Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9181, del 24-09-2021 (2021/9257)

RESOLUCIÓ de 13 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 45/15-AIA Segorbe.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9181

Data del DOGV
:   24-09-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/9257

CVE


Data del document
:   13-09-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 45/15-AIA Segorbe. [2021/9257]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 45/15-AIA Segorbe.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 45/15-AIA.  
Títol: Pròrroga de vigència de concessió d'explotació de recursos de la secció C) Ymperi, número 2356-A.  
Promotor: Saint Gobain Placo Ibérica, SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló.  
Referència de l'òrgan substantiu: MIPREC/2009/2/12.  
Localització: diverses parcel·les del polígon 24. Terme municipal de Segorbe (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1r Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la sol·licitud de la pròrroga d'una concessió directa, d'acord amb la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, per a una explotació de recursos de la secció C.  
2n Principals característiques del projecte segons la documentació aportada  
L'explotació existent es desenvolupa a cel obert i té per objecte l'extracció d'algeps al terme municipal de Segorbe (Castelló). Aquest algeps proveeix la fàbrica que Saint Gobain Placo Ibérica, SA, té al polígon industrial de Soneja.  
Hi ha una concessió de la secció C que abasta sis quadrícules mineres, atorgada el 14 d'octubre de 1986. L'accés a l'explotació es realitza pel nord, des d'un camí al qual s'arriba des d'una via de servei de l'autovia A-23 a l'altura del PK 19-20. No s'hi requereixen accessos nous.  
  
En l'actualitat, la superfície afectada per les labors extractives arriba a les 10,7756 ha. El front d'explotació en el límit sud ha aconseguit la cota de 297 msnm, mentre que la plaça de pedrera, situada al nord, arriba als 252 msnm. No hi ha runars exteriors, només un dipòsit d'estèrils, de 3.800 m² de superfície i 5 m d'alçària, en la part centre-oest. Fins al moment, no s'han realitzat labors de restauració.  
  
El titular sol·licita una ampliació temporal de l'activitat de 16 anys. No obstant això, l'àmbit territorial sol·licitat difereix de l'originalment autoritzat, i suposa ampliar la superfície d'extracció. La restauració abastarà la superfície afectada i l'ampliació.  
D'acord amb la proposta inicial, les labors d'explotació i restauració afecten una superfície total de 27,8653 ha. No obstant això, després de les consideracions ambientals formulades durant la tramitació de l'expedient per la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, el promotor redueix l'àmbit d'explotació pel sud i l'oest, per la qual cosa la superfície finalment sol·licitada per a l'ampliació és de 21,52 ha.  
  
Les coordenades UTM en el sistema de referència ETRS-89, fus 30, del perímetre de l'explotació finalment sol·licitat són:  
En l'última documentació aportada, es redueix l'àmbit d'explotació pel sud, però s'amplia el material objecte d'aprofitament, incloent-hi, a més dels algeps del Keuper, les anhidrites del Keuper, que pretenen destinar-se a la fabricació de fertilitzants.  
L'alçària mitjana dels terrenys és de 290 msnm i la màxima és de 320 msnm. L'àrea més elevada es localitza en el sector sud de l'explotació.  
L'explotació es realitza a cel obert, amb desenvolupament descendent de bancs, i es du a terme de sostre a mur. Les labors s'iniciaran a la zona sud i avançaran cap al nord, a fi de finalitzar com més prompte millor l'explotació de les cotes més altes i permetre la restauració dels bancs superiors mentre prossegueix l'extracció a cotes inferiors.  
  
L'ampliació suposa l'afecció de 10,74 ha, incloent-hi massa forestal arbrada, superfície agrícola (ocupada per oliveres, ametlers i garroferes, en cultiu i abandonats) i camins interiors.  
Com a labors preparatòries es realitzarà un decapatge per a la retirada del sòl existent, seguit d'un desmunt calcari que suposa la cobertora de la formació mineral a extraure. La terra vegetal es reservarà en la zona d'apilaments a l'entrada de la mina, en piles d'1,5 m d'alçària màxima. En el cas que l'apilament haja de superar un any de duració, se sembrarà amb lleguminoses i gramínies i es regarà periòdicament per a afavorir-ne el manteniment.  
La geometria del talús d'excavació més desfavorable és la següent:  
  
Talús general: 22 °  
Talús de banc: 78 °  
Nombre de bancs: 8, amb bermes amb amplària mínima de 21 m.  
Alçària de banc: 10 m.  
Alçària talús general: 75 m.  
Profunditat màxima d'excavació: 253 msnm.  
El projecte estima que en l'actualitat, amb el límit definit, les reserves de material en l'explotació són les següents:  
  
Anhidrita Algeps Cobertora  
550.435 m³ 1.357.600 m³ 184.000 m³  
1.100.870 t 2.715.200 t 368.000 t  
  
  
  
La producció d'algeps i anhidrites planificada està al voltant de les 238.504 t/any, amb 23.000 t/any d'estèrils. Tenint en compte les reserves calculades (3.816.070 t), l'activitat extractiva es prolongarà durant 16 anys, i es desenvoluparà en quatre fases d'acord amb la taula següent:  
  
FASE Superfície (ha)  
Fase 1 4,3193  
Fase 2 5,7218  
Fase 3 3,7347  
Fase 4 7,7455  
  
  
  
L'arrancada es realitzarà per perforació i voladura per als bancs d'algeps i amb mitjans mecànics per a la formació detrítica. El material arrancat es carregarà en el tall sense més tractament.  
1. La maquinària que s'utilitzarà en les diferents labors de l'explotació és la següent:  
a) Arrancada i càrrega: dues excavadores hidràuliques i una pala carregadora de rodes.  
b) Transport: tres dúmpers.  
c) Control de pols: un camió cisterna.  
d) Perforació per a voladures: un vagó perforador amb martell al capdavant i boca de 90 mm, contractat a empresa especialitzada.  
2. Personal: s'estima que totes les operacions poden efectuar-se amb huit operaris de maquinària mòbil, en un torn de 8 hores en horari diürn i el director facultatiu. Les labors relacionades amb la perforació i voladures de bancs d'algeps seran subcontractades a una empresa especialitzada.  
3. Instal·lacions de servei:  
a) Dues casetes prefabricades portàtils, amb ús d'higiene (7,8 m²) i menjador (14,4 m²).  
b) Un dipòsit de gasoil de 25.000 litres de capacitat, per a donar servei a la maquinària de l'explotació, que estarà envoltat d'una tanca de 2,5 m d'alçària.  
  
3r Pla de restauració integral (PRI)  
El pla de restauració integral es proposa en quatre fases, cadascuna de les quals abastarà la superfície corresponent a les quatre fases d'explotació, partint de l'estat morfològic final d'aquestes fases.  
La restauració morfològica de l'explotació consistirà en l'escapçat i estesa dels talussos d'explotació fins a conformar 16 bancs amb desnivell cada cinc metres, amb una plaça de pedrera a cota 253 msnm que dona eixida a les aigües en la zona nord-oest, i drena cap al barranc del Carrasquillo.  
En aquest punt hi ha diferències entre la proposta inicial del PRI i l'última versió aportada, en relació amb la topografia final resultant, amb el sistema de drenatge per a previndre l'erosió, amb el substrat sobre el qual es realitzarà la revegetació i amb les espècies seleccionades per a aquesta i la seua distribució.  
A) Versió original del PRI (document 2015).  
S'estableix un pendent màxim de 32° en els talussos de restauració, amb bancs de 5 m d'alçària i 10 m d'amplària de berma.  
Com a mesures preventives contra l'erosió, es proposa una xarxa de drenatge que inclou:  
- Rases de derivació en el coronament dels vessants de restauració, amb pendent de l'1 %.  
- Cunetes cada dues bermes a peu de talús, i una en coronament, amb pendent de l'1,5 %.  
- Tres baixants de talús.  
L'aigua recollida es drenarà al barranc del Carrasquillo. Per al control d'arrossegament de sediments, s'instal·laran rastells de fusta reblits de troncs i branques per a retindre els sediments.  
Una vegada conformada la morfologia final, abans de la revegetació, s'estendrà una capa de terra mineral mesclada amb compost, de 20 cm de grossària. Per damunt d'aquesta capa, s'aportarà una capa de terra vegetal de l'explotació amb els gruixos següents segons zones:  
  
- 30 cm en talussos.  
- 45 cm en les bermes, i en la zona sud del fons d'explotació, destinada a arbratge.  
- 20 cm en la resta del fons d'explotació, destinat a matoll i a gramínies forestals.  
  
Les espècies seleccionades per a la revegetació són:  
- Espècies arbòries i arbustos alts: Pinus halepensis (pi blanc), Ceratonia siliqua (garrofera), Olea europea var. sylvestris (ullastre), Quercus coccifera (coscoll), Pistacia lentiscus (llentiscle), Juniperus oxycedrus (ginebre) i Chamaerops humilis (margalló).  
- Arbustives: Rosmarinus officinalis (romer), Coronilla juncea (coroneta), Anthyllis cytisoides (albada), Stipa tenacissima (espart), Dorycnium pentaphyllum (botgeta blanca), Salsola genistoides (escobella), Atriplex halimus (salat blanc) i Coronilla valentina.  
- Herbàcies: Anthyllis vulneraria, Coronilla minima, Vicia villosa, Brachypodium retusum, Dactylis glomerata subsp. hispanica, Elymus hispidus i Lygeum spartum (espart bord).  
La revegetació de zones planes, plaça de pedrera i bermes inclourà espècies de port herbaci, arbustiu i herbàcies, i distingirà les espècies a implantar i la seua densitat de plantació segons l'orientació, pendent i gruix de la capa de terra vegetal. Els talussos es revegetaran amb espècies herbàcies en tota la seua superfície, i amb espècies arbustives col·locades en banquetes a portell.  
A la plaça de pedrera s'estableix, a peu del vessant d'ombria, una zona arbrada, de 30 m d'amplària, amb llentiscles, garroferes, margallons i ullastres en grups de 30-60 unitats i pi blanc (45 %) en els espais lliures. A continuació, una altra zona arbrada amb ginebre i ullastre en grups de 30-60 unitats i pi blanc (60 %) als espais lliures. Finalment, en la resta de la plaça de pedrera, on s'acumularan els materials d'arrossegament (probablement algeps), es plantaran albada, espart bord i barrella.  
B) Versió modificada del PRI (document 2020).  
S'estableix un pendent màxim de 35 ° en els talussos de restauració. Les bermes seran de 6 m d'amplària i tindran un lleuger contrapendent del 2 %, per a retindre l'aigua d'escolament.  
Per a evitar l'entrada d'aigües pluvials sobre les zones d'explotació es construiran cunetes de guarda al llarg del perímetre d'explotació.  
  
Com a mesures preventives contra l'erosió, es proposa una xarxa de drenatge que inclou cunetes a peu de talús en cadascuna de les bermes i baixants que dirigiran les aigües recollides a la plaça de pedrera. S'instal·laran dissipadors d'energia coberts amb emmacat de pedra en els punts de descàrrega de les baixants i en els punts de desguàs de la cuneta perimetral.  
També s'instal·laran basses de decantació per a clarificar l'aigua d'eixida. Finalment es disposaran barreres de brancatge per al control de sediments.  
Una vegada conformada la morfologia final, abans de la revegetació, s'estendrà una capa de terra mineral mesclada amb fem, de 10 cm de gruix.  
Les espècies seleccionades per a la revegetació són les següents:  
- Arbòries: l'espècie base és Pinus halepensis, però també s'empren Ceratonia siliqua, Olea europaea var. sylvestris i Juniperus oxycedrus en diferents densitats segons les diferents orientacions.  
- Arbustives: Anthyllis cytisoides, la botja pudent (Artemisia herba-alba), Cistus clusii, Coronilla junce, Pistacia lentiscus, Rhamnus lyciodes i Rosmarinus officinalis.  
- Herbàcies: Lolium perenne L. (40 %), Medicago sativa (10 %), Melilotus officinalis (30 %), Trifolium pratense L (10 %) i Poa annua (10 %).  
Tant la revegetació de zones planes, plaça de pedrera i bermes, com la de talussos, inclourà espècies de port herbaci, arbustiu i arbori, distingint les espècies a implantar segons l'orientació i pendent. En el cas dels talussos, arbres i arbustos s'implantaran en banquetes d'infiltració situades a portell.  
Tant en la versió original com en la versió modificada del PRI, la revegetació herbàcia es realitzarà mitjançant sembradora per fileres en bermes i zones planes, i hidrosembra en talussos. La plantació d'espècies arbustives i arbòries serà manual.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 8 de maig de 2015 amb la remissió, pel Servei Territorial d'Energia de Castelló (òrgan substantiu, competent en mines), de la documentació tècnica en format digital, així com el resultat del tràmit d'informació pública i informes sectorials necessaris per al procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
  
El 26 de maig de 2015 es requereix l'òrgan substantiu perquè torne a remetre part de la documentació, per dificultats en la lectura d'alguns arxius inclosos en els CD. Se sol·licita, així mateix, la remissió d'una còpia en paper. El 23 de juny de 2015, l'òrgan substantiu remet la documentació sol·licitada en format CD, però no la còpia en paper. El 23 de juliol de 2015, es reitera a l'òrgan substantiu la sol·licitud de remissió d'una còpia en paper dels plànols dels documents tècnics.  
  
El 23 de juliol de 2015 se sol·licita de l'Ajuntament de Segorbe informació relativa a la compatibilitat de l'activitat amb el planejament urbanístic municipal.  
El 4 d'agost de 2015, l'òrgan substantiu remet la documentació en paper sol·licitada.  
D'altra banda, el 22 de juliol de 2015 es realitza una consulta al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, el qual emet informe el 7 d'abril de 2016.  
El 28 de juny de 2016 es remet còpia de l'informe en matèria de paisatge a l'òrgan substantiu, on se li requereix la remissió de l'estudi d'integració paisatgística.  
El 4 d'agost de 2016 es rep el document sol·licitat, el qual es trasllada al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge el 6 de setembre de 2016.  
  
El 7 de juliol de 2017, el promotor va presentar davant el registre territorial documentació relativa al projecte originalment aprovat i comparativa amb la sol·licitud actual. La documentació la rep l'òrgan ambiental el 20 de juliol de 2017. El 16 d'agost de 2017 es rep la mateixa documentació a través de l'òrgan substantiu.  
El 15 de gener de 2018, el promotor sol·licita informació sobre l'estat de tramitació de l'expedient.  
El 31 de maig de 2018, es remet informe a l'òrgan substantiu, on es requereix ampliació de documentació.  
El 31 de maig de 2018, es reitera la sol·licitud d'informe a l'Ajuntament de Segorbe.  
El 31 d'octubre de 2018, l'òrgan substantiu remet documentació addicional aportada pel promotor, que consisteix en mesures correctores per a minimitzar l'impacte de l'activitat.  
El 9 de setembre de 2019, l'òrgan substantiu remet documentació complementària aportada pel titular. La documentació consisteix en dos plànols que reflecteixen un àmbit d'explotació reduït i certificat de compatibilitat urbanística per a aquest àmbit territorial.  
El 8 d'octubre de 2019, es comunica a l'òrgan substantiu que la combinació de les mesures correctores proposades a l'octubre de 2018 amb la reducció de l'àmbit d'explotació solucionen els problemes detectats en l'explotació sol·licitada. No obstant això, es requereix unificar la documentació tècnica amb la incorporació de les modificacions assenyalades. Amb la mateixa data es remet còpia del requeriment al promotor.  
El 25 d'octubre de 2019, l'òrgan substantiu remet una llista de coordenades corresponents al perímetre d'explotació proposat en la comunicació de 9 de setembre de 2019.  
El 20 de maig de 2020, l'òrgan substantiu remet un ofici on indica la remissió de la documentació tècnica requerida. Aquesta última es rep el 2 de setembre de 2020.  
  
Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia de Castelló, de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació, va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7481, de 9 de març de 2015. La cap de l'esmentat Servei Territorial d'Energia de Castelló, amb data 4 de maig de 2015, certifica que durant el termini concedit no s'hi van presentar al·legacions.  
  
Consultes a administracions i informes rebuts  
En l'expedient s'han considerat tant els informes remesos per l'òrgan substantiu, com els sol·licitats pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en atenció a les possibles afeccions detectades.  
  
a) Informe de la Direcció General de Cultura (2.05.2014).  
L'informe al·ludeix a antecedents previs en els quals es va realitzar la prospecció arqueològica d'una àmplia superfície, i indica que la proposta actual suposa una sensible reducció de la superfície de l'explotació, que se cenyeix a l'antiga explotació i a un entorn pròxim on no s'havien localitzat jaciments arqueològics.  
En els voltants de les àrees d'explotació previstes es coneixen diversos jaciments arqueològics, entre els quals destaquen El Majadal i Corral de Juaneca.  
S'emet informe favorable a l'actuació, d'acord amb el que es preveu en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sempre que l'activitat minera es duga a terme amb el seguiment arqueològic de l'extracció de la terra vegetal i del sediment plistocé que corona la seqüència estratigràfica.  
En el cas de modificar la proposta que ha sigut objecte d'informe, s'haurà de sotmetre de nou a informe.  
b) Informe de la Secció d'Estudi i Planificació Forestal (23.04.2014)  
  
L'informe descriu exhaustivament l'explotació i la restauració proposades.  
S'informa favorablement en considerar que la restauració és adequada i compatible amb el resultat final previst i els objectius plantejats, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials d'aplicació.  
Es considera imprescindible que les coordenades UTM de totes les fases de l'explotació-restauració es recalculen en el nou sistema de referència ERTS89, oficial a partir de gener 2015.  
c) Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (23.04.2015)  
  
L'actuació suposa l'ocupació de zona de policia del Barranc del Carrasquillo. Referent a això, es recorda que qualsevol actuació en la zona de policia queda supeditada a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca.  
A l'efecte de garantir la no-incidència en el règim de corrents, es realitzen una sèrie de recomanacions quant a la recollida de les aigües d'escolament, la disposició d'elements per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades, l'afavoriment de la infiltració i la reducció de la pèrdua de sòl. Es recorda, així mateix, que les obres que es realitzen no podran alterar el curs natural de les aigües.  
La demanda de recursos hídrics generada per l'activitat (2.070 m³/any per a regs antipols) serà subministrada per camions cisterna. Es recorda que el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal o per concessió administrativa.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet informe favorable a l'explotació Ymperi a Segorbe, sense perjudici de determinacions que es puguen establir en les autoritzacions que s'han d'obtindre.  
d) Informe del Servei de Parcs Naturals (18.08.2008)  
L'actuació se situa dins de l'àmbit del pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra Calderona, en concret en la zona d'influència (ZI) i afecta les àrees de regeneració (RG) i les àrees de predomini agrícola (AG).  
A partir de l'articulat del pla d'ordenació dels recursos naturals que regula els usos permesos, es conclou que l'activitat proposada en el projecte d'ampliació de la zona extractiva és compatible amb el pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra Calderona.  
  
No obstant això, s'hauran de complir els condicionants de l'article 28, respecte del compromís del titular de l'explotació de restaurar la zona quan l'activitat extractiva haja finalitzat.  
e) Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (27.09.2019)  
En un primer informe (31.03.2016), es requereix la remissió de l'estudi d'integració paisatgística al qual s'al·ludeix en l'estudi d'impacte ambiental, i s'indica la necessitat d'analitzar la visibilitat des de l'Ermita de San Antonio de Padua i El Calvario i el nucli urbà de Sot de Ferrer, així com l'adopció de mesures per a mitigar els nous impactes visuals generats.  
Després de rebre l'estudi d'integració paisatgística, i informat sobre la reducció de l'àmbit territorial de l'explotació, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge considera que la reducció de l'àrea d'explotació pel sud, juntament amb el disseny de la topografia proposat, disminuiran l'impacte visual i paisatgístic generat, atés que s'exclouen del seu àmbit els terrenys més elevats i es dona una certa continuïtat a la topografia de l'entorn.  
Es manca de justificació dels resultats del procés de participació pública. No obstant això, no serà necessari un nou informe del Servei d'Infraestructura i Paisatge, llevat que s'hagueren presentat al·legacions o observacions de caràcter paisatgístic en la fase de participació i informació pública realitzada.  
S'emet informe favorable sempre que es duguen a terme les mesures d'integració fixades en l'estudi d'integració paisatgística.  
  
Consideracions ambientals  
1r Emplaçament del projecte  
L'explotació minera es desenvolupa al paratge del Mas Quemado, a l'est de l'autovia A-23. El sòl sobre el qual es pretén desenvolupar l'activitat està classificat en el vigent Pla General d'Ordenació Urbana de Segorbe com a sòl no urbanitzable comú, zona rural comuna forestal i en l'expedient consta un informe de compatibilitat de l'activitat amb el pla general d'ordenació urbana.  
L'ampliació de l'explotació (proposta presentada en 2015), varia substancialment el perímetre respecte de l'autorització de 1986, per la qual cosa es preveuen canvis en l'afecció ambiental associada.  
Contrastada la ubicació proposada per a l'activitat amb la informació subministrada per la cartografia disponible en el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, s'observa que:  
- L'explotació afecta l'hàbitat 153123 definit a escala 1.50.000.  
- L'explotació se situa en terreny forestal. En conseqüència, haurà de considerar-se el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
- L'àmbit del projecte està inclòs en el pla d'ordenació dels recursos naturals de Calderona, a la zona d'influència qualificada com a àrea de regeneració i àrea de predomini agrícola. Com ja s'ha indicat, consta l'informe favorable del Servei de Parcs Naturals relatiu a la compatibilitat de l'activitat amb el pla d'ordenació dels recursos naturals.  
  
- La ubicació del projecte no afecta camins ramaders, espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altre tipus d'espai natural protegit amb les excepcions esmentades.  
- L'emplaçament proposat no està sotmés a riscos per inundació, lliscaments o despreniments.  
En l'entorn immediat de l'explotació es va detectar la presència de diverses edificacions amb aparença d'ús residencial, algunes de les quals es trobaven dins de l'àmbit d'explotació. En concret, es van detectar tres edificacions, a les parcel·les 199, 200 i 321 del polígon 24, que no estaven situades en l'àmbit de l'explotació autoritzada en 1986. D'acord amb el web de cadastre, aquestes edificacions consten com d'ús residencial i amb un any de construcció anterior a la data de concessió inicial de l'explotació minera l'ampliació de la qual se sol·licita. A més, a la parcel·la 211, en els voltants de l'explotació, es detecta una altra construcció amb aparença d'habitatge, encara que el web de cadastre no la diferencia com a tal. En definitiva, es va requerir del promotor que establira mesures correctores per a evitar afeccions a les edificacions pròximes.  
A) Amb data 31 d'octubre de 2018, el promotor presenta documentació on proposa mesures correctores addicionals.  
En relació amb les edificacions situades en l'àmbit de l'explotació, que desapareixerien en la primera fase d'explotació, el promotor es compromet a adquirir-les abans de l'inici de l'activitat mitjançant acord amb els seus titulars.  
D'altra banda, per a reduir les vibracions sobre l'habitatge de la parcel·la 211, el document proposa realitzar l'arrancada de mineral amb mitjans mecànics per a distàncies a l'habitatge inferiors a 60 m. De 60 a 100 m, mitjançant el desdoblament del banc; i a partir de 100 m de distància, amb bancs de 10 m d'alçària.  
El document inclou, com a mesura correctora addicional, l'establiment d'una pantalla vegetal de 15 metres d'amplària al llarg de tot el perímetre de l'activitat. La mesura considera la preservació de l'arbratge forestal inclòs en aquesta franja i la plantació de nous exemplars en les zones amb menor densitat per tractar-se de camps de cultiu.  
  
Les mesures proposades el 31 d'octubre de 2018 es van considerar adequades, però insuficients per a garantir la seguretat de l'habitatge i les condicions d'assossec dels seus habitants. Es considerava important combinar una major separació de l'habitatge amb la restricció dels mitjans extractius.  
B) Amb data 9 de setembre de 2019 es rep nova documentació.  
  
Atesos els dubtes plantejats sobre la compatibilitat urbanística de l'activitat amb els usos residencials preexistents, el promotor opta per reduir l'àmbit territorial de l'explotació en la zona sud amb l'exclusió dels habitatges d'aquesta zona sud. Amb el perímetre resultant, corresponent a les coordenades indicades en pàgines anteriors, s'obté el certificat de compatibilitat urbanística, signat pel secretari de l'Ajuntament de Segorbe el 24 de maig de 2019.  
El 8 d'octubre de 2019 s'informa que es considera que la combinació de totes les mesures preventives proposades el 31 d'octubre de 2018 i el 9 de setembre de 2019 salvaguarda els habitatges dels voltants de l'activitat. No obstant això, es requereix la remissió de la documentació tècnica i unificar les mesures correctores.  
  
2n Consideracions relacionades amb l'activitat que s'ha de desenvolupar  
a) Topografia, vegetació i paisatge  
Les principals afeccions d'una activitat minera es produeixen sobre la topografia, perquè l'extracció del material modifica el relleu original del terreny, i sobre la vegetació, que resulta eliminada. La combinació de les dues afeccions provoca l'impacte paisatgístic de l'activitat.  
En relació amb aquests impactes, a més de l'adequat disseny de l'explotació, la principal mesura correctora és el pla de restauració integral. En aquest punt, ha de posar-se l'accent en què el requeriment de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, de data 8 d'octubre de 2019, d'unificació de la documentació, va tindre per objecte incloure en un únic document totes les mesures correctores proposades per a fer viable l'explotació, a saber:  
- Reculada del perímetre d'explotació amb exclusió de la zona sud, però també,  
- Franja de seguretat de 15 m d'amplària on es conserve la vegetació existent i restricció dels mètodes extractius depenent de la distància als habitatges.  
La resta de paràmetres del projecte d'explotació i del PRI inicialment presentats es consideraven adequats en els termes plantejats, i així s'indicava en el requeriment. A més, aquest pla de restauració integral havia sigut informat favorablement per l'òrgan competent en matèria forestal.  
No obstant això, com ja s'ha indicat, en la documentació aportada recentment es modifiquen, a més dels aspectes requerits, altres paràmetres del PRI. Cal, en definitiva, contrastar les dues versions del document per a determinar-ne l'adequació ambiental:  
1. En relació amb la topografia resultant, i en particular amb el pendent del talús de restauració, s'ha de mantindre la proposta en la versió inicial de 32 °, que afavoreix l'arrelament de la vegetació i redueix el risc d'erosió davant de la versió rebuda al setembre de 2020 que proposa un pendent de 35 °.  
2. En relació amb l'elecció d'espècies vegetals, densitats i preparació del terreny, es considera també més encertada la versió original del document.  
En els dos casos s'utilitzen les mateixes espècies de port arbori, encara que en el PRI inicial el seu ús es reserva per a les zones planes i en el modificat es planten també en els talussos, en les banquetes d'infiltració. Respecte a les espècies arbustives i herbàcies, la diversitat és major en la proposta inicial, en la qual, a més, s'utilitzen espècies pròpies de l'entorn. D'altra banda, la distribució de la plantació, assemblant bosquets i incloent la praderia d'espart bord en les cotes inferiors, resulta més natural i menys antròpica que en l'última proposta. Finalment, el major gruix de la capa de substrat aportada que proposa la versió inicial del PRI afavoreix l'arrelament de la vegetació, sobretot dels exemplars de port arbori.  
En definitiva, en relació amb l'aportació de material i amb la revegetació proposada, es considera més adequada des del punt de vista ambiental la versió inicial del PRI.  
3. En relació amb el sistema de drenatge, les diferències existents entre les dues versions del PRI no es consideren determinants. No obstant això, per coherència amb la resta dels aspectes implicats, es considera que s'ha de mantindre el sistema establit en el PRI original. D'altra banda, cal indicar de nou que aquest document disposava d'informe favorable de l'òrgan forestal.  
En definitiva, salvant les diferències de superfície d'afecció entre els dos documents, es considera més adequada la versió inicial del PRI les afeccions del qual són les que s'analitzaran d'ara en avant.  
b) Pèrdua de sòl  
Per al control d'arrossegament de sediments, s'instal·laran rastells de fusta reblits de troncs i branques per a retindre els sediments.  
A més, els talussos es revegetaran amb espècies herbàcies en tota la superfície, i amb espècies arbustives col·locades en banquetes a portell. La disposició de les banquetes reflectida en els plànols suposa que el recorregut màxim lliure de l'aigua d'escolament siga de 3,2 m.  
D'altra banda, el programa de vigilància ambiental inclou el control de símptomes d'erosió, particularment després de l'esdeveniment de pluges abundants.  
c) Vegetació.  
El PRI proposa una combinació d'espècies de port herbaci, arbustiu i arbori sobre la base de criteris d'adaptació al medi, rusticitat i integració en el paisatge.  
La plantació d'exemplars arboris es limita a les zones planes, plaça de pedrera i bermes entre talussos, on es plantaran tant herbàcies com arbustives en tota la superfície afectada. A més, l'èxit de la revegetació en els talussos s'afavoreix amb la hidrosembra i amb la realització de banquetes per a la plantació d'arbustives.  
Així mateix, s'estableix un període de garantia de 2 anys, durant el qual es reposaran el 100 % de les falles produïdes.  
El PRI inclou les prescripcions que ha de complir el material forestal utilitzat en la revegetació. S'exigirà del viver el compliment de les especificacions indicades en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció i disposicions relacionades.  
  
En qualsevol cas, amb la finalitat de garantir l'èxit de la revegetació, s'incorporarà en el programa de vigilància ambiental el seguiment de les condicions climàtiques amb posterioritat a aquesta, preveient l'aplicació dels regs de salvament necessaris per a evitar, en la mesura que siga possible, haver de recórrer a la reposició de falles.  
d) Paisatge  
L'impacte visual de l'activitat és a causa de l'eliminació de la vegetació en les zones a explotar, i l'alteració de la topografia, que elimina relleus i crea fronts d'explotació. L'ampliació proposada suposa impacte visual a major distància.  
En l'informe de 27 de setembre de 2019, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge considera que la reculada de l'explotació amb l'exclusió de la zona sud, coincident amb les cotes superiors de l'activitat, juntament amb el disseny de la topografia de restauració proposada, que proporciona una certa continuïtat amb l'entorn, atenua l'impacte visual i paisatgístic generat per l'ampliació de l'explotació.  
D'altra banda, l'establiment dels 15 m de franja de protecció, minimitza la incidència visual durant la fase d'explotació.  
e) Afecció a l'atmosfera  
e.1) Emissió de partícules:  
L'activitat extractiva genera un important increment de partícules sòlides en suspensió, així com gasos de combustió procedents del funcionament de la maquinària i el trànsit de vehicles en l'entorn d'aquesta.  
  
La mineria no energètica està prevista en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener. La documentació tècnica estima una producció mitjana de 238.504 t/any. Segons aqueixa capacitat productiva, l'activitat està classificada en el grup B d'aquest catàleg, en concret amb el codi 04 06 16 01: activitat primària de mineria no energètica que comporta l'extracció o tractament de productes minerals quan la capacitat és > 200.000 t/any, o per a qualsevol capacitat quan la instal·lació es trobe a menys de 500 m d'un nucli de població. La inclusió de l'activitat en aquest grup B exigeix el procediment d'autorització administrativa previst en l'article 13.2 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
S'esmenten les mesures següents per a la prevenció de la producció de pols:  
- Regatge regular de vials i plaça de pedrera.  
- Apilaments a resguard del vent, i amb fixació mitjançant sembra de gramínies i lleguminoses.  
- Transport de materials pulverulents en camions amb caixa tancada o coberta amb lones.  
- La perforació per a la realització de barrinades haurà d'incloure sistemes de captació de pols.  
Aquestes mesures ja es desenvolupen actualment, i segons l'informe de qualitat de l'aire inclòs entre la documentació aportada (realitzat per Applus + entitat acreditada per ENAC, l'11.05.2009), l'explotació compleix els nivells establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre. No obstant això, amb posterioritat a l'emissió d'aquest informe es va derogar aquest decret, per la qual cosa s'ha de garantir el compliment de la normativa vigent.  
En tot cas, les mesures preventives i correctores proposades per a evitar l'emissió de partícules resulten a priori adequades, i la inclusió en el programa de vigilància ambiental de control de l'emissió de partícules assegura la revisió de les mesures, si cal.  
e.2) Sorolls i vibracions  
L'activitat genera soroll i vibracions durant l'extracció de material, que es realitza principalment a través d'explosius. El material extret es carrega en camions per al seu trasllat a fàbrica sense realitzar cap tractament en l'explotació.  
La proximitat de diversos habitatges fa necessària la introducció de mesures preventives per a minimitzar el soroll i les vibracions.  
S'assenyala que la detonació de les barrinades serà d'una en una per a minimitzar les vibracions. La documentació explicita que l'activitat es desenvolupa en un torn de 8 hores en horari diürn.  
La documentació tècnica inicial incloïa un informe acústic (de 12.06.2008) que concloïa que no se superaven els límits legals vigents. No obstant això, aquest informe no considerava l'ús d'explosius en l'extracció del material. Encara que els explosius no són d'ús continu, impliquen nivells sonors molt superiors al que resulta en l'informe. D'altra banda, les simulacions de l'informe consideraven la maquinària treballant en el front d'explotació existent en 2008. No obstant això, el perímetre d'explotació sol·licitat s'aproxima als habitatges de manera que la distància no permet amortiment sonor.  
Es considera que les mesures correctores establides en la documentació de 31 d'octubre de 2018 i la reducció de l'àmbit d'explotació pel sud haurien d'afavorir l'amortiment de sorolls i vibracions. En particular, es considera que, amb la distància addicional que suposa la franja perimetral de 15 m de manteniment d'arbratge, que a més exercirà una funció de pantalla acústica, unida a la limitació dels mitjans d'extracció, s'haurien de complir els límits sonors i de vibracions màxims establits per la legislació vigent.  
No obstant això, haurà de realitzar-se una auditoria acústica a l'inici de l'activitat i plantejar almenys un punt de control al costat de cadascun dels habitatges esmentats. Haurà de realitzar-se una segona auditoria quan s'aconseguisca la zona d'extracció mitjançant explosius. En cas de superar-se en aquestes auditories els llindars permesos per la llei, hauran d'adoptar-se les mesures correctores pertinents. Les dues auditories inclouran el mesurament de soroll i de vibracions. En relació amb les vibracions, a l'efecte de determinar el compliment dels nivells de vibracions mesurats in situ, es distingirà entre vibracions estacionàries i vibracions transitòries (voladures), segons el que s'estableix en el Reial decret 1367/2007, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, referent a zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques.  
f) Contaminació de sòls i aigües. Manteniment de maquinària i gestió de residus  
La possible contaminació de sòls i aigües és a causa, d'una banda, de l'ocasional arrossegament de sediments per l'aigua d'escolament que augmentaria la terbolesa de les aigües, i, de l'altra, a abocaments eventuals de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Quant a l'arrossegament de sediments, es considera suficient i adequat el disseny hidrològic de l'àrea afectada, amb la construcció de cunetes conductores de l'aigua i dispositius de control de la sedimentació.  
Respecte a la contaminació per abocaments eventuals de fluids, el promotor indica que, si fora necessari realitzar labors de manteniment de maquinària en l'explotació, s'habilitarà per a això una àrea de 10 x 4 metres de superfície amb una làmina impermeabilitzant sota una capa d'argila (permeabilitat de 10-11 m/s) de 30 cm de gruix i una capa d'arena de 40 cm de gruix. Tot això envoltat d'una vorada contenidora. En cas de vessaments, es retiraran l'arena i l'argila contaminades i es gestionarà com un residu perillós i es reposarà arena i argila nova. Ha d'indicar-se que, encara que es considera preferible realitzar totes les operacions de manteniment de la maquinària en tallers autoritzats, l'habilitació en l'explotació de l'àrea de repòs assenyalada es considera adequada.  
D'altra banda, atés que les instal·lacions de servei de l'explotació inclouran un dipòsit de gasoil, aquest depòsit haurà de situar-se sobre una àrea impermeabilitzada de característiques anàlogues a les de l'àrea de repòs indicada.  
  
g) Consum d'aigua  
La demanda d'aigua per al desenvolupament de l'activitat correspon principalment a les mesures preventives contra la pols. Segons la informació transmesa a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer es requereixen 2.070 m³/any, que se subministraran amb camions cisterna.  
D'altra banda, el PRI inclou un annex de càlcul de reg en el qual es justifica que, atesa l'evapotranspiració de la zona i les espècies seleccionades, només la garrofera necessita regs de suport per a assegurar-ne l'arrelament. En concret, es determina un reg de suport de 40 l, aplicat al voltant de la primera setmana de juny. Atés que la revegetació amb garrofera es limita al peu del vessant nord, la demanda hídrica per a garantir el seu arrelament és mínima.  
  
3r Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el preceptiu programa de vigilància ambiental. Tots els controls considerats es registraran per escrit mitjançant actes que donaran lloc a un informe anual. El programa de vigilància ambiental preveu, entre altres controls:  
- El control d'afeccions fora del límit d'actuació, amb reposició dels sistemes de senyalització, si escau.  
- El control mensual de la pols dipositada sobre la vegetació, amb captadors de pols.  
- El control dels nivells d'emissió sonora, trimestralment, o davant queixes puntuals.  
- La vigilància d'aparició de processos erosius.  
- Evitar afeccions al DPH i al règim d'escolament superior.  
- Control de la contaminació en sòl i aigua.  
- Control de la no-afecció al patrimoni cultural.  
- Prevenció de riscos sobre les persones.  
- Control de la revegetació, amb restoble o reposició de falles.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 2.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiu sotmetre l'activitat al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons el que es desprén de l'article 7.1.a de la llei esmentada.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tant, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació proposat per a la «Pròrroga de vigència de concessió d'explotació de recursos de la secció C) Ymperi número 2356-A», promogut per Saint Gobain Placo Ibérica, SA, que abasta diverses parcel·les del polígon 24 del terme municipal de Segorbe (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i el PRI aportats al setembre de 2020, i amb la incorporació de les mesures correctores incloses en la documentació aportada l'octubre de 2018 i el setembre de 2019, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon d'aquesta resolució, que seran de compliment obligat.  
  
  
Segon  
1. El perímetre definitiu de l'explotació serà el definit pels vèrtexs en coordenades UTM ETRS89 (fus 30) de l'apartat expositiu. En tot cas (d'acord amb les accions correctores proposades a l'octubre de 2018), es mantindrà en la zona sud, a partir d'aquest perímetre i cap a l'interior, una franja de seguretat de 15 m d'amplària sense explotar. En aquesta franja de seguretat es mantindrà la vegetació arbòria existent. El sistema de jalonament es disposarà en el límit interior d'aquesta franja de seguretat. La franja de seguretat sense explotar abastarà els vèrtexs 1 a 10 i 91 a 1, segons la figura següent.  
2. En relació amb el pendent dels talussos de restauració, el sistema de drenatge i la revegetació, es mantindran els paràmetres establits en el pla de restauració integral aportat al maig de 2015.  
3. Règim de realització de voladures  
1r) Es prohibeix l'ús d'explosius per a distàncies inferiors a 60 m dels habitatges. En aqueix àmbit, l'extracció del mineral es realitzarà exclusivament amb mitjans mecànics.  
2n) En la resta de l'àmbit territorial de l'explotació, s'haurà de seqüenciar la càrrega d'explosiu per barrinada, amb la finalitat de reduir al màxim els sorolls i vibracions, i s'hauran de complir, en tot cas, els límits establits en la legislació sectorial vigent, d'acord amb el que indiquen els punts següents.  
3r) Les voladures quedaran restringides a la franja horària compresa en el rang següent: de dilluns a divendres, excepte festius, des de les 8.00 h fins a les 14.00 h i des de les 16.00 h fins a les 18.00 h.  
4. Control de sorolls i vibracions  
Es realitzarà una auditoria acústica i de vibracions en el termini d'un mes des de l'inici de l'activitat en la zona objecte d'ampliació i una altra en aconseguir la zona d'extracció mitjançant explosius, que es farà coincidir amb una voladura. Les dues auditories inclouran, almenys, un punt de control al costat de la façana més pròxima dels habitatges situats a les parcel·les 199, 200, 211 i 321 del polígon 24, de Segorbe. S'estableix una periodicitat semestral per a la realització de les auditories acústiques, que es faran coincidir amb les voladures. El mesurament i la interpretació dels resultats serà realitzat per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, d'acord amb el que es preveu en el Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, de soroll i vibracions, referent a la zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques. Si se superen en els punts de control els nivells màxims establits en la normativa vigent, s'adoptaran les mesures correctores pertinents. Els informes resultants de les auditories acústiques i de vibracions seran incorporats al programa de vigilància ambiental.  
5. Sense perjudici de l'habilitació de l'àrea de repòs i manteniment de maquinària a l'explotació proposada pel promotor, les operacions rutinàries de manteniment de la maquinària es realitzaran en tallers autoritzats, i aquesta documentació resultant serà incorporada al registre del programa de vigilància ambiental. El dipòsit de gasoil se situarà en una àrea impermeabilitzada de característiques anàlogues a les de l'àrea de repòs i manteniment de maquinària.  
6. Per a la limitació de la dispersió de material pulverulent, els camions que isquen de l'explotació circularan amb la càrrega coberta.  
7. Durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
8. L'extracció de la terra vegetal i del sediment plistocé que corona la seqüència estratigràfica serà realitzat amb seguiment arqueològic. En tot cas, durant tota la vida de l'activitat, qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica es comunicarà immediatament a l'administració competent, i es paralitzarà l'activitat fins a la determinació de les mesures que s'han d'adoptar.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 8 de març de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 13 de setembre de 2021. El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9181, del 24-09-2021 (2021/9257)

RESOLUCIÓN de 13 de septiembre de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 45/15-AIA Segorbe.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9181

Fecha DOGV
:   24-09-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/9257

CVE


Fecha del documento
:   13-09-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de septiembre de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 45/15-AIA Segorbe. [2021/9257]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 45/15-AIA Segorbe.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 45/15-AIA.  
Título: Prórroga de vigencia de concesión de explotación de recursos de la sección C) «YMPERI» número 2356-A.  
Promotor: Saint Gobain Placo Ibérica, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón.  
Ref. Órgano sustantivo: MIPREC/2009/2/12.  
Localización: Diversas parcelas del polígono 24. Término municipal de Segorbe (Castellón).  
  
Descripción del proyecto.  
1º Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la solicitud de la prórroga de una concesión directa, de acuerdo con la Ley 22/1973, de 21 de julio, de minas, para una explotación de recursos de la sección C.  
2º Principales características del proyecto según la documentación aportada.  
La explotación existente se desarrolla a cielo abierto y tiene por objeto la extracción de yesos en el término municipal de Segorbe (Castellón). Estos yesos abastecen la fábrica que Saint Gobain Placo Ibérica, SA, tiene en el polígono industrial de Soneja.  
Existe una concesión de la sección C que abarca 6 cuadrículas mineras, otorgada el 14 de octubre de 1986. El acceso a la explotación se realiza por el norte, desde un camino al que se llega desde una vía de servicio de la autovía A-23 a la altura del PK19-20. No se precisan accesos nuevos.  
En la actualidad, la superficie afectada por las labores extractivas alcanza las 10,7756 ha. El frente de explotación en el límite sur ha alcanzado la cota de 297 msnm, mientras que la plaza de cantera, situada al norte, llega a los 252 msnm. No existen escombreras exteriores, solo un depósito de estériles, de 3.800 m² de superficie y 5 m de altura, en la parte centro-oeste. Hasta el momento, no se han realizado labores de restauración.  
El titular solicita una ampliación temporal de la actividad de 16 años. Sin embargo, el ámbito territorial solicitado difiere del originalmente autorizado, y supone ampliar la superficie de extracción. La restauración abarcará la superficie afectada y la ampliación.  
De acuerdo con la propuesta inicial, las labores de explotación y restauración afectan a una superficie total de 27,8653 ha. Sin embargo, tras las consideraciones ambientales formuladas durante la tramitación del expediente por la Subdirección General de Evaluación Ambiental, el promotor reduce el ámbito de explotación por el sur y el oeste, por lo que la superficie finalmente solicitada para la ampliación es de 21,52 ha.  
Las coordenadas UTM en el sistema de referencia ETRS-89, huso 30 del perímetro de la explotación finalmente solicitado son:  
En la última documentación aportada, se reduce el ámbito de explotación por el sur, pero se amplía el material objeto de aprovechamiento, incluyendo, además de los yesos del keuper, las anhidritas del keuper, que pretenden destinarse a la fabricación de fertilizantes.  
La altura media de los terrenos es de 290 msnm, siendo la máxima de 320 msnm. El área más elevada se localiza en el sector sur de la explotación.  
La explotación se realiza a cielo abierto, con desarrollo descendente de bancos, llevando a cabo la explotación de techo a muro. Las labores se iniciarán en la zona sur, avanzando hacia el norte, con el objeto de finalizar cuanto antes la explotación de las cotas más altas y permitir la restauración de los bancos superiores mientras prosigue la extracción a cotas inferiores.  
La ampliación supone la afección de 10,74 ha, incluyendo masa forestal arbolada, superficie agrícola (ocupada por olivos, almendros y algarrobos, en cultivo y abandonados) y caminos interiores.  
Como labores preparatorias se realizará un decapado para la retirada del suelo existente, seguido de un desmonte calizo que supone la cobertera de la formación mineral a extraer. La tierra vegetal se reservará en la zona de acopios a la entrada de la mina, en montones de 1,5 m de altura máxima. En el caso de que el acopio deba superar un año de duración, se sembrará con leguminosas y gramíneas y se regará periódicamente para favorecer su mantenimiento.  
La geometría del talud de excavación más desfavorable es la siguiente:  
Talud general: 22º.  
Talud de banco: 78º.  
Número de bancos: 8, con bermas con anchura mínima de 21 m.  
Altura de banco: 10 m.  
Altura talud general: 75 m.  
Profundidad máxima de excavación: 253 msnm.  
El proyecto estima que en la actualidad, con el límite definido, las reservas de material en la explotación son las siguientes:  
  
Anhidrita Yesos Cobertera  
550.435 m³ 1.357.600 m³ 184.000 m³  
1.100.870 t 2.715.200 t 368.000 t  
  
  
  
La producción de yesos y anhidritas planificada ronda las 238.504 t/año, con 23.000 t/año de estériles. Teniendo en cuenta las reservas calculadas (3.816.070 t), la actividad extractiva se prolongará durante 16 años, desarrollándose en 4 fases de acuerdo con la tabla siguiente:  
  
  
FASE Superficie (ha)  
Fase 1 4,3193  
Fase 2 5,7218  
Fase 3 3,7347  
Fase 4 7,7455  
  
  
  
El arranque se realizará por perforación y voladura para los bancos de yesos y con medios mecánicos para la formación detrítica. El material arrancado se cargará en el tajo sin más tratamiento.  
1. La maquinaria que se utilizará en las distintas labores de la explotación es la siguiente:  
a). Arranque y carga: Dos excavadoras hidráulicas y una pala cargadora de ruedas.  
b). Transporte: Tres Dumpers.  
c). Control de polvo: Un camión cisterna.  
d). Perforación para voladuras: Un vagón perforador con martillo en cabeza y boca de 90 mm, contratado a empresa especializada.  
2. Personal: Se estima que todas las operaciones pueden efectuarse con 8 operarios de maquinaria móvil, en un turno de 8 horas en horario diurno y el director facultativo. Las labores relacionadas con la perforación y voladuras de bancos yesíferos se subcontratarán a empresa especializada.  
3. Instalaciones de servicio:  
a). 2 casetas prefabricadas portátiles, con uso de aseo (7,8 m²) y comedor (14,4 m²).  
b). 1 depósito de gasóleo de 25.000 litros de capacidad, para dar servicio a la maquinaria de la explotación, que estará cercado con un vallado de 2,5 m de altura.  
  
3º Plan de restauración integral (PRI).  
El plan de restauración integral se propone en 4 fases, cada una de las cuales abarcará la superficie correspondiente a las 4 fases de explotación, partiendo del estado morfológico final de dichas fases.  
La restauración morfológica de la explotación consistirá en el descabezado y tendido de los taludes de explotación hasta conformar 16 bancos con desnivel cada 5 m, con una plaza de cantera a cota 253 msnm que da salida a las aguas en la zona noroeste, drenando hacia el barranco el Carrasquillo.  
En este punto hay diferencias entre la propuesta inicial del PRI y la última versión aportada, en relación con la topografía final resultante, con el sistema de drenaje para prevenir la erosión, con el substrato sobre el que se realizará la revegetación y con las especies seleccionadas para la misma y su distribución.  
A) Versión original del PRI (documento 2015).  
Se establece una pendiente máxima de 32º en los taludes de restauración, con bancos de 5 m de altura y 10 m de anchura de berma.  
Como medidas preventivas contra la erosión, se propone una red de drenaje que incluye:  
- Zanjas de derivación en la coronación de las laderas de restauración, con pendiente del 1 %.  
- Cunetas cada dos bermas a pie de talud, y una en coronación, con pendiente del 15 %.  
- 3 bajantes de talud.  
El agua recogida se drenará al barranco del Carrasquillo. Para el control de arrastre de sedimentos, se instalarán rastrillos de madera rellenos de troncos y ramas para retener los sedimentos.  
Una vez conformada la morfología final, antes de la revegetación, se extenderá una capa de tierra mineral mezclada con compost, de 20 cm de espesor. Por encima de esta capa, se aportará una capa de tierra vegetal de la propia explotación con los siguientes espesores según zonas:  
- 30 cm en taludes.  
- 45 cm en las bermas, y en la zona sur del fondo de explotación, destinada a arbolado.  
- 20 cm en el resto del fondo de explotación, destinado a matorral, y a gramíneas forestales.  
  
Las especies seleccionadas para la revegetación son:  
- Especies arbóreas y arbustos altos: Pinus halepensis (pino carrasco), Ceratonia siliqua (algarrobo), Olea europea var. sylvestris (acebuche), Quercus coccifera (coscoja), Pistacia lentiscus (lentisco), Juniperus oxycedrus (enebro) y Chamaerops humilis (palmito).  
- Arbustivas: Rosmarinus officinalis (romero), Coronilla juncea (coronilla), Anthyllis cytisoides (albaida), Stipa tenacissima (esparto), Dorycnium pentaphyllum (escobón), Salsola genistoides (escoba negra), Atriplex halimus (salado) y Coronilla valentina.  
- Herbáceas: Anthyllis vulneraria, Coronilla minima, Vicia villosa, Brachypodium retusum, Dactylis glomerata subsp hispanica, Elymus hispidus y Lygeum spartum (albardín).  
La revegetación de zonas llanas, plaza de cantera y bermas, incluirá especies de porte herbáceo, arbustivo y arbóreo, distinguiendo las especies a implantar y su densidad de plantación según la orientación, pendiente y espesor de la capa de tierra vegetal. Los taludes se revegetarán con especies herbáceas en toda su superficie, y con especies arbustivas colocadas en banquetas al tresbolillo.  
En la plaza de cantera se establece, a pie de la ladera de umbría, una zona arbolada, de 30 m de anchura con lentiscos, algarrobos, palmitos y acebuches en grupos de 30-60 unidades y pino carrasco (45 %) en los espacios libres. A continuación otra zona arbolada con enebro y acebuche en grupos de 30-60 unidades y pino carrasco (60 %) en los espacios libres. Por último, en el resto de la plaza de cantera, donde se acumularán los materiales de arrastre (probablemente yesos), se plantarán albaida, albardín y salado.  
B) Versión modificada del PRI (documento 2020).  
Se establece una pendiente máxima de 35º en los taludes de restauración. Las bermas serán de 6 m de anchura, y tendrán una ligera contrapendiente del 2 %, para retener el agua de escorrentía.  
Para evitar la entrada de aguas pluviales sobre las zonas de explotación se construirán cunetas de guarda a lo largo del perímetro de explotación.  
Como medidas preventivas contra la erosión, se propone una red de drenaje que incluye cunetas a pie de talud en cada una de las bermas y bajantes que dirigirán las aguas recogidas a la plaza de cantera. Se instalarán disipadores de energía cubiertos con encachado de piedra en los puntos de descarga de las bajantes y en los puntos de desagüe de la cuneta perimetral.  
También se instalarán balsas de decantación para clarificar el agua de salida. Por último se dispondrán barreras de ramaje para el control de sedimentos.  
Una vez conformada la morfología final, antes de la revegetación, se extenderá una capa de tierra mineral mezclada con estiércol, de 10 cm de espesor.  
Las especies seleccionadas para la revegetación son las siguientes:  
- Arbóreas: La especie base es Pinus halepensis, pero también se emplean Ceratonia siliqua, Olea europaea var. Sylvestris y Juniperus oxycedrus en distintas densidades según las diferentes orientaciones.  
- Arbustivas: Anthyllis cytisoides, Artemisa Herba-alba, Cistus clusii, Coronilla junce, Pistacia lentiscus, Rhamnus lyciodes y Rosmarinus officinalis.  
- Herbáceas: Lolium perenne L. (40 %), Medicago sativa (10 %), Melilotus officinalis (30 %), Trifolium pratense L (10 %) y Poa annua (10 %).  
Tanto la revegetación de zonas llanas, plaza de cantera y bermas, como la de taludes, incluirá especies de porte herbáceo, arbustivo y arbóreo, distinguiendo las especies a implantar según la orientación y pendiente. En el caso de los taludes, árboles y arbustos se implantarán en banquetas de infiltración situadas al tresbolillo.  
Tanto en la versión original como en la versión modificada del PRI, la revegetación herbácea se realizará mediante siembra con sembradora a chorrillo en bermas y zonas llanas, e hidrosiembra en taludes. La plantación de especies arbustivas y arbóreas será manual.  
  
Tramitación administrativa.  
El expediente se inicia el 8 de mayo de 2015, con la remisión, por el Servicio Territorial de Energía de Castellón (órgano sustantivo, competente en minas), de la documentación técnica en formato digital, así como el resultado del trámite de información pública e informes sectoriales necesarios para el procedimiento de evaluación de impacto ambiental del proyecto.  
El 26 de mayo de 2015 se requiere al órgano sustantivo que vuelva a remitir parte de la documentación, por dificultades en la lectura de algunos archivos incluidos en los CDs. Se solicita asimismo, la remisión de una copia en papel. El 23 de junio de 2015, el órgano sustantivo remite la documentación solicitada en formato CD, pero no la copia en papel. El 23 de julio de 2015, se reitera al órgano sustantivo la solicitud de remisión de una copia en papel de los planos de los documentos técnicos.  
El 23 de julio de 2015 se solicita del Ayuntamiento de Segorbe información relativa a la compatibilidad de la actividad con el planeamiento urbanístico municipal.  
El 4 de agosto de 2015, el órgano sustantivo remite la documentación en papel solicitada.  
Por otra parte, el 22 de julio de 2015, se realiza una consulta al Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, que emite informe el 7 de abril de 2016.  
El 28 de junio de 2016 se remite copia del informe en materia de paisaje al órgano sustantivo, requiriendo la remisión del estudio de integración paisajística.  
El 4 de agosto de 2016 se recibe el documento solicitado, dando traslado del mismo al Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje el 6 de septiembre de 2016.  
El 7 de julio de 2017, el promotor presentó ante el registro territorial documentación relativa al proyecto originalmente aprobado y comparativa con la solicitud actual. La documentación se recibe por el órgano ambiental el 20 de julio de 2017. El 16 de agosto de 2017 se recibe la misma documentación a través del órgano sustantivo.  
El 15 de enero de 2018 el promotor solicita información sobre el estado de tramitación del expediente.  
El 31 de mayo de 2018 se remite informe al órgano sustantivo, requiriendo ampliación de documentación.  
El 31 de mayo de 2018 se reitera la solicitud de informe al Ayuntamiento de Segorbe.  
El 31 de octubre de 2018, el órgano sustantivo remite documentación adicional aportada por el promotor, consistente en medidas correctoras para minimizar el impacto de la actividad.  
El 9 de septiembre de 2019 el órgano sustantivo remite documentación complementaria aportada por el titular. La documentación consiste en 2 planos reflejando un ámbito de explotación reducido y certificado de compatibilidad urbanística para dicho ámbito territorial.  
El 8 de octubre de 2019 se informa al órgano sustantivo de que la combinación de las medidas correctoras propuestas en octubre de 2018 con la reducción del ámbito de explotación solventan los problemas detectados en la explotación solicitada. Sin embargo, se requiere unificar la documentación técnica incorporando las modificaciones señaladas. Con la misma fecha se remite copia del requerimiento al promotor.  
  
El 25 de octubre de 2019, el órgano sustantivo remite listado de coordenadas correspondientes al perímetro de explotación propuesto en la comunicación de 9 de septiembre de 2019.  
El 20 de mayo de 2020, el órgano sustantivo remite oficio indicando la remisión de la documentación técnica requerida, recibiéndose esta última el 2 de septiembre de 2020.  
  
Información pública.  
El Servicio Territorial de Energía de Castellón de la Conselleria de Economia, Industria, Turismo y Empleo sometió el expediente a información pública durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7481, de 9 de marzo de 2015. La jefa del citado Servicio Territorial de Energía de Castellón, en fecha 4 de mayo de 2015, certifica que durante el plazo concedido no se presentaron alegaciones.  
  
Consultas a administraciones e informes recibidos.  
En el expediente se han considerado tanto los informes remitidos por el órgano sustantivo, como los solicitados por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en atención a las posibles afecciones detectadas.  
a) Informe de la Dirección General de Cultura (2.05.2014).  
El informe alude a antecedentes previos en los que se realizó la prospección arqueológica de una amplia superficie, indicando que la propuesta actual supone una sensible reducción de la superficie de la explotación, que se ciñe a la antigua explotación y a un entorno próximo donde no se habían localizado yacimientos arqueológicos.  
En las inmediaciones de las áreas de explotación previstas se conocen varios yacimientos arqueológicos, entre los que destacan El Majadal y Corral de Juaneca.  
Se informa favorablemente la actuación a los efectos previstos en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, siempre que la actividad minera se lleve a cabo con el seguimiento arqueológico de la extracción de la tierra vegetal y del sedimento pleistoceno que corona la secuencia estratigráfica.  
En caso de modificar la propuesta informada deberá someterse de nuevo a informe.  
b) Informe de la Sección de Estudio y Planificación Forestal (23.04.2014).  
El informe describe exhaustivamente la explotación y restauración propuestas.  
Se informa favorablemente al considerar la restauración adecuada y compatible con el resultado final previsto y los objetivos planteados, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales de aplicación.  
Se considera imprescindible que las coordenadas UTM de todas las fases de la explotación-restauración se recalculen en el nuevo sistema de referencia ERTS89, oficial a partir de enero 2015.  
c) Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar. (23.04.2015).  
La actuación supone la ocupación de zona de policía del Barranco del Carrasquillo. A este respecto, se recuerda que cualquier actuación en la zona de policía queda supeditada a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca.  
A efectos de garantizar la no incidencia en el régimen de corrientes, se realizan una serie de recomendaciones en cuanto a la recogida de las aguas de escorrentía, la disposición de elementos para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas, favorecer la infiltración y reducir la pérdida de suelo. Se recuerda asimismo que las obras que se realicen no podrán alterar el curso natural de las aguas.  
La demanda de recursos hídricos generada por la actividad (2.070 m³/año para riegos antipolvo) se suministrará por camiones cisterna. Se recuerda que el derecho al uso privativo de las aguas se adquiere por disposición legal o por concesión administrativa.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente la explotación Ymperi en Segorbe, sin perjuicio de determinaciones que se puedan establecer en las autorizaciones que se deben obtener.  
d) Informe del Servicio de Parques Naturales (18.08.2008).  
La actuación se ubica dentro del ámbito del plan de ordenación de los recursos naturales del parque natural de la Sierra Calderona, en concreto en la zona de influencia (ZI) y afecta a las áreas de regeneración (RG) y a las áreas de predominio agrícola (AG).  
A partir del articulado del plan de ordenación de los recursos naturales que regula los usos permitidos, se concluye que la actividad propuesta en el proyecto de ampliación de la zona extractiva es compatible con el plan de ordenación de los recursos naturales del parque natural de la Sierra Calderona.  
No obstante, se deberán cumplir los condicionantes del artículo 28, respecto del compromiso del titular de la explotación de restaurar la zona después de que la actividad extractiva haya finalizado.  
e) Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (27.09.2019).  
En un primer informe (31.03.2016), se requiere la remisión del estudio de integración paisajística al que se alude en el estudio de impacto ambiental, y se indica la necesidad de analizar la visibilidad desde la ermita de San Antonio de Padua y el Calvario y el núcleo urbano de Sot de Ferrer, así como la adopción de medidas para mitigar los nuevos impactos visuales generados.  
Tras recibir el estudio de integración paisajística, e informado sobre la reducción del ámbito territorial de la explotación, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje considera que la reducción del área de explotación por el sur, junto al diseño de la topografía propuesto, disminuirán el impacto visual y paisajístico generado, en tanto que se excluyen de su ámbito los terrenos más elevados y se da cierta continuidad a la topografía del entorno.  
Se carece de justificación de los resultados del proceso de participación pública. No obstante, no será necesario un nuevo informe del Servicio de Infraestructura y Paisaje, salvo que se hubieran presentado alegaciones u observaciones de carácter paisajístico en la fase de participación e información pública realizada.  
Se emite informe favorable siempre que se lleven a cabo las medidas de integración fijadas en el estudio de integración paisajística.  
  
Consideraciones ambientales.  
1º Emplazamiento del proyecto.  
La explotación minera se desarrolla en el paraje del Mas Quemado, al este de la autovía A-23. El suelo sobre el que se pretende desarrollar la actividad está clasificado en el vigente plan general de ordenación urbana de Segorbe como suelo no urbanizable común, zona rural común forestal y en el expediente consta un informe de compatibilidad de la actividad con el plan general de ordenación urbana.  
La ampliación de la explotación (propuesta presentada en 2015), varía sustancialmente el perímetro respecto de la autorización de 1986, por lo que se prevén cambios en la afección ambiental asociada.  
Contrastada la ubicación propuesta para la actividad con la información suministrada por la cartografía disponible en el visor cartográfico de la Generalitat Valenciana, se observa que:  
- La explotación afecta al hábitat 153123 definido a escala 1:50.000.  
- La explotación se emplaza en terreno forestal. En consecuencia, deberá considerarse lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
- El ámbito del proyecto está incluido en el plan de ordenación de los recursos naturales de Calderona, en zona de influencia calificada como área de regeneración y área de predominio agrícola. Como ya se ha indicado, consta informe favorable del Servicio de Parques Naturales relativo a la compatibilidad de la actividad con el plan de ordenación de los recursos naturales.  
- La ubicación del proyecto no afecta a vías pecuarias, espacios de la Red Natura 2000, ni a ningún otro tipo de espacio natural protegido con las salvedades mencionadas.  
- El emplazamiento propuesto no está sometido a riesgos por inundación, deslizamientos o desprendimientos.  
En el entorno inmediato de la explotación se detectó la presencia de diversas edificaciones con apariencia de uso residencial, algunas de las cuales se encontraban dentro del propio ámbito de explotación. En concreto, se detectaron 3 edificaciones, en las parcelas 199, 200 y 321 del polígono 24, que no estaban situadas en el ámbito de explotación autorizada en 1986. De acuerdo con la web de catastro, dichas edificaciones constan como de uso residencial y con año de construcción anterior a la fecha de concesión inicial de la explotación minera cuya ampliación se solicita. Además, en la parcela 211, en las inmediaciones de la explotación, se detecta otra construcción con apariencia de vivienda, aunque la web de catastro no la diferencia como tal. En definitiva, se requirió del promotor que estableciera medidas correctoras para evitar afecciones a las edificaciones próximas.  
A) Con fecha 31 de octubre de 2018 el promotor presenta documentación proponiendo medidas correctoras adicionales.  
En relación a las edificaciones situadas en el ámbito de la explotación, que desaparecerían en la primera fase de explotación, el promotor se compromete a su adquisición previa al inicio de la actividad mediante acuerdo con sus titulares.  
Por otra parte, para reducir las vibraciones sobre la vivienda de la parcela 211, el documento propone realizar el arranque de mineral con medios mecánicos para distancias a la vivienda inferiores a 60 m. De 60 a 100 m, mediante el desdoble del banco, y a partir de 100 m de distancia, con bancos de 10 m de altura.  
El documento incluye como medida correctora adicional el establecimiento de una pantalla vegetal de 15 metros de anchura a lo largo de todo el perímetro de la actividad. La medida considera la preservación del arbolado forestal incluido en dicha franja y la plantación de nuevos ejemplares en las zonas con menor densidad por tratarse de campos de cultivo.  
Las medidas propuestas el 31 de octubre de 2018 se consideraron adecuadas, pero insuficientes para garantizar la seguridad de la vivienda y las condiciones de sosiego de sus habitantes. Se consideraba preciso combinar una mayor separación de la vivienda, con la restricción de los medios extractivos.  
B) Con fecha 9 de septiembre de 2019 se recibe nueva documentación.  
Dadas las dudas planteadas sobre la compatibilidad urbanística de la actividad con los usos residenciales preexistentes, el promotor opta por reducir el ámbito territorial de la explotación en la zona sur, excluyendo las viviendas de la zona sur. Con el perímetro resultante, correspondiente a las coordenadas indicadas en páginas anteriores, se obtiene certificado de compatibilidad urbanística, firmado por el secretario del Ayuntamiento de Segorbe el 24 de mayo de 2019.  
El 8 de octubre de 2019 se informa que se considera que la combinación de todas las medidas preventivas propuestas el 31 de octubre de 2018 y el 9 de septiembre de 2019 salvaguarda las viviendas de las inmediaciones de la actividad. Sin embargo, se requiere la remisión de la documentación técnica unificando las medidas correctoras.  
  
2º Consideraciones relacionadas con la actividad a desarrollar.  
a) Topografía, vegetación y paisaje.  
Las principales afecciones de una actividad minera se producen sobre la topografía, pues la extracción del material modifica el relieve original del terreno, y sobre la vegetación, que resulta eliminada. La combinación de ambas afecciones provoca el impacto paisajístico de la actividad.  
En relación con estos impactos, además del adecuado diseño de la explotación, la principal medida correctora es el plan de restauración integral. En este punto, debe hacerse hincapié en que el requerimiento de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de fecha 8 de octubre de 2019 de unificación de la documentación, tuvo por objeto el incluir en un único documento todas las medidas correctoras propuestas para hacer viable la explotación, a saber:  
- Retranqueo del perímetro de explotación excluyendo la zona sur, pero también,  
- Franja de seguridad de 15 m de anchura conservando la vegetación existente y restricción de los métodos extractivos dependiendo de la distancia a las viviendas.  
El resto de parámetros del proyecto de explotación y del PRI inicialmente presentados se consideraban adecuados en los términos planteados, y así se indicaba en el requerimiento. Además, dicho plan de restauración integral había sido informado favorablemente por el órgano competente en materia forestal.  
Sin embargo, como ya se ha indicado, en la documentación aportada recientemente, se modifican, además de los aspectos requeridos, otros parámetros del PRI. Procede, en definitiva, contrastar ambas versiones del documento para determinar su adecuación ambiental:  
1. En relación con la topografía resultante, y en particular con la pendiente del talud de restauración, debe mantenerse la propuesta en la versión inicial de 32º, que favorece el arraigo de la vegetación y reduce el riesgo de erosión frente a la versión recibida en septiembre de 2020 que propone una pendiente de 35º.  
2. En relación con la elección de especies vegetales, densidades y preparación del terreno, se considera también más acertada la versión original del documento.  
En ambos casos se utilizan las mismas especies de porte arbóreo, aunque en el PRI inicial su uso se reserva para las zonas llanas y en el modificado se plantan también en los taludes, en las banquetas de infiltración. Respecto a las especies arbustivas y herbáceas, la diversidad es mayor en la propuesta inicial, en la que, además, se utilizan especies propias del entorno. Por otra parte, la distribución de la plantación, asemejando bosquetes e incluyendo la pradera de albardín en las cotas inferiores, resulta más natural y menos antrópica que en la última propuesta. Por último, el mayor espesor de la capa de sustrato aportada que propone la versión inicial del PRI favorece el arraigo de la vegetación, sobre todo de los ejemplares de porte arbórea.  
En definitiva, en relación con el aporte de material y con la revegetación propuesta, se considera más adecuada desde el punto de vista ambiental la versión inicial del PRI.  
3. En relación con el sistema de drenaje, las diferencias existentes entre las dos versiones del PRI no se consideran determinantes. Sin embargo, por coherencia con el resto de los aspectos implicados, se considera que debe mantenerse el sistema establecido en el PRI original. Por otra parte, debe señalarse de nuevo que dicho documento disponía de informe favorable del órgano forestal.  
En definitiva, salvando las diferencias de superficie de afección entre los dos documentos, se considera más adecuada la versión inicial del PRI cuyas afecciones son las que se van a analizar en adelante.  
b) Pérdida de suelo.  
Para el control de arrastre de sedimentos, se instalarán rastrillos de madera rellenos de troncos y ramas para retener los sedimentos.  
Además, los taludes se revegetarán con especies herbáceas en toda su superficie, y con especies arbustivas colocadas en banquetas al tresbolillo. La disposición de las banquetas reflejada en los planos supone que el recorrido máximo libre del agua de escorrentía sea de 32 m.  
Por otra parte, el programa de vigilancia ambiental incluye el control de síntomas de erosión, particularmente tras la ocurrencia de lluvias copiosas.  
c) Vegetación.  
El PRI propone una combinación de especies de porte herbáceo, arbustivo y arbóreo en base a criterios de adaptación al medio, rusticidad e integración en el paisaje.  
La plantación de ejemplares arbóreos se limita a las zonas llanas, plaza de cantera y bermas entre taludes, implantando tanto herbáceas como arbustivas en toda la superficie afectada. Además el éxito de la revegetación en los taludes se favorece con la hidrosiembra y con la realización de banquetas para la plantación de arbustivas.  
Asimismo, se establece un periodo de garantía de 2 años, durante el cual se repondrá el 100 % de las marras producidas.  
El PRI incluye las prescripciones a cumplir por el material forestal utilizado en la revegetación. Se exigirá del vivero el cumplimiento de las especificaciones indicadas en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción y disposiciones relacionadas.  
En cualquier caso, con el fin de garantizar el éxito de la revegetación, se incorporará en el programa de vigilancia ambiental el seguimiento de las condiciones climáticas con posterioridad a la misma, previendo la aplicación de los riegos de salvamento necesarios para evitar, en la medida de lo posible, tener que recurrir a la reposición de marras.  
d) Paisaje.  
El impacto visual de la actividad se debe a la eliminación de la vegetación en las zonas a explotar, y la alteración de la topografía, eliminando relieves y creando frentes de explotación. La ampliación propuesta supone impacto visual a mayor distancia.  
En su informe de 27 de septiembre de 2019, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje considera que el retranqueo de la explotación excluyendo la zona sur, coincidente con las cotas superiores de la actividad, junto al diseño de la topografía de restauración propuesta, que proporciona cierta continuidad con el entorno, atenúa el impacto visual y paisajístico generado por la ampliación de la explotación.  
Por otra parte, el establecimiento de los 15 m de franja de protección, minimiza la incidencia visual durante la fase de explotación.  
e) Afección a la atmósfera.  
e.1) Emisión de partículas:  
La actividad extractiva genera un importante incremento de partículas sólidas en suspensión, así como gases de combustión procedentes del funcionamiento de la maquinaria y el tránsito de vehículos en el entorno de la misma.  
La minería no energética está contemplada en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, actualizado por el Real decreto 100/2011, de 28 de enero. La documentación técnica estima una producción media de 238.504 t/año. Según esa capacidad productiva, la actividad se encuentra clasificada en el grupo B de dicho catálogo, en concreto con el código 04 06 16 01: Actividad primaria de minería no energética que conlleva la extracción o tratamiento de productos minerales cuando la capacidad es > 200.000 tn/año, o para cualquier capacidad cuando la instalación se encuentre a menos de 500 m de un núcleo de población. La inclusión de la actividad en el citado grupo B exige el procedimiento de autorización administrativa previsto en el artículo 13.2 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
Se mencionan las siguientes medidas para la prevención de la producción de polvo:  
- Riego regular de viales y plaza de cantera.  
- Acopios a resguardo del viento, y con fijación mediante siembra de gramíneas y leguminosas.  
- Transporte de materiales pulverulentos en camiones con caja cerrada o cubierta con lonas.  
- La perforación para la realización de barrenos incluirá sistemas de captación de polvo.  
Estas medidas ya se desarrollan actualmente, y según el informe de calidad del aire incluido entre la documentación aportada (realizado por Applus +, entidad acreditada por ENAC, el 11.05.2009), la explotación cumple con los niveles establecidos en el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre. Sin embargo, con posterioridad a la emisión de dicho informe se derogó el citado decreto, por lo que debe garantizarse el cumplimiento de la normativa vigente.  
En todo caso, las medidas preventivas y correctoras propuestas para evitar la emisión de partículas resultan a priori adecuadas, y la inclusión en el programa de vigilancia ambiental de control de la emisión de partículas asegura la revisión de las medidas en caso de ser necesario.  
e.2) Ruidos y vibraciones.  
La actividad genera ruido y vibraciones durante la extracción de material, que se realiza principalmente a través de explosivos. El material extraído se carga en camiones para su traslado a fábrica sin realizar ningún tratamiento en la explotación.  
La proximidad de diversas viviendas, hace necesaria la introducción de medidas preventivas para minimizar el ruido y las vibraciones.  
Se señala que la detonación de los barrenos será de uno en uno para minimizar las vibraciones. La documentación explicita que la actividad se desarrolla en un turno de 8 horas en horario diurno.  
La documentación técnica inicial incluía un informe acústico (de 12.06.2008) que concluía que no se superaban los límites legales vigentes. Sin embargo, dicho informe no consideraba el uso de explosivos en la extracción del material. Aunque los explosivos no son de uso continuo, implican niveles sonoros muy superiores al resultante en el informe. Por otra parte, las simulaciones del informe consideraban la maquinaria trabajando en el frente de explotación existente en 2008. Sin embargo, el perímetro de explotación solicitado se aproxima a las viviendas de forma que la distancia no permite amortiguación sonora.  
Se considera que las medidas correctoras establecidas en la documentación de 31 de octubre de 2018 y la reducción del ámbito de explotación por el sur deberían favorecer la amortiguación de ruidos y vibraciones. En particular, se considera que, con la distancia adicional que supone la franja perimetral de 15 m de mantenimiento de arbolado, que además ejercerá una función de pantalla acústica, unida a la limitación de los medios de extracción, se deberían de cumplir los límites sonoros y de vibraciones máximos establecidos por la legislación vigente.  
No obstante lo cual, deberá realizarse una auditoría acústica al inicio de la actividad planteando al menos un punto de control junto a cada una de las viviendas mencionadas. Deberá realizarse una segunda auditoría cuando se alcance la zona de extracción mediante explosivos. En caso de superarse en dichas auditorías los umbrales permitidos por la ley, deberán adoptarse las medidas correctoras pertinentes. Ambas auditorías incluirán la medición de ruido y de vibraciones. En relación con las vibraciones, a efectos de determinar el cumplimiento de los niveles de vibraciones medidos «in situ» se distinguirá entre vibraciones estacionarias y vibraciones transitorias (voladuras), según lo establecido en el Real decreto 1367/2007, por el que se desarrolla la Ley 37/2003, de 17 de noviembre, del ruido, en lo referente a zonificación acústica, objetivos de calidad y emisiones acústicas.  
f) Contaminación de suelos y aguas. Mantenimiento de maquinaria y gestión de residuos.  
La posible contaminación de suelos y aguas se debe, por una parte, al ocasional arrastre de sedimentos por el agua de escorrentía que aumentaría la turbidez de las aguas, y por otra, a vertidos eventuales de fluidos procedentes de vehículos y maquinaria.  
En cuanto al arrastre de sedimentos, se considera suficiente y adecuado el diseño hidrológico del área afectada, con la construcción de cunetas conductoras del agua y dispositivos de control de la sedimentación.  
Respecto a la contaminación por vertidos eventuales de fluidos, el promotor indica que, si fuera necesario realizar labores de mantenimiento de maquinaria en la explotación, se habilitará para ello un área de 10x4 metros de superficie con una lámina impermeabilizante bajo una capa de arcilla (permeabilidad de 10-11 m/seg) de 30 cm de espesor y una capa de arena de 40 cm de espesor. Todo ello rodeado de un bordillo contenedor. En caso de derrames, se retirarán la arena y la arcilla contaminadas gestionándose como un residuo peligroso y se repondrá arena y arcilla nueva. Debe indicarse que, aunque se considera preferible realizar todas las operaciones de mantenimiento de la maquinaria en talleres autorizados, la habilitación en la explotación del área de reposo señalada se considera adecuada.  
Por otra parte, dado que las instalaciones de servicio de la explotación incluirán un depósito de gasóleo, dicho depósito deberá ubicarse sobre un área impermeabilizada de características análogas a las del área de reposo indicada.  
  
g) Consumo de agua.  
La demanda de agua para el desarrollo de la actividad corresponde principalmente a las medidas preventivas contra el polvo. Según la información transmitida a la Confederación Hidrográfica del Júcar se requieren 2.070 m³/año, que se suministrarán con camiones cisterna.  
Por otra parte, el PRI incluye un anejo de cálculo de riego en el que se justifica que, dada la evapotranspiración de la zona y las especies seleccionadas, solo el algarrobo precisa de riegos de apoyo para asegurar su arraigo. En concreto, se determina un riego de apoyo de 40 l, aplicado alrededor de la primera semana de junio. Dado que la revegetación con algarrobo se limita al pie de la ladera norte, la demanda hídrica para garantizar su arraigo es mínima.  
  
3º Programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental incluye el preceptivo programa de vigilancia ambiental. Todos los controles considerados se registrarán por escrito mediante actas que darán lugar a un informe anual. El programa de vigilancia ambiental contempla, entre otros controles:  
- El control de afecciones fuera del límite de actuación, con reposición de los sistemas de señalización, en su caso.  
- El control mensual del polvo depositado sobre la vegetación, con captadores de polvo.  
- El control de los niveles de emisión sonora, trimestralmente, o ante quejas puntuales.  
- La vigilancia de aparición de procesos erosivos.  
- Evitar afecciones a DPH y al régimen de escorrentía superior.  
- Control de la contaminación en suelo y agua.  
- Control de la no afección al patrimonio cultural.  
- Prevención de riesgos sobre las personas.  
- Control de la revegetación, con resiembra o reposición de marras.  
  
Consideraciones Jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 2.a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptivo someter la actividad al trámite de evaluación de impacto ambiental ordinaria, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.1.a de la citada ley.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental atribuye al órgano ambiental la competencia en el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y en la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación propuesto para la «Prórroga de vigencia de concesión de explotación de recursos de la sección C) «Ymperi» número 2356-A», promovido por Saint Gobain Placo Ibérica, SA, que abarca diversas parcelas del polígono 24 del término municipal de Segorbe (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y el PRI aportados en septiembre de 2020, incorporando las medidas correctoras incluidas en la documentación aportada el octubre de 2018 y septiembre de 2019, en todo aquello que no contradiga los condicionantes del punto segundo de la presente resolución, que serán de obligado cumplimiento.  
  
Segundo  
1. El perímetro definitivo de la explotación será el definido por los vértices en coordenadas UTM ETRS89 (huso 30) del apartado expositivo. En todo caso (de acuerdo con las acciones correctoras propuestas en octubre de 2018), se mantendrá en la zona sur, a partir de dicho perímetro, hacia su interior, una franja de seguridad de 15 m de anchura sin explotar. En dicha franja de seguridad se mantendrá la vegetación arbórea existente. El sistema de jalonamiento se dispondrá en el límite interior de esta franja de seguridad. La franja de seguridad sin explotar abarcará los vértices 1 a 10 y 91 a 1, según figura siguiente.  
2. En relación con la pendiente de los taludes de restauración, el sistema de drenaje, y la revegetación, se mantendrán los parámetros establecidos en el plan de restauración integral aportado en mayo de 2015.  
3. Régimen de realización de voladuras.  
1.º) Se prohíbe el uso de explosivos para distancias inferiores a 60 m de las viviendas. En ese ámbito, la extracción del mineral se realizará exclusivamente con medios mecánicos.  
2.º) En el resto del ámbito territorial de la explotación, se secuenciará la carga de explosivo por barreno, con el fin de reducir al máximo los ruidos y vibraciones, cumpliendo en todo caso los límites establecidos en la legislación sectorial vigente, de acuerdo con lo indicado en los puntos siguientes.  
3.º) Las voladuras quedarán restringidas a la franja horaria comprendida en el siguiente rango: de lunes a viernes, excepto festivos, desde las 8.00h hasta las 14.00h y desde las 16.00h hasta las 18.00h.  
4. Control de ruidos y vibraciones.  
Se realizará una auditoría acústica y de vibraciones en el plazo de 1 mes desde el inicio de la actividad en la zona objeto de ampliación y otra al alcanzar la zona de extracción mediante explosivos, coincidiendo con una voladura. Ambas auditorías incluirán, al menos, un punto de control junto a la fachada más próxima de las viviendas situadas en las parcelas 199, 200, 211 y 321 del polígono 24 de Segorbe. Se establece una periodicidad semestral para la realización de las auditorías acústicas, que se harán coincidir con las voladuras. La medición y la interpretación de los resultados se realizará por entidad colaboradora en materia de calidad ambiental, ajustándose a lo previsto en el Real decreto 1367/2007, de 19 de octubre, por el que se desarrolla la Ley 37/2003, de 17 de noviembre, de ruido y vibraciones, en lo referente a la zonificación acústica, objetivos de calidad y emisiones acústicas. En caso de superar en los puntos de control los niveles máximos establecidos en la normativa vigente, se adoptarán las medidas correctoras pertinentes. Los informes resultantes de las auditorías acústicas y de vibraciones se incorporarán al programa de vigilancia ambiental.  
5. Sin perjuicio de la habilitación del área de reposo y mantenimiento de maquinaria en la propia explotación propuesta por el promotor, las operaciones rutinarias de mantenimiento de la maquinaria se realizarán en talleres autorizados, incorporando la documentación resultante al registro del programa de vigilancia ambiental. El depósito de gasóleo se ubicará en un área impermeabilizada de características análogas a las del área de reposo y mantenimiento de maquinaria.  
6. Para la limitación de la dispersión de material pulverulento, los camiones que salgan de la explotación circularán con la carga cubierta.  
7. Durante la actividad de la cantera se observará lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
8. La extracción de la tierra vegetal y del sedimento pleistoceno que corona la secuencia estratigráfica se realizarán con seguimiento arqueológico. En todo caso, durante toda la vida de la actividad, cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica se comunicará de inmediato a la administración competente, paralizando la actividad hasta la determinación de las medidas a adoptar.  
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto, conforme a lo dispuesto en el artículo 41.4 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
València, 8 de marzo de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 13 de septiembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML