Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5712, del 27-02-2008 (2008/2384)

RESOLUCIÓ de 7 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Massalfassar, Segorbe, Vilafamés, Alpuente, Guardamar del Segura, Torrevieja i Vall d'Alba.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5712

Data del DOGV
:   27-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/2384

CVE


Data del document
:   07-02-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Massalfassar](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de febrer de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Massalfassar, Segorbe, Vilafamés, Alpuente, Guardamar del Segura, Torrevieja i Vall d'Alba. [2008/2384]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 227/05-AIA Massalfassar, 315/03-AIA Segorbe, 246/05-AIA Vilafamés, 133/04-AIA Alpuente, 237/05-AIA Guardamar del Segura, 195/05-AIA Torrevieja i 258/00-AIA Vall d'Alba, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 7 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 227/05-AIA  
Títol: Activitat d'emmagatzemament i classificació de ferralla  
Promotor: Aguilar Metal Recicling, SL  
Autoritat substantiva: Servei de Residus Industrials  
Localització: C/ El Cid, parcel·la 36, polígon industrial de Massalfassar  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
Es tracta de la instal·lació d'una activitat d'emmagatzemament i classificació de ferralles en una parcel·la d'una superfície aproximada de 8.000 m² situada al polígon industrial de Massalfassar.  
L'activitat quedarà distribuïda en la parcel·la segons el projecte d'activitat en una zona de descàrrega de matèria primera, una zona de classificació de les ferralles i altres materials ferris i una zona de càrrega després de classificació. A més, es reflecteix en l'estudi d'impacte ambiental, la parcel·la disposa d'una caseta prefabricada per a oficines i lavabos amb unes dimensions de 7,36 x 2,36 m i una alçària de 2,63 m, i una bàscula amb una superfície aproximada de 15 x 3 m.   
Per a la il·luminació de la parcel·la es disposa d'una torre de 12 m d'alçària equipada amb sis projectors de SAP de 250 W cada u.  
La parcel·la disposarà de pendent cap als seus laterals de manera que l'aigua de pluja puga ser recollida per mitjà d'una canaleta correguda de 20 cm amb reixeta de fosa. L'aigua captada es conduirà a una arqueta comuna i posteriorment es tractaran les aigües mitjançant un decantador de sòlids i una cambra de greixos, abans de l'abocament final d'aquesta a la xarxa del polígon.  
El decantador de sòlids i la cambra de greixos seran dos recipients fabricats en polièster reforçat amb fibra de vidre de 1.000 litres el primer i 500 litres de volum el segon.  
La pavimentació de la parcel·la es resoldrà disposant d'un sòl amb revestiment protector, a base de sintètics (polietilé G-500). El revestiment haurà d'estar protegit per sota amb un geotèxtil. Els components que formaran el revestiment seran (de baix cap amunt): terres de préstecs argiloses, capes de llasts naturals, malla geotèxtil i làmina de polietilé i finalment formigó HA-25 amb fibres metàl·liques i segellament estanc de juntes.   
La maquinària de què disposarà la instal·lació serà un polp hidràulic sobre rodes i un carretó tipus pala per a espentar.   
Tramitació administrativa  
En data 14 de novembre de 2005, es rep del Servei de Residus Industrials d'aquesta conselleria el projecte tècnic i estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa Aguilar Metal Recicling, SL per a una instal·lació d'emmagatzemament i classificació de ferralla al polígon industrial de Massalfassar.   
Amb data 8 de març de 2006 es rep certificat de no-al·legacions durant el termini d'exposició pública procedent del Registre de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Amb data 13 de març de 2006 es rep certificat de l'Ajuntament de Massalfassar en el qual es fa constar que durant el termini de trenta dies hàbils comptadors a partir de l'endemà de la publicació en el DOGV, no s'hi han presentat al·legacions.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'activitat d'emmagatzemament i classificació de ferralles de l'empresa Aguilar Metal Recicling, SL es projecta instal·lar-la en la parcel·la 36 del polígon industrial Massalfassar al municipi de Massalfassar (València). Els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament seran els propis del medi inert o abiòtic (atmosfera, aigua, sòl, paisatge).  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica com a únic impacte significatiu el lligat a la vulnerabilitat de les aigües subterrànies.  
Cal tenir en compte que els efectes negatius més significatius que puguen produir-se per l'execució del projecte, atenent a la documentació tècnica presentada, seria el risc de contaminar el sòl i l'aigua (subterrània o superficial) pels vessaments líquids de substàncies perilloses procedents de peces de ferralla amb restes d'aquestes substàncies, addicionant-li a aquest fet l'escorriment de les aigües pluvials per la parcel·la, ja que l'activitat s'exerceix a l'aire lliure.  
Altres impactes no considerats en l'estudi d'impacte ambiental són el paisatgístic, pel tipus d'instal·lació i l'acústic.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
1) Usos de l'aigua i contaminació hídrica.  
La indústria es connectarà a la xarxa de subministrament del polígon industrial. Les aigües residuals que genera la instal·lació es divideixen en dos tipus sanitàries i pluvials.   
Les aigües sanitàries s'estima que es podran abocar directament al clavegueram general del polígon. Les aigües procedents de la pluja es depuraran per mitjà del decantador de sòlids i posteriorment amb el separador de greixos. El sistema de depuració consistirà en un primer desbastament mitjançant les reixetes de les canaletes, anant a parar les aigües a un pou de registre comú. D'aquest pou, les aigües es conduiran a un decantador de sòlids i posteriorment al separador de greixos. Finalment es canalitzaran a un altre pou per a control d'abocaments abans de la connexió amb la xarxa. Segons s'indica, s'introduirà un bypass entre el primer pou i l'últim en el cas de grans avingudes d'aigües pluvials  
2) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior pel que fa a l'afecció que sobre les aigües podria donar lloc a la contaminació del sòl i viceversa. Aquest aspecte es prevé a través de la impermeabilització de la parcel·la on s'ha de dur a terme l'activitat.  
3) Residus  
Els residus assimilables a urbans generats hauran de ser depositats en el contenidor perquè siguen retirats pel servei municipal.  
Els residus que per les seues característiques, no puguen o no hagen de ser recollits pel servei de recollida domiciliari, hauran de ser traslladats directament al lloc adequat per al seu abocament a través d'un gestor de residus no tòxics i no perillosos.  
Els residus que es consideren perillosos s'hauran de depositar en contenidors especials impermeables, els quals seran recollits per la mateixa empresa subministradora per a la posterior recuperació.  
4) Medi físic i perceptual  
Haurà d'efectuar-se la plantació de vegetació arbòria a tota la vora de tota la tanca de la parcel·la, creant una barrera vegetal; s'estableix com a mesura per a minimitzar l'impacte paisatgístic.  
5) Contaminació acústica  
Segons s'indica en el projecte, el nivell de soroll que puga emetre la instal·lació s'estima que no superarà el nivell màxim admés segons la llei.  
Atés que no hi ha estudi acústic, s'ha de tenir en compte que la instal·lació ha de complir el que s'ha estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Les mesures protectores proposades en l'estudi d'impacte ambiental consisteixen en el control periòdic per part del propietari de l'activitat de l'estat de conservació del paviment en tota la seua superfície i recollida per part dels gestors autoritzats dels residus perillosos que puguen produir-se durant l'exercici de l'activitat, i no podran superar mai el termini màxim de temps en què poden estar acumulades dins del recinte.  
El pla de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental consisteix en el control, per part de les autoritats competents, de les mesures protectores proposades.  
En l'estudi d'impacte ambiental no ve concretat el pla de vigilància ambiental que es durà a terme per al seguiment de la suficiència i eficàcia de les mesures correctores.  
L'empresa elaborarà un pla de vigilància ambiental en què s'inclourà el desenvolupament dels aspectes següents:  
- Mantenir l'estat impermeable del paviment de les zones on es puguen generar o es manegen (zones d'emmagatzemament) residus perillosos.  
- Controlar el material recepcionat, davant de la possibilitat de trobar-se residus perillosos i donar-los la gestió adequada mitjançant empreses autoritzades; igualment seran gestionats aquells residus perillosos que l'activitat genere.  
- Seguiment i control dels efluents i llots de les arquetes, realitzant la gestió d'eliminació adequada en funció de la caracterització d'aquests residus.  
- Es realitzaran les labors de jardineria pertinents (regs, adobs, substitució dels exemplars secs...), mantenint en bon estat la pantalla vegetal instal·lada a tota la vora de la tanca de la parcel·la.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 6 c) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant un Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació d'emmagatzemament i classificació de ferralla, promogut per l'empresa Aguilar Metal Recicling, SL, sítia al polígon industrial de Massalfassar, c/ El Cid, parcel·la 36, del terme municipal de Massalfassar (València), en els termes que estableix el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Tots els residus generats durant el funcionament i manteniment de l'activitat, amb independència de la seua naturalesa, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.  
2) Haurà d'efectuar-se la plantació de vegetació arbòria a tota la vora de la tanca de la parcel·la, creant una barrera vegetal per a minimitzar l'impacte paisatgístic.  
3) La instal·lació ha de complir amb allò que s'ha establit per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
4) L'empresa elaborarà un pla de vigilància ambiental que haurà de contenir els aspectes següents:  
- Mantenir l'estat impermeable del paviment de la parcel·la.  
- Controlar el material recepcionat, davant de la possibilitat de trobar-se residus perillosos i donar-los la gestió adequada mitjançant empreses autoritzades; igualment seran gestionats aquells residus perillosos que l'activitat genere.  
- Seguiment i control dels efluents i llots de les arquetes, realitzant la gestió d'eliminació adequada en funció de la caracterització d'aquests residus.  
- Es realitzaran les labors de jardineria pertinents (regs, adobs, substitució dels exemplars secs,..) per a mantenir en bon estat la pantalla vegetal instal·lada a tota la vora de la tanca de la parcel·la.  
5) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, especialment pel que fa a l'autorització de la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa per a la gestió de residus.  
6) Si es produeix qualsevol troballa d'interés històric, arqueològic o paleontològic, s'informarà la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 315/03-AIA  
Títol: Projecte d'ampliació de la concessió minera Somat per a l'obtenció de la llicència d'activitat  
Promotor: BPB Iberplaco SA   
Autoritat substantiva: Tràmit iniciat pel titular en l'Ajuntament de Segorbe  
Objecte del projecte: Explotació d'algeps  
Localització: Municipi de Segorbe  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
Les roques d'interés comercial que es projecta explotar són algeps d'edat keuper, els quals es troben intercalats amb argiletes i són considerades l'estèril que s'empra per a omplir el buit miner creat.  
En l'estudi d'impacte ambiental es defineixen dues zones d'ampliació separades entre si i denominades: A i B. La primera ocupa 24,21 ha i la segona 5,8 ha. En el projecte d'ampliació per a l'obtenció de la llicència d'activitat es defineixen 3 zones d'explotació: A, B i C amb les superfícies respectives de 24.21 ha, 9.50 ha i 7.18 ha.  
S'accedeix a ambdues zones a través de camins veïnals que enllacen amb sengles pistes d'accés, les quals es construeixen amb un ample de 6 metres i pendent longitudinal inferior al 10%.  
Les reserves brutes ascendeixen a 7.282.480 m³, el volum d'estèrils de 728.248 m³ i la producció anual de 494.280 m³, amb la qual cosa la vida estimada de la pedrera és d'uns 14 anys i mig.  
L'extracció es realitza mitjançant perforació i voladura.  
La maquinària emprada està constituïda per un bulldozer D-9 de 300 CV, una carregadora frontal de 9 m³ sobre pneumàtics, una retroexcavadora de 6 m³, tres camions de 19,5 m³ i un camió proveït de cisterna.  
Els bancs de producció tenen 10 metres d'alçària, bermes de 6 metres i talussos amb una inclinació de 70º respecte a l'horitzontal.   
La zones A i B es restauren amb els estèrils propis.  
Els bancs de restauració posseeixen 5 metres d'alçària, berma de 3 metres i un talús inclinat 30º respecte de l'horitzontal. En les bermes i plaça es planten Pinus halepensis i Olea europaea, en els talussos Quercus coccifera i Pistacia lentiscus.  
El personal que ocupa l'explotació és de 3 operaris en torn normal de 8 hores.  
2. Alternatives  
El promotor ha triat aquesta zona per la bona qualitat de l'algeps, per estar ben comunicada i per existir diversos buits miners dispersos sense restaurar, amb la qual cosa la restauració final de la pedrera millora les condicions ambientals de l'entorn respecte a l'estat actual.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
En data 20 d'octubre de 2003 l'Ajuntament de Segorbe inicia el tràmit amb la remissió de l'Estudi d'Impacte Ambiental i el Pla de Restauració.  
El 14 de març de 2005 es requerix al promotor, a través del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, perquè efectue una ampliació de documentació.  
El 7 d'abril de 2005 el Servei Territorial d'Indústria torna el requeriment d'ampliació de documentació per no estar tramitant l'expedient.   
El 15 d'abril de 2005 es requereix novament al promotor l'ampliació de documentació anterior, aquesta vegada a través de l'Ajuntament de Segorbe.  
El 19 d'abril de 2005 es rep una còpia de l'informe favorable de Patrimoni Cultural Valencià.  
El 31 de maig de 2005 es realitza una consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
El 10 de juny de 2005 es requereix al promotor una ampliació de documentació i es fa el mateix requeriment a través de l'Ajuntament de Segorbe.  
El 14 de juny de 2005 se li requereix al promotor l'ampliació de documentació i se li avisa que pot incórrer en caducitat.  
El 16 de juny de 2005 se li requereix al promotor, a través de l'Ajuntament de Segorbe, i se li avisa de caducitat de l'expedient.  
El 24 de juny de 2005 es rep l'informe favorable de patrimoni i pla del perímetre de protecció del jaciment Corral del Cotorro.  
El 26 de juliol de 2005 es reitera la consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
El 17 d'agost de 2005 es rep l'informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
El 16 d'agost de 2005 se sol·licita a l'Ajuntament de Segorbe el certificat de compatibilitat de les labors mineres en terrenys del PGOU, com també el certificat i còpia de les al·legacions d'haver sotmés la documentació al tràmit d'informació pública.  
El 17 d'agost de 2005 se li envia el promotor una còpia de la sol·licitud realitzada a l'Ajuntament de Segorbe.  
El 24 d'agost de 2005 l'Ajuntament de Segorbe remet l'ampliació de documentació requerida en titular.  
El 10 de novembre de 2005 l'Ajuntament de Segorbe aporta una ampliació de documentació del promotor.  
El 22 de novembre de 2005 l'Ajuntament de Segorbe remet una ampliació de documentació.  
El 12 de desembre de 2005 l'Ajuntament de Segorbe remet el certificat d'exposició pública.  
El 14 de desembre de 2005 se sol·licita un informe al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, dependent de l'Àrea de Planificació del Territori.  
El 3 de març de 2006 es reitera la sol·licitud d'un informe a l'Àrea de Planificació del Territori.  
El 29 de març de 2006 es rep l'informe de l'Àrea de Planificació del Territori.  
2. Informació pública  
L'Ajuntament va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província número 106, de data 30 d'agost de 2003, havent transcorregut el termini de 15 dies d'exposició al públic, i no s'hi ha presentat cap al·legació en el termini concedit amb aquest fi.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han realitzat consultes a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge; també al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, dependent de l'Àrea de Planificació del Territori.  
Informes sectorials   
Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
La Direcció Territorial de Territori i Habitatge va remetre informació sobre els camins ramaders que travessen el municipi de Segorbe i els municipis limítrofs.  
Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informa que el projecte es troba situat en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
Segons la zonificació del PORN, regulada per l'article 64, el projecte se situa dins de la zona d'influència, afectant àrees de predomini agrícola i àrees de regeneració.  
Encara que el Pla d'ordenació dels recursos naturals classifica aquestes zones com a àrees de regeneració, bona part de les parcel·les afectades són de naturalesa forestal, i en l'actualitat es troben cobertes per vegetació arbòria i de matoll.  
Per la seua banda, el Pla general d'ordenació forestal (PGOF) de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, caracteritza bona part de la superfície ocupada per les parcel·les en què es pretén realitzar l'explotació com a matoll i forestal arbratge natural, dins del que genèricament el PGOF denomina terrenys forestals.  
Aquestes zones es relacionen més amb la descripció en el PORN de les àrees de predomini forestal (PF), definides en l'apartat 1 de l'article 66 com a:   
«totes les masses forestals en què predomina l'arbratge. Aquestes masses, presenten un alt valor natural i donen lloc a l'existència d'hàbitats idonis i recer per a espècies faunístiques de gran interés ecològic. Compleixen una important funció protectora i paisatgística, sense oblidar-ne el potencial econòmic com a zona de producció forestal (suro, fusta, etc.). Així mateix, s'inclouen els cursos i masses d'aigua i llacunes permanents i estacionals, d'elevat valor ecològic per la seua riquesa faunística i diversitat vegetal, com també per la seua qualitat paisatgística».  
A més l'explotació podria afectar dos llits intermitents, es tracta del barranc del Plumet i la rambla de Somat.  
L'article 28 del PORN titulat Activitats extractives i mineres, estableix:   
1. En tot l'àmbit del PORN es permeten les explotacions mineres realitzades a cel obert que, en el moment de l'entrada en vigor del pla, disposen de la preceptiva llicència municipal d'activitat, o bé tinguen en tramitació la concessió d'aquest davant l'ajuntament respectiu.  
2. Queda prohibit l'atorgament de noves autoritzacions en l'àmbit per al qual es proposa la declaració del parc natural (zona de protecció), en les àrees de predomini forestal de la zona d'influència i en les forests que, d'acord amb els termes prevists en la legislació forestal, siguen declarades forests de domini públic, d'utilitat públiques o forests protectores.  
3. L'inici de qualsevol activitat extractiva a cel obert haurà de disposar prèviament del compromís del titular de l'explotació, refermat econòmicament davant de la Generalitat Valenciana, de restauració de la zona afectada per l'activitat d'acord amb les condicions recollides en el seu corresponent pla de restauració i estudi d'impacte ambiental, degudament aprovats per la declaració d'impacte ambiental, d'acord amb la legislació sectorial en la matèria.  
4. Les explotacions mineres que hagen finalitzat la seua explotació d'acord amb el corresponent projecte d'aquestes hauran de ser restaurades pels seus titulars d'acord amb les obligacions contretes en els corresponents plans de restauració. Entenent la restauració com a via per a aconseguir que el terreny torne a ser útil per a un determinat ús que pot ser diferent de l'original, com ara l'ús agrícola, forestal, recreatiu, abocador controlat o creació d'estanys.  
Pel que fa a les àrees de regeneració i, segons l'article 73: "es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten una degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, ramadera i cinegètica i d'aprofitament de la forest, o a l'exercici d'activitats científiques i naturalístiques".  
La zona va ser recentment inclosa per acord del Consell de 10 de juliol de 2001, entre els llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, per raó de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora.  
Aquest LIC destaca a més per albergar una sèrie d'hàbitats naturals, per raó de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 d'abril, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998, que es troben inclosos en l'annex I (tipus d'hàbitats naturals d'interés comunitari per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació). Es descriuen en la zona dos hàbitats d'interés, dels quals és el format per la comunitat Saxifrago tridatylitae-Hornungietum petraeae el que presenta major interés, atés que es troba considerat com a prioritari.  
El PORN estableix, en l'article 7, que: "en cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plans vinga recolzada també per la memòria de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes".  
En conclusió: La zona d'ubicació del projecte és, majoritàriament, de naturalesa forestal, estant classificada en part com a forestal arbratge natural, pel PGOF i corresponent-se la seua realitat física amb la descripció feta per la normativa en l'article 66 per a les àrees de predomini forestal, si bé la cartografia les inclou erròniament en àrees de regeneració. El PORN de la Serra Calderona, en l'article 28.2, prohibeix les activitats extractives i mineres en les àrees de predomini forestal. Així mateix, concorren en la zona valors notables derivats de la presència d'hàbitats d'interés comunitari per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació, per raó de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 d'abril, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998). Per tot això, s'informa desfavorablement del projecte.  
Afeccions legals   
Les labors mineres se situen dins del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) del Parc Natural de la Serra Calderona, i ocupen zones forestals on està prohibida l'activitat minera.  
L'explotació se situa també en un lloc d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, el qual destaca a més per albergar dos hàbitats naturals que es troben inclosos en l'annex I.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Els elements que poden veure's afectats per l'extracció minera són el sòl, la vegetació, l'atmosfera, la xarxa hidrogràfica, la fauna, en menor grau el medi socioeconòmic i els processos geofísics.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
No ha sigut identificat l'impacte que comporta l'increment de trànsit pels camins veïnals i la xarxa viària local. Hi ha una contradicció respecte d'això, així en el paràgraf 4t de l'apartat 4.9 de l'estudi d'impacte ambiental se cita: «[...] Les vies de comunicació no seran afectades per l'explotació, [...]» i en el primer paràgraf de l'apartat 4.12.2 es menciona: «La xarxa d'accés utilitzada inclou camins veïnals que poden veure's afectats per l'augment del trànsit rodat, si no disposen d'un ferm adequat per a assumir l'esmentat trànsit».  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Les mesures correctores de l'erosió i sedimentació causada per l'escorriment són insuficients i se'ls assigna escassa repercussió, a més s'afirma en l'últim paràgraf de l'apartat 6.1 de l'estudi d'impacte ambiental: "Si a això s'uneix la no-existència de cursos d'aigua continus, i per tant d'ecosistemes relacionats amb aquests, es conclou que la repercussió serà mínima i no cal dissenyar una xarxa de drenatge especial".  
Les mesures correctores de les emissions de pols no preveuen la necessitat de regar el front volat en les operacions de càrrega.  
El material edàfic del lloc es recull temporalment, però no se sembra amb lleguminoses per a mantenir-lo en bones condicions.  
No es descriuen mesures correctores específiques per a reduir l'efecte de les emissions de pols sobre la vegetació pròxima a la pedrera, el promotor considera suficient l'aplicació de les mesures que redueixen les emissions.  
La vigilància de la qualitat de l'aigua superficial consisteix a observar la contornada de la pedrera periòdicament i en especial durant l'època de pluges, la qual cosa es considera insuficient.  
La restauració s'inicia segons afirma el promotor: «[...] tan prompte com les condicions extractives així ho permeten» [...] «en aquelles zones en què s'hagen abandonat les labors extractives i després d'acabades aquestes, amb un període de desfasament d'un any». El desfasament no ha sigut justificat, en tot cas, allarga innecessàriament la duració dels impactes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'ampliació de la concessió minera Somat, per a l'obtenció de la llicència d'activitat i el pla de restauració d'aquesta, atés que la proposta presentada se situa en una zona del PORN de la Serra Calderona, on el terreny és, majoritàriament, de naturalesa forestal, estant classificada en part com a forestal arbratge natural, pel PGOF i corresponent-se la seua realitat física amb la descripció feta per la normativa en l'article 66 per a les àrees de predomini forestal. El PORN de la Serra Calderona, en l'article 28.2, prohibeix les activitats extractives i mineres en les àrees de predomini forestal. Així mateix, concorren en la zona valors notables derivats de la presència d'hàbitats d'interés comunitari, un d'ells és un hàbitat prioritari, per a la conservació del qual és necessari designar zones especials de conservació, per raó de la Directiva d'hàbitats.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 246/05-AIA  
Títol: Indústria de fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Porcelánicos HDC, SA   
Localització: Ctra. la Pobla Tornesa-Vilafamés (CV-160), 12192- Vilafamés (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Porcelánicos HDC, SA, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual a l ctra. de la Pobla Tornesa-Vilafamés (CV-160) del terme municipal de Vilafamés (Castelló) fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el seu desmantellament al final de la vida útil d'aquesta.   
La parcel·la té una superfície de 134.700 m², dels que 20.000 m² estan construïts, afrontant, a l'est, amb altres activitats industrials del sector ceràmic.   
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada, i esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials tenen una capacitat de producció anual d'unes 2.600.000 t, equivalent a unes 160 t/dia, disposant actualment de 2 línies de fabricació de taulells, mitjançant el procés de monococció: premsatge de pols atomitzada, seguit de l'assecament del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Disposa a més d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara centre de transformació elèctrica, àrea d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltada, basses de decantació aigües de procés, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, etc.  
Els esmalts ceràmics ja preparats, es reben en recipients. En la manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades, aquestes aigües residuals són gestionades per un gestor autoritzat, i no té abocaments d'aigües residuals industrials, i aporta certificat de la CHX.  
Les aigües pluvials són abocades al clavegueram del polígon i les residuals d'ús sanitari sense tractament són gestionades a l'EDAR municipal periòdicament, i disposa de l'autorització corresponent.  
Tramitació administrativa  
L'activitat de Porcelánicos HDC, SA és compatible amb el planejament urbanístic de 16 de maig de 2003, segons certificat municipal de 10 de febrer de 2003, i disposa de llicència municipal concedida en resolució d'alcaldia el 17 de maig de 2001  
En data 25 de febrer de 1997 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va autoritzar l'extracció d'aigües, i se li va limitar a 6.000 m³, i ús exclusiu en la finca.  
En data 20 de gener de 2002, l'entitat de Sanejament d'Aigües autoritza l'abocament d'aigües residuals d'origen higienicosanitari a l'EDAR.  
Amb data 10 de juny de 2005 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, i en data 9 de desembre de 2005 s'informa que no es van presentar al·legacions en la conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament.  
En data 7 d'octubre de 2005 va ser sotmesa a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicada per la DGQA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5109.  
En data 17 de novembre de 2005 l'Ajuntament emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.  
Atés completa la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja ocupat per la indústria, en un entorn pròxim a terrenys forestal i agrícola, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi rural, afectant el medi perceptual i social amb un impacte visual important, en haver-se desenvolupat un nucli industrial, per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se controls addicionals, en estar pròxim a la forest consorciada d'utilitat pública l'Estepar, que queda a l'altre costat de la carretera CS-814 .   
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb una vulnerabilitat mitjana de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els llots per valoració dins del sector ceràmic.   
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se li classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les plantes de fabricació d'argila atomitzada i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, i han de ser observades les següents mesures correctores:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
S'inclou en l'estudi d'impacte ambiental un punt en què s'exposa haver realitzat un estudi acústic de la indústria sense superar els límits d'emissió permesos per la legislació, no aportant cap informe realitzat per un OCA, per la qual cosa haurà de realitzar-se l'esmentat estudi i ser aportat, per la qual cosa l'autorització queda supeditada al seu compliment.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 20 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, que s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En la els forns i assecadors: bàsicament són els gasos de combustió del gas natural (CO, CO2 i NOx), partícules, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
- En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits de en xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents de les fuites de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el conjunt d'aquest.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat als mateixos segons s'indica en l'ordre esmentada.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de les quals disposa d'autorització d'enllumenament.   
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals domèstiques, trobant-se connectada a la xarxa municipal de sanejament on s'aboquen directament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les industrials del procés d'esmaltada, són gestionades com a residu perillós, i les d'ús higienicosanitari directament gestionades a EDAR municipal.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa. Argumentant-se la seua impossibilitat per la impermeabilitat de la solera de formigó sobre la qual es depositen els residus i allunyament amb la xarxa de clavegueram, disposant d'una bassa específica per a la recollida d'aigües industrials.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües, testos, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, pantalles serigràfiques, envasos contaminats, aerosols, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartó contaminat, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara els recipients en desús o deteriorats i les mànegues filtrants. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Porcelánicos HDC, SA, implantada a la ctra. de la Pobla Tornesa-Vilafamés (CV-160), del terme municipal de Vilafamés (Castelló), als termes que estableix el projecte, annexos a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2) S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
3) Haurà de garantir-se la inexistència d'abocaments.  
4) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es mantindrà a disposició de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
5) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
6) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
7) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si escau l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 d'abril de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 133/04-AIA  
Títol: Legalització d'explotació porcina d'encebament  
Promotor: Enrique Debón Rochina  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Partida Loma de la Carrasca, polígon 3, parcel·la 420, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, s'hi descriuen a continuació.  
L'explotació està constituïda per dues naus de planta rectangular amb capacitat per a 700 porcs.  
L'activitat consistirà en l'encebament de porcs, els quals romandran en l'explotació, des dels 18 kg, fins a aconseguir, després de 4-4,5 mesos, els 90-100 kg de pes viu, moment en el qual es destinaran a escorxador.  
Es generarà un total de 1.505 m³ de purí/any, que quedarà retingut en fosses de purins interiors amb capacitat d'emmagatzemament de 360 m³ i fossa exterior de 203 m³. El purí se sotmetrà a tractament enzimàtic en fossa, previ a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic, de manera que se'n disminuïsca la càrrega contaminant i millore les seues propietats com a adob en camps de cultiu. La capacitat d'emmagatzemament en l'explotació és de 4,49 mesos, superior als tres mesos exigits en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.   
Es generen un total de 5.075 kg de N/any, per la qual cosa es necessiten un total de 29,85 ha de superfície agrícola per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg N/ha i any, exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. Es justifica disposar d'un total de 35,21 ha de superfície agrícola localitzada al terme municipal d'Alpuente (València).   
La identificació cadastral de les parcel·les on s'apliquen els purins generats és la que segueix: polígon 15 (81, 86, 561a, 561b), polígon 16 (9c, 20, 33, 36a, 36b, 36c, 36d, 40, 100, 171, 350), polígon 23 (437), polígon 24 (165, 196a, 196c, 479a, 479c, 483, 491, 506), polígon 26 (71), polígon 27 (54, 121, 149), polígon 28 (11, 30, 41a, 41c, 52a, 52d, 66, 106, 110, 115, 125, 136, 160, 164, 180, 181, 205, 215, 245, 320, 327), polígon 29 (5, 107, 113, 116a, 116c, 130, 230, 300, 656, 677 i 826) i polígon 30 (562, 589, 876, 956).  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (s'aporta sol·licitud de contracte de retirada de cadàvers, per a una capacitat en l'explotació de 1.600 animals reproductors, subscrit amb l'empresa Agroseguro, les dades identificatives de la qual no apareixen llegibles).  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'aigües potables (s'aporta rebut de pagament de cànon d'aigües).  
L'explotació es localitza a 430 m del llogaret de Campo de Abajo (Alpuente).  
Realitzada visita de camp, s'aprecia que l'explotació es troba tancada perimetralment (només parcialment) i falta de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.   
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient s'inicia el 28 de maig de 2004, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats, del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis municipal, la publicació en el BOP núm. 229, de 26 de setembre de 2003, com també la comunicació als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes que segueixen:  
- Informe urbanístic favorable del tècnic municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informe favorable de veterinari col·legiat condicionat a la inclusió de la següent mesura correctora: «A causa de la proximitat de l'explotació al llogaret de Campo de Abajo, i la situació d'aquesta respecte del mencionat nucli urbà, el maneig dels purins produïts s'haurà de realitzar en condicions de vent favorables per a evitar l'arribada de males olors al nucli urbà mencionat».  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.  
No s'inclou l'informe del veterinari d'àrea.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs únicament una descripció del medi biòtic i abiòtic, sense estudiar a continuació els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, i passa directament a descriure els aspectes del projecte que afectaran adversament el medi.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu de vinya i ametler, dins de la zona de l'Alt Túria (València).   
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada del purí com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació per lixiviats procedents del purí; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic i la presència dels animals.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La identificació d'impactes s'ha dut a terme sense recórrer a una matriu d'impactes, descrivint-los individualment. S'han avaluat diversos impactes ocasionats per l'activitat, considerant rellevant únicament l'impacte sobre l'aire, per emissió d'olors i sobre el sòl, per contaminació associada a una mala gestió del purí en les parcel·les on s'aplicarà com a adob orgànic.  
No s'ha realitzat una valoració d'impactes rigorosa, basant-se en mètodes de valoració establits, proposant una sèrie de mesures correctores sense vinculació directa amb els impactes per als quals es considera necessari l'establiment de mesures correctores, encaminades a mitigar l'impacte ocasionat sobre el medi.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental.  
En general, les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, fan referència a correctes pràctiques de gestió de l'explotació. Entre aquestes mesures, s'inclouen les que segueixen:  
- Retirada de les baixes que es produïsquen en l'explotació a fossa de cadàvers (aquest sistema d'eliminació de cadàvers en fossa està prohibit actualment, per la qual cosa haurà de disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, segons estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, traslladat a la nostra legislació mitjançant el Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre).  
- Absoluta estanquitat de les fosses de purins.  
Algunes d'aquestes mesures correctores no tenen rigor tècnic, ja que no permeten la seua aplicació si no es disposa d'informació fruit d'estudis del terreny, com és la mesura que proposa no utilitzar purins en zones en què el nivell freàtic estiga a menys de 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fissuració i karstificació, mesures que un agricultor de la zona o el ramader mateix no sabrà posar en pràctica si no disposa d'un estudi hidrogeològic que li permeta decidir al respecte.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació porcina d'encebament, situada al terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per Enrique Debón Rochina, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, com també de les fosses de purins (estanquitat absoluta), com també s'indica en l'estudi d'impacte ambiental.  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant de manera que la llum de malla siga de dimensions tan concretes que impedisca el pas de vectors de poca grandària.  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació (no parcialment com fins ara) que s'integren de manera harmònica amb el paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 5.2.B.2.b del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Amb aquest fi es recomana la plantació de tanca arbòria de fulla perenne, contigua al tanca perimetral, de manera que es minimitze també l'impacte visual que la instal·lació de l'explotació genera sobre l'entorn, de la manera com s'ha pogut apreciar en alguna de les explotacions ramaderes pròximes.  
- Es disposarà a l'entrada de l'explotació de gual sanitari, que permeta la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.   
- Tal com es proposa en l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'haurà de superar la quantitat de 170 kg / N/ha i any. Preferentment s'haurà de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers per una empresa gestora autoritzada d'acord amb el que s'estipula en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, traslladat a la nostra legislació mitjançant el Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions de la normativa comunitària en matèria de subproductes animals no destinats al consum humà.   
S'ha declarat que els cadàvers són retirats per l'empresa Agroseguro, les dades identificatives dels quals no apareixen llegibles en la documentació aportada. Per això s'aportarà de nou el contracte amb empresa autoritzada on apareguen totes les dades del beneficiari i se n'assegure la renovació abans de la finalització de la vigència del contracte, evitant-se així l'acumulació d'aquests dins de l'explotació.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 abril de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 237/05-AIA  
Promotor: Cultivos Marinos de Guardamar, SL  
Autoritat substantiva: conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Ampliació de granja marina de daurada i llobarro  
Localització: Enfront de la costa de Guardamar del Segura (Alacant)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
Aquest projecte d'ampliació de la granja marina de l'empresa Cultivos Marinos de Guardamar (CULMAR) té com a objectiu aconseguir una producció total anual d'unes 1.250 t entre daurada i llobarro.  
En la instal·lació actual, que ocupa una superfície rectangular de 120.000 m² sobre una profunditat mitjana de 25 metres, té un grup de 18 gàbies per a obtenir una producció de 450 t/any:  
8 gàbies de 16 m de diàmetre 0.i 10 m de profunditat, volum per gàbia de 2.010 m³, i 10 gàbies de 19 m de diàmetre i 10 m de profunditat, i resulta un volum per gàbia de 2834 m³.  
Per a ampliar el cultiu fins a 1.250 t anuals s'afegeixen 18 gàbies noves, de 25 m de diàmetre i 10 m de profunditat amb un volum de 4.909 m³ per gàbia, formant un grup de 6x3 que se situa a la vora del polígon actual i queda cap a mar endins sobre una profunditat mitjana de 28 metres.  
Se sol·licita autorització d'ocupació de domini públic marítim terrestre per a la instal·lació d'aquestes noves gàbies que requereixen una superfície rectangular de 168.625 m² (355 x 475 m).  
La superfície marina ocupada per l'activitat piscícola d'aquesta empresa, tant la de l'actual instal·lació piscícola com la que se sol·licita per a la seua ampliació, que correspon a quelcom menys de 29 ha (288.625 m²) estarà senyalitzada al trànsit nàutic mitjançant l'abalisament d'aquesta que establisca l'autoritat competent.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de novembre de 2005 es rep de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a Alacant el projecte d'ampliació de granja marina de daurada i llobarro en la zona marítima de Guardamar del Segura que promou Cultivos Marinos de Guardamar, SL, l'estudi d'impacte ambiental, el document de sol·licitud d'abalisament i documentació de l'expedient administratiu en què consta el tràmit de la informació pública i els informes favorables de Capitania Marítima d'Alacant, Comandància Naval d'Alacant; ports de l'Estat i Ajuntament de Guardamar del Segura.  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic conjuntament amb la documentació tècnica durant trenta dies, mitjançant un anunci publicat en el BOPA núm. 200, de data 2/09/05. Finalitzat el període d'exposició no s'ha demanat cap al·legació a aquest segons certificat del secretari de l'Ajuntament de Guardamar del Segura de data 27/10/05 i certificat del 10/10/05 de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a Alacant.  
Petició d'informe sectorial   
En data 14 de desembre de 2005 s'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.  
Informe sectorial  
En data 13 de febrer de 2006 es rep, de l'Àrea de Qualitat Ambiental, l'informe emés pel Servei de Qualitat de les Aigües a l'ampliació de la granja de l'empresa Cultivos Marinos Guardamar, SL (CULMAR):  
1. Per a l'ampliació de les instal·lacions de l'actual granja, l'empresa sol·licita l'ocupació d'un quadrilàter contigu a la instal·lació original i les coordenades de la qual serien: I) 38º 05,21" N - 00º 35,54" W; II) 38º 05,08" N - 00º 35,54" W; III) 38º 05,19" N - 00º 36,07" W; IV) 38º 05,19" N - 00º 36,07" W.  
Amb una superfície d'ocupació de 168.625 m². Per tant el total de la instal·lació seria de 288.625 m².  
Instal·lant 18 gàbies més, i amb la consegüent variació en la producció esperada, que passaria de 450 tones a 1.250 tones entre daurada i llobarro.  
2. La conseqüència de l'augment de superfície i de producció del cultiu repercutirà en l'entorn marí amb l'augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients (risc d'eutrofització), ambdós originats per l'alimentació artificial i per les defecacions dels peixos.  
L'ús de productes antibacterians o fungicides utilitzats en el cas de presentar-se algun tipus de malaltia; aquests productes poden causar dany a la població fitoplanctònica de la zona i alterar l'equilibri biològic de les aigües.  
3. Respecte a l'emplaçament de la granja marina cal assenyalar que:  
En les seues proximitats hi ha unes quantes zones de bany que podrien ser afectades com a conseqüència d'aquesta activitat: les platges dels Vivers, Centro i Roquetas a Guardamar de Segura, totes elles qualificades com a òptimes per al bany.  
4. En l'estudi d'impacte ambiental presentat està previst el pla de vigilància ambiental (pg. 101) que pareix adequat, però a més han d'afegir:  
Amb periodicitat mensual:  
a. En aigües. Coliformes fecals i estreptococs fecals.  
b. En sediments. Beggiatoa spp  
5. Fins al moment han presentat resultats del PVA des d'agost de 2001 fins a desembre de 2005 amb regularitat.  
6. El desmuntatge i muntatge de les gàbies haurà de realitzar-se procurant no deteriorar l'entorn i davant de qualsevol accident, l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o queden a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany.  
En el cas que siga autoritzada l'ampliació, haurà d'incloure's en l'esmentada autorització l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental, per a avaluar els resultats i controlar-ne la possible incidència en la qualitat de les aigües litorals.  
Transcorreguts dos anys des del funcionament de la instal·lació i de la remissió dels resultats del PVA, el peticionari podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.  
Documentació complementària   
En data 30 de gener de 2006, l'empresa presenta els resultats de vigilància ambiental de la instal·lació piscícola corresponents al període desembre 2004 - novembre 2005.  
Consideracions ambientals  
L'ampliació de la granja marina augmenta en 16'86 ha la superfície del polígon de concessió actual (12 ha) cap a mar endins, a profunditats de 25 a 30 metres, sobre fons de detrític enfangat i fangs terrígens.  
Aquests fons fangosos posseeixen un escàs valor ecològic ja que no tenen interés per a la seua conservació. En canvi, les comunitats que si són d'interés per a la seua conservació com les praderies de fanerògames -Posidonia oceànica Cymodocea nodosa- i coral·ligen, queden lluny de la instal·lació piscícola com per a no veure's afectades per aquesta.  
La incidència negativa més rellevant de l'activitat es deu a l'emissió dels residus generats pel cultiu (pinso no menjat, excrements) que s'aboquen al medi marí afectant la qualitat de les aigües i fons. Aquests residus incorporen al medi sòlids en i nutrients (fòsfor i nitrogen), causant alteracions en la columna d'aigua amb efectes immediats (augment de terbolesa, eutròfia,), i en el fons marí amb efectes a mig o llarg termini per la sedimentació i acumulació de les partícules que aniran degradant-los, augmentant la DBO que fomenta situacions d'anòxia i producció de SH2, CH4 i/o NH4, a més d'alterar l'estructura de les comunitats biològiques bentòniques.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, per a obtenir una producció de 1.250 t/any, aplicant una taxa de conversió de 2 (com el pitjor cas possible) la quantitat de pinso subministrat al cultiu serà de 2.500 t/any que al llarg del cicle productiu es traduirà en una quantitat residual de sòlids totals suspensió (excrements majoritàriament) de 250 t.  
La major part de les partícules residuals generades, partícules de resta de pinso i partícules d'excrements, aniran sedimentant al substrat marí immediat a les gàbies. S'estima en l'estudi d'impacte ambiental la dispersió d'aquestes partícules, tenint en compte dades de vents i corrents marines de referències bibliogràfiques citades en l'estudi d'impacte ambiental; del càlcul aplicat en l'estimació s'obté un resultat d'uns 215 m de màxima dispersió per a les excrements en aquella situació en la qual actuen els corrents de major velocitat (>0,36 m/s) i, al seu torn, pels vents més forts (> 10 m/s). Encara que, per a forces de vents més comuns (3-6 m/s) cal esperar distàncies de dispersió menors, entre 36 i 125 m.  
L'àrea d'influència de la totalitat de la instal·lació, per al cas de 215 m com màxima dispersió aconseguida pels residus sedimentats des del vèrtex del polígon de concessió, afectaria les biocenosis de les arenes fangoses, el detrític enfangat i els fangs terrígens, aquests últims es troben per les zones de més profunditat, i, tots ells d'escàs valor ecològic.  
Les distàncies que les instal·lacions mantenen amb les biocenosis de major valor ecològic són: la praderia de Posidonia oceànica es troba una xicoteta taca en bon estat a més de 3.000 m (al sud de la platja la Roqueta) i la seua porció millor conservada (enfront de la platja del Pinet) a uns 5.000 m del radi màxim de dispersió dels abocaments; la praderia de Cymodocea nodosa queda situada la seua part més pròxima a més de 650 m de l'àrea màxima de dispersió dels abocaments de la piscifactoria; xicotetes taques d'una biocenosi mixta de Cymodocea nodosa i Zostera noltii que disten unes 6.000 m (al nord de la platja la Marina) i el coral·ligen que se situa a uns 3.000 metres de l'àrea d'influència màxima del cultiu. Igualment, la distància mantinguda amb la platja més pròxima, uns 3.500 m, no alteraran les condicions ambientals de les zones de bany.  
Respecte a l'estat actual de la zona. En l'informe sobre el seguiment ambiental realitzat des de desembre de 2004 a novembre de 2005 en l'existent granja, i la informació del qual es continua amb l'aportada en els informes des d'agost de 2001, es conclou que:   
La qualitat de les aigües continua sent òptima, com així ho indiquen l'oligotròfia de la columna d'aigua i l'estat de la comunitat fitoplanctònica. Es posa de manifest en l'esmentat informe l'observació excepcional d'un episodi eutròfic, en la mostra superficial de l'estació de testimoni núm. 2 durant el mes de febrer, com s'ha detectat en alguna situació passada i que s'atribueix a la influència ocasional dels abocaments de la desembocadura del riu Segura.   
En relació amb la qualitat dels fons, previ al pla de mostratge s'exposa l'estimació d'un radi de 191 m com màxima dispersió aconseguida per les partícules residuals (de pinso i excrements) corresponents a una producció de 202 t/any. Pels resultats sedimentològics obtinguts (del vèrtex C del polígon, estacions de control S1 i S2 que disten 100 i 300 m del vèrtex C) es determina que aquests són anàlegs als de dates anteriors, i per això, es conserva la condició arenosa-fangosa del substrat. Concloent-se que el cultiu a penes incideix en la qualitat sedimentològica. El seu impacte es manifesta mitjançant discrets increments en la participació del fang i de la matèria orgànica sota les gàbies. Aquests resultats queden emmascarats en una àrea on els substrats ja es troben sotmesos a degradació ambiental.  
A fi de confirmar aquesta degradació ambiental dels fons de l'àrea, davant de l'augment de producció en la instal·lació (450 t/any, segons declaració d'impacte ambiental de l'exp. 27/03-AIA) i l'ampliació d'aquest projecte, seria convenient establir mostratges sedimentològics en els mateixos enclavaments dels controls hidrològics (control 1, 2, 3 i 4).  
Dels impactes negatius identificats en l'estudi d'impacte ambiental que requereixen l'aplicació de mesures correctores són la generació de residus, ja que per a la resta d'impactes negatius es determina que cal considerar-los compatibles.  
S'estableixen les següents mesures correctores:  
- La principal mesura és optimitzar el pla d'alimentació, ajustant-lo contínuament a les necessitats del cultiu, per a evitar la pèrdua d'aliment no aprofitat i obtenir la major rendibilitat aliment/producció, al mateix temps que s'empren pinsos de qualitat amb els menors continguts de fòsfor i nitrogen possible i la major ús de continguts basats en farines vegetals, que possibiliten el menor índex de conversió possible, i el consegüent menor percentatge de residus i nitrogen i fòsfor emesos al medi.  
- Per la deposició en el fons de l'abocament de matèria orgànica, s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental (reflectit en mapa 3 carta bionòmica i àrea de dispersió):  
- En les zones de màxima deposició, sota les gàbies, corresponen a biocenosi de detrític costaner en fàcies d'enfangament (majoritàriament), amb baix valor de diversitat biològica, poca rellevància ecològica i escàs potencial pesquer. La introducció d'elements durs (roques, elements d'ancoratge, estructures artificials lleugeres) permetrà l'assentament de diversos organismes filtrants capaços d'aprofitar tal subministrament de matèria i amb això es contribuirà a diversificar i estructurar l'ecosistema.  
Es recomana per a minimitzar l'impacte generat pel depòsit de matèria orgànica, efectuar dragatges periòdics del sediment situat en la mateixa base de les gàbies flotants. El dragatge, que podrà realitzar-se així mateix mitjançant mànegues de succió, es durà a terme almenys una vegada a l'any segons els resultats aportats per l'anàlisi sedimentològica (contingut en matèria orgànica) del pla de seguiment ambiental de l'activitat. El material dragatge es podrà abocar en zones situades a més profunditat, amb la precaució d'anar tirant-lo gradualment al llarg d'un recorregut i no en un únic enclavament. Òbviament, l'abocament haurà de disposar de l'autorització administrativa pertinent i s'evitarà en aquells fons on puga veure's afectada biocenosi d'interés conservacionista (cas del detrític d'aspecte típic i del coral·ligen).  
- Es proposa introduir organismes filtrants (bivalves principalment) en les zones afectades en menor grau per la deposició, on les biocenosis afectades continuaran sent les d'arenes fangoses, el detrític enfangat i els fangs terrígens; i, a les zones afectades per un possible increment en la terbolesa (per l'alliberament de nutrients a la columna d'aigua).  
Aquesta mesura proposada -la introducció de filtrants- no es considera apropiada ja que seria una actuació fora del polígon de concessió, que comportaria precisar-la i veure la repercussió d'aquesta en el medi.  
- Les substàncies antibiòtiques per al tractament i prevenció de malalties del cultiu que s'usen es regirà per la normativa comunitària i estatal, entre la qual destaquen les directives del Consell 91/67/CEE i 93/53/CEE, i els reials decrets 109/95, 157/95 i 1749/98. Els laboratoris homologats seran els que subministren aquestes substàncies a l'empresa de cultiu, en forma de premescla en pinsos, i en dosis concretes sota prescripció veterinària. La manipulació d'aquests serà per personal específicament format per a aquesta tasca. L'emmagatzemament d'aquests productes s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable, i l'eliminació tant dels productes sobrants com dels seus envasos i embalatges, com també de les espècies mortes, es durà a terme per empreses autoritzades amb aquest fi.  
Programa de vigilància ambiental  
Es continuarà amb el pla de vigilància ambiental que s'està duent a terme en la instal·lació piscícola de Cultivos Marinos de Guardamar, SL, que a més inclourà controls sedimentològics en els mateixos enclavaments dels controls hidrològics establits per a la zona.  
En els informes presentats sobre la vigilància ambiental es recollirà la informació de la situació real de l'activitat durant aquest període de vigilància, en aspectes com la producció, pinso aportat, àrea d'afecció.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta i de l'annex I apartat 1 g) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2 del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Considerar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'ampliació de granja marina per a l'engreixament de daurada i llobarro, promoguda per l'empresa Cultivos Marinos de Guardamar, SL, situada enfront de la costa de Guardamar del Segura (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Durant l'execució de les obres del projecte, tant de les operacions realitzades en terra com en el mar, es retiraran tots els materials sobrants o caiguts al fons per a ser traslladats a un abocador autoritzat o entregats a un gestor autoritzat. Finalitzades les obres d'instal·lació, o obres realitzades en fase de funcionament i fins i tot desistiment de l'activitat en si, es confirmarà la retirada total d'aquests sobrants que existisquen en els fons marins mitjançant la realització d'inspeccions i immersions en el mar.  
2. Davant de qualsevol accident, l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o quedaren a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany.  
3. L'empresa, per al tipus de medicaments i la seua aplicació al cultiu que utilitze, s'haurà d'atenir al compliment de la normativa comunitària i estatal vigents (entre altres les directives del Consell 91/67/CEE i 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1749/98), com també per a l'emmagatzemament d'aquests productes que s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable.  
4. En el programa de vigilància ambiental que es du a terme en la instal·lació piscícola de Cultivos Marinos de Guardamar, SL, s'hauran d'incloure mostratges sedimentològics en els enclavaments de control hidrogràfics núm. 1, 2, 3 i 4. A més, s'afegiran els paràmetres microbiològics indicats pel Servei de Qualitat d'Aigües que s'ha de controlar, mensualment, en la mostra d'aigua (coliformes fecals i estreptococs fecals) i en el sediment (Beggiatoa spp).  
Els informes sobre la vigilància ambiental presentats seran referits a la situació real de l'activitat durant aquest període de vigilància, és a dir, aspectes com la producció, pinso aportat, àrea d'afecció.   
5. En el cas que siga autoritzada l'ampliació, haurà d'incloure's en l'esmentada autorització l'obligació de remetre els resultats obtinguts del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental, per a avaluar els resultats i controlar-ne la possible incidència en la qualitat de les aigües litorals. Transcorreguts dos anys des del funcionament de la instal·lació i de la remissió dels resultats del PVA, el peticionari podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.  
De manera trimestral remetran a la Direcció General de Qualitat Ambiental els resultats, anàlisi d'aquests i conclusions del programa de vigilància ambiental.  
6. El projecte preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'abril de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 195/05-AIA  
Títol: Subestació transformadora de pepartiment 66/20 KV STR Torrevieja  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Polígon industrial Las Salinas, terme municipal de Torrevieja  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte presentat és la instal·lació d'una subestació transformadora de repartiment (STR Torrevieja) que s'alimentarà des de la ST de San Miguel de las Salinas a 66 kV mitjançant 4 línies que es posaran en servei de manera gradual i proveirà a 20 kV els punts importants de càrregues de consum.  
La STR Torrevieja constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 66 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a quatre de línia, tres de transformadors i l'enllaç de barres.  
- Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per tres mòduls de cel·les amb un total de 41 posicions de què 24 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 2 de mesura, 2 d'enllaç de barres, 1 de partició i remunt, 4 d'unió, i 3 de bateria de condensadors. Aquest sistema es completa amb la dotació de 3 bateries de condensadors (BC).  
- Una transformació dotada amb tres transformadors de potència de relació 66/20 kV i 40 MVA de potència cadascun, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació quedaran instal·lats dos TSA de relació 20 kV/380-220 V i 50 KVA de potència cadascun.  
- Un edifici en què se situaran les cel·les de 66 kV i 20 kV, els transformadors de potència, reactàncies, transformadors de serveis auxiliars, bateries de condensadors, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc, necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també una xicoteta dependència per a lavabo i vestidor.  
La parcel·la escollida té una superfície de 5.213 m² i se situa entre l'EDAR Torrevieja, el cementiri, una empresa dedicada a la fabricació de finestres i la carretera N-332. Disposa d'accés rodat suficient.  
La STR serà un edifici de disseny interior, és a dir, tot l'equipament elèctric queda en l'interior de l'edifici. A més, les connexions són subterrànies.  
Es justifica la realització d'aquesta infraestructura en la necessitat millora de la qualitat del subministrament elèctric i el creixement de la demanda en la zona associat a l'ampliació de la depuradora, l'hospital i els projectes de construcció. Així mateix, s'evitarà la saturació de les subestacions existents.  
2. Alternatives  
Es valora únicament la solució adoptada. No obstant això, es justifica que:  
- La tensió de funcionament de la subestació (66/20 kV) ha sigut seleccionada pel seu menor impacte respecte a una que s'alimentarà a 220 kV.  
- S'ha seleccionat el disseny interior amb connexions subterrànies, pel seu menor impacte paisatgístic.  
- La ubicació seleccionada permet acostar la subestació transformadora als punts de consum.  
Afeccions legals  
En relació amb el planejament general del municipi, la zona d'estudi es troba classificada com a sòl no urbanitzable normal, segons certificat de la secretària de l'Ajuntament de Torrevieja que s'adjunta a l'avantprojecte.  
La parcel·la en la qual es va a ubicar la STR Torrevieja està dins de la zona d'ordenació perifèrica de les llacunes de La Mata-Torrevieja (zona d'interés especial, indústria salinera). Així mateix, es troba inclòs en l'àmbit afectat per l'Ordre de 14 de novembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Sistema de zones humides del sud d'Alacant, i l'acord de 21 de novembre de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual es determina la forma d'aplicació de les mesures cautelars previstes en l'àmbit del citat PORN.  
En aquest sentit, les mesures previstes inclouen l'obligació de sol·licitar informe favorable previ per a la realització d'actuacions i infraestructures dins de l'esmentat perímetre d'ordenació. Amb data 12 d'agost de 2004, l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori va emetre un informe previ favorable al projecte (s'adjunta a l'avantprojecte), supeditat a l'obtenció de declaració d'impacte ambiental favorable, ja que en principi, l'activitat prevista no es trobava entre les compatibles o autoritzables.  
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I d'aquest, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). El titular de l'activitat, comprovada la seua inclusió en l'esmentat annex, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
En l'estudi d'impacte ambiental es consideren els següents factors ambientals:  
- El sòl com a recurs, és improductiu per l'alt contingut en sals  
- L'entorn és d'una importància destacable per la proximitat a les llacunes de Torrevieja. L'esmentat enclavament (la llacuna) gaudeix de les següents figures de protecció:  
- Protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant  
- Àrea important per a les aus (ANAVA 197)  
- Inclòs en la xarxa Natura 2000, per estar declarat LIC i ZEPA  
- Microreserva vegetal de la Comunitat Valenciana (D 218/1994, de 17 d'octubre)  
- Aiguamolls d'importància internacional  
- Reserva de la biosfera  
- Hàbitats d'interés comunitari  
- No hi ha patrimoni cultural o jaciments arqueològics que puguen veure's afectats. Hi ha una canal en les proximitats però discorre a més de 45 m de l'emplaçament.  
- La qualitat paisatgística de la zona és molt baixa per l'alta antropització i la proximitat de diverses infraestructures.  
- La fauna i la flora estan pràcticament absents de la parcel·la per l'alta antropització.  
- Hi ha una zona residencial pròxima, separada de la futura subestació per la carretera N-332.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
A causa de les mesures de protecció i seguretat per a prevenir accidents que la instal·lació ha de complir, en general els impactes han sigut considerats com a no significatius.  
Distingint entre les diverses fases del projecte i les accions associades:  
A. Fase de construcció:  
- Les accions que s'han de dur a terme són principalment el condicionament del terreny, el transport de material i maquinària, l'estesa de canalitzacions elèctriques i el muntatge de l'edifici, les instal·lacions i els equips.   
- Els impactes consisteixen principalment en l'alteració de la morfologia del relleu i de les característiques del sòl, com també l'emissió de pols i gasos. L'eliminació de sòl pot portar associada l'eliminació d'invertebrats i micromamífers. En tots els casos, es consideren de magnitud baixa i no significatius.  
B. Fase de funcionament:  
- Les accions són l'ocupació d'espai, el transport i transformació d'electricitat i singularment es poden generar residus durant l'operació.  
- Els impactes associats principals són l'augment del nivell sonor i la generació de camps elèctrics i magnètics en l'entorn pròxim de la instal·lació. Es considera que són no significatius. La generació de residus és molt reduïda. Els olis minerals i gasos (SF6) de la instal·lació estan confinats, sent quasi impossible un abocament accidental.  
C. Fase de desmantellament de la instal·lació: no es considera.  
Altres impactes comuns a diverses fases són:  
- Possible afecció als espais naturals protegits, que es considera no significativa per les característiques de la instal·lació.  
- La col·lisió d'aus i la seua electrocució és impossible, perquè les línies van soterrades.  
- Es considera que no hi ha afecció al patrimoni històric i cultural, d'acord amb l'estudi de patrimoni realitzat i l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (3 de maig de 2005) que s'inclouen en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Es millora la qualitat del servei elèctric.  
- El paisatge no es veurà afectat significativament a causa de l'alta antropització d'aquest (la parcel·la està rodejada d'infraestructures i indústries) i al disseny de tipus intern de la subestació.  
- L'accessibilitat d'aqüífers és mitjana però hi ha en la zona diversos canals que comuniquen la llacuna amb el mar. Qualsevol abocament incontrolat podria tenir un alt impacte negatiu.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures preventives durant la fase de construcció seran:  
- No es realitzaran en la zona canvis d'oli, reparacions ni llavades de maquinària que puguen provocar contaminació del sòl. Si es produïren abocaments, es procedirà a recollir-los juntament amb la part afectada de terreny per a la correcta gestió d'aquests.  
- Eliminació dels residus d'obra segons normativa.  
- Revisió periòdica de la maquinària d'obra.  
- Ús de maquinària adaptada als valors límit d'emissió vigents.  
- Evitar l'emissió de pols regant, si fóra necessari, les àrees de treball.  
Les mesures correctores més destacables durant la fase de funcionament són les següents:  
- El disseny de la subestació és de tipus interior, quedant tot l'equipament elèctric en l'interior d'un edifici. D'aquesta manera queda reduït l'impacte paisatgístic i el perill d'electrocució.  
- Les connexions de les línies de transport d'electricitat són subterrànies, la qual cosa evita la col·lisió i electrocució d'aus.  
- S'empra com a gas dielèctric el SF6. Es tracta d'un gas sintètic, no inflamable, inert, no tòxic i més dens que l'aire.  
- L'oli mineral emprat com a bany per als transformadors no conté PCB ni PCT. Es troba confinat en una cisterna hermètica dotada de depòsit d'expansió. Això comporta que qualsevol possible fuita quede retinguda fins que siga recuperada per a la seua regeneració in situ o la seua gestió per una empresa autoritzada. No es generen altres residus.  
- Els únics abocaments van associats a l'ús de l'inodor instal·lat en la STR. La instal·lació està connectada a la xarxa de proveïment i aboca a la xarxa pública de sanejament.  
- El soroll estimat emés per cada transformador és de 77 dB(A). Els cubiculums dels transformadors proporcionen un aïllament de 20 dB(A) i estan orientats a l'EDAR Torrevieja, a fi de reduir l'impacte sonor sobre les zones residencials pròximes. La carretera N-332 s'indica que està a major cota que l'esplanada (+2,5 m), per la qual cosa actua de barrera a la transmissió de soroll cap a les esmentades zones. La seua situació en una zona industrial i la proximitat a la carretera comporta l'existència de focus sorollosos que repercuteixen en un menor impacte del soroll generat per la instal·lació. Tot això porta a estimar que aquesta no incrementarà els nivells sonors de la zona.   
- Per a evitar la transmissió de vibracions, els transformadors hauran d'anar disposats sobre carrils en una llosa de formigó independent i aïllada.  
- S'hauran de restaurar els terrenys afectats per les obres no ocupades per edificis amb aportació de grava i plantació de tanques i arbres dins del recinte de la mateixa. La subestació quedarà protegida per un tanca perimetral.  
Les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental són les següents:  
- S'haurà de comprovar que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària i que es restringeix a l'interior de la parcel·la.  
- S'haurà de comprovar que el parc de maquinària, magatzem d'olis i combustibles, llavada i posada al punt de maquinària es localitzen en els llocs autoritzats.  
- S'haurà de comprovar que el nivell de soroll produït no supera els límits màxims establits en la legislació vigent.  
- S'haurà de controlar la correcta gestió dels residus.  
- S'haurà de controlar que els olis dels transformadors són gestionats convenientment.  
Tramitació administrativa  
Amb data 19 d'octubre de 2005 va tenir entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge escrit del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, pel qual es traslladava escrit del Servei Territorial d'Energia pel qual es remetia l'expedient del projecte, incloent:  
- Avantprojecte de nova subestació transformadors de repartiment de 66/20 kV, STR Torrevieja.   
- Estudi d'impacte ambiental en format paper i electrònic.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci en el DOGV, sense que s'hi hagen formulat al·legacions.  
Amb data 12 de gener de 2006, es va remetre consulta a l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori sobre l'adequació de les mesures adoptades pel projecte en relació amb les figures de protecció ambiental que afecten l'àmbit del projecte. Es va rebre resposta amb data 24 de març de 2006, en la qual s'emet informe favorable del projecte.  
Amb data 11 d'abril de 2006, el titular va presentar dos informes del director general de Patrimoni Cultural Valencià, en els quals s'indica que no resulta necessària cap actuació i que no hi ha afeccions paleontològiques, com també que no hi ha afecció al patrimoni arqueològic i etnològic.  
Consideracions jurídiques  
La subestació transformadora s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2 de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març i com també amb l'article 6 del Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a la biodiversitat.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Subestació transformadora de repartiment de 66/20 kV STR Torrevieja, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU al terme municipal de Torrevieja, polígon industrial Las Salinas, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:  
1. S'hauran de restaurar a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
2. Les actuacions no podran alterar temporal ni definitivament les condicions de funcionament dels canals de connexió de la llacuna amb el mar o amb altres canals.  
3. Les operacions de buidatge i ompliment amb gas SF6, s'haurà de realitzar mitjançant equips que impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
4. L'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de la manera com s'estableix en l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en aplicació de la Llei 4/98, d'11 de juny.   
5. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la STR caldrà ajustar-se a allò que s'ha disposat per la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny. En tot cas, aquestes es mantindran per sota dels límits establits per la recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 mT per al camp magnètic. A la posada en marxa de la STR, es realitzaran mesuraments per a garantir el compliment d'ambdós límits (camp elèctric i camp magnètic), i els resultats del qual s'incorporaran al programa de vigilància ambiental.  
6. A la posada en marxa de la subestació transformadora, es procedirà a mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'abril de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 258/2000-AIA  
Títol: Subestació transformadora 132/20 kV ST, la Vall d'Alba  
Promotor: Iberdrola, SA   
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia de Castelló de la conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Polígon industrial Caseta Blanca del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte presentat és la instal·lació d'una subestació transformadora ST la Vall d'Alba, formada per dues posicions de línia denominades L/Benicarló i L/Sant Joan de Moró i una posició de transformador de 132/20 kV i 20 MVA, i es deixa prevista l'eventual ampliació futura a una nova posició de transformador. Amb aquesta nova subestació transformadora (ST) es pretén alimentar en mitjana tensió la creixent demanda elèctrica industrial i de la població de la zona est de la província de Castelló,  
La ST la Vall d'Alba, constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 132 kV compost per un enfangat principal amb una configuració de simple barra i 5 posicions (2 de línia, 2 de transformador i 1 de seccionament)  
- La transformació constarà de 2 transformacions de potència trifàsics de 40 MVA i relació 132/20 kV  
- Un sistema elèctric de 20 kV amb un total de 25 posicions (16 de línia, 2 de transformador, 2 de mesura, 2 de serveis auxiliars, 1 de partició i 2 de bateria de condensadors) agrupades en dos mòduls de cel·les d'interior situats en l'edifici. Aquest sistema es completarà amb la dotació d'intempèrie de 2 transformadors de serveis auxiliars de 100 kVA i relació 20/0,380-0,220 kV, de reactàncies trifàsiques de posada a terra amb limitació d'intensitat a un màxim de 500 A en 30 segons i de 2 bateries de condensadors de 7.200 kVAr.  
- Un edifici de cel·les i control en què se situaran les cel·les de 20 kV, com, també els equips de control, protecció, comunicació, alimentació elèctrica, etc., necessàries per al funcionament correcte de la subestació.  
- Per a l'obertura i tancament dels circuits de línies i transformador de potència de càrrega, s'ha previst la instal·lació d'interruptors automàtics tripolars de SF6 per a intempèrie.  
La parcel·la escollida té una superfície de 10.982 m² i se situa a uns 3 km al sud-est de la població de la Vall d'Alba en l'extrem oriental del polígon industrial Caseta Blanca en terrenys integrats dins de l'actuació del sector 6 de l'esmentat polígon industrial.   
Es justifica la realització d'aquesta infraestructura per a poder atendre amb les degudes garanties de seguretat i regularitat els creixents increments de consum d'energia elèctrica de la zona est de la província de Castelló.   
Afeccions legals  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, en l'annex I, recull l'activitat de producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). Això implica que el titular de l'activitat, comprovada la seua inclusió en l'esmentat annex, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, tal com recull l'article 3.1. de l'esmentada reglamentació.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
En l'estudi d'impacte ambiental es consideren els elements ambientals següents:  
- La qualitat de l'aire s'afectarà lleument durant la construcció de les infraestructures per l'alçament de pols, emissió de gasos de motors i generació de soroll.  
- Pel que fa a la flora i la vegetació, únicament, es considera la introducció d'espècies ornamentals.  
- Pel que fa a la fauna l'afecció esperada serà mínima, ja que no es té prevista la realització d'actuacions que modifiquen de manera greu les característiques del sòl i de la vegetació del terme municipal.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Les mesures de protecció i seguretat adoptades en la subestació elèctrica en previsió d'accidents fa que, en general, els impactes hagen sigut considerats com a no significatius:  
- Respecte a la pèrdua de sòl agrícola, aquest és de baixa qualitat per trobar-se materials calcaris a poca profunditat, i es considera un impacte recuperable i mínim.  
- Respecte a l'impacte sobre la vegetació no hi ha masses forestals per la qual cosa es considera nul.  
- Pel que fa a l'impacte sobre l'atmosfera es preveu, principalment, la contaminació acústica. En l'apartat de mesures correctores es preveuran els llindars d'emissió admissibles.   
- No es produirà impacte sobre les aigües subterrànies en disposar-se d'una xarxa de sanejament general al polígon.  
- Pel que fa a l'impacte sobre el medi socioeconòmic serà altament positiu, i afavorirà el desenvolupament econòmic, social i del sector serveis en el municipi.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les principals mesures preventives i correctives que es consideren:  
- Aïllament de les edificacions i infraestructures evitant que s'hi arribe a nivells inacceptables de contaminació acústica que sobrepassen els 60/80 dBA.  
- Eliminació dels residus sòlids urbans mitjançant recollida domiciliària.  
- Connexió a la xarxa general de clavegueram, complint-se amb els paràmetres i nivells de contaminants exigits per la legislació vigent aplicable. El sanejament es durà a terme en xarxa separativa del polígon, una per a aigües residuals procedents de les evacuacions i activitats, i una altra per a la recollida d'aigües pluvials.  
Les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental inclouen:  
- Compliment de la legislació vigent sobre sorolls i emissions gasoses  
- No depositar els residus d'obres i runes en llocs no autoritzats.  
- Control de compliment de legislació i ordenances de caràcter urbanístic.  
Tramitació administrativa  
Amb data 7 de juny de 2000 va tenir entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Medi Ambient escrit del Servei Territorial d'Indústria i Comerç de Castelló pel qual es remetia el projecte i l'estudi d'impacte ambiental de la subestació transformadora.  
En ofici de data d'entrada en registre de 3 d'agost de 2000, es remet des del Servei Territorial d'Indústria i Comerç de Castelló, certificat de no-al·legacions durant el període d'informació pública i de còpia de la publicació mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de Castelló.  
Consideracions jurídiques  
La subestació transformadora s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, que aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de la subestació transformadora 132/20 kV ST la Vall d'Alba, promoguda per Iberdrola, SA al terme municipal de la Vall d'Alba, polígon industrial Caseta Blanca, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:  
1. Es restauraran a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
2. Les operacions de buidatge i ompliment del gas SF6, emprat com a mitjà aïllant dielèctric en els interruptors, es realitzarà mitjançant equips de recuperació que impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
3. L'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, tal com s'estableix en l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en aplicació de la Llei 4/98, d'11 de juny.   
4. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la subestació transformadora caldrà ajustar-se al que disposa la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny. En tot cas, aquestes es mantindran per sota dels límits establits per la recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 mT per al camp magnètic. A la posada en marxa de la subestació transformadora es realitzaran mesuraments per a garantir el compliment d'ambdós límits (camp elèctric i magnètic), i els resultats del qual s'incorporaran al programa de vigilància ambiental.  
5. Una vegada en funcionament la subestació transformadora, es mesuraran els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge la qual establirà, si procedeix, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 d'abril de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5712, del 27-02-2008 (2008/2384)

RESOLUCIÓN de 7 de febrero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Massalfassar, Segorbe, Vilafamés, Alpuente, Guardamar del Segura, Torrevieja y Vall d'Alba.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5712

Fecha DOGV
:   27-02-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/2384

CVE


Fecha del documento
:   07-02-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Massalfassar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de febrero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Massalfassar, Segorbe, Vilafamés, Alpuente, Guardamar del Segura, Torrevieja y Vall d'Alba. [2008/2384]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 227/05-AIA Massalfassar, 315/03-AIA Segorbe, 246/05-AIA Vilafamés, 133/04-AIA Alpuente, 237/05-AIA Guardamar del Segura, 195/05-AIA Torrevieja y 258/00-AIA Vall d'Alba, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 7 de febrero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 227/05-AIA  
Título: Actividad de almacenamiento y clasificación de chatarra  
Promotor: Aguilar Metal Recicling, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Residuos Industriales  
Localización: C/ El Cid, parcela 36, polígono industrial de Massalfassar  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
Se trata de la instalación de una actividad de almacenamiento y clasificación de chatarras en una parcela de una superficie aproximada de 8.000 m² situada en el polígono industrial de Massalfassar.  
La actividad quedará distribuida en la parcela según el proyecto de actividad en una zona de descarga de materia prima, una zona de clasificación de las chatarras y otros materiales férreos y una zona de carga tras clasificación. Además, se refleja en el estudio de impacto ambiental, la parcela cuenta con una caseta prefabricada para oficinas y aseos con unas dimensiones de 7,36 x 2,36 m y una altura de 2,63 m. y con una báscula con una superficie aproximada de 15 x 3 m.   
Para la iluminación de la parcela se dispone de una torre de 12 m. de altura equipada con seis proyectores de SAP de 250 W cada uno.  
La parcela dispondrá de pendientes hacia sus laterales de forma que el agua de lluvia pueda ser recogida por medio de una canaleta corrida de 20 cm. con rejilla de fundición. El agua captada se conducirá a una arqueta común y posteriormente se tratarán las aguas mediante un decantador de sólidos y una cámara de grasas, antes de su vertido final a la red del polígono.  
El decantador de sólidos y la cámara de grasas serán dos recipientes fabricados en poliéster reforzado con fibra de vidrio de 1000 litros el primero y 500 litros de volumen el segundo.  
La pavimentación de la parcela se resolverá disponiendo de un suelo con revestimiento protector, a base de sintéticos (polietileno G-500). El revestimiento deberá estar protegido por debajo con un geotextil. Los componentes que formarán el revestimiento serán (de abajo hacia arriba): tierras de préstamos arcillosas, capas de zahorras naturales, malla geotextil y lámina de polietileno y finalmente hormigón HA-25 con fibras metálicas y sellado estanco de juntas.   
La maquinaria de la que dispondrá la instalación será un pulpo hidráulico sobre ruedas y una carretilla tipo pala para empujar.   
Tramitación administrativa  
En fecha 14 de noviembre de 2005, se recibe del Servicio de Residuos Industriales de esta conselleria el Proyecto Técnico y estudio de impacto ambiental presentado por la empresa Aguilar Metal Recicling, SL para una Instalación de Almacenamiento y Clasificación de chatarra en el polígono industrial de Massalfassar.   
Con fecha 8 de marzo de 2006 se recibe certificado de no alegaciones durante el plazo de exposición pública procedente del Registro de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Con fecha 13 de marzo de 2006 se recibe certificado del Ayuntamiento de Massalfassar en el que se hace constar que durante el plazo de treinta días hábiles contados a partir del día siguiente de la publicación en el DOCV, no se han presentado alegaciones.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La actividad de almacenamiento y clasificación de chatarras de la empresa Aguilar Metal Recicling, SL. se proyecta instalarla en la parcela 36 del polígono industrial Massalfassar en el municipio de Massalfassar (Valencia). Los elementos medioambientales más directamente afectados por su desarrollo serán los propios del medio inerte o abiótico (atmósfera, agua, suelo, paisaje).  
2. Identificación y valoración de impactos  
El estudio de impacto ambiental identifica como único impacto significativo el ligado a la vulnerabilidad de las aguas subterráneas.  
Hay que tener en cuenta que los efectos negativos más significativos que puedan producirse por la ejecución del proyecto, atendiendo a la documentación técnica presentada, sería el riesgo de contaminar el suelo y el agua (subterránea y/o superficial) por los derrames líquidos de sustancias peligrosas procedentes de piezas de chatarra con restos de esas sustancias, adicionándole a este hecho la escorrentía de las aguas pluviales por la parcela, ya que la actividad se desarrolla al aire libre.  
Otros impactos no considerados en el EIA son el paisajístico, por el tipo de instalación y el acústico.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
1) Usos del agua y contaminación hídrica.  
La industria se conectará a la red de suministro del polígono industrial. Las aguas residuales que genera la instalación se dividen en dos tipos sanitarias y pluviales.   
Las aguas sanitarias se estima que se podrán verter directamente al alcantarillado general del polígono. Las aguas procedentes de la lluvia se depurarán por medio del decantador de sólidos y posteriormente con el separador de grasas. El sistema de depuración consistirá en un primer desbaste mediante las rejillas de las canaletas, yendo a parar las aguas a un pozo de registro común. De este pozo, las aguas se conducirán a un decantador de sólidos y posteriormente al separador de grasas. Finalmente se canalizarán a otro pozo para control de vertidos antes de la conexión con la red. Según se indica, se introducirá un by-pass entre el primer pozo y el último en el caso de grandes avenidas de aguas pluviales  
2) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto la afección sobre las aguas podría dar lugar a la contaminación del suelo y viceversa. Este aspecto se previene a través de la impermeabilización de la parcela donde se va a llevar a cabo la actividad.  
3) Residuos.  
Los residuos asimilables a urbanos generados se depositarán en el contenedor para que sean retirados por el Servicio Municipal.  
Los residuos que por sus características, no puedan o no deban ser recogidos por el servicio de recogida domiciliario, deberán ser trasladados directamente al lugar adecuado para su vertido a través de un gestor de residuos no tóxicos y no peligrosos.  
Los residuos que se consideren peligrosos se depositarán en contenedores especiales impermeables, los cuales serán recogidos por la propia empresa suministradora para su posterior recuperación.  
4) Medio físico y perceptual.  
Deberá efectuarse la plantación de vegetación arbórea junto a todo el vallado de la parcela, creando una barrera vegetal, se establece como medida para minimizar el impacto paisajístico.  
5) Contaminación acústica.  
Según se indica en el proyecto el nivel de ruido que pueda emitir la instalación se estima que no superará el nivel máximo admitido según la Ley.  
Dado que no existe estudio acústico, se debe tener en cuenta que la instalación debe cumplir con lo establecido por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
Las medidas protectoras propuestas en el EIA consisten en el control periódico por parte del propietario de la actividad del estado de conservación del pavimento en toda su superficie y recogida por parte de los gestores autorizados de los residuos peligrosos que pudieran producirse durante el ejercicio de la actividad, no superando nunca el plazo máximo de tiempo en el que pueden estar acumuladas dentro del recinto.  
El Plan de Vigilancia Ambiental propuesto en el EIA consiste en el control, por parte de las autoridades competentes, de las medidas protectoras propuestas.  
En el estudio de impacto ambiental no viene concretado el plan de vigilancia ambiental que se llevará a cabo para el seguimiento de la suficiencia y eficacia de las medidas correctoras.  
La empresa elaborará un plan de vigilancia ambiental en el que se incluirá el desarrollo de los siguientes aspectos:  
- Mantener el estado impermeable del pavimento de las zonas donde se puedan generar o manejen (zonas de almacenamiento) residuos peligrosos.  
- Controlar el material recepcionado, ante la posibilidad de encontrarse residuos peligrosos y darles la gestión adecuada mediante empresas autorizadas; igualmente serán gestionados aquellos residuos peligrosos que la actividad genere.  
- Seguimiento y control de los efluentes y lodos de las arquetas, realizando la gestión de eliminación adecuada en función de la caracterización de estos residuos.  
- Se realizarán las labores de jardinería pertinentes (riegos, abonos, sustitución de los ejemplares secos,..), manteniendo en buen estado la pantalla vegetal instalada junto al vallado de la parcela.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I apartado 6 c) del Decreto 162/90.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Instalación de almacenamiento y clasificación de chatarra, promovido por la empresa Aguilar Metal Recicling, SL., sita en el Polígono industrial de Massalfassar, C/ El Cid, parcela 36, del termino municipal de Massalfassar (Valencia), en los términos que establece el proyecto y el estudio de impacto ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1) Todos los residuos generados durante el funcionamiento y mantenimiento de la actividad, con independencia de su naturaleza, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos.  
2) Deberá efectuarse la plantación de vegetación arbórea junto a todo el vallado de la parcela, creando una barrera vegetal para minimizar el impacto paisajístico.  
3) La instalación debe cumplir con lo establecido por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
4) La empresa elaborará un Plan de Vigilancia Ambiental que contendrá los siguientes aspectos:  
- Mantener el estado impermeable del pavimento de la parcela.  
- Controlar el material recepcionado, ante la posibilidad de encontrarse residuos peligrosos y darles la gestión adecuada mediante empresas autorizadas; igualmente serán gestionados aquellos residuos peligrosos que la actividad genere.  
- Seguimiento y control de los efluentes y lodos de las arquetas, realizando la gestión de eliminación adecuada en función de la caracterización de estos residuos.  
- Se realizarán las labores de jardinería pertinentes (riegos, abonos, sustitución de los ejemplares secos,..) para mantener en buen estado la pantalla vegetal instalada junto al vallado de la parcela.  
5) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación, especialmente en lo que se refiere a la autorización de la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa para la gestión de residuos.  
6) Si se produjese cualquier hallazgo de interés histórico, arqueológico o paleontológico, se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio Cultural Valenciano.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 29 de marzo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 315/03-AIA  
Título: Proyecto de Ampliación de la Concesión Minera Somat para la obtención de la Licencia de Actividad.  
Promotor: BPB Iberplaco SA.   
Autoridad sustantiva: Trámite iniciado por el titular en el Ayuntamiento de Segorbe.   
Objeto del proyecto: Explotación de yesos.  
Localización: Municipio de Segorbe.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto   
Las rocas de interés comercial que se proyecta explotar son yesos de edad Keuper, los cuales se encuentran intercalados con arcillitas y son consideradas el estéril, que se emplea para rellenar el hueco minero creado.  
En el estudio de impacto ambiental se definen dos zonas de ampliación separadas entre sí y denominadas: A y B. La primera ocupa 24,21 ha y la segunda 5,8 ha. En el Proyecto de Ampliación para la Obtención de la Licencia de Actividad se definen 3 zonas de explotación: A, B y C con las superficies respectivas de 24.21 ha, 9.50 ha y 7.18 ha.  
Se accede a ambas zonas a través de caminos vecinales que enlazan con sendas pistas de acceso, las cuales se construyen con un ancho de 6 metros y pendiente longitudinal inferior al 10%.  
Las reservas brutas ascienden a 7.282.480 m³, el volumen de estériles de 728.248 m³ y la producción anual de 494.280 m³, con lo que la vida estimada de la cantera es de unos 14 años y medio.  
El arranque se realiza mediante perforación y voladura.  
La maquinaria empleada está constituida por un bulldozer D-9 de 300 CV, una cargadora frontal de 9 m³ sobre neumáticos, una retroexcavadora de 6 m³, tres camiones de 19,5 m³ y un camión provisto de cuba  
Los bancos de producción tienen 10 metros de altura, bermas de 6 metros y taludes con una inclinación de 70º respecto a la horizontal.   
La zonas A y B se restauran con los estériles propios.  
Los bancos de restauración poseen 5 metros de altura, berma de 3 metros y un talud inclinado 30º respecto de la horizontal. En las bermas y plaza se plantan Pinus halepensis y Olea europaea, en los taludes Quercus coccifera y Pistacia lentiscus.  
El personal que ocupa la explotación es de 3 operarios en turno normal de 8 horas.  
2. Alternativas  
El promotor ha elegido esta zona por la buena calidad del yeso, por estar bien comunicada y por existir varios huecos mineros dispersos sin restaurar, con lo que la restauración final de la cantera mejora las condiciones medioambientales del entorno respecto al estado actual.  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación   
En fecha 20 de octubre de 2003 el Ayuntamiento de Segorbe inicia el trámite con la remisión del estudio de impacto ambiental y el Plan de Restauración.  
El 14 de marzo de 2005 se requiere al promotor, a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, para que efectúe una ampliación de documentación.  
El 7 de abril de 2005 el Servicio Territorial de Industria devuelve el requerimiento de ampliación de documentación por no estar tramitando el expediente.   
El 15 de abril de 2005 se requiere nuevamente al promotor la ampliación de documentación anterior, esta vez a través del Ayuntamiento de Segorbe.  
El 19 de abril de 2005 se recibe una copia del informe favorable de Patrimonio Cultural Valenciano.  
El 31 de Mayo de 2005 se realiza una consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón.  
El 10 de junio de 2005 se requiere al promotor una ampliación de documentación y se hace el mismo requerimiento a través del Ayuntamiento de Segorbe.  
El 14 de junio de 2005 se le requiere al promotor la ampliación de documentación y se le avisa de que puede incurrir en caducidad.  
El 16 de junio de 2005 se le requiere al promotor, a través del Ayuntamiento de Segorbe, y se le avisa de caducidad del expediente.  
El 24 de junio de 2005 se recibe el informe favorable de Patrimonio y plano del perímetro de protección del yacimiento Corral del Cotorro.  
El 26 de Julio de 2005 se reitera la consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón.  
El 17 de agosto de 2005 se recibe el informe de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda.  
El 16 de agosto de 2005 se solicita al Ayuntamiento de Segorbe el certificado de compatibilidad de las labores mineras en terrenos del PGOU, así como el certificado y copia de las alegaciones de haber sometido la documentación al trámite de información pública.  
El 17 de agosto de 2005 se le envía al promotor una copia de la solicitud realizada al Ayuntamiento de Segorbe.  
El 24 de agosto de 2005 el Ayuntamiento de Segorbe remite la ampliación de documentación requerida al titular.  
El 10 de noviembre de 2005 el Ayuntamiento de Segorbe aporta una ampliación de documentación del promotor.  
El 22 de noviembre de 2005 el Ayuntamiento de Segorbe remite una ampliación de documentación.  
El 12 de diciembre de 2005 el Ayuntamiento de Segorbe remite el certificado de exposición pública.  
El 14 de diciembre de 2005 se solicita un informe al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, dependiente del Área de Planificación del Territorio.  
El 3 de marzo de 2006 se reitera la solicitud de un informe al Área de Planificación del Territorio.  
El 29 de marzo de 2006 se recibe el informe del Área de Planificación del Territorio.  
2. Información pública  
El Ayuntamiento sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia número 106, de fecha 30 de agosto de 2003, habiendo transcurrido el plazo de 15 días de exposición al público, no habiéndose presentado alegación alguna en el plazo concedido para ello.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
Se han realizado consultas a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda; también al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, dependiente del Área de Planificación del Territorio.  
Informes sectoriales  
Dirección Territorial de Territorio y Vivienda  
La Dirección Territorial de Territorio y Vivienda remitió información sobre las vías pecuarias que atraviesan el Municipio de Segorbe y los Municipios limítrofes.  
Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
El Servicio de Ordenación Sostenible del Medio informa de que el proyecto se encuentra situado en el ámbito territorial del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) de la Sierra Calderona, aprobado mediante el Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano.  
Según la zonificación del PORN, regulada por el artículo 64, el proyecto se ubica dentro de la Zona de Influencia, afectando a Áreas de Predominio Agrícola y Áreas de Regeneración.  
Aunque el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales clasifica estas zonas como Areas de Regeneración, buena parte de las parcelas afectadas son de naturaleza forestal, y en la actualidad se encuentran cubiertas por vegetación arbórea y de matorral.  
Por su parte, el Plan General de Ordenación Forestal (PGOF) de la Comunidad Valenciana, aprobado mediante el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat, caracteriza buena parte de la superficie ocupada por las parcelas en las que se pretende realizar la explotación como matorral y forestal arbolado natural, dentro de lo que genéricamente el PGOF denomina terrenos forestales.  
Estas zonas se relacionan más con la descripción en el PORN de las Áreas de Predominio Forestal (PF), definidas en el apartado 1 del artículo 66 como:   
«todas las masas forestales en las que predomina el arbolado. Estas masas, presentan un alto valor natural y dan lugar a la existencia de hábitats idóneos y cobijo para especies faunísticas de gran interés ecológico. Cumplen una importante función protectora y paisajística, sin olvidar su potencial económico como zona de producción forestal (corcho, madera, etc.). Asimismo, se incluyen los cursos y masas de agua y lagunas permanentes y estacionales, de elevado valor ecológico por su riqueza faunística y diversidad vegetal, así como por su calidad paisajística».  
Además la explotación podría afectar a dos cauces intermitentes, se trata del Barranco del Plumet y la Rambla de Somat.  
El artículo 28 del PORN titulado Actividades extractivas y mineras, establece:   
1. En todo el ámbito del PORN se permiten las explotaciones mineras realizadas a cielo abierto que, en el momento de la entrada en vigor del Plan, dispongan de la preceptiva licencia municipal de actividad, o bien tengan en tramitación la concesión de la misma ante el ayuntamiento respectivo.  
2. Queda prohibido el otorgamiento de nuevas autorizaciones en el ámbito para el que se propone la declaración del parque natural (Zona de Protección), en las áreas de Predominio Forestal de la Zona de Influencia y en los montes que, de acuerdo con los términos previstos en la legislación forestal, sean declarados montes de dominio público, de utilidad pública o montes protectores.  
3. El inicio de cualquier actividad extractiva a cielo abierto deberá contar previamente con el compromiso del titular de la explotación, afianzado económicamente ante la Generalitat Valenciana, de restauración de la zona afectada por la actividad de acuerdo con las condiciones recogidas en su correspondiente Plan de Restauración y estudio de impacto ambiental, debidamente aprobados por la Declaración de impacto ambiental, de acuerdo con la legislación sectorial en la materia.  
4. Las explotaciones mineras que hayan finalizado su explotación de acuerdo con su correspondiente proyecto deberán ser restauradas por sus titulares de acuerdo con las obligaciones contraidas en los correspondientes planes de restauración. Entendiendo la restauración como vía para conseguir que el terreno vuelva a ser útil para un determinado uso que puede ser distinto del original, tales como el uso agrícola, forestal, recreativo, vertedero controlado o creación de estanques.  
Por lo que respecta a las Áreas de Regeneración y, según el artículo 73: "se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten una degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculados a la explotación forestal, ganadera y cinegética y de aprovechamiento del monte, o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas".  
La zona fue recientemente incluida por Acuerdo del Consell de 10 de Julio de 2001, entre los Lugares de Interés Comunitario (LIC) de la Comunidad Valenciana, en virtud de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de Mayo de 1992, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Fauna y Flora.  
Este LIC destaca además por albergar una serie de hábitats naturales, en virtud de la Directiva de Hábitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 de abril, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y la Fauna Silvestres, adaptada y amparada por el Real Decreto 1997/1995, modificado posteriormente por el Real Decreto 1193/1998, que se encuentran incluidos en el Anexo I (Tipos de Hábitats Naturales de Interés Comunitario para cuya conservación es necesario designar Zonas Especiales de conservación). Se describen en la zona dos hábitats de interés, de los cuales es el formado por la comunidad Saxifrago tridatylitae-Hornungietum petraeae el que presenta mayor interés, dado que se encuentra considerado como prioritario.  
El PORN establece, en su artículo 7, que "en caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos Plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la Memoria de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas".  
En conclusión: La zona de ubicación del proyecto es, en su mayoría, de naturaleza forestal, estando clasificada en parte como Forestal Arbolado Natural por el PGOF y correspondiéndose su realidad física con la descripción hecha por la normativa en su artículo 66 para las Áreas de Predominio Forestal, si bien la cartografía las incluye erróneamente en Áreas de Regeneración. El PORN de la Sierra Calderona, en su artículo 28.2, prohibe las actividades extractivas y mineras en las Áreas de Predominio Forestal. Asimismo, concurren en la zona valores notables derivados de la presencia de hábitats de interés comunitario para cuya conservación es necesario designar Zonas Especiales de Conservación, en virtud de la Directiva de Hábitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 de abril, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y la Fauna Silvestres, adaptada y amparada por el Real Decreto 1997/1995, modificado posteriormente por el Real Decreto 1193/1998). Por todo ello, se informa desfavorablemente del proyecto.  
Afecciones Legales   
Las labores mineras se sitúan dentro del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) del Parque Natural de la Sierra de la Calderona, ocupando zonas forestales donde esta prohibida la actividad minera.  
La explotación se ubica también en un Lugar de Interés Comunitario (LIC) de la Comunidad Valenciana, el cual destaca además por albergar dos hábitats naturales que se encuentran incluidos en el Anexo I.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
Los elementos que pueden verse afectados por la extracción minera son el suelo, la vegetación, la atmósfera, la red hidrográfica, la fauna, en menor medida el medio socioeconómico y los procesos geofísicos.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
No ha sido identificado el impacto que supone el incremento de tráfico por los caminos vecinales y la red viaria local. Existe una contradicción al respecto, así en el párrafo 4º del apartado 4.9 del estudio de impacto ambiental se cita: «[...] Las vías de comunicación no serán afectadas por la explotación, [...]» y en el primer párrafo del apartado 4.12.2 se menciona: «La red de acceso utilizada incluye caminos vecinales que pueden verse afectados por el aumento del tráfico rodado, si no disponen de un firme adecuado para asumir dicho tráfico».  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Las medidas correctoras de la erosión y sedimentación causada por la escorrentía son insuficientes y se les asigna escasa repercusión, además se afirma en el último párrafo del apartado 6.1 del estudio de impacto ambiental: "Si a esto se une la no existencia de cursos de agua continuos, y por lo tanto de ecosistemas relacionados con los mismos, se concluye en que la repercusión será mínima y no es necesario diseñar una red de drenaje especial".  
Las medidas correctoras de las emisiones de polvo no contemplan la necesidad de regar el frente volado en las operaciones de carga.  
El material edáfico del lugar se acopia temporalmente, pero no se siembra con leguminosas para mantenerlo en buenas condiciones.  
No se describen medidas correctoras específicas para reducir los efectos de las emisiones de polvo sobre la vegetación próxima a la cantera, el promotor considera suficiente la aplicación de las medidas que reducen las emisiones.  
La vigilancia de la calidad del agua superficial consiste en observar los alrededores de la cantera periódicamente y en especial durante la época de lluvias, lo que se considera insuficiente.  
La restauración se inicia según afirma el promotor: «[...] tan pronto como las condiciones extractivas así lo permitan» [...] «en aquellas zonas en las que se hayan abandonado las labores extractivas y después de terminadas éstas, con un período de desfase de un año». El desfase no ha sido justificado, en cualquier caso, alarga innecesariamente la duración de los impactos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a declaración de impacto ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el Anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Ampliación de la Concesión Minera Somat para la obtención de la Licencia de Actividad y su Plan de Restauración, dado que la propuesta presentada se sitúa en una zona del PORN de la Sierra de la Calderona, donde el terreno es, en su mayoría, de naturaleza forestal, estando clasificada en parte como Forestal Arbolado Natural por el PGOF y correspondiéndose su realidad física con la descripción hecha por la normativa en su artículo 66 para las Áreas de Predominio Forestal. El PORN de la Sierra Calderona, en su artículo 28.2, prohibe las actividades extractivas y mineras en las Áreas de Predominio Forestal. Asimismo, concurren en la zona valores notables derivados de la presencia de hábitats de interés comunitario, uno de ellos es un hábitat prioritario, para cuya conservación es necesario designar Zonas Especiales de Conservación, en virtud de la Directiva de Hábitats.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 30 de marzo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 246/05-AIA  
Título: Industria de fabricación de baldosas cerámicas  
Promotor: Porcelánicos HDC, SA.   
Localización: Ctra. Pobla Tornesa-Villafamés (CV-160), 12192- Villafamés (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Porcelánicos HDC, SA, es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...), en cuyas instalaciones del Ctra. Pobla Tornesa-Villafamés (CV-160) del término municipal de Villafamés (Castellón), fabrican baldosas cerámicas partiendo de polvo atomizado de arcillas y esmaltes, con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento al final de su vida útil.   
La parcela tiene una superficie de 134.700 m², de los que 20.000 m² están construidos, lindando al, este, con otras actividades industriales del sector cerámico.   
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcilla atomizada, y esmaltes y colores cerámicos; y como fuentes de energía, gas natural y electricidad.  
Las instalaciones industriales tienen una capacidad de producción anual de unas 2.600.000 Tm, equivalente a unas 160 Tm/día, disponiendo actualmente de 2 líneas de fabricación de baldosas, mediante el proceso de monococción: Prensado de polvo atomizado, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en horno de gas natural, y enfriamiento. Y una vez construida la baldosa, clasificación, seguido del empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como centro de transformación eléctrica, área de esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado, balsas de decantación aguas de proceso, red de aguas pluviales y otros servicios generales tales como almacenamiento de gasóleo, redes de gas natural, aire comprimido, almacén de residuos generados, y equipamientos auxiliares: Oficinas, laboratorios, talleres, etc.  
Los esmaltes cerámicos ya preparados, se reciben en cocios. En la manipulación y aplicación del esmalte sobre el soporte cerámico se producen importantes cantidades de aguas residuales contaminadas, tales aguas residuales son gestionadas por gestor autorizado, no teniendo vertidos de aguas residuales industriales, aportando certificado de la CHJ.  
Las aguas pluviales son vertidas al alcantarillado del polígono y las residuales de uso sanitario sin tratamiento son gestionadas a la EDAR municipal periódicamente, disponiendo de la autorización correspondiente.  
Tramitación administrativa  
La actividad de Porcelánicos HDC, SA es compatible con el Planeamiento Urbanístico de 16 de mayo de 2003, según certificado municipal de 10 de febrero de 2003, contando con Licencia municipal concedida en resolución de alcaldía el 17 de mayo de 2001  
En fecha 25 de febrero de 1997 la Confederación Hidrográfica del Júcar autorizó la extracción de aguas, limitándosele a 6.000 m³, y empleo exclusivo en la finca.  
En fecha 20 de enero de 2002, la Entidad de Saneamiento de Aguas autoriza el vertido de aguas residuales de origen higiénico - sanitario a la EDAR.  
Con fecha 10 de junio de 2005 se recibe, remitido por el Area de Evaluación Ambiental: el Proyecto Básico y el estudio de impacto ambiental del proyecto de referencia, y en fecha 9 de diciembre de 2005 se informa que no se presentaron alegaciones en la conselleria de Territori i Habitatge ni en el Ayuntamiento.  
En fecha 7 de octubre de 2005 fue sometida a información pública la solicitud de autorización ambiental integrada, publicado por la DGCA de esta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV nº 5.109.  
En fecha 17 de noviembre de 2005 el Ayuntamiento emite Certificado de inexistencia de alegaciones en relación con la exposición al público.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Dado que la situación del emplazamiento está ya ocupado por la industria, en un entorno próximo a terrenos forestal y agrícola, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio rural, afectando el medio perceptual y social con un impacto visual importante, al haberse desarrollado un núcleo industrial, por lo que deberán extremarse las exigencias de contaminación y establecerse controles adicionales, al estar próximo al monte consorciado de utilidad pública El Estepar, que queda al otro lado de la carretera CS-814 .   
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, y con una vulnerabilidad media de contaminación de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos, hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos por gestores para la recogida de los residuos producidos, al tratarse de gestores autorizados. Al tenerse, por otra parte, prevista la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos, recuperándose los lodos por valorización dentro del sector cerámico.   
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El estudio de impacto ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los hornos y polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las plantas de fabricación de arcilla atomizada y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados.  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento (al estar la planta en marcha), y en el cese de la actuación no precisa medidas correctoras adicionales a las expuestas para recuperar las condiciones originales.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Se incluye en el estudio de impacto ambiental un punto en el que se expone haber realizado un estudio acústico de la industria sin superar los límites de emisión permitidos por la legislación, no aportando ningún informe realizado por un OCA, por lo que deberá realizarse dicho estudio y ser aportado, por lo que la autorización queda supeditado a su cumplimiento.  
2) Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 20 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos, que se han de someter al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
- En la los hornos y secaderos: básicamente son los gases de combustión del gas natural (CO, CO2 y NOx), partículas, y probablemente F y Pb procedentes de los esmaltes).  
- En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de los focos difusos de las operaciones de descarga y tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los límites de en chimeneas de los procesos de cocción, secado y captaciones de polvo de proceso, y en cualquier caso los establecidos en el Decreto 833/75.  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella y cuidando la limpieza de los elementos del camión.  
Finalmente, se deberá disponer de una máquina barredora con filtro de captación de polvo, para el barrido de determinadas zonas y mantener limpio el suelo de la fábrica en su conjunto.  
La industria se encuentra recogida en el grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida de control de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tenga accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua industrial procede de una captación subterránea autorizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar, de las que dispone autorización de alumbramiento.   
La parcela dispone de red separativa para la recogida de aguas pluviales y residuales domésticas, encontrándose conectada a la red municipal de saneamiento donde se vierten directamente.   
Las aguas residuales producidas por la empresa son las aguas de las unidades del proceso industrial y las aguas sanitarias. Las industriales del proceso de esmaltación, son gestionadas como residuo peligroso, y las de uso higiénico sanitario directamente gestionadas a EDAR municipal.  
Las chimeneas de los hornos y secaderos carecen de sistemas anticontaminación, y los equipos dispuestos para el tratamiento de gases en el resto de puntos de captación de polvo son por vía seca, de modo que no generan aguas residuales.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa. Argumentándose su imposibilidad por la impermeabilidad de la solera de hormigón sobre la que se depositan los residuos y alejamiento con la red de alcantarillado, disponiendo de una balsa específica para la recogida de aguas industriales.  
5) Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos: lodos y aguas, testillo, aceites lubricantes agotados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, tales como rodillos, filtros de aceite, pantallas serigráficas, envases contaminados, aerosoles, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, papel y cartón contaminado, guantes y mascarillas, aerosoles, etc., así como otros no enunciados tales como los cocios en desuso o deteriorados y las mangas filtrantes. Almacenan los residuos temporalmente en contenedores especiales, sin recibir tratamiento alguno, en una zona proyectada a tal efecto en almacén cubierto, hasta su recogida por gestor autorizado.   
6) Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo las mediciones de ruido y de las emisiones gaseosas y el control de la generación y gestión de vertidos de aguas residuales y residuos.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de declaración de impacto ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
A la vista de todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por Porcelánicos HDC, SA., implantada en el Ctra. Pobla Tornesa-Villafamés (CV-160), del término municipal de Villafamés (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, Anexos al mismo y el estudio de impacto ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1) Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenadas y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
2) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
3) Deberá garantizarse la inexistencia de vertidos.  
4) En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:  
- Mediciones de las emisiones de NOx, CO, F, y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, F, CO, Pb y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
- Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el estudio de impacto ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
- El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se mantendrá a disposición de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
5) El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
6) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
7) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 6 de abril de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 133/04-AIA  
Título: Legalización de explotación porcina de cebo  
Promotor: Enrique Debón Rochina  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alpuente (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la explotación porcina de cebo  
Localización: Partida Loma de la Carrasca, polígono 3, parcela 420, del término municipal de Alpuente (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, se describe a continuación.  
La explotación está constituida por dos naves de planta rectangular con capacidad para 700 cerdos.  
La actividad consistirá en el cebo de cerdos, los cuales permanecerán en la explotación, desde los 18 Kg, hasta alcanzar, tras 4-4,5 meses, los 90-100 Kg de peso vivo, momento en el cual se destinarán a matadero.  
Se generará un total de 1.505 m³ de purín/año, que quedará retenido en fosas de purines interiores con capacidad de almacenamiento de 360 m³ y fosa exterior de 203 m³. El purín se someterá a tratamiento enzimático en fosa, previo a su aplicación como abono orgánico, de manera que se disminuya su carga contaminante y mejore sus propiedades como abono en campos de cultivo. La capacidad de almacenamiento en la explotación es de 4,49 meses, superior a los tres meses exigidos en el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas.   
Se generan un total de 5.075 Kg de N/año, por lo que se necesitan un total de 29,85 ha de superficie agrícola para no sobrepasar la aplicación de 170 kg N/ha y año, exigido por el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias. Se justifica disponer de un total de 35,21 ha de superficie agrícola localizada en el término municipal de Alpuente (Valencia).   
La identificación catastral de las parcelas donde se aplican los purines generados es la siguiente: polígono 15 (81, 86, 561a, 561b), polígono 16 (9c, 20, 33, 36a, 36b, 36c, 36d, 40, 100, 171, 350), polígono 23 (437), polígono 24 (165, 196a, 196c, 479a, 479c, 483, 491, 506), polígono 26 (71), polígono 27 (54, 121, 149), polígono 28 (11, 30, 41a, 41c, 52a, 52d, 66, 106, 110, 115, 125, 136, 160, 164, 180, 181, 205, 215, 245, 320, 327), polígono 29 (5, 107, 113, 116a, 116c, 130, 230, 300, 656, 677 y 826) y polígono 30 (562, 589, 876, 956).  
Los cadáveres que se generan en la explotación son retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (se aporta solicitud de contrato de retirada de cadáveres, para una capacidad en la explotación de 1600 animales reproductores, suscrito con la empresa Agroseguro, cuyos datos identificativos no aparecen legibles).  
El suministro de agua potable procede de la red municipal de aguas potables (se aporta recibo de pago de canon de aguas).  
La explotación se localiza a 430 m de la aldea de Campo de Abajo (Alpuente).  
Realizada visita de campo, se aprecia que la explotación se encuentra vallada perimetralmente (sólo parcialmente) y falta de vado sanitario a la entrada de la explotación.   
Tramitación administrativa  
Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inicia el 28 de mayo de 2004, con la remisión por parte de la Comisión de Calificación de Actividades, del Proyecto de Actividad, el estudio de impacto ambiental y el Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante edicto en el tablón de anuncios municipal, la publicación en el BOP nº 229 de 26 de septiembre de 2003, así como la comunicación a los vecinos de la explotación, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
Informe urbanístico favorable del Técnico Municipal.  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Municipal.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
- Informe favorable de la Alcaldía.  
- Informe favorable de Veterinario Colegiado condicionado a la inclusión de la siguiente medida correctora: «Debido a la proximidad de la explotación a la Aldea de Campo de Abajo, y su situación respecto del mencionado núcleo urbano, el manejo de los purines producidos se deberá realizar en condiciones de viento favorables para evitar la llegada de malos olores al núcleo urbano mencionado».  
- Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
No se incluye el informe del Veterinario de Área.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el estudio de impacto ambiental se ha incluido únicamente una descripción del medio biótico y abiótico, sin estudiar seguidamente los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, pasando directamente a describir los aspectos del proyecto que afectarán adversamente al medio.  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, dedicada principalmente al cultivo de viña y almendro, dentro de la zona del Alto Turia (Valencia).   
Los elementos ambientales más destacables, susceptibles de ser afectados por el proyecto son: el Suelo, por la contaminación asociada a la gestión inadecuada del purín como abono orgánico; el Agua, por contaminación por lixiviados procedentes del purín; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación del residuo orgánico y la presencia de los animales.  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
La identificación de impactos se ha llevado a cabo sin recurrir a una matriz de impactos, describiéndolos individualmente. Se ha evaluado distintos impactos ocasionados por la actividad, considerando relevante únicamente el impacto sobre el Aire, por emisión de olores y sobre el Suelo, por contaminación asociada a una mala gestión del purín en las parcelas donde se aplicará como abono orgánico.  
No se ha realizado una valoración de impactos rigurosa, en base a métodos de valoración establecidos, proponiendo una serie de medidas correctoras sin vinculación directa con los impactos para los que se considera necesario el establecimiento de medidas correctoras, encaminadas a mitigar el impacto ocasionado sobre el medio.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
En general, las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, hacen referencia a correctas prácticas de gestión de la explotación. Entre estas medidas, se incluyen las siguientes:  
- Retirada de las bajas que se produzcan en la explotación a fosa de cadáveres (este sistema de eliminación de cadáveres en fosa está prohibido actualmente, por lo que deberá disponer de contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa gestora autorizada a tal efecto, según establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, transpuesto a nuestra legislación mediante el Real Decreto 1429/2003, de 21 de noviembre).  
- Absoluta estanqueidad de las fosas de purines.  
Algunas de estas medidas correctoras carecen de rigor técnico, ya que no permiten su aplicación si no se dispone de información fruto de estudios del terreno, como es la medida que propone no utilizar purines en zonas en las que el nivel freático esté a menos de 15 metros de profundidad, o afloren materiales permeables por fisuración y karstificación, medidas que un agricultor de la zona o el propio ganadero no sabrá poner en práctica si no dispone de un estudio hidrogeológico que le permita decidir al respecto.  
Las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental, deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la explotación porcina de cebo, situada en el término municipal de Alpuente (Valencia), promovida por Enrique Debón Rochina, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines (estanqueidad absoluta), tal y como se indica en el estudio de impacto ambiental.  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar de manera que la luz de malla sea de dimensiones tales que impida el paso de vectores de poco tamaño.  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación (no parcialmente como hasta ahora) que se integren de forma armónica con el paisaje, conforme a lo dispuesto en el art. 5.2.B.2.b del Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas. Para ello se recomienda la plantación de seto arbóreo de hoja perenne, contiguo al vallado perimetral, de forma que se minimice también el impacto visual que la instalación de la explotación genera sobre el entorno, tal y como se ha podido apreciar en alguna de las explotaciones ganaderas próximas.  
- Se dispondrá a la entrada de la explotación de vado sanitario, que permita la desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación.  
- Tal y como se propone en el estudio de impacto ambiental, el purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 Kg / N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres por empresa gestora autorizada conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, transpuesto a nuestra legislación mediante el Real Decreto 1429/2003, de 21 de noviembre, por el que se regulan las condiciones de la normativa comunitaria en materia de subproductos animales no destinados al consumo humano.   
Se ha declarado que los cadáveres son retirados por la empresa Agroseguro, cuyos datos identificativos no aparecen legibles en la documentación aportada. Por ello se aportará de nuevo el contrato con empresa autorizada donde aparezcan todos los datos del tomador y se asegure la renovación del mismo antes de la finalización de la vigencia del contrato, evitándose así su acumulación dentro de la explotación.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 7 abril de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 237/05-AIA  
Promotor: Cultivos Marinos de Guardamar, SL.  
Autoridad Sustantiva: conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación  
Objeto proyecto: Ampliación de Granja Marina de dorada y lubina.  
Localización: Frente a la costa de Guardamar del Segura (Alicante).  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.  
El presente proyecto de ampliación de la granja marina de la empresa Cultivos Marinos de Guardamar (CULMAR) tiene como objetivo conseguir una producción total anual de unas 1.250 tn entre dorada y lubina.  
En la instalación actual, que ocupa una superficie rectangular de 120.000 m² sobre una profundidad media de 25 metros, cuenta con un grupo de 18 jaulas para obtener una producción de 450 tn/año:  
8 jaulas de 16 m de diámetro 0.y 10 m de profundidad, volumen por jaula de 2.010 m³, y 10 jaulas de 19 m de diámetro y 10 m de profundidad, resultando un volumen por jaula de 2834 m³.  
Para ampliar el cultivo hasta 1.250 tn anuales se añaden 18 jaulas nuevas, de 25 m de diámetro y 10 m de profundidad con un volumen de 4.909 m³ por jaula, formando un grupo de 6x3 que se sitúa junto al polígono actual quedando hacia mar adentro sobre una profundidad media de 28 metros.  
Se solicita autorización de ocupación de dominio público marítimo terrestre para la instalación de estas nuevas jaulas que requieren una superficie rectangular de 168.625 m² (355 x 475 m).  
La superficie marina ocupada por la actividad piscícola de esta empresa, tanto la de la actual instalación piscícola como la que se solicita para su ampliación, que corresponde a algo menos de 29 has (288.625 m²) estará señalizada al tráfico náutico mediante el balizamiento de la misma que establezca la autoridad competente.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 29 de noviembre de 2005 se recibe de la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en Alicante el proyecto de Ampliación de granja marina de dorada y lubina en la zona marítima de Guardamar del Segura que promueve Cultivos Marinos de Guardamar, SL., el estudio de impacto ambiental, el documento de solicitud de Balizamiento y documentación del expediente administrativo en el que consta el trámite de la información pública y los informes favorables de Capitanía Marítima de Alicante, Comandancia Naval de Alicante; Puertos del Estado y Ayuntamiento de Guardamar del Segura.  
El estudio de impacto ambiental ha estado expuesto al público conjuntamente con la documentación técnica durante treinta días, mediante anuncio publicado en el BOPA núm. 200 de fecha 2/09/05. Finalizado el periodo de exposición no se ha recabado alegación alguna al mismo según Certificado del Secretario del Ayuntamiento de Guardamar del Segura de fecha 27/10/05 y Certificado del 10/10/05 de la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en Alicante.  
Petición de informe sectorial   
En fecha 14 de diciembre de 2005 se efectúa consulta al Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta conselleria.  
Informe sectorial  
En fecha 13 de febrero de 2006 se recibe, del Área de Calidad Ambiental, el informe emitido por el Servicio de Calidad de las Aguas a la ampliación de la granja de la empresa Cultivos Marinos Guardamar, SL. (CULMAR):  
1. Para la ampliación de las instalaciones de la actual granja, la empresa solicita la ocupación de un cuadrilátero contiguo a la instalación original y cuyas coordenadas serían: I) 38º 05,21" N - 00º 35,54" W; II) 38º 05,08" N - 00º 35,54" W; III) 38º 05,19" N - 00º 36,07" W; IV) 38º 05,19" N - 00º 36,07" W.  
Con una superficie de ocupación de 168.625 m². Por tanto el total de la instalación seria de 288.625 m².  
Instalando 18 jaulas más, y con la consecuente variación en la producción esperada, que pasaría de 450 toneladas a 1.250 toneladas entre dorada y lubina.  
2. La consecuencia del aumento de superficie y de producción del cultivo repercutirá en el entorno marino con el aumento de la turbidez y de los niveles de nutrientes (riesgo de eutrofización), ambos originados por la alimentación artificial y por las defecaciones de los peces.  
El uso de productos antibacterianos y/o fungicidas utilizados en el caso de presentarse algún tipo de enfermedad; estos productos pueden causar daño a la población fitoplanctónica de la zona y alterar el equilibrio biológico de las aguas.  
3. Respecto al emplazamiento de la granja marina hay que señalar que:  
En sus proximidades existen varias zonas de baño que pudieran ser afectadas como consecuencia de esta actividad: las playas de Els Vivers, Centro y Roquetas en Guardamar de Segura, todas ellas calificadas como óptimas para el baño.  
4. En el estudio de impacto ambiental presentado esta previsto el Plan de Vigilancia Ambiental (pg. 101) que parece adecuado, pero además deben añadir:  
Con periodicidad mensual:  
En Aguas. Coliformes fecales y Estreptococos fecales.  
En Sedimentos. Beggiatoa spp  
5. Hasta el momento han presentado resultados del PVA desde agosto de 2001 hasta diciembre de 2005 con regularidad.  
6. El desmontaje y montaje de las jaulas deberá realizarse procurando no deteriorar el entorno y ante cualquier accidente, la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos para evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva, se establecerá especial atención en la temporada de baño.  
En el caso que sea autorizada la ampliación, deberá incluirse en la citada autorización la obligación de remitir los resultados del Plan de Vigilancia a la Dirección General de Calidad Ambiental, para evaluar los resultados y controlar su posible incidencia en la calidad de las aguas litorales.  
Transcurridos dos años desde el funcionamiento de la instalación y de la remisión de los resultados del P.V.A., el peticionario podrá solicitar la modificación del Plan de Vigilancia Ambiental  
Documentación complementaria   
En fecha 30 de enero de 2006, la empresa presenta los resultados de vigilancia ambiental de la instalación piscícola correspondientes al periodo diciembre 2004 - noviembre 2005.  
Consideraciones ambientales  
La ampliación de la granja marina aumenta en 16'86 has la superficie del polígono de concesión actual (12 has) hacia mar adentro, a profundidades de 25 a 30 metros, sobre fondos de detrítico enfangado y fangos terrígenos.  
Estos fondos fangosos poseen un escaso valor ecológico pues carecen de interés para su conservación. En cambio, las comunidades que si son de interés para su conservación como las praderas de fanerógamas -Posidonia oceanica Cymodocea nodosa- y Coralígeno, quedan lejos de la instalación piscícola como para no verse afectadas por la misma.  
La incidencia negativa más relevante de la actividad se debe a la emisión de los residuos generados por el cultivo en sí (pienso no comido, heces,) que se vierten al medio marino afectando la calidad de las aguas y fondos. Estos residuos incorporan al medio sólidos en y nutrientes (fósforo y nitrógeno), causando alteraciones en la columna de agua con efectos inmediatos (aumento de turbidez, eutrofia,), y en el fondo marino con efectos a medio o largo plazo por la sedimentación y acumulación de las partículas que irán degradándolos, aumentando la DBO que fomenta situaciones de anoxia y producción de SH2, CH4 y/o NH4, además de alterar la estructura de las comunidades biológicas bentónicas.  
Según el EIA, para obtener una producción de 1.250 Tn/año, aplicando una tasa de conversión de 2 (como el peor caso posible) la cantidad de pienso suministrado al cultivo será de 2.500 Tn/año que a lo largo del ciclo productivo se traducirá en una cantidad residual de sólidos totales suspensión (heces en su mayor parte) de 250 tn.  
La mayor parte de las partículas residuales generadas, partículas de resto de pienso y partículas de heces, irán sedimentando al sustrato marino inmediato a las jaulas. Se estima en el EIA la dispersión de estas partículas, teniendo en cuenta datos de vientos y corrientes marinas de referencias bibliográficas citadas en el EIA; del cálculo aplicado en la estimación se obtiene un resultado de unos 215 m de máxima dispersión para las heces en aquella situación en la cual actúan las corrientes de mayor velocidad (>0,36 m/s) y, a su vez, por los vientos más fuertes (> 10 m/s). Aunque, para fuerzas de vientos más comunes (3-6 m/s) cabe esperar distancias de dispersión menores, entre 36 y 125 m.  
El área de influencia de la totalidad de la instalación, para el caso de 215 m como máxima dispersión alcanzada por los residuos sedimentados desde el vértice del polígono de concesión, afectaría a las biocenosis de las arenas fangosas, el detrítico enfangado y los fangos terrígenos, estos últimos se encuentran por las zonas de mayor profundidad, y, todos ellos de escaso valor ecológico.  
Las distancias que las instalaciones mantienen con las biocenosis de mayor valor ecológico son: la pradera de Posidonia oceánica se encuentra una pequeña mancha en buen estado a más de 3.000 m (al Sur de la playa La Roqueta) y su porción mejor conservada (frente a la playa del Pinet) a unos 5.000 m del radio máximo de dispersión de los vertidos; la pradera de Cymodocea nodosa queda situada su parte más próxima a más de 650 m del área máxima de dispersión de los vertidos de la piscifactoría; pequeñas manchas de una biocenosis mixta de Cymodocea nodosa y Zostera noltii que distan unas 6.000 m (al norte de la playa La Marina) y el Coralígeno que se sitúa a unos 3.000 metros del área de influencia máxima del cultivo. Igualmente, la distancia mantenida con la playa más cercana, unos 3.500 m, no alterarán las condiciones ambientales de las zonas de baño.  
Respecto al estado actual de la zona. En el Informe sobre el Seguimiento Ambiental realizado desde Dc'04 a Nv'05 en la existente granja, y cuya información se continúa con la aportada en los Informes desde agosto de 2001, se concluye que:   
La calidad de las aguas sigue siendo óptima, como así lo indican la oligotrofia de la columna de agua y el estado de la comunidad fitoplanctónica. Se pone de manifiesto en dicho Informe la observación excepcional de un episodio eutrófico, en la muestra superficial de la estación de testigo nº 2 durante el mes de febrero, como se ha detectado en alguna situación pasada y que se atribuye a la influencia ocasional de los vertidos de la desembocadura del río Segura.   
En relación con la calidad de los fondos, previo al plan de muestreo se expone la estimación de un radio de 191 m como máxima dispersión alcanzada por las partículas residuales (de pienso y heces) correspondientes a una producción de 202 Tn/año. Por los resultados sedimentológicos obtenidos (del vértice C del polígono, estaciones de control S1 y S2 que distan 100 y 300 m del vértice C) se determina que éstos son análogos a los de fechas anteriores, y por ello, se conserva la condición arenoso-fangosa del sustrato. Concluyéndose que el cultivo apenas incide en la calidad sedimentológica. Su impacto se manifiesta mediante discretos incrementos en la participación del fango y de la materia orgánica debajo de las jaulas. Estos resultados quedan enmascarados en un área donde los sustratos ya se hallan sometidos a degradación ambiental.  
Con el fin de confirmar esa degradación ambiental de los fondos del área, ante el aumento de producción en la instalación (450 Tn/año, según declaración de impacto ambiental del expt. 27/03-AIA) y la ampliación del presente proyecto, seria conveniente establecer muestreos sedimentológicos en los mismos enclaves de los controles hidrológicos (control 1, 2, 3 y 4).  
De los impactos negativos identificados en el EIA que requieren la aplicación de medidas correctoras son la generación de residuos, puesto que para el resto de impactos negativos se determina que cabe considerarlos compatibles.  
Se establecen las siguientes medidas correctoras:  
- La principal medida es optimizar el plan de alimentación ajustándolo continuamente a las necesidades del cultivo, para evitar la pérdida de alimento no aprovechado y obtener la mayor rentabilidad alimento/producción, a la vez que se empleen piensos de calidad con los menores contenidos de fósforo y nitrógeno posible y el mayor empleo de contenidos basados en harinas vegetales, que posibiliten el menor índice de conversión posible, y el consiguiente menor porcentaje de residuos y nitrógeno y fósforo emitidos al medio.  
- Por la deposición en el fondo del vertido de materia orgánica, se establece en el EIA (reflejado en Mapa 3 Carta bionómica y área de dispersión):  
- En las Zonas de máxima deposición, bajo las jaulas, corresponden a biocenosis de detrítico costero en facies de enfangamiento (en su mayor parte), con bajo valor de diversidad biológica, poca relevancia ecológica y escaso potencial pesquero. La introducción de elementos duros (rocas, elementos de fondeo, estructuras artificiales ligeras) permitirá el asentamiento de diversos organismos filtradores capaces de aprovechar tal suministro de materia y con ello se contribuirá a diversificar y estructurar el ecosistema.  
Se recomienda para minimizar el impacto generado por el depósito de materia orgánica, efectuar dragados periódicos del sedimento ubicado en la misma base de las jaulas flotantes. El dragado, que podrá realizarse asimismo mediante mangas de succión, se llevará a cabo al menos una vez al año según los resultados aportados por el análisis sedimentológico (contenido en materia orgánica) del plan de seguimiento medioambiental de la actividad. El material dragado se podrá verter en zonas situadas a mayor profundidad, con la precaución de ir echándolo paulatinamente a lo largo de un recorrido y no en un único enclave. Obviamente, el vertido deberá disponer de la autorización administrativa pertinente y se evitará en aquellos fondos donde pudiesen verse afectadas biocenosis de interés conservacionista (caso del detrítico de aspecto típico y del coralígeno).  
- Se propone introducir organismos filtradores (bivalvos principalmente) en las Zonas afectadas en menor grado por la deposición, donde las biocenosis afectadas continuarán siendo las de arenas fangosas, el detrítico enfangado y los fangos terrígenos; y, en las Zonas afectadas por un posible incremento en la turbidez (por la liberación de nutrientes a la columna de agua).  
Esta medida propuesta -la introducción de filtradores- no se considera apropiada ya que sería una actuación fuera del polígono de concesión, que conllevaría precisarla y ver su repercusión en el medio.  
- Las sustancias antibióticas para el tratamiento y prevención de enfermedades del cultivo que se usen se regirá por la normativa comunitaria y estatal, entre la que destacan las Directivas del Consejo 91/67/CEE y 93/53/CEE, y los Reales Decretos 109/95, 157/95 y 1749/98. Los laboratorios homologados serán quienes suministren estas sustancias a la empresa de cultivo, en forma de premezcla en piensos, y en dosis concretas bajo prescripción veterinaria. La manipulación de los mismos será por personal específicamente formado para esa tarea. El almacenamiento de estos productos se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable, y la eliminación tanto de los productos sobrantes como de sus envases y embalajes, así como de las especies muertas, se llevará a cabo por empresas autorizadas para ello.  
Programa de Vigilancia Ambiental.  
Se continuará con el Plan de Vigilancia Ambiental que se está llevando a cabo en la instalación piscícola de Cultivos Marinos de Guardamar, S L., que además incluirá controles sedimentológicos en los mismos enclaves de los controles hidrológicos establecidos para la zona.  
En los Informes presentados sobre la vigilancia ambiental se recogerá la información de la situación real de la actividad durante ese periodo de vigilancia, en aspectos como la producción, pienso aportado, área de afección.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento y del anexo I apartado 1 g) del Decreto 162/90.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 13, apartado 2 del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Considerar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Ampliación de Granja Marina para el engorde de dorada y lubina, promovida por la empresa Cultivos Marinos Guardamar, SL., ubicada frente a la costa de Guardamar del Segura (Alicante), siempre que se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Durante la ejecución de las obras del proyecto, tanto de las operaciones realizadas en tierra como en el mar, se retirarán todos los materiales sobrantes y/o caídos al fondo para ser trasladados a vertedero autorizado y/o entregados a gestor autorizado. Finalizadas las obras de instalación, u obras realizadas en fase de funcionamiento e incluso desistimiento de la actividad en sí, se confirmará la retirada total de estos sobrantes que existan en los fondos marinos mediante la realización de inspecciones e inmersiones en el mar.  
2. Ante cualquier accidente, la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos para evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva, se establecerá especial atención en la temporada de baño.  
3. La empresa, para el tipo de medicamentos y su aplicación al cultivo que utilice, se atendrá al cumplimiento de la normativa comunitaria y estatal vigentes (entre otras las Directivas del Consejo 91/67/CEE y 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 y RD 1749/98), así como para el almacenamiento de estos productos que se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable.  
4. En el Programa de Vigilancia Ambiental que se lleva a cabo en la instalación piscícola de Cultivos Marinos de Guardamar, SL., se incluirán muestreos sedimentológicos en los enclaves de control hidrográficos nº 1, 2, 3 y 4. Además, se añadirán los parámetros microbiológicos indicados por el Servicio de Calidad de Aguas a controlar, mensualmente, en la muestra de agua (Coliformes fecales y Estreptococos fecales) y en el sedimento (Beggiatoa spp).  
Los Informes sobre la vigilancia ambiental presentados serán referidos a la situación real de la actividad durante ese periodo de vigilancia, es decir aspectos como producción, pienso aportado, área de afección.   
5. En el caso que sea autorizada la ampliación, deberá incluirse en la citada autorización la obligación de remitir los resultados obtenidos del Plan de Vigilancia a la Dirección General de Calidad Ambiental, para evaluar los resultados y controlar su posible incidencia en la calidad de las aguas litorales. Transcurridos dos años desde el funcionamiento de la instalación y de la remisión de los resultados del P.V.A., el peticionario podrá solicitar la modificación del Plan de Vigilancia Ambiental.  
De forma trimestral remitirán a la Dirección General de Calidad Ambiental los resultados, análisis de los mismos y conclusiones del Programa de Vigilancia Ambiental.  
6. El proyecto contemplará una partida presupuestaria que permita llevar a cabo el Programa de Vigilancia Ambiental.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 10 de abril de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 195/05-AIA  
Título: Subestación Transformadora de Reparto 66/20 KV STR Torrevieja  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SA.U.   
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Localización: Polígono industrial Las Salinas, término municipal de Torrevieja  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto presentado es la instalación de una Subestación Transformadora de Reparto (STR Torrevieja) que se alimentará desde la ST de San Miguel de Salinas a 66 kV mediante 4 líneas que se irán poniendo en servicio de forma paulatina y abastecerá a 20 kV a los puntos importantes de cargas de consumo.  
La STR Torrevieja constará de las siguientes instalaciones:  
- Un sistema eléctrico de 66 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6 y 8 posiciones correspondientes a cuatro de línea, tres de transformadores y el enlace de barras.  
- Un sistema eléctrico de 20 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6, conformado por tres módulos de celdas con un total de 41 posiciones de las que 24 serán salidas de línea, 3 de transformador, 2 de servicios auxiliares, 2 de medida, 2 de enlace de barras, 1 de partición y remonte, 4 de unión, y 3 de batería de condensadores. Este sistema se completa con la dotación de 3 baterías de condensadores (BC).  
- Una transformación dotada con tres transformadores de potencia de relación 66/20 kV y 40 MVA de potencia cada uno, con sus correspondientes reactancias trifásicas limitadoras de puesta a tierra. Para el suministro de los equipos y servicios propios de la subestación quedarán instalados dos TSA's de relación 20 kV/380-220 V y 50 KVA de potencia cada uno.  
- Un edificio en el que se ubicarán las celdas de 66 kV y 20 kV, los transformadores de potencia, reactancias, transformadores de servicios auxiliares, baterías de condensadores, equipos de control, protección, comunicación, alimentación en BT, etc, necesarios para el correcto funcionamiento de la subestación, así como una pequeña dependencia para aseo y vestuario.  
La parcela elegida tiene una superficie de 5.213 m² y se sitúa entre la EDAR Torrevieja, el Cementerio, una empresa dedicada a la fabricación de ventanas y la carretera N-332. Dispone de acceso rodado suficiente.  
La STR será un edificio de diseño interior, es decir, todo el equipamiento eléctrico queda en el interior del edificio. Además, las acometidas son subterráneas.  
Se justifica la realización de esta infraestructura en la necesidad de mejora de la calidad del suministro eléctrico y el crecimiento de la demanda en la zona asociado a la ampliación de la depuradora, el hospital y los proyectos de construcción. Asimismo, se evitará la saturación de las subestaciones existentes.  
2. Alternativas  
Se valora únicamente la solución adoptada. No obstante, se justifica que:  
- La tensión de funcionamiento de la subestación (66/20 kV) ha sido seleccionada por su menor impacto respecto a una que se alimentase a 220 kV.  
- Se ha seleccionado el diseño interior con acometidas subterráneas, por su menor impacto paisajístico.  
- La ubicación seleccionada permite acercar la subestación transformadora a los puntos de consumo.  
Afecciones legales  
En relación con el Planeamiento General del municipio, la zona de estudio se encuentra clasificada como Suelo No Urbanizable normal, según certificación de la Secretaria del Ayuntamiento de Torrevieja que se adjunta al anteproyeto.  
La parcela en la cual se va a ubicar la STR Torrevieja está dentro de la zona de Ordenación Periférica de las Lagunas de La Mata-Torrevieja (zona de interés especial, Industria Salinera). Asimismo, se encuentra incluido en el ámbito afectado por la Orden de 14 de noviembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, por la que se acuerda iniciar el procedimiento de elaboración del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante, y el Acuerdo de 21 de noviembre de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que se determina la forma de aplicación de las medidas cautelares previstas en el ámbito del citado PORN.  
En este sentido, las medidas previstas incluyen la obligación de solicitar informe favorable previo para la realización de actuaciones e infraestructuras dentro de dicho perímetro de ordenación. Con fecha 12 de agosto de 2004, el Área de Planificación y Ordenación del Territorio emitió informe previo favorable al proyecto (se adjunta al anteproyecto), supeditado a la obtención de declaración de impacto ambiental Favorable, ya que en principio, la actividad prevista no se encontraba entre las compatibles o autorizables.  
El RD 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la producción y distribución de energía eléctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). El titular de la actividad, comprobada su inclusión en dicho anexo, estará obligado a remitir un informe preliminar de situación al órgano autonómico competente, según se recoge en el artículo 3.1. de dicha norma.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
En el estudio de impacto ambiental se consideran los siguientes factores ambientales:  
- El suelo como recurso, es improductivo por el alto contenido en sales  
- El entorno es de una importancia destacable por la proximidad a las Lagunas de Torrevieja. Dicho enclave (la laguna) goza de las siguientes figuras de protección:  
- Protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante  
- Area Importante para las Aves (IBA 197)  
- Incluido en la Red Natura 2000, por estar declarado LIC y ZEPA  
- Microrreserva Vegetal de la Comunidad Valenciana (D 218/1994, de 17 de octubre)  
- Humedales de Importancia Internacional  
- Reserva de la Biosfera  
- Hábitats de Interés Comunitario  
- No existe patrimonio cultural o yacimientos arqueológicos que puedan verse afectados. Hay una cañada en las cercanías pero discurre a más de 45 m del emplazamiento.  
- La calidad paisajística de la zona es muy baja por la alta antropización y la cercanía de diversas infraestructuras.  
- La fauna y la flora están prácticamente ausentes de la parcela por la alta antropización.  
- Hay una zona residencial cercana, separada de la futura subestación por la carretera N-332.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Debido a las medidas de protección y seguridad para prevenir accidentes que la instalación debe cumplir, en general los impactos han sido considerados como no significativos.  
Distinguiendo entre las diferentes fases del proyecto y las acciones asociadas:  
A. Fase de Construcción:  
- Las acciones a llevar a cabo son principalmente el acondicionamiento del terreno, el transporte de material y maquinaria, el tendido de canalizaciones eléctricas y el montaje del edificio, las instalaciones y los equipos.   
- Los impactos consisten principalmente en la alteración de la morfología del relieve y de las características del suelo, así como la emisión de polvo y gases. La eliminación de suelo puede llevar asociada la eliminación de invertebrados y micromamíferos. En todos los casos, se consideran de magnitud baja y no significativos.  
B. Fase de Funcionamiento:  
- Las acciones son la ocupación de espacio, el transporte y transformación de electricidad y singularmente se pueden generar residuos durante la operación.  
- Los impactos asociados principales son el aumento del nivel sonoro y la generación de campos eléctricos y magnéticos en el entorno próximo de la instalación. Se considera que son no significativos. La generación de residuos es muy reducida. Los aceites minerales y gases (SF6) de la instalación están confinados, siendo casi imposible un vertido accidental.  
C. Fase de desmantelamiento de la instalación: no se considera.  
Otros impactos comunes a varias fases son:  
- Posible afección a los espacios naturales protegidos, que se considera no significativa por las características de la instalación.  
- La colisión de aves y su electrocución es imposible, porque las líneas van enterradas.  
- Se considera que no existe afección al patrimonio histórico y cultural, de acuerdo con el estudio de patrimonio realizado y el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano (3 de mayo de 2005) que se incluyen en el estudio de impacto ambiental.  
- Se mejora la calidad del servicio eléctrico.  
- El paisaje no se verá afectado significativamente debido a su alta antropización (la parcela está rodeada de infraestructuras e industrias) y al diseño de tipo interno de la subestación.  
- La accesibilidad de acuíferos es media pero hay en la zona diversos canales que comunican la laguna con el mar. Cualquier vertido incontrolado podría tener un alto impacto negativo.   
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Las medidas preventivas durante la fase de construcción serán:  
- No se realizarán en la zona cambios de aceite, reparaciones ni lavados de maquinaria que puedan provocar contaminación del suelo. Si se produjeran vertidos, se procederá a recogerlos junto con la parte afectada de terreno para su correcta gestión.  
- Eliminación de los residuos de obra según normativa.  
- Revisión periódica de la maquinaria de obra.  
- Uso de maquinaria adaptada a los valores límite de emisión vigentes.  
- Evitar la emisión de polvo regando, si fuese necesario, las áreas de trabajo.  
Las medidas correctoras más destacables durante la fase de funcionamiento son las siguientes:  
- El diseño de la subestación es de tipo interior, quedando todo el equipamiento eléctrico en el interior de un edificio. De este modo queda reducido el impacto paisajístico y el peligro de electrocución.  
- Las acometidas de las líneas de transporte de electricidad son subterráneas, lo que evita la colisión y electrocución de aves.  
- Se emplea como gas dieléctrico el SF6. Se trata de un gas sintético, no inflamable, inerte, no tóxico y más denso que el aire.  
- El aceite mineral empleado como baño para los transformadores no contiene PCB's ni PCT's. Se encuentra confinado en una cuba hermética dotada de depósito de expansión. Esto conlleva que cualquier posible fuga quede retenida hasta que sea recuperada para su regeneración in situ o su gestión por empresa autorizada. No se generan otros residuos.  
- Los únicos vertidos van asociados al uso del inodoro instalado en la STR. La instalación está conectada a la red de abastecimiento y vierte a la red pública de saneamiento.  
- El ruido estimado emitido por cada transformador es de 77 dB(A). Los cubículos de los transformadores proporcionan un aislamiento de 20 dB(A) y están orientados a la EDAR Torrevieja, con objeto de reducir el impacto sonoro sobre las zonas residenciales cercanas. La carretera N-332 se indica que está a mayor cota que la explanada (+2,5 m), por lo que actúa de barrera a la transmisión de ruido hacia dichas zonas. Su situación en una zona industrial y la proximidad a la carretera supone la existencia de focos ruidosos que repercuten en un menor impacto del ruido generado por la instalación. Todo ello lleva a estimar que esta no incrementará los niveles sonoros de la zona.   
- Para evitar la transmisión de vibraciones, los transformadores irán dispuestos sobre carriles en una losa de hormigón independiente y aislada.  
- Se restaurarán los terrenos afectados por las obras no ocupadas por edificios con aporte de grava y plantación de setos y árboles dentro del recinto de la misma. La subestación quedará protegida por un vallado perimetral.  
Las actuaciones propuestas en el Programa de Vigilancia Ambiental son las siguientes:  
- Se comprobará que la afección de terrenos es la estrictamente necesaria y que se restringe al interior de la parcela.  
- Se comprobará que el parque de maquinaria, almacén de aceites y combustibles, lavado y puesta a punto de maquinaria se localizan en los lugares autorizados.  
- Se comprobará que el nivel de ruido producido no supera los límites máximos establecidos en la legislación vigente.  
- Se controlará la correcta gestión de los residuos.  
- Se controlará que los aceites de los transformadores son gestionados convenientemente.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 19 de octubre de 2005 tuvo entrada en los Servicios Centrales de la conselleria de Territorio y Vivienda escrito del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante, por el que se trasladaba escrito del Servicio Territorial de Energía por el que se remitía el expediente del proyecto, incluyendo:  
- Anteproyecto de Nueva Subestación Transformadores de Reparto de 66/20 kV, STR Torrevieja.   
- estudio de impacto ambiental en formato papel y electrónico.  
- Documento de Síntesis del estudio de impacto ambiental.  
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante anuncio en el DOGV, sin que se hayan formulado alegaciones.  
Con fecha 12 de enero de 2006, se remitió consulta al Área de Planificación y Ordenación del Territorio acerca de la adecuación de las medidas adoptadas por el proyecto en relación con las figuras de protección ambiental que afectan al ámbito del proyecto. Se recibió respuesta con fecha 24 de marzo de 2006, en la que se informa favorablemente el proyecto.  
Con fecha 11 de abril de 2006, el titular presentó dos informes del director general de Patrimonio Cultural Valenciano, en los que se indica que no resulta necesaria actuación alguna y que no existen afecciones paleontológicas así como que no hay afección al patrimonio arqueológico y etnológico.  
Consideraciones jurídicas  
La subestación transformadora se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 2 del anexo II del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo y así como con el artículo 6 del Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a la biodiversidad.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Subestación Transformadora de Reparto de 66/20 kV STR Torrevieja promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica SA.U. en el término municipal de Torrevieja, polígono industrial Las Salinas, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental.  
Segundo  
Adicionalmente, se establecen las siguientes condiciones:  
1. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas las áreas que se hayan visto alteradas por las obras y se procederá a la correcta gestión de los residuos generados.  
2. Las actuaciones no podrán alterar temporal ni definitivamente las condiciones de funcionamiento de los canales de conexión de la laguna con el mar o con otros canales.  
3. Las operaciones de vaciado y llenado con gas SF6, se realizará mediante equipos que impidan la emisión libre del gas a la atmósfera.  
4. La aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, tal y como se establece en el informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, en aplicación de la Ley 4/98, de 11 de junio.   
5. Con respecto a las emisiones de campos electromagnéticos derivadas del funcionamiento de la STR se estará a lo dispuesto por la Dirección General de Salud Pública, órgano competente en la vigilancia sanitaria de la contaminación electromagnética, de acuerdo con la Ley 4/2005, de 17 junio. En todo caso, éstas se mantendrán por debajo de los límites establecidos por la Recomendación del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea, de 12 de julio (1999/519/CE), fijados en 5 kV/m para el campo eléctrico y 100 µT para el campo magnético. A la puesta en marcha de la STR, se realizarán mediciones para garantizar el cumplimiento de ambos límites (campo eléctrico y campo magnético), y cuyos resultados se incorporarán al Programa de Vigilancia Ambiental.  
6. A la puesta en marcha de la Subestación Transformadora, se procederá a medir los niveles sonoros generados al objeto de verificar el cumplimiento de las condiciones establecidas en la legislación vigente.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 18 de abril de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 258/2000-AIA  
Título: Subestación Transformadora 132/20 kV S.T. Vall d'Alba  
Promotor: Iberdrola, SA.   
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Castellón de la conselleria de Infraestructuras y transporte  
Localización: Polígono industrial Caseta Blanca del término municipal de Vall d'Alba (Castellón).  
Descripción del Proyecto  
El objeto del proyecto presentado es la instalación de una Subestación Transformadora S.T. Vall d'Alba formada por dos posiciones de línea denominadas L/Benicarló y L/San Juan de Moró y una posición de transformador de 132/20 kV y 20 MVA, dejándose prevista la eventual ampliación futura a una nueva posición de transformador. Con esta nueva subestación transformadora (S.T.) se pretende alimentar en media tensión la creciente demanda eléctrica industrial y de la población de la zona Este de la provincia de Castellón  
La ST Vall d'Alba constará de las siguientes instalaciones:  
- Un sistema eléctrico de 132 kV compuesto por un embarrado principal con una configuración de simple barra y 5 posiciones (2 de línea, 2 de transformador y 1 de seccionaniento)  
- La transformación constará de 2 transformaciones de potencia trifásicos de 40 MVA y relación 132/20 kV  
- Un sistema eléctrico de 20 kV con un total de 25 posiciones (16 de línea, 2 de transformador, 2 de medida, 2 de servicios auxiliares, 1 de partición y 2 de batería de condensadores) agrupadas en dos módulos de celdas de interior ubicados en el edificio. Este sistema se completará con la dotación den intemperie de 2 transformadores de servicios auxiliares de 100 kVA y relación 20/0,380-0,220 kV, de reactancias trifásicas de puesta a tierra con limitación de intensidad a un máximo de 500 A en 30 segundos y de 2 baterías de condensadores de 7.200 kVAr.  
- Un edificio de celdas y control en el que se ubicarán las celdas de 20 kV, así como, los equipos de control, protección, comunicación, alimentación eléctrica, etc., necesarias para el correcto funcionamiento de la subestación.  
- Para la apertura y cierre de los circuitos de líneas y transformador de potencia de carga, se ha previsto la instalación de interruptores automáticos tripolares de SF6 para intemperie.  
La parcela elegida tiene una superficie de 10.982 m² y se sitúa a unos 3 km al sudeste de la población de Vall d'Alba en el extremo oriental del polígono industrial Caseta Blanca en terrenos integrados dentro de la actuación del sector 6 del mencionado polígono industrial.   
Se justifica la realización de esta infraestructura para poder atender con las debidas garantías de seguridad y regularidad los crecientes incrementos de consumo de energía eléctrica de la zona Este de la provincia de Castellón.   
Afecciones legales  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades Potencialmente Contaminantes del Suelo, en su anexo I, recoge la actividad de producción y distribución de energía eléctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). Esto supone que el titular de la actividad, comprobada su inclusión en dicho anexo, estará obligado a remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el Órgano Autonómico Competente, tal y como recoge el artículo 3.1. de dicha reglamentación.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
En el estudio de impacto ambiental se consideran los siguientes elementos ambientales:  
- La calidad del aire se afectará levemente durante la construcción de las infraestructuras por el levantamiento de polvo, emisión de gases de motores y generación de ruido.  
- En cuanto a la flora y la vegetación, únicamente, se considera la introducción de especies ornamentales.  
- En cuanto a la fauna la afección esperada será mínima, ya que no se tiene previsto la realización de actuaciones que modifiquen de manera grave las características del suelo y de la vegetación del término municipal.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Las medidas de protección y seguridad adoptadas en la subestación eléctrica en previsión de accidentes hace que, en general, los impactos hayan sido considerados como no significativos:  
- Respecto a la pérdida de suelo agrícola, éste es de baja calidad por encontrarse materiales calcáreos a poca profundidad, considerándose un impacto recuperable y mínimo.  
- Respecto al impacto sobre la vegetación no existen masas forestales por lo que se considera nulo  
- En cuanto al impacto sobre la atmósfera se contempla, principalmente, la contaminación acústica. En el apartado de medidas correctoras se contemplarán los umbrales de emisión admisibles.   
- No se producirá impacto sobre las aguas subterráneas al disponerse de una red de saneamiento general en el polígono.  
- En cuanto al impacto sobre el medio socioeconómico será altamente positivo, favoreciendo el desarrollo económico, social y del sector servicios en el municipio.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Las principales medidas preventivas y correctivas que se consideran:  
- Aislamiento de las edificaciones e infraestructuras evitando que se alcancen niveles inaceptables de contaminación acústica que sobrepasen los 60/80 dBA.  
- Eliminación de los residuos sólidos urbanos mediante recogida domiciliaria.  
- Conexión a la red general de alcantarillado, cumpliéndose con los parámetros y niveles de contaminantes exigidos por la legislación vigente aplicable. El saneamiento se llevará a cabo en red separativa del polígono, una para aguas residuales procedentes de las evacuaciones y actividades, y otra para la recogida de aguas pluviales.  
Las actuaciones propuestas en el Programa de Vigilancia Ambiental incluyen:  
- Cumplimiento de la legislación vigente sobre ruidos y emisiones gaseosas  
- No depositar los residuos de obras y escombros en sitios no autorizados.  
- Control de cumplimiento de legislación y ordenanzas de carácter urbanístico.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 7 de junio de 2000 tuvo entrada en los Servicios Centrales de la conselleria de Medio Ambiente escrito del Servicio Territorial de Industria y Comercio de Castellón por el que se remitía el proyecto y el estudio de impacto ambiental de la subestación transformadora.  
En oficio de fecha de entrada en registro de 3 de agosto de 2000, se remite desde Servicio Territorial de Industria y Comercio de Castellón, certificado de no alegaciones durante el periodo de información pública y de copia de la publicación mediante anuncio en el Boletín Oficial de Castellón.  
Consideraciones jurídicas  
La subestación transformadora se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, que aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de la Subestación Transformadora 132/20 kV ST Vall d'Alba promovida por Iberdrola, SA. en el término municipal de Vall d'Alba, polígono industrial Caseta Blanca siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental.  
Segundo  
Adicionalmente, se establecen las siguientes condiciones:  
1. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas las áreas que se hayan visto alteradas por las obras y se procederá a la correcta gestión de los residuos generados.  
2. Las operaciones de vaciado y llenado del gas SF6, empleado como medio aislante dieléctrico en los interruptores, se realizará mediante equipos de recuperación que impidan la emisión libre del gas a la atmósfera.  
3. La aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, tal y como se establece en el informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, en aplicación de la Ley 4/98, de 11 de junio.   
4. Con respecto a las emisiones de campos electromagnéticos derivadas del funcionamiento de la subestación transformadora se estará a lo dispuesto por la Dirección General de Salud Pública, órgano competente en la vigilancia sanitaria de la contaminación electromagnética, de acuerdo con la Ley 4/2005, de 17 junio. En todo caso, éstas se mantendrán por debajo de los límites establecidos por la Recomendación del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea, de 12 de julio (1999/519/CE), fijados en 5 kV/m para el campo eléctrico y 100 µT para el campo magnético. A la puesta en marcha de la Subestación transformadora se realizarán mediciones para garantizar el cumplimiento de ambos límites (campo eléctrico y magnético), y cuyos resultados se incorporarán al Programa de Vigilancia Ambiental.  
5. Una vez en funcionamiento la Subestación Transformadora, se procederá a medir los niveles sonoros generados al objeto de verificar el cumplimiento de las condiciones establecidas en la legislación vigente.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 19 de abril de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML