte a la costa del mar Mediterrani, amb la delimitació del domini públic maritimoterrestre. A aquest respecte, es fa referència al compliment de la Llei 22/1998, de 28 de juliol, de costes i la resta de disposicions vigents i reglamentàries que s'aproven.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental assenyala que pel terme municipal de Guardamar discorre el camí ramader assagador de Gandia, de 4,5 m d'amplària legal. L'esmentat camí coincideix amb el traçat de la carretera CV-670. L'esmentat camí ramader queda dibuixat en els plànols d'ordenació del document urbanístic però no apareix recollit en l'apartat d'afeccions de l'estudi d'impacte ambiental.
  
5. En el límit del terme municipal de Guardamar amb el terme municipal de Daimús discorre el barranc denominat Riuet, classificat pel pla general com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, llits. Aquest constitueix el límit nord del nucli urbà de la platja, del sòl urbanitzable de baixa densitat platja i de la declaració d'interés comunitari existent a l'oest de la carretera CV-670. En el límit sud del terme municipal discorre una séquia de drenatge. També s'indica que es consideren espais protegits els llits de drenatge no referenciats, es reduïx la distància de les edificacions a 6 m de la vora del llit en sòl urbà o urbanitzable.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que la distància mínima de qualsevol edificació a les vores dels llits serà de 20 m, com expressa la Llei 6/1989, d'ordenació del territori.
  
6. Segons indica la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, hi ha tres línies elèctriques aèries al terme municipal de Guardamar, dos de 132 kV i una de 66 kV. Totes discorren per sòl classificat com a no urbanitzable.
  
En l'apartat de mesures protectores i correctores s'especifica com ha de ser el traçat de les línies elèctriques en cada tipus de sòl, s'indica que aquelles que discórreguen per sòl urbà o urbanitzable han d'instal·lar-se soterrades, mentre que en sòl no urbanitzable podran traçar-se aèries.
  
També es fixa la distància de protecció per a la plantació d'arbres i la construcció d'edificacions en les proximitats de les línies elèctriques.
  
7. Pel que fa a l'afecció al patrimoni historicoartístic o arqueològic, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que els elements mereixedors de protecció són la Casa Gran i l'ermita, aquests dos emplaçats en el nucli urbà.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental afirma que els terrenys existents al terme municipal es corresponen amb materials pertanyents al període quaternari procedents de l'aportació de l'home per a destinar els terrenys a l'activitat agrícola. També s'indica que el sòl inferior està constituït per llims eòlics i llims terrosos.
  
També s'indica que l'àrea d'estudi presenta condicions constructives favorables sense problemes específics, excepte a zones localitzades de la costa, àrea que es troba parcialment edificada.
  
Pel que fa a la vulnerabilitat de les aigües subterrànies, s'indica que es tracta de materials semipermeables en conjunt, amb un nivell freàtic situat entre els 1,5 m i els 3-4 m. A aquest respecte, la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport contempla un risc de grau alt a la contaminació de les aigües subterrànies en l'extrem oest del terme municipal, mentre que defineix un grau mitjà per a la resta del terme municipal. A causa de l'existència de risc de contaminació de les aigües subterrànies, l'estudi d'impacte ambiental afirma que ha de prohibir-se l'ús de fosses sèptiques i pous filtrants.
  
2. El terme municipal de Guardamar de la Safor presenta un relleu pràcticament pla, amb dues terrasses diferenciades, situades a l'oest del nucli històric tradicional i a l'est d'aquest. Ambdues posseeixen un pendent descendent principalment en sentit oest-est. Cal destacar la inexistència de relleus muntanyosos al terme municipal.
  
3. La vegetació existent a la zona d'estudi es correspon en la seua totalitat amb la pròpia del monocultiu de cítrics. Associada a les séquies i canals de drenatge, podem trobar zones de canyar i vegetació pròpia d'ambients més humits, principalment a la zona amb protecció paisatgística.
  
L'estudi d'impacte ambiental no descriu la vegetació potencial de la zona.
  
4. S'afirma que la fauna existent al terme municipal és la pròpia de zones de matoll i de cultius de taronger, que ocupa la totalitat del sòl no urbanitzat. S'indiquen diverses espècies d'aus i mamífers presents a la zona. També es destaca que es tracta d'una flora i fauna empobrides per la proximitat dels nuclis urbanitzats i d'infraestructures viàries.
  
5. L'estudi d'impacte defineix el clima existent al municipi de Guardamar de la Safor, segons la classificació de Clavero Paricio, com la que pertany al sector climàtic de la planura litoral plujosa (Gandia). Es caracteritza per temperatures moderades per la proximitat al mar i per una elevada pluviometria principalment a la tardor i a l'hivern. S'indica que es tracta del sector on s'han registrat pluges torrencials més intenses. D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental no ha realitzat una anàlisi del règim de vents present a la zona, a fi de valorar les possibles interaccions entre diversos usos per contaminació atmosfèrica i acústica.
  
La fitxa de gestió de la Unitat d'Execució del sòl urbà residencial, sector I, indica entre les condicions de connexió, la necessitat de projectar pantalles antisoroll per a aïllar acústicament del trànsit de la carretera CV-670 els habitatges que es construïsquen.
  
L'estudi d'impacte ambiental expressa, de conformitat amb el que disposa la cartografia temàtica publicada per la COPUT, la inexistència de risc d'inundació al terme municipal. No obstant això, destaca la necessitat de prendre en compte diverses mesures per a garantir el drenatge de la zona. S'indica que l'existència d'una séquia de desguàs al sud del nucli urbà i en el camí de la Mar, com també la presència del llit de l'escorredor al nord i les séquies de drenatge secundàries garanteixen el correcte drenatge de la zona.
  
6. En el que respecta a l'abastiment d'aigua potable als usos proposats en el Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor, l'estudi d'impacte ambiental proposa en el capítol de mesures protectores i correctores, la necessitat de justificar l'evolució dels requeriments d'aigua potable al llarg del temps. S'aporten dades en funció dels usos presents en el territori per a estimar la dotació necessària. Com a documentació complementària, l'Ajuntament de Guardamar de la Safor aporta un certificat emés pel delegat de zona la Safor d'Omnium Ibérico, SA, empresa subministradora d'aigua a la població de Guardamar de la Safor, en el qual s'afirma que actualment hi ha un sistema d'abastiment conjunt per a les platges de Miramar, Bellreguard i Guardamar de la Safor, subministrat des d'un pou existent al terme municipal de Miramar, amb capacitat de 3.670 m³/dia, i des d'un pou al terme de Bellreguard, amb capacitat de 874 m³/dia, i un dipòsit de 150 m³. S'indica que s'està realitzant una nova perforació a Bellreguard per a reforçar el sistema, com també es preveuen construir dos dipòsits de 800 m³ cadascun. Amb açò es conclou que, amb aquestes instal·lacions en funcionament, s'estaria en condicions d'atendre la demanda d'aigua potable prevista en el PGOU de Guardamar de la Safor. L'estudi d'impacte ambiental ressalta que no hi ha problemes d'abastiment, ja que els cabals previstos coincideixen amb els del planejament vigent.
  
7. Quant a la xarxa de sanejament projectada per als diferents sòls urbanitzable proposats, la documentació presentada indica el següent
  
- Sòl urbanitzable residencial de baixa densitat, platja: Es projecta xarxa separativa d'evacuació d'aigües. La xarxa d'aigua residual es connectarà al col·lector general que discorre pel camí de la Platja. La xarxa d'evacuació de pluvials disposarà de connexions parcials a la séquia de drenatge del camí de la platja i al riuet.
  
- Sòl urbanitzable residencial de baixa densitat, casc: La xarxa d'evacuació d'aigua residual es connectarà al col·lector general que discorre pel camí de la Platja. La xarxa d'evacuació de pluvials es realitzarà amb connexions parcials a la séquia de drenatge del camí de la Platja i del límit sud del terme municipal.
  
- Sòl urbanitzable industrial: La fitxa de planejament de l'esmentat sector estableix, com a condicions d'ordenació, que el programa o programes que desenvolupe el sector industrial han d'acreditar l'existència dels cabals necessaris per al subministrament d'aigua potable, com també la possibilitat de connexió a la xarxa mancomunada de depuració, i en cas contrari garantir la depuració de les aigües residuals.
  
- Unitat d'execució sòl urbà sector I residencial: Es projectarà xarxa de sanejament separativa. La xarxa d'evacuació d'aigües residuals es connectarà al col·lector general que discorre per l'av. del Mar o a través del sòl urbanitzable residencial de baixa densitat, casc, amb el que és confrontant. La xarxa de pluvials es connectarà amb la séquia que discorre en el límit sud del terme municipal.
  
El col·lector general que discorre pel camí de la Mar entronca en la zona de la platja amb el col·lector mancomunat per als municipis al sud de Gandia que condueix les aigües residuals a l'estació depuradora d'aigües residuals de Gandia. S'aporta informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües en qualitat d'entitat gestora de l'EDAR de Gandia-zona sud sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració per a admetre els cabals d'aigües residuals generats amb el desenvolupament del PGOU de Guardamar de la Safor. S'indica que dita EDAR està dissenyada per a tractar 60.000 m³/dia, que actualment tracta un cabal mitjà de 41.053 m³/dia i que el cabal d'aigua residual generat previst és de 193 m³/dia. També s'expressa que l'abocament d'aigües residuals ha de complir amb els límits d'abocament establerts en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament, haurà de disposar-se abans del punt de connexió una arqueta de connexió d'acord amb el que disposa l'esmentat model, dotada de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.
  
En l'apartat de mesures correctores s'expressen diverses característiques relatives a les condicions de la xarxa de sanejament, cabals de càlcul, depuració i abocament d'aigües residuals.
  
8. L'estudi d'impacte ambiental no descriu com es gestionen els residus sòlids urbans i els residus inerts generats al municipi. La documentació aportada amb posterioritat expressa que el transport dels residus sòlids urbans recollits en el municipi es porta a terme per l'empresa Joaquín Lerma, SA, i són tractats en la planta del terme municipal d'Ador.
  
9. Pel que fa a l'anàlisi paisatgística, l'estudi d'impacte ambiental indica que els sòls urbanitzables són de xicoteta extensió i de baixa densitat, i s'emplacen al costat dels nuclis urbans consolidats, per la qual cosa no es produirà impacte visual important.
  
10. Es proposen diverses mesures correctores de caràcter general per a l'execució de les obres d'urbanització.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor (València), promogut per l'Ajuntament de Guardamar de la Safor, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. La normativa urbanística ha d'establir els usos permesos i prohibits en el sòl no urbanitzable de protecció agrícola i paisatgística, d'acord amb els valors que motiven, a més de la protecció agrícola, la protecció paisatgística.
  
II. En compliment amb el que expressa l'informe de la Unitat de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, tant l'estudi d'impacte ambiental com la normativa urbanística han d'incorporar el nom correcte del camí ramader, la seua amplària legal i necessària, i les característiques principals d'aquest. El plànol d'ordenació relatiu a la classificació de sòl ha de corregir el nom del camí ramader, denominat correctament assagador de Guardamar.
  
III. En relació amb l'informe emés per la Direcció General de Costes sobre el Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar de la Safor, la documentació sotmesa a aprovació definitiva per la Comissió Territorial d'Urbanisme ha de ser objecte d'informe per l'esmentada Direcció General sobre l'adequació del pla a la normativa sectorial vigent.
  
IV. De conformitat amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, s'ha d'obtenir l'informe favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del pla general amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià.
  
V. Quant a les zones de protecció dels llits presents en el terme municipal, s'ha de mantenir en els sòls urbanitzables la distància mínima de 20 m des de qualsevol edificació fins a la vora del llit, d'acord amb allò que s'ha disposat per la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana. Així mateix, de conformitat amb el que estableix el Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, s'ha d'obtenir l'autorització per l'òrgan competent per als sòls urbanitzables proposats dins de la zona de policia de 100 m del llit, entenent que, encara que es tracta de sòls urbanitzables mantinguts amb caràcter general de les normes subsidiàries aprovades en 1983, es tracta de sòls sense desenvolupar.
  
VI. Pel que fa a les distàncies de seguretat respecte de les línies elèctriques existents al terme municipal, per a les edificacions de nova planta i la plantació d'arbratge s'han d'adoptar aquelles que estableix la legislació sectorial vigent.
  
VII. Sobre la contaminació acústica, els nivells sonors proposats en les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental s'adequaran als contemplats per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
VIII. Al sector de sòl urbanitzable industrial s'ha d'exigir la construcció d'arquetes separadores d'olis i greixos a l'interior de la parcel·la, en aquelles indústries que siguen potencialment manipuladores de dites substàncies. Així mateix s'ha de disposar d'una arqueta de registre a l'exterior de la parcel·la a fi de procedir al control sobre la qualitat de les aigües residuals generades.
  
IX. L'autorització d'abocament d'aigües pluvials de la xarxa separativa als llits pròxims ha de tramitar-se d'acord amb el que disposa la legislació vigent en matèria d'aigües. S'ha d'exigir la implantació d'un sistema de pretractament compacte i en continu previ al punt d'abocament d'aquestes, format per desbast, desarenat i desgreixat, segons les característiques de les aigües que s'han de tractar. Es realitzarà un manteniment periòdic de la instal·lació, i s'eliminaran de forma adequada els materials sedimentats i retinguts.
  
X. Els residus d'origen vegetal generats per la tala i desbrossament de la vegetació existent en les zones que s'han d'urbanitzar seran gestionats de manera adequada. Queda prohibida la incineració in situ d'aquests.
  
XI. Els residus generats durant les obres d'urbanització han de ser separats en obra en funció de les característiques fisicoquímiques. Aquells que per la seua naturalesa tinguen la condició inerta seran traslladats a abocador autoritzat. Les restes de fusta, ferro, plàstics, etc. seran recollides per gestor autoritzat. S'ha de prohibir l'emmagatzematge d'aquests en parcel·les externes a l'àmbit dels sòls que s'han d'urbanitzar.
  
XII. S'ha de redactar un programa de vigilància ambiental que garantisca el compliment de les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també els condicionants establerts en la present declaració, establint uns indicadors objecte de seguiment i control, tipus de controls que s'han de realitzar, periodicitat d'aquests, anàlisi de resultats i correcció d'impactes, etc.
  
XIII. Les mesures exposades en els condicionants precedents han de ser incorporades en les fitxes de planejament i de gestió o en qualsevol altre document que garantisca el compliment d'aquestes, principalment pel que fa al desenvolupament dels sòls urbanitzables proposats.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 11 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 004/03'AIA
  
Títol: Projecte de construcció eixamplament i millora de la carretera CV-717. Accés a Forna des de la CV-700
  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant
  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial d'Alacant
  
Objecte: Millora de la carretera CV-717
  
Localització: Nucli urbà de Forna pertanyent al municipi d'Adsubia
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El projecte té com a objectiu la millora de la carretera d'accés a Forna, CV-717 des de la carretera CV-700. Aquest accés a la pedania de Forna està en mal estat, amb revoltes molt tancades, a més, es dóna la circumstància que en el PK 1+400 hi ha una pedrera d'explotació, per la qual cosa hi ha gran quantitat de trànsit pesant des d'aquest punt fins l'inici de la carretera, i és molt de menor la intensitat de trànsit des d'aquest punt fins a l'entrada a Forna.
  
Per tant, les obres projectades es divideixen en:
  
a) Tram I. Des de l'inici fins al PK 1+359,276 una vegada sobrepassada la intersecció 2, d'entrada a la pedrera. En aquest tram s'adopta una secció tipus composta en recta per 2 calçades de 3 m, 2 voreres d'emergència d'1 m, i 2 bermes de 0,5 m; en corba, la secció és idèntica a l'anterior, i s'amplia la calçada en els sobreamples corresponents. Per al ferm, s'adopta una secció tipus de 232 de les previstes en la instrucció 6.1-IC i 6.2-IC secció de ferms, formada per 20 cm de mescles bituminoses i 25 de rebliment artificial.
  
b) No s'actua en el tram comprés entre els PK 1+359,276 i 1+520, tans sols es refà la senyalització horitzontal.
  
c) Tram II. Des del PK 1+520 fins al final de l'obra, en el PK 2+895,568. En aquest tram s'adopta una secció tipus composta en recta per 2 calçades de 3 m, 2 voreres d'emergència de 0,5 m, i 2 bermes de 0,5 m; en corba, la secció és idèntica a l'anterior, ampliant-se les calçades en els sobreamples corresponents. Per al ferm, s'adopta una secció tipus 431 de les previstes en la Instrucció 6.1-I.C i 6.2-IC secció de ferms, formada per 5 cm de mescles bituminoses i 30 de rebliment artificial.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 23 de desembre de 2002 la Diputació Provincial d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'eixamplament i millora de la carretera CV-717. Accés a Forna des de la CV-700.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de construcció de l'eixamplament i millora de la carretera CV-717. Accés a Forna des de la CV-700, ha sigut sotmés a informació pública, per mitjà d'un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant. núm. 248 de data 29 d'octubre de 2002, sense que s'hi hagen presentat al·legacions i informes.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 10 de febrer de 2003 es va sol·licitar ampliació a la Diputació Provincial d'Alacant, sobre:
  
- L'afecció a camins ramaders.
  
- Estudi d'alternatives del tram final del traçat, del PK 2+700 fins a l'entrada a Forna.
  
Informes sectorials
  
En data 10 de novembre de 2003 es va rebre l'ampliació de la Diputació Provincial d'Alacant, en la qual s'aporta un croquis detallat de l'afecció a camins ramaders, i on es proposa un nou traçat que genera uns desmunts de menor alçada però pel contrari augmenta els volums de desmunt i terraplé, com també un augment del pendent de la rasant, per la qual cosa s'ha optat per deixar el traçat inicial com a definitiu.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb els informes rebuts i el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a les servituds legals següents:
  
- D'acord amb l'art. 2n de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, modificada per la Llei 46/99, de 13 de desembre, s'afecta el domini públic hidràulic del barranc de Gallinera.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció al tram del camí ramader assagador del Camí de Vall de Gallinera i Camí Vell de Forna i assagador del Barranc de Gallinera.
  
- Pel que fa a la qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl rústic amb protecció entre els PK 0 - 1+900, i al final de l'actuació, a l'entrada a Forna.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
- La qualitat de l'aire es veurà temporalment afectada durant la fase de construcció a causa de l'emissió de partícules i a la contaminació acústica provocades pel moviment de terres i a l'ocupació d'explosius.
  
- La geomorfologia podria veure's afectada per risc de despreniment en el marge dret de la carretera entre els PK 1+500 i 1+850 a l'altura de la pedrera, per tractar-se de sistemes muntanyosos de naturalesa calcària molt diaclassats, els plans de capbussament dels quals afavoreixen la caiguda de blocs.
  
- L'aigua subterrània pertanyent a l'aqüífer Albuerca-Mustalla posseeix una qualitat bona. L'aqüífer és excedentari en recursos i podria veure's afectat per l'abocament incontrolat de residus procedents de la maquinària en posseir una alta vulnerabilitat.
  
- La vegetació necessàriament es veurà afectada a causa de la pèrdua puntual d'exemplars de diverses espècies existents en els marges de la carretera.
  
- El paisatge també serà objecte d'una afecció important a causa de l'existència de terraplens i desmunts d'entitat en diversos punts del traçat, com també trams de vial abandonat i murs de formigó que produeixen algun grau de pertorbació sobre les condicions originals.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest punt es pretén recalcar els efectes generats per l'actuació que presenten major rellevància.
  
Ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció:
  
- Els impactes sobre la geomorfologia provenen dels moviments de terres a causa de l'abrupte del terreny i als pendents existents. La major part de talussos es crearan sobre materials existents de gran consistència i seran de poca alçada a excepció d'un tram entre els PK 1+020-1+100, que són de 10 m. Només en dos punts del traçat les condicions físiques del medi donen com resultat que els talussos que es preveuen tinguen alguna inestabilitat que podrien induir a processos erosius, aquests dos talussos es localitzen en els PK 2+180 i 2+870.
  
- Respecte a la vegetació que desapareixerà per desbrossament, s'afectaran principalment parcel·les de cultius i, en menor mesura, àrees de vegetació natural. Pel que fa a la flora protegida que podem trobar hi ha el timó (Thymus vulgaris), el margalló (Chamaerops humilis), i la murta (Myrtus communis). Queda sotmesa a autorització el desarrelament, segons l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.
  
- La fauna es veurà afectada pels sorolls de les voladures, que afectaran a les espècies en etapa de cria. Respecte a la fauna protegida es poden veure serps blanques (Elaphe scalaris) i el rossinyol (Luscinia megarhynchos), segons l'annex II del Reial Decret 439/1990, de 30 de març pel qual es regula el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.
  
- Durant la fase de construcció es produirà contaminació per emissions de pols a l'atmosfera deguda sobretot a les voladures i els treballs de la maquinària pesada.
  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són:
  
- Alguns impactes ambientals poden ser la mortalitat per atropellament d'animals silvestres com ara gripaus, lacèrtids, distints tipus de serps i alguns tipus de mamífers com per exemple els eriçons.
  
- Desaparició i modificació d'hàbitats terrestres per introducció d'una barrera en els ecosistemes.
  
- El paisatge també es veurà afectat per la creació de talussos i l'aparició de trams abandonats.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- Respecte als impactes produïts sobre la geomorfologia es realitzarà la hidrosembra d'espècies herbàcies (gramínies i lleguminoses) i, en menor mesura, arbustives, amb l'objecte de revegetar el talús. Aquesta revegetació tindrà una doble funció: disminuir l'erosionabilitat i integrar-lo paisatgísticament.
  
- D'altra banda i per tal d'evitar la contaminació d'aqüífers per part de residus, productes i combustibles, es buscaran els llocs idonis per a la col·locació de maquinària.
  
- Pel que fa als impactes produïts pels usos del sòl, les àrees afectades per maquinària, personal i l'emmagatzematge de terres, es deixaran en acabar l'obra en condicions de ser utilitzades per a altres usos sense necessitat de portar a terme neteja o transport de materials, i es realitzarà una demolició d'aquells trams de carretera que s'abandonen per construcció de variant.
  
- Com a mesura davant de la producció de pols s'aplicaran regs periòdics.
  
- Es mantindran lliures en tot moment, tant durant la fase d'obres com de funcionament, els accessos i interseccions amb els camins ramaders, senyalitzant-los convenientment.
  
- En relació amb el moviment de terres que s'ha d'efectuar per l'execució de les obres, és possible recollir, en el projecte de construcció, la localització de possibles zones d'extracció de materials i d'abocadors per a la destinació final dels materials sobrants, incloent runes i la resta de restes d'obra. Amb aquest fi es pot recórrer a explotacions ja existents en les proximitats (pedreres i abocadors legalitzats i en funcionament). Si no és així, i si es projecta l'obertura de noves instal·lacions, es recorda que aquestes hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental.
  
Quant al programa de vigilància ambiental, tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra.
  
A continuació s'enumeren els paràmetres objecte d'estudi, i els seus indicadors:
  
- So: ve definit per una Leq (8h-21h) que no ha de sobrepassar els 65-70 dB (A) durant la fase d'obres.
  
- Paràmetres de contaminació d'aigües superficials, amb una DBO5 que ha de ser igual a la que tenia abans de l'obra.
  
- Gestió de terres vegetals pel que fa a qualitat i quantitat a aportar, tractant de conservar les terres vegetals retirades durant els moviments de terres per al seu ús en el procés de revegetació de talussos.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals es donarà compte del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la present declaració d'impacte ambiental del projecte d'eixamplament i millora de la carretera CV-717, accés a Forna des de la CV-700, promogut per la Diputació Provincial d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre. També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic d'integració paisatgística en el qual s'inclouran les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que hagen de quedar despullades, com també dels talussos generats, en els quals, a més, caldrà fixar-se molt especialment perquè les mesures, o d'altres addicionals que s'hagen de prendre, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.
  
3. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, i s'adequaran i es reestructuraran amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de forma que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.
  
4. En tots els trams de carretera que queden en desús es picarà el ferm i després es cobrirà amb terra vegetal amb gruix suficient per a la posterior revegetació.
  
5. Es trasplantaran a les superfícies a revegetar els exemplars de garrofera (Ceratonia siliqua) afectades per la traça de la carretera, i es comunicarà a la Direcció Territorial d'Alacant la tala de pins (Pinus halepensis) també afectats, a fi que gestione el posterior aprofitament.
  
6. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en el seu apartat de mesures correctores, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per al seu posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts aplegaran al llarg de la traça en munts, l'alçada dels quals ha de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals.
  
7. També, es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a l'efecte, aquesta haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles emissions de residus fluids a elements de recollida (rases filtrants, cunetes, etc.).
  
8. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquells runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea del terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
9. Donada l'afecció als camins ramaders enumerats en l'apartat d'afeccions legals de la present declaració, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
10. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4937, del 02-02-2005 (2005/308)

RESOLUCIÓN de 30 de diciembre de 2004 del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4937

Fecha DOGV
:   02-02-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/308

CVE


Fecha del documento
:   30-12-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Guardamar de la Safor](javascript:void(0))
    * [Parcent](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 30 de diciembre de 2004 del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X308]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 188/03-AIA, 208/03-AIA, 293/02-AIA, 343/02-AIA, y 004/03-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 30 de diciembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 188/03-AIA
  
Título: Ampliación cantera Potoya nº 1832 €Bis
  
Promotor: Sicamar
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia.
  
Localización: Cerro ?Muela Catalana?. T.M. de Alpuente (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
La Concesión minera Potoya nº 1.832 bis para la obtención de arenas y arcillas, es el resultado de la agrupación de una serie de concesiones mineras y sus demasías; agrupación autorizada por resolución de la Dirección General de Industria y Energía de fecha 15 de febrero de 2002.
  
Las labores de explotación minera han sido llevadas a cabo hasta la fecha únicamente sobre la superficie autorizada para la explotación dentro de la concesión minera Potoya nº 2.172, situada en el cerro ?Muela Catalana- del T.M. de Alpuente.
  
El objeto del proyecto es la ampliación de los límites de la explotación, extendiéndose la misma, en distintas zonas situadas en las laderas norte, central y sur del mismo cerro. Geológicamente el material a extraer se corresponde con la arena basal de las facies del Cretácico superior (Facies Utrillas), el destino de estos materiales es el sector de la construcción como materias primas para la fabricación de cerámicas, cementos, vidrios, hormigones, porcelanas, etc... Esta materia prima se somete previamente a un tratamiento en lavadero en el Término Municipal de Higueruelas.
  
La superficie de la mina actual es de aproximadamente 161.500 m². La superficie total a afectar por la ampliación de la explotación, incluyendo la actual es de aproximadamente 768.135 m² y la superficie total de toda la concesión minera es aproximadamente de 24.976.842 m².
  
Para llevar a cabo una explotación racional, que compatibilice las labores de explotación con las de restauración y minimice la generación de escombreras, se ha planificado la explotación diferenciándola en fases o zonas a explotar (A,B,C,D,E,F y G), de modo que el avance de las labores mineras de extracción en una fase o zona puedan ser simultaneadas con la restauración de la zona anterior ya agotada, o bien, en cuanto las labores extractivas lo permitan.
  
En líneas generales, la explotación se realizará secuencialmente, comenzando por la primera zona (Zona A) situada en la ladera Norte de la Muela. Simultáneamente, se procederá a la restauración de la zona actualmente en explotación, correspondiente a la parte de la zona D situada en la ladera Norte, utilizando para la regeneración de las laderas naturales de ésta, los estériles generados en la primera zona. Una vez finalizada la explotación de dicha zona A, se iniciará la siguiente fase, comenzando la explotación de la zona B y la restauración de la zona A, llevando el mismo procedimiento sucesivamente hasta finalizar la última fase. Así, la restauración de cada zona coincidirá con la explotación de la zona siguiente, mediante el desarrollo de una minería de transferencia.
  
El sistema de extracción del material se realizará de forma descendente a media ladera, en banco de 7 metros y medio, con una inclinación de 45º respecto a la vertical, resultando un talud general de 45º. No existirán escombreras nuevas ya que se utilizarán las zonas de acopio actual correspondientes a la zona D. El acceso a la zona de explotación será a través de un camino existente en la parte inferior de la ladera N que será acondicionado para el paso de maquinaria.
  
El plan de restauración, consiste en el movimiento de tierras para relleno de los huecos excavados y acondicionamiento de la pendiente de taludes de restauración, diseño y construcción de drenajes, extendido y acondicionamiento de tierra vegetal, labores de revegetación, acondicionamiento de accesos y seguimiento del plan de vigilancia.
  
Para la remodelación de taludes, una vez depositado el material estéril en el frente de explotación, los parámetros de restauración que se usarán son los siguientes: taludes de 5 m. de altura, con anchura de berma de 3 m. y un ángulo de inclinación respecto a la horizontal de 35º, teniendo en cuenta que el talud final de restauración será inferior a 25º.
  
Posteriormente, para iniciar las tareas de revegetación se aportará 0.5 m. de tierra vegetal y se realizará una siembra de semillas (gramíneas y leguminosas), posteriormente se plantarán especies arbustivas (coscoja, tomillo, lentisco y romero) y arbóreas (pino carrasco y silvestre, carrasca, enebro y sabina) propias de la zona.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del expediente.
  
En junio de 2003, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia tramita ante esta Dirección General, la solicitud de ampliación de la concesión de explotación de la Sección c) nombrada Potoya nº 1.832-BIS, en el término municipal de Alpuente (Valencia) aportando proyecto de explotación, restauración y estudio de impacto ambiental.
  
En fecha 12 de septiembre de 2003, tiene entrada el certificado del resultado de información pública del expediente, indicando que publicado en el B.O.P nº 140 de fecha 14-06-03, el anuncio de la citada solicitud y transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se ha presentado alegación alguna.
  
Consideraciones ambientales.
  
El área de explotación se sitúa en el término municipal de Alpuente, lindando con los términos municipales de Aras de los Olmos al Oeste y Titaguas al Sudoeste.
  
La Muela Catalana, donde se ubica la Concesión Minera se encuentra en un entorno montañoso, pudiendo encontrar al sudoeste los relieves denominados ?El Higuero- y ?La Moratilla?, al Noroeste el relieve de ?La Muela- y al sur ?La Piedra de la Yedra?.
  
La disposición de los materiales cretácios, arcillas y arenas caoliníferas en las laderas y una montera caliza dolomítica suprayacente dan el aspecto de ?Muela- que caracteriza el paisaje de la zona.
  
La Muela Catalana tiene forma alargada, presentando una orientación NE-SW y se encuentra entre los barrancos de Agua Buena y Regajo.
  
Sobre la montera caliza se desarrolla una vegetación arbustiva con matorral de porte bajo y ejemplares dispersos de pinos y carrascas, mientras que en las laderas la vegetación es mucho más densa encontrándose miles de pinos laricios de repoblación, grupos de carrascas y ejemplares de sabina albar.
  
El término municipal de Alpuente se encuentra disperso en varias aldeas dedicadas económicamente a una agricultura de secano, sobre todo vid y cereales, una ganadería avícola y porcina y varias explotaciones mineras de caolín.
  
La explotación se encuentra alejada de los núcleos de población y el acceso se realiza desde la carretera Comarcal CV-350, a la altura del pk 10 se toma un camino sin asfaltar y al cabo de unos 1.100 m. se llega a la zona de explotación.
  
Afecciones legales.
  
?La Muela Catalana- forma parte del Monte de Utilidad Pública nº 40 €Cerro de la Ceja?, perteneciente al ayuntamiento de Alpuente.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Según la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de la Concesión minera denominada Potoya nº 1.832-bis, en el término municipal de Alpuente (Valencia), cuyo promotor es Sicamar, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada.
  
Segundo
  
La solicitud de ocupación de Monte de Utilidad Pública de las zonas E, F y G quedará supeditada a la completa restauración de las zonas A, B, C, D (oeste y este). En caso de no haberse restaurado adecuadamente según proyecto, se exigirá a la empresa promotora previamente a la solicitud de nuevas ocupaciones la ejecución completa de los trabajos de restauración proyectados en la documentación tramitada.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 6 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 208/2003-AIA
  
Título: Declaración de Interés Comunitario Área Ciudad Deportiva.
  
Promotor: Club Deportivo Villarreal SA.D.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: En el término municipal de Villarreal, en unos terrenos situados entre el Camí del Miralcamp y el futuro vial de borde industrial, al oeste del casco urbano.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
La construcción de unas instalaciones deportivas que constituyen la ciudad Deportiva del Villarreal, en suelo no urbanizable común junto al casco urbano de Villarreal.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. Se plantea la construcción de la Ciudad Deportiva del Villarreal, en la que se llevarán a cabo las necesidades administrativas y de representación del Club, así como las tareas de la escuela deportiva y los entrenamientos de los diferentes equipos que dependen del club.
  
II. La actuación propuesta supone la construcción de 3 terrenos de juego de 105 x 60 m y 2 de 90 x 60 m de hierba natural, y 2 de 90 x 60 m y 3 campos de fútbol-7 de 60 x 35 m de hierba artificial. Asimismo se proyectan dos edificaciones, situadas en la zona central de la actuación, destinadas a vestuarios y edificio social. Se crean dos zonas de aparcamiento ubicadas junto al vial de borde de la actuación.
  
III. La superficie total del proyecto es de 98.130 m²
  
IV. El uso principal de la actuación es el deportivo.
  
V. El estudio de impacto ambiental expresa que se repondrán la totalidad de acequias afectadas y se soterrarán dos líneas de media tensión que discurren por los terrenos afectados.
  
3. Alternativas
  
No se plantean alternativas de localización del sector. Se justifica la idoneidad del emplazamiento elegido por su proximidad al casco urbano.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 17 de junio de 2003 el Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón remitió documentación técnica, estudio de impacto ambiental y certificado del resultado de la información pública, relativos a la Declaración de Interés Comunitario del Área de la ?Ciudad Deportiva?, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Mediterráneo, de fecha 15 de mayo de 2003 y en el DOGV nº 4.501, de 16 de mayo de 2003.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por el jefe del Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria
  
No se ha solicitado documentación complementaria ni se han requerido informes sectoriales.
  
Afecciones legales
  
1. Los terrenos que conforman el ámbito de actuación del proyecto de referencia no se encuentran inclusos en ningún espacio protegido.
  
2. No existen vías pecuarias en el ámbito del proyecto.
  
3. No existen cauces que se vean afectados por la actuación.
  
4. El estudio de impacto ambiental expresa que se ha consultado a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la posible existencia de restos arqueológicos en la zona, concluyendo que no existen restos arqueológicos afectados por la actuación.
  
No se aporta el informe que debe emitir la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la afección del proyecto al patrimonio cultural Valenciano, en cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El estudio de impacto ambiental indica que la presente actuación se sitúa sobre terrenos ubicados junto al casco urbano de Villarreal, pertenecientes al periodo cuaternario y con una orografía prácticamente llana. Se trata de terrenos destinados en su totalidad a la agricultura de regadío, donde la fauna presente en los mismos es la propia del uso agrícola.
  
2. El estudio de impacto ambiental valora que la zona tiene un interés ambiental y estético muy bajo, debido a la amplia transformación que ha sufrido la misma a lo largo del tiempo.
  
3. El abastecimiento de agua procede de un pozo propio existente dentro del ámbito de la actuación. Se afirma que el mayor consumo de agua se derivará del riego de los campos deportivos. Asimismo se señala que el consumo de agua por la actuación es inferior al que se da en el riego de los campos de cultivo.
  
4. El estudio de impacto ambiental indica que las aguas residuales generadas durante la fase de funcionamiento serán vertidas al colector general que discurre por el vial de borde de la actuación.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 20 de la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Declaración de Interés Comunitario del Área ?Ciudad Deportiva- del municipio de Villarreal (Castellón), promovido por el Club Deportivo Villarreal, SAD, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Se deberá justificar ante la Comisión Territorial de Urbanismo el cambio de concesión del agua de pozo para los nuevos usos implantados, autorizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar. En el caso de que no se disponga de concesión para el agua extraída del pozo, se deberá proceder a la legalización del mismo.
  
II. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, de protección del Patrimonio Cultural Valenciano, se deberá obtener el informe favorable emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la afección del proyecto al patrimonio cultural.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 6 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 293/02-AIA
  
Promotor: Comunidad de Regantes y Usuarios ?Vall del Pop?.
  
Objeto del Proyecto: Embalse Regulador de agua de riego para la Comunidad de Regantes.
  
Autoridad Sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Localización: Partida Costera de Blanquer en el término municipal de Parcent (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:
  
El objeto del proyecto es la construcción de un embalse en la Pda. Costera de Blanquer en Parcent, de 165.252 m3 de capacidad útil y 189.977 m3 de capacidad total, así como las conducciones de conexión con el embalse existente y la red de riego y demás instalaciones complementarias.
  
La superficie de la zona de riego de la Comunidad de Regantes es de 211 Has., predominando el cultivo de cítricos. Casi la totalidad de las parcelas se encuentran en el término de Parcent, aunque existen algunas localizadas en Alcalalí, Xaló y Benichembla.
  
El suministro de agua se realiza a través de tres pozos en explotación, de los que solamente uno se utiliza todo el año y en épocas de máxima demanda, por lo que resulta necesario aumentar la capacidad de almacenamiento de agua (actualmente únicamente dispone de un embalse de cabecera de 10.000 m3) mediante la construcción de un embalse regulador.
  
El embalse proyectado ocupa una parcela de 5'22 Has, con una superficie a desbrozar de 37.200 m3, la altura máxima del embalse es de 10 m., para lo que habrá que excavar 85.026'19 m². El volumen de terraplén será de 77.181'1 m3 y el volumen de transporte de materiales a vertedero 1.482,85 m3. Los taludes de la presa tienen todos la misma pendiente, con talud interior de 1:2 y talud exterior de 1:1'5. El embalse se impermeabiliza con una lámina de polietileno de alta densidad (P.E.A.D.) de 2mm de espesor.
  
Las conducciones proyectadas son de llenado del embalse (de 1.975 m. y 400 mm de diámetro), y de conexión con la red de riego, de (1.292 m y 400 mm de diámetro), que en su mayor parte transcurre por caminos existentes (a excepción de 380 m.l. de la conducción de llenado que atraviesa zona forestal). Además está previsto un posible vaciado rápido del embalse, mediante una derivación de la tubería de conexión con la red de riego en las proximidades del barranco de la Foya. El tiempo máximo de vaciado es de 100 h y 32 m. Se incluye el desplazamiento y reposición de la acometida de agua potable de Benissa que se verá afectada en 190 m. por la ocupación del embalse.
  
Asimismo se ejecutará la prolongación del tendido eléctrico de unos 600 m. desde la red existente hasta el grupo de impulsión a pié de embalse, mediante una línea de 20 kv. aèrea que transcurre por caminos y campos de cultivo, y unos 220 m. discurrirá enterrada desde el embalse hasta el transformador y el cuadro de baja tensión.
  
2. Alternativas:
  
Se indica que existió otra alternativa para un embalse de 50.000 m3 a ubicar en la vaguada del barranco contiguo al embalse de cabecera, que se desestimó por el escaso volumen que permitía añadiendo el riesgo de avenidas de la cuenca hidrológica que lo alimenta, y que podría hacer peligrar su cimentación.
  
Tramitación Administrativa:
  
1. Información Pública. Remisión del expediente:
  
En fecha 28 de agosto de 2002, la Dirección General de Modernización de Estructuras Agrarias de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación remite la documentación correspondiente al Proyecto y Estudio de Impacto Ambiental.
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha estado sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante nº 212 de fecha 14 de septiembre de 2002 no habiéndose presentado alegaciones al mismo según consta en certificado del Ayuntamiento de Parcent.
  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria:
  
Se efectuó consulta a la Dirección General de Interior y al Ayuntamiento de Parcent.
  
Se solicitó ampliación relativa a la confirmación de la altura del embalse, con el fin de determinar su clasificación como Gran Presa.
  
Informes sectoriales:
  
Como contestación a la consulta efectuada e informes remitidos, el expediente contiene los siguientes informes:
  
- De la Dirección General de Interior:
  
Se indica que el riesgo que puede afectar a la estabilidad del embalse es el sísmico, ya que el término municipal de Parcent, según la Norma Sismorresistente de Construcción (1994), tiene una aceleración sísmica de 0'06 g, lo que sitúa en la zona de Peligrosidad Sísmica moderada de la Comunidad Valenciana, intensidad sísmica V-VI MSK, para un periodo de retorno de 500 años (siendo de 0'07 g. en la NCSR-02 de aprobación posterior al proyecto).
  
El informe concluye que el riesgo sísmico es el más destacado al que puede verse sometido el proyecto, pero que el mismo ha sido considerado en el cálculo de estabilidad de taludes, resultando coeficientes de seguridad que garantizan su estabilidad dentro de los límites permitidos. No existen viviendas, ni infraestructuras aguas abajo del embalse, hasta el Barranco de La Foya, donde se recogen las aguas desembalsadas, o de una eventual rotura de la obra. Cabría considerar la reducción del tiempo de desembalse total, partiendo desde la cota de máximo llenado, bajando de las 100 horas estipuladas en el proyecto.
  
- Del Ayuntamiento de Parcent:
  
Se recibe informe indicando que no se halla objeción o reparo alguno al proyecto en el contexto de su impacto ambiental.
  
Afecciones legales:
  
No hay afección a lugares de relevancia ambiental ni a vías pecuarias, encontrándose a unos 1.700 m. de la LIC del Río Gorgos, del que se destacan los hábitats fluviales. Parte de la parcela se encuentra como zona forestal en el Plan Forestal de la Comunidad Valenciana. El terreno corresponde a un suelo rústico sin protección, según la cartografía de calificación urbanística de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Consideraciones ambientales:
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto:
  
Los elementos ambientales con posibilidad de resultar afectados por la construcción de la balsa como son el suelo, debido a las transformaciones de adecuación de la parcela, riesgo de erosión, eliminación de vegetación natural, alteraciones de la fauna, generación de residuos inertes y modificaciones en el paisaje, además de las derivadas del riesgo sísmico y el riesgo de inundación al tratarse de un embalse clasificado como Gran Presa en la Instrucción para el Proyecto, Construcción y Explotación de Grandes Presas aprobada por la Orden de 31 de marzo de 1967.
  
2. Identificación y valoración de impactos:
  
Se identifican como acciones más agresivas en la construcción del embalse el desbroce y el despeje de la zona, y las excavaciones y voladuras, la conducción tendrá como acción relevante la que se desarrolle en la zona forestal contigua a la carretera, ya que el resto discurre por caminos rurales.
  
Los factores ambientales considerados como los que sufren mayores consecuencias son el suelo, la vegetación y paisaje, y en menor medida la hidrología y el drenaje.
  
Sin embargo, hay que señalar que el impacto previsible sobre la fauna no resulta únicamente por la fauna que se pueda desplazar por la ocupación de suelo, sino también por los posibles choques de la avifauna con el vallado así como por la caída accidental de animales en la balsa o el efecto barrera del vallado en los anfibios o choques de la avifauna con el tendido eléctrico en el caso de que éste exista.
  
También existe el riesgo de inundación por eventual rotura del embalse como se ha indicado en el párrafo anterior.
  
No se indican los posibles efectos sobre el patrimonio histórico-artísticos en todas las intervenciones que suponen movimiento de tierras, tanto en la ejecución del embalse como de las conducciones. Tampoco se señalan los impactos previsibles de la ejecución de la línea eléctrica.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental:
  
Se establecen medidas correctoras relativas a la calidad atmosférica; La protección del suelo evitando su erosión y degradación (retirada de tierra vegetal); Protección de aguas superficiales y subterráneas; Protección de la vegetación, la fauna y el paisaje mediante la revegetación de los taludes con especies autóctonas, reservando asimismo la tierra vegetal excavada para facilitar las plantaciones. También sobre las vías de comunicación.
  
No obstante, no se contemplan medidas correctoras para evitar la afección a la avifauna y facilitar el tránsito de anfibios. Tampoco se indica la gestión con los materiales excedentarios de las obras realizadas. No se concretan las especies a utilizar para la revegetación de los taludes. No se establecen medidas correctoras para el tendido eléctrico.
  
En el Programa de Vigilancia Ambiental se indica que durante la ejecución de las obras se realizarán controles, entre otros, sobre el lugar de ubicación de las instalaciones auxiliares y acopios de material, restauración de las zonas compactadas por paso de maquinaria, de la gestión y destino de los distinto tipos de residuos. Durante la explotación se realizarán controles del mantenimiento de las especies utilizadas en la revegetación, sobre el estado de taludes y si es necesario realizar nuevas siembras.
  
Consideraciones jurídicas:
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Anexo I 8.e del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I 8e del Decreto 162/90.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación en especial las relativas a la seguridad de presas y embalses de la administración hidráulica competente, el proyecto de Embalse Regulador de agua para Riego a situar en Parcent (Alicante), promovido por la Comunidad de Regantes y Usuarios Vall del Pop, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1) El embalse se encuentra incluido en la clasificación de Grandes Presas en el artículo 1.1 de la Instrucción para el Proyecto, Construcción y Explotación de Grandes Presas aprobada por la Orden de 31 de marzo de 1967, por lo que deberá presentar la propuesta de clasificación frente al riesgo ante la Dirección General de Obras Hidráulicas del Ministerio de Medio Ambiente, en los términos previstos en la Directriz Básica de Planificación de Protección Civil ante el riesgo de inundaciones (aprobada por Acuerdo del Consejo de Ministros de 9 de diciembre de 1994 €BOE de 14 de febrero de 1995).
  
2) Se deberá considerar la reducción del tiempo de desembalse total, partiendo desde cota de máximo llenado, bajando de las 100 horas estipuladas en el proyecto reduciéndose a 72 horas como máximo.
  
3) Se evitará que el inicio de la fase de ejecución, especialmente el empleo de explosivos, coincida con los periodos de nidificación-reproducción de la avifauna existente, debiendo así mismo recubrir la parte superior del vallado metálico, con algún dispositivo que lo haga visible para evitar los choques de la avifauna.
  
4) Para garantizar la estabilidad de los taludes, evitando la erosión y acarcavamiento de los mismos, se deberá efectuar un seguimiento de la plantación que se realice, asegurando el mantenimiento de la revegetación mediante la implantación de un sistema de riego, incluyendo en el presupuesto tanto la instalación de dicho sistema como los costes de las plantaciones. En cuanto a las especies a utilizar para la revegetación, deberán ser preferentemente las especies arbustivas que se exponen en el estudio, además de herbáceas (vallico, esparceta, trébol blanco, etc...al tresbolillo), con labores de implantación consistentes en labor ligera de esponjamiento, siembra, abonado y riego posterior. En cuanto a las especies arbóreas la ubicación de estas será tal que no resulte comprometida la estabilidad de los taludes.
  
5) Para evitar la electrocución de la avifauna, en la línea eléctrica se procederá a aislar los conductores en 0'75 metros a ambos lados de los aisladores tanto en el apoyo como en el Centro de Transformación. También se procederá a aislar todos los puentes, grapas y demás elementos de tensión.
  
6) Se instalarán elementos (rampas, escalones, etc...) que permitan la salida de animales de la balsa que entrasen en la misma de forma accidental.
  
7) Para facilitar el tránsito de anfibios se crearán oquedades en la base de la valla, bien en los bloques de hormigón o bien instalando la valla a una determinada altura del suelo que haga la misma función.
  
8) Los materiales sobrantes se trasladarán a vertederos autorizados. Se efectuará la reposición y restauración de caminos afectados por las obras de las conducciones y demás terrenos donde se ubique el depósito de materiales y parque de maquinaria.
  
9) En el Programa de Vigilancia Ambiental se incluirá la gestión realizada con los distintos tipos de residuos retirados y los generados en la ejecución y funcionamiento de las obras proyectadas, remitiendo anualmente un informe con el resultado del citado Programa a esta Dirección General con indicación de los lugares de destino del material excedentario, indicación de la solución adoptada para la salida de animales de la balsa, incluyendo reportaje fotográfico de las obras realizadas y estado de la revegetación de taludes.
  
10) Previamente a la ejecución de las obras se deberá elaborar un informe sobre el posible impacto sobre los elementos integrantes del patrimonio histórico artístico. Y en cualquier caso, si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
11) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan en las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente Estimación de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia 7 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 343/2002-AIA
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Guardamar de la Safor
  
Promotor: Ayuntamiento de Guardamar de la Safor
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: Término municipal de Guardamar de la Safor
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
El Objeto del Plan General de Ordenación Urbana de Guardamar de la Safor es definir un modelo de ordenación territorial para todo el término municipal, según la base del modelo establecido por el planeamiento vigente, y adaptar dicho planeamiento a lo dispuesto en la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística de la Generalitat Valenciana.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. El Plan General de Ordenación Urbana de Guardamar de la Safor mantiene, con carácter general, la clasificación y calificación de suelo establecida por las Normas Subsidiarias vigentes. Se realizan pequeños reajustes en la delimitación de algunos suelos clasificados como urbanos o urbanizables, y únicamente se reclasifica como suelo urbanizable los terrenos que ocupan la zona de suelo no urbanizable existente entre el suelo urbanizable residencial de baja densidad playa, denominado sector III de suelo urbano en el planeamiento vigente, y el suelo urbano de la playa, con el fin de dar continuidad a los dos núcleos urbanizados. Se mantiene la calificación de suelo no urbanizable de protección agrícola para la mayor parte del término municipal, introduciendo dentro de esta categoría una zona con protección paisajística por sus ullals y entorno rural.
  
II. El PGOU de Guardamar establece las siguientes clasificaciones de suelo:
  
- Suelo Urbano: Se corresponde con el núcleo histórico tradicional y con el área urbanizada junto al dominio público marítimo-terrestre.
  
- Suelo Urbanizable:
  
- Sector residencial de baja densidad Playa: Se trata de un suelo urbanizable con ordenación pormenorizada, emplazado junto al Camino de la Mar, que coincide con el sector III clasificado como suelo urbano por las Normas Subsidiarias vigentes. Se amplía ocupando la bolsa de suelo no urbanizable existente entre dicho sector y el núcleo urbano de la playa. El uso global es el residencial unitario o múltiple y la superficie total es de 64.188 m².
  
- Sector residencial de baja densidad Casco: Se trata de un suelo urbanizable definido en las normas subsidiarias vigentes. Su Homologación modificativa y Plan Parcial de desarrollo fueron aprobados en fecha 27 de julio de 2001 por la Comisión Territorial de Urbanismo. Su superficie es de 37.300, 06 m².
  
- Sector Industrial sin ordenación pormenorizada: Situado al oeste de la CV-670 y limitado al sur por los términos municipales de Gandía y Miramar. El presente Plan General mantiene básicamente la delimitación del sector industrial clasificado por el planeamiento vigente. La superficie del mismo es de 82.863,67 m².
  
- Suelo No Urbanizable:
  
- Suelo No Urbanizable Común: Se califica como tal los terrenos ocupados por la Declaración de Interés Comunitario de la central Hortofrutícola, cementerio, jardín casco de la red primaria y centro educativo de la red primaria. Los usos permitidos en esta categoría de suelo son, mientas no se desarrollen los anteriormente definidos, el agrícola y el arqueológico.
  
- Suelo No Urbanizable Protegido:
  
- De protección Viaria: Se corresponde con el espacio de protección de la carretera CV-670.
  
- De dominio público marítimo-terrestre.
  
- De Cauces: El correspondiente al cauce del riuet o asagador y a la acequia mare.
  
- De protección Agrícola: Se corresponde con el resto de suelo, no incluido en las categorías anteriores ni ocupado por la red viaria primaria. La normativa establece los usos permitidos en esta categoría de suelo, compatibles con el uso agrícola por el que se protegen los terrenos incluidos en la misma.
  
- De protección Agrícola y Paisajística: Se trata de unos terrenos situados al sur del Camino de la Mar y al este del sector de suelo urbanizable residencial de baja densidad casco.
  
En todas las categorías de suelo no urbanizable protegido queda prohibida cualquier actividad que altere los valores por los que se protege el suelo o que implique transformación de su destino o naturaleza.
  
III. El estudio de impacto ambiental indica que, puesto que la clasificación de suelo se mantiene de las Normas Subsidiarias vigentes, las mejoras introducidas sobre dicho planeamiento consisten en mejora de accesos y seguridad vial, vertebración del territorio, mejora del medio rural y medidas contra las inundaciones con la protección de los cauces. Se destaca la protección del suelo no urbanizable frente a nuevas reclasificaciones de suelo al dotarlo con carácter general de protección agrícola.
  
3. Alternativas
  
El Estudio de Impacto Ambiental indica que las alternativas de proyecto estudiadas consisten en la diferente localización de los espacios públicos y equipamientos así como en el trazado de la red viaria primaria que sirve de acceso a los distintos sectores proyectados. No existe alternativa de localización de los distintos suelos urbanizables clasificados puesto que el presente Plan General adopta los suelos clasificados por el planeamiento vigente, reclasificando una pequeña porción de suelo no urbanizable con el fin de dar continuidad al suelo urbanizable residencial de baja densidad playa y al sector II de suelo urbano playa.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 26 de septiembre de 2002, el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remitió documentación urbanística, estudio de impacto ambiental y certificado de aprobación provisional y resultado de la información pública correspondientes al Plan General de Ordenación Urbana de Guardamar de la Safor, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
En fecha 8 de noviembre de 2002, se remite al Ayuntamiento de Guardamar de la Safor un oficio por el que, con carácter previo a la evaluación ambiental del proyecto de referencia, se solicita la siguiente documentación:
  
- Informe vinculante emitido por la Conselleria de Cultura y Educación sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
- Acreditación de la existencia de recursos hídricos suficientes para atender la demanda prevista con el desarrollo del Plan General.
  
- Certificado sobre la capacidad de la Estación Depuradora para admitir las aguas residuales generadas en el término municipal.
  
- Justificación del tratamiento de residuos sólidos urbanos con gestor autorizado.
  
En fecha 8 de noviembre de 2002, se efectúa consulta a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante-EMV, de fecha 31 de agosto de 2001 y en el DOGV nº 4.085, de 13 de septiembre de 2001.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron dos alegaciones, según consta en el certificado emitido por la Secretaría del Ayuntamiento de Guardamar.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
Las alegaciones presentadas no son de carácter ambiental.
  
3. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 14 de febrero de 2003, el Ayuntamiento de Guardamar de la Safor remite parte de la documentación solicitada por esta Dirección General sin que, a fecha de hoy, haya sido remitido el informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre el contenido del Estudio de Impacto Ambiental.
  
Informes sectoriales
  
El proyecto que se tramita cuenta con un expediente previo de consulta, nº 122/01-CON. Dicho expediente incluye un informe emitido por la Dirección General de Costas sobre el Plan General de Ordenación Urbana de Guardamar de la Safor sometido al trámite de información pública. En dicho informe se realizan diversas consideraciones sobre el contenido de la documentación presentada, indicando que la documentación completa corregida y diligenciada deberá ser remitida a dicha Dirección General para ser nuevamente informada, con carácter previo a la aprobación definitiva del proyecto referenciado.
  
En fecha 16 de octubre de 2003, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda remite los informes emitidos por los técnicos de la Sección Forestal, de vías pecuarias y de Espacios Naturales. Éstos son:
  
?Espacios Naturales: Se informa que el Plan General de Ordenación Urbana de Guardamar de la Safor no afecta a ningún espacio natural protegido de la Provincia ni a ningún espacio natural incluido en la actualidad en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o de Plan Rectores de Uso y Gestión que se encuentren aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Protegidos de la Comunidad Valenciana. Asimismo, se informa que el Lugar de Interés Comunitario (LIC) denominado Dunes de la Safor, afecta parcialmente al término municipal de Guardamar de la Safor. No obstante, se señala que la zona LIC, que se corresponde con el cordón dunar, se incluye en la zona de Dominio Público marítimo-terrestre contemplado por el proyecto, por lo que se concluye que no hay contradicción alguna con el proyecto presentado y se informa favorablemente el Plan General de Guardamar de la Safor.
  
- Vías Pecuarias: Se indica que en la memoria del estudio de impacto ambiental no se indica el nombre de la vía pecuaria clasificada en el municipio ni se señalan las características de la misma, así como que en los planos presentados debe aparecer el nombre correcto de la misma, denominada Colada Azagador de Guardamar, de anchura legal y necesaria de 4,5 m. Se adjunta plano y Orden de Clasificación de la misma. Este informe propone la corrección de la omisión y error citados.
  
- Sección forestal: Se indica que en el término municipal no existen montes catalogados de Utilidad Pública o Consorciados. Se informa favorablemente el proyecto presentado.
  
Afecciones legales
  
1. El Plan General de Ordenación Urbana de Guardamar no afecta a Parques Naturales, Zonas Húmedas, Zonas de Especial Protección de Aves (ZEPA), Cuevas ni a Microrreservas.
  
2. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el municipio de Guardamar de la Safor se ha designado el lugar de interés comunitario o LIC denominado «Dunas de la Safor?, el cual alberga el cordón dunar existente en la comarca de la Safor. Este espacio se restringe a la zona de dominio público marítimo-terrestre.
  
El estudio de impacto ambiental no analiza esta afección.
  
3. El estudio de impacto ambiental señala la afección del proyecto a la costa del mar Mediterráneo, con la delimitación del dominio público marítimo-terrestre. A este respecto, se hace referencia al cumplimiento de la Ley 22/1998, de 28 de julio, de Costas y demás disposiciones vigentes y reglamentarias que se aprueben.
  
4. El estudio de impacto ambiental señala que por el término municipal de Guardamar discurre la vía pecuaria Colada Assagador de Gandía, de 4,5 m de anchura legal. La citada vía coincide con el trazado de la carretera CV-670. Dicha vía pecuaria queda dibujada en los planos de ordenación del documento urbanístico pero no queda recogida en el apartado de afecciones del estudio de impacto ambiental.
  
5. En el límite del término municipal de Guardamar con el término municipal de Daimús discurre el barranco denominado Riuet, clasificado por el Plan General como Suelo no urbanizable de especial protección cauces. Éste constituye el límite norte del núcleo urbano de la playa, del suelo urbanizable de baja densidad playa y de la Declaración de Interés Comunitario existente al oeste de la carretera CV-670. En el límite sur del término municipal discurre una acequia de drenaje. Asimismo se indica que también se consideran espacios protegidos los cauces de drenaje no referenciados, reduciendo la distancia de las edificaciones a 6 m del borde del cauce en suelo urbano o urbanizable.
  
El estudio de impacto ambiental indica que la distancia mínima de cualquier edificación a los bordes de los cauces será de 20 m, tal y como expresa la Ley 6/1989, de Ordenación del Territorio.
  
6. Según indica la Cartografía Temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte, existen tres líneas eléctricas aéreas en el término municipal de Guardamar, dos de 132 Kv y una de 66 Kv. Todas ellas discurren por suelo clasificado como no urbanizable.
  
En el apartado de medidas protectoras y correctoras se especifica cómo debe ser el trazado de las líneas eléctricas en cada tipo de suelo, indicando que aquellas que discurran por suelo urbano o urbanizable deberán instalarse enterradas, mientras que en suelo no urbanizable podrán trazarse aéreas.
  
Asimismo, se fija la distancia de protección para la plantación de árboles y la construcción de edificaciones en las proximidades de las líneas eléctricas.
  
7. En lo que respecta a la afección al patrimonio Histórico-artístico-arqueológico, el estudio de impacto ambiental señala que los elementos merecedores de protección son la Casa Gran y la Ermita, ambos emplazados en el núcleo urbano.
  
Consideraciones ambientales
  
I. El estudio de impacto ambiental afirma que los terrenos existentes en el término municipal se corresponden con materiales pertenecientes al periodo cuaternario procedentes de la aportación del hombre para destinar los terrenos a la actividad agrícola. Asimismo se indica que el suelo inferior está constituido por limos eólicos y limos pardos.
  
También se indica que el área de estudio presenta condiciones constructivas favorables sin problemas específicos, salvo en zonas localizadas de la costa, área que se encuentra parcialmente edificada.
  
En lo relativo a la vulnerabilidad de las aguas subterráneas, se indica que se trata de materiales semipermeables en conjunto, con un nivel freático situado entre los 1,5 m y los 3-4 m. A este respecto, la cartografía temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte contempla un riesgo de grado alto a la contaminación de las aguas subterráneas en el extremo oeste del término municipal, mientras que define un grado medio para el resto del término municipal. Debido a la existencia de riesgo de contaminación de las aguas subterráneas, el estudio de impacto ambiental afirma que deberá prohibirse el empleo de fosas sépticas y pozos filtrantes.
  
2. El término municipal de Guardamar de la Safor presenta un relieve prácticamente llano, con dos terrazas diferenciadas, situadas al oeste del núcleo histórico tradicional y al este del mismo. Ambas poseen una pendiente descendente principalmente en sentido oeste-este. Cabe destacar la inexistencia de relieves montañosos en el término municipal.
  
3. La vegetación existente en la zona de estudio se corresponde en su totalidad con la propia del monocultivo de cítricos. Asociada a las acequias y canales de drenaje, podemos encontrar zonas de cañaveral y vegetación propia de ambientes más húmedos, principalmente en la zona con protección paisajística.
  
El estudio de impacto ambiental no describe la vegetación potencial de la zona.
  
4. Se afirma que la fauna existente en el término municipal es la propia de zonas de matorral y de cultivos de naranjo, que ocupa la totalidad del suelo no urbanizado. Se indican diversas especies de aves y mamíferos presentes en la zona. Asimismo se destaca que se trata de una flora y fauna empobrecidas por la proximidad de los núcleos urbanizados y de infraestructuras viarias.
  
5. El estudio de impacto define el clima existente en el municipio de Guardamar de la Safor, según la clasificación de Clavero Paricio, como perteneciente al sector climático de la llanura litoral lluviosa (Gandía). Se caracteriza por temperaturas moderadas por la proximidad al mar y por una elevada pluviometría principalmente en otoño y en invierno. Se indica que se trata del sector donde se han registrado lluvias torrenciales más intensas. Por otra parte, el estudio de impacto ambiental no ha realizado un análisis del régimen de vientos presente en la zona, con el fin de valorar las posibles interacciones entre diversos usos por contaminación atmosférica y acústica.
  
La Ficha de gestión de la Unidad de Ejecución del suelo urbano residencial, Sector I, indica entre sus condiciones de conexión, la necesidad de proyectar pantallas antirruido para aislar acústicamente las viviendas que se construyan del tráfico de la carretera CV-670.
  
El estudio de impacto ambiental expresa, de conformidad con lo dispuesto en la cartografía temática publicada por la COPUT, la inexistencia de riesgo de inundación en el término municipal. No obstante, destaca la necesidad de tomar en cuenta diversas medidas para garantizar el drenaje de la zona. Se indica que la existencia de una acequia de desagüe al sur del casco urbano y en el Camí de la Mar, así como la presencia del cauce del escorredor al norte y las acequias de drenaje secundarias garantizan el correcto drenaje de la zona.
  
6. En lo que respecta al abastecimiento de agua potable a los usos propuestos en el Plan General de Ordenación Urbana de Guardamar de la Safor, el estudio de impacto ambiental propone en el capítulo de medidas protectoras y correctoras, la necesidad de justificar la evolución de los requerimientos de agua potable a lo largo del tiempo. Se aportan datos en función de los usos presentes en el territorio para estimar la dotación necesaria. Como documentación complementaria, el Ayuntamiento de Guardamar de la Safor aporta un certificado emitido por el Delegado de Zona La Safor de Omnium Ibérico, SA, empresa suministradora de agua a la población de Guardamar de la Safor, en el que se afirma que actualmente existe un sistema de abastecimiento conjunto para las playas de Miramar, Bellreguard y Guardamar de la Safor, suministrado desde un pozo existente en el término municipal de Miramar, con capacidad de 3.670 m³/día, y desde un pozo en el término de Bellreguard, con capacidad de 874 m³/día, y un depósito de 150 m³. Se indica que se está realizando una nueva perforación en Bellreguard para reforzar el sistema, así como se prevé construir dos depósitos de 800 m³ cada uno. Con esto se concluye que, con estas instalaciones en funcionamiento, se estaría en condiciones de atender la demanda de agua potable prevista en el PGOU de Guardamar de la Safor. El estudio de impacto ambiental resalta que no existen problemas de abastecimiento, puesto que los caudales previstos coinciden con los del planeamiento vigente.
  
7. En lo relativo a la red de saneamiento proyectada para los diferentes suelos urbanizables propuestos, la documentación presentada indica lo siguiente:
  
- Suelo Urbanizable residencial de baja densidad playa: Se proyecta red separativa de evacuación de aguas. La red de agua residual se conectará al colector general que discurre por el camino de la Playa. La red de evacuación de pluviales dispondrá de conexiones parciales a la acequia de drenaje del Camino de la Playa y al riuet.
  
- Suelo Urbanizable residencial de baja densidad casco: La red de evacuación de agua residual se conectará al colector general que discurre por el Camino de la Playa. La red de evacuación de pluviales se realizará con conexiones parciales a la acequia de drenaje del Camino de la Playa y del límite sur del término municipal.
  
- Suelo Urbanizable Industrial: La ficha de planeamiento de dicho Sector establece, como condiciones de ordenación, que el Programa o Programas que desarrollen el Sector industrial deberán acreditar la existencia de los caudales necesarios para el suministro de agua potable, así como deberá acreditarse la posibilidad de conexión a la red mancomunada de depuración, y en caso contrario garantizar la depuración de las aguas residuales.
  
- Unidad de Ejecución Suelo Urbano Sector I Residencial: Se proyectará red de saneamiento separativa. La red de evacuación de aguas residuales se conectará al colector general que discurre por la av. Mar o a través del suelo urbanizable residencial de baja densidad casco, con el que es colindante. La red de pluviales se conectará con la acequia que discurre en el linde sur del término municipal.
  
El colector general que discurre por el Camí de la Mar entronca en la zona de la playa con el colector mancomunado para los municipios al sur de Gandía que conduce las aguas residuales a la Estación Depuradora de Aguas Residuales de Gandía. Se aporta informe emitido por la Entidad de Saneamiento de Aguas en calidad de entidad gestora de la EDAR de Gandía-Zona Sur sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración para admitir los caudales de aguas residuales generados con el desarrollo del PGOU de Guardamar de la Safor. Se indica que dicha EDAR está diseñada para tratar 60.000 m³/día, que actualmente trata un caudal medio de 41.053 m³/día y que el caudal de agua residual generado previsto es de 193 m³/día. Asimismo se expresa que el vertido de aguas residuales debe cumplir con los límites de vertido establecidos en el Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento, debiendo disponerse antes del punto de conexión una arqueta de conexión acorde a lo dispuesto en el citado modelo, dotada de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.
  
En el apartado de medidas correctoras se expresan diversas características relativas a las condiciones de la red de saneamiento, caudales de cálculo, y depuración y vertido de aguas residuales.
  
8. El estudio de impacto ambiental no describe cómo se gestionan los residuos sólidos urbanos y los residuos inertes generados en el municipio. La documentación aportada con posterioridad expresa que el transporte de los residuos sólidos urbanos recogidos en el municipio se lleva a cabo por la empresa Joaquín Lerma, S. A., y son tratados en la planta sita en el término municipal de Ador.
  
9. En lo que respecta al análisis paisajístico, el estudio de impacto ambiental indica que los suelos urbanizables son de pequeña extensión y de baja densidad, y se emplazan junto a los núcleos urbanos consolidados, por lo que no se producirá impacto visual importante.
  
10. Se proponen diversas medidas correctoras de carácter general para la ejecución de las obras de urbanización.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana de Guardamar de la Safor (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Guardamar de la Safor, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. La normativa urbanística debe establecer los usos permitidos y prohibidos en el suelo no urbanizable de protección agrícola y paisajística, de acuerdo a los valores que motivan, además de la protección agrícola, la protección paisajística.
  
II. En cumplimiento con lo expresado en el informe de la Unidad de Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, tanto el estudio de impacto ambiental como la normativa urbanística deben recoger el nombre correcto de la vía pecuaria, su anchura legal y necesaria, y las características principales de la misma. El plano de ordenación relativo a la clasificación de suelo debe corregir el nombre de la vía pecuaria, denominada correctamente Colada Azagador de Guardamar.
  
III. En relación con el informe emitido por la Dirección General de Costas sobre el Plan General de Ordenación Urbana de Guardamar de la Safor, la documentación sometida a aprobación definitiva por la Comisión Territorial de Urbanismo deberá ser objeto de informe por la citada Dirección General sobre la adecuación del Plan a la normativa sectorial vigente.
  
IV. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, se deberá obtener el informe favorable emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del Plan General con la normativa de protección del patrimonio cultural Valenciano.
  
V. En lo relativo a las zonas de protección de los cauces presentes en el término municipal, se deberá mantener en los suelos urbanizables la distancia mínima de 20 m desde cualquier edificación hasta el borde del cauce, de acuerdo a lo dispuesto por la Ley 6/1989, de 7 de julio, de Ordenación del Territorio de la Comunidad Valenciana. Asimismo, de conformidad con lo establecido en el Real Decreto Legislativo 1/2001, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, se deberá obtener la autorización por el órgano competente para los suelos urbanizables propuestos dentro de la zona de policía de 100 m del cauce, entendiendo que, aunque se trata de suelos urbanizables mantenidos con carácter general de las Normas Subsidiarias aprobadas en 1983, se trata de suelos sin desarrollar.
  
VI. En lo que respecta a las distancias de seguridad respecto de las líneas eléctricas existentes en el término municipal, para las edificaciones de nueva planta y la plantación de arbolado se deberán adoptar aquellas que establece la legislación sectorial vigente.
  
VII. Sobre la contaminación acústica, los niveles sonoros propuestos en las medidas correctoras del estudio de impacto ambiental se adecuarán a los contemplados por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
VIII. En el sector de suelo urbanizable industrial se deberá exigir la construcción de arquetas separadoras de aceites y grasas en el interior de la parcela, en aquellas industrias que sean potencialmente manipuladoras de dichas sustancias. Asimismo se deberá disponer una arqueta de registro en el exterior de la parcela con el fin de proceder al control sobre la calidad de las aguas residuales generadas.
  
IX. La autorización de vertido de aguas pluviales de la red separativa a los cauces próximos deberá tramitarse de acuerdo a lo dispuesto en la legislación vigente en materia de aguas. Se deberá exigir la implantación de un sistema de pretratamiento compacto y en continuo previo al punto de vertido de las mismas, compuesto por desbaste, desarenado y desengrasado, según las características de las aguas a tratar. Se realizará un mantenimiento periódico de la instalación, eliminando de forma adecuada los materiales sedimentados y retenidos.
  
X. Los residuos de origen vegetal generados por la tala y desbroce de la vegetación existente en las zonas a urbanizar serán gestionados de manera adecuada, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos.
  
XI. Los residuos generados durante las obras de urbanización deberán ser separados en obra en función de sus características fisico-químicas. Aquellos que por su naturaleza tengan la condición de inertes serán trasladados a vertedero autorizado. Los restos de madera, hierro, plásticos, etc. serán recogidos por gestor autorizado. Se debe prohibir el almacenamiento de los mismos en parcelas externas al ámbito de los suelos a urbanizar.
  
XII. Se deberá redactar un Programa de Vigilancia Ambiental que garantice el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental así como los condicionantes establecidos en la presente Declaración, estableciendo unos indicadores objeto de seguimiento y control, tipo de controles a realizar, periodicidad de los mismos, análisis de resultados y corrección de impactos, etc.
  
XIII. Las medidas expuestas en los condicionantes precedentes deberán ser incorporadas en las Fichas de Planeamiento y de Gestión o en cualquier otro documento que garantice el cumplimiento de las mismas, principalmente en lo referente al desarrollo de los suelos urbanizables propuestos.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 11 de noviembre de 2003.- El director general deGestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 004/03'AIA
  
Título: Proyecto de construcción Ensanche y mejora de la carretera CV-717. Acceso a Forna desde la CV-700.
  
Promotor: Diputación Provincial de Alicante.
  
Autoridad sustantiva: Diputación Provincial de Alicante.
  
Objeto: Mejora de la carretera CV-717.
  
Localización: Núcleo urbano de Forna perteneciente al municipio de Adsubia.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El proyecto tiene como objetivo la mejora de la carretera de acceso a Forna, CV-717 desde la carretera CV-700. Este acceso a la pedanía de Forna está en mal estado, con curvas muy cerradas, dándose la circunstancia de que en el PK 1+400 existe una cantera de explotación, por lo que hay gran cantidad de tráfico pesado desde este punto hasta el inicio de la carretera, siendo mucho menor la intensidad de tráfico desde este punto hasta la entrada a Forna.
  
Por lo tanto, las obras proyectadas se dividen en:
  
a) Tramo I. Desde el inicio hasta el PK 1+359,276 una vez rebasada la intersección 2, de entrada a la cantera. En este tramo se adopta una sección tipo compuesta en recta por 2 calzadas de 3 m., 2 arcenes de 1 m., y 2 bermas de 0,5 m.; en curva, la sección es idéntica a la anterior, ampliándose la calzada en los sobreanchos correspondientes. Para el firme, se adopta una sección tipo de 232 de las contempladas en la Instrucción 6.1-I.C. y 6.2-I.C. Sección de firmes, formada por 20 cm. de mezclas bituminosas y 25 de zahorra artificial.
  
b) No se actúa en el tramo comprendido entre los PK 1+359,276 y 1+520, sin más que rehacer la señalización horizontal.
  
Tramo II. Desde el PK 1+520 hasta el final de la obra, en el PK 2+895,568. En este tramo se adopta una sección tipo compuesta en recta por 2 calzadas de 3 m., 2 arcenes de 0,5 m., y 2 bermas de 0,5 m.; en curva, la sección es idéntica a la anterior, ampliándose las calzadas en los sobreanchos correspondientes. Para el firme, se adopta una sección tipo 431 de las contempladas en la Instrucción 6.1-I.C. y 6.2-I.C. Sección de firmes, formada por 5 cm. de mezclas bituminosas y 30 de zahorra artificial.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 23 de diciembre de 2002 la Diputación Provincial de Alicante remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto, ?Ensanche y mejora de la carretera CV-717. Acceso a Forna desde la
  
CV-700?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto de construcción ?Ensanche y mejora de la carretera CV-717. Acceso a Forna desde la CV-700?, ha sido sometido a información pública, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante. nº248 de fecha 29 de octubre de 2002, sin que se hayan presentado alegaciones e informes.
  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 10 de febrero de 2003 se solicitó ampliación a la Diputación Provincial de Alicante, sobre:
  
- La afección a vías pecuarias.
  
- Estudio de alternativas del tramo final del trazado, del p.k. 2+700 hasta la entrada en Forna.
  
Informes sectoriales
  
En fecha 10 de noviembre de 2003 se recibió la ampliación de la Diputación Provincial de Alicante, en la que se aporta un croquis detallado de la afección a vías pecuarias, y en la que se propone un nuevo trazado que genera unos desmontes de menor altura pero por el contrario aumenta los volúmenes de desmonte y terraplén, así como un aumento de la pendiente de la rasante, por lo que se ha optado por dejar el trazado inicial como definitivo.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con los informes recibidos y el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:
  
- De acuerdo con el art. 2º de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, modificada por la Ley 46/99, de 13 de diciembre, se afecta al dominio público hidráulico del Barranco de Gallinera.
  
- En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, existe afección al tramo de vía pecuaria ?Colada del Camino de Vall de Gallinera y Camino Viejo de Forna- y ?Colada del Barranco de Gallinera?.
  
- En lo que se refiere a la Calificación del suelo, existe afección a suelo rústico con protección entre los PK 0 - 1+900, y al final de la actuación, en la entrada a Forna.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación
  
- La calidad del aire se verá temporalmente afectada durante la fase de construcción, debido a la emisión de partículas y a la contaminación acústica provocadas por el movimiento de tierras y al empleo de explosivos.
  
- La geomorfología podría verse afectada por riesgo de desprendimiento en el margen derecho de la carretera entre los PK 1+500 y 1+850 a la altura de la cantera, por tratarse de sistemas montañosos de naturaleza caliza muy diaclasados, y cuyos planos de buzamiento favorecen la caída de bloques.
  
?El agua subterránea perteneciente al acuífero Albuerca-Mustalla que posee una calidad buena del agua y es excedentario en recursos podría verse afectado por el vertido incontrolado de residuos procedentes de la maquinaria al poseer una alta vulnerabilidad.
  
- La vegetación necesariamente se verá afectada debido a la pérdida puntual de ejemplares de varias especies existentes en los márgenes de la carretera.
  
- El paisaje también será objeto de una afección importante debido a la existencia de terraplenes y desmontes de entidad en varios puntos del trazado, así como tramos de vial abandonado y muros de hormigón que producen un cierto grado de perturbación sobre las condiciones originales.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
En este punto se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, presentan mayor relevancia.
  
Nos centraremos primeramente en las perturbaciones propias de la fase de construcción:
  
?Los impactos sobre la geomorfología provienen de los movimientos de tierras debido a lo abrupto del terreno y a las pendientes existentes. La mayor parte de taludes se crearán sobre materiales existentes de gran consistencia y serán de pequeña altura a excepción de un tramo entre los PK 1+020-1+100, que son de 10 m. Tan sólo en dos puntos del trazado las condiciones físicas del medio dan como resultado que los taludes que se prevén posean cierta inestabilidad que podrían inducir a procesos erosivos, estos dos taludes se localizan en los PK 2+180 y 2+870.
  
Respecto a la vegetación que va a desaparecer por desbroce, se afectará principalmente a parcelas de cultivos y, en menor medida, áreas de vegetación natural. En cuanto a la flora protegida que podemos encontrar están, el tomillo (Thymus vulgaris), el palmito (Chamaerops humilis), y el mirto (Myrtus communis), quedando sometida a autorización su desenraizamiento, según la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas.
  
- La fauna se verá afectada por los ruidos de las voladuras, que afectarán a las especies en etapa de cría. Respecto a la fauna protegida se pueden ver culebras de escalera (Elaphe scalaris) y el ruiseñor (Luscinia megarhynchos), según el anexo II del Real Decreto 439/1990, de 30 de marzo por el que se regula el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas.
  
- Durante la fase de construcción se producirá contaminación por emisiones de polvo a la atmósfera debida sobre todo a las voladuras y los trabajos de la maquinaria pesada.
  
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, las más destacables en este caso son:
  
- Algunos impactos ambientales pueden ser la mortalidad por atropello de animales silvestres como sapos, lacértidos, distintos tipos de serpientes y algunos tipos de mamíferos como por ejemplo los erizos.
  
- Desaparición y modificación, de hábitats terrestres por introducción de una barrera en los ecosistemas.
  
- El paisaje también se verá afectado por la creación de taludes y la aparición de tramos abandonados.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Las medidas correctoras más importantes que se han contemplado en el Estudio de Impacto Ambiental son:
  
- Respecto a los impactos producidos sobre la geomorfología se realizará la hidrosiembra de especies herbáceas (gramíneas y leguminosas) y, en menor medida, arbustivas, con el objeto de revegetar el talud. Esta revegetación tendrá una doble función: disminuir su erosionabilidad e integrarlo paisajísticamente.
  
- Por otra parte y con el fin de evitar la contaminación de acuíferos por parte de residuos, productos y combustibles, se buscarán los lugares idóneos para la colocación de maquinaria.
  
- En cuanto a los impactos producidos por los usos del suelo, las áreas afectadas por maquinaria, personal y almacenamiento de tierras, se dejarán al acabar la obra en condiciones de ser utilizadas para otros usos sin necesidad de llevar a cabo limpieza o transporte de materiales, y se realizará una demolición de aquellos tramos de carretera que se abandonen por construcción de variante.
  
- Como medida ante la producción de polvo se aplicarán riegos periódicos
  
- Se mantendrán libre en todo momento, tanto durante la fase de obras como de funcionamiento, los accesos e intersecciones con las vías pecuarias, señalizándolos convenientemente.
  
- En relación con el movimiento de tierras a efectuar por la ejecución de las obras, es posible recoger, en el proyecto de construcción, la localización de posibles zonas de extracción de materiales y de vertederos para el destino final de los materiales sobrantes, incluyendo escombros y demás restos de obra. Para ello se puede recurrir a explotaciones ya existentes en las proximidades (canteras y vertederos legalizados y en funcionamiento). De no ser así, y proyectarse la apertura de nuevas instalaciones, se recuerda que éstas deberán someterse a evaluación de impacto ambiental.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia y Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra.
  
A continuación se enumeran los parámetros objeto de estudio, y sus indicadores:
  
- Sonido: viene definido por una Leq (8h-21h) que no debe sobrepasar los 65-70 dB (A) durante la fase de obras.
  
- Parámetros de contaminación de aguas superficiales, con una DBO5 que ha de ser igual a la que tenía antes de la obra.
  
- Gestión de tierras vegetales en cuanto a calidad y cantidad a aportar, tratando de conservar las tierras vegetales retiradas durante los movimientos de tierras para su uso en el proceso de revegetación de taludes.
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la presente Declaración de Impacto Ambiental del Proyecto Ensanche y mejora de la carretera CV-717. Acceso a Forna desde la CV-700, promovido por la Diputación Provincial de Alicante, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender. También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
2. El Proyecto de Construcción incorporará un estudio específico de integración paisajística en el que se incluirán las medidas correctoras sobre restauración y revegetación de las áreas que vayan a quedar desnudas, así como de los taludes generados, en los que, además, habrá que fijarse muy especialmente en que tales medidas, u otras adicionales que debieran tomarse, sean efectivas contra la erosión de los mismos.
  
3. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del Programa de Vigilancia Ambiental en el Plan de Obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.
  
El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este Programa.
  
4. En todos los tramos de carretera que queden en desuso se procederá a picar el firme y luego cubrirlo con tierra vegetal con espesor suficiente para su posterior revegetación.
  
5. Se trasplantarán a las superficies a revegetar los ejemplares de algarrobo (Ceratonia siliqua) afectados por la traza de la carretera, y se comunicará a la Dirección Territorial de Alicante la tala de pinos (Pinus halepensis) también afectados, con objeto de que gestione su posterior aprovechamiento.
  
6. De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, y en su apartado de medidas correctoras, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales.
  
7. Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos. En caso de que el parque de maquinaria se localice en un área no acondicionada al efecto, ésta deberá ir provista de una solera impermeable terminada con pendientes que dirijan posibles emisiones de residuos fluidos a elementos de recogida (zanjas filtrantes, cunetas, etc.)
  
8. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área del terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
9. Dada la afección a las vías pecuarias enumeradas en el apartado ?Afecciones legales- de la presente Declaración, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de reposición de paso ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
10. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML