Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6236, del 30-03-2010 (2010/3455)

RESOLUCIÓ de 30 de març de 2009, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Cerámicas Molla, SL, l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de fabricació de taulells ubicada als termes municipals de Genovés i Xàtiva.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6236

Data del DOGV
:   30-03-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2010/3455

CVE


Data del document
:   30-03-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [empresa privada](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 30 de març de 2009, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Cerámicas Molla, SL, l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de fabricació de taulells ubicada als termes municipals de Genovés i Xàtiva. [2010/3455]  
Vistos els documents que consten en l'expedient 006/04 IPPC, instruït a instàncies de l'empresa Cerámicas Molla, SL, a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de fabricació de taulells, s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 21 de gener de 2004 Antonio Molla Molla, en representació de l'empresa Cerámicas Molla, SL, amb CIF B46140265, va presentar en aquesta Conselleria una sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de fabricació de taulells ubicades a la partida de la Bastida, parcel·les 3 i 25, de la carretera del Genovés, CC 332, PK 71,1, dels termes municipals de Xàtiva i Genovés (València).  
Segon. Durant els mesos de març, maig, juliol i agost de 2004 l'empresa va lliurar documentació complementària, juntament amb l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Xàtiva, a requeriment d'aquesta Conselleria.  
Tercer. Una vegada admesa a tràmit la sol·licitud, la Conselleria va remetre l'expedient a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada.  
Quart. Amb data 26 de novembre de 2004 es va sotmetre a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i es va publicar l'anunci corresponent en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (núm. 4892).   
Durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions al projecte, ni en aquesta Conselleria ni als ajuntaments de Xàtiva i del Genovés, i així consta en l'expedient certificat de la informació pública.  
Cinqué. Una vegada transcorregut el termini d'informació pública, es va sol·licitar un nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que informaren sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que foren de la seua competència.  
Sisé. Amb data 28 de setembre de 2005 l'interessat va presentar una còpia compulsada de l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Genovés, el qual queda condicionat al pronunciament dels organismes competents en matèria d'afecció de les línies elèctriques i de protecció hidràulica.   
Seté. Amb data 26 de gener de 2006 es va rebre un informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'admissibilitat de l'abocament.  
Huité. Amb data 9 de març de 2006 es va rebre la declaració d'impacte ambiental emesa per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, en la qual considerava acceptable, únicament a l'efecte ambiental l'estudi d'impacte ambiental de la planta de fabricació de material ceràmic per a la construcció, sempre que l'activitat s'exercisca amb les previsions de l'esmentat estudi i amb els condicionants de la declaració.  
Nové. Amb data 28 de juny de 2006 es va requerir a l'interessat que aportara el pronunciament favorable dels organismes competents en matèria d'afecció a línies elèctriques i de protecció hidràulica, i va presentar amb data 18 de setembre de 2006 l'informe emés per Red Eléctrica de España i amb data 12 de febrer de 2007 l'autorització d'ampliació de nau industrial en zona de policia emesa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Amb data 27 de juliol de 2007 es va rebre un informe del Servei de Residus Industrials, en el qual se sol·licitava la presentació de documentació complementària, la qual va ser aportada parcialment per l'empresa l'11 de setembre de 2007. Així mateix, amb data 28 de gener de 2008 es va rebre un nou informe del Servei de Residus Industrials, en el qual se sol·licitava la presentació de documentació, la qual va ser requerida amb data 12 de febrer de 2008 i aportada per l'empresa els dies 23, 24 i 27 d'octubre de 2008.  
Deu. Amb data 20 de juny de 2008 es va rebre l'acord adoptat pel Consell, pel qual es declara d'interés comunitari una actuació integral consistent en la legalització i l'ampliació d'una indústria de productes ceràmics als termes municipals de Xàtiva i de Genovés.  
Onze. Amb data 27 d'octubre de 2008 es va fer el tràmit d'audiència a l'interessat, sense que s'hi presentaren al·legacions.  
Amb data 28 d'octubre de 2008 es va portar la proposta de resolució de l'expedient 006/04 IPPC a una sessió ordinària celebrada per la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada, en la qual es va acordar tornar a sotmetre l'expedient a examen de la Comissió, una vegada aclarits uns dubtes sobre la possible canalització d'uns corrents d'aspiració a la zona on té lloc el procés d'esmicolament i trituració.  
Dotze. Amb data 23 de febrer de 2009 es va fer un nou tràmit d'audiència a l'interessat, sense que s'hi presentaren al·legacions.   
Tretze. Amb data 24 de febrer de 2009 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada va celebrar una sessió ordinària i va aprovar la proposta de resolució de l'expedient 006/04 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promoguda per Cerámicas Molla, SL.  
Als fets anteriors són aplicables els següents  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 6 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, per la qual es desplega en l'àmbit de la Comunitat Valenciana la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex I d'aquesta llei estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 3.5 de l'annex I de la Llei 16/2002.  
Segon. L'expedient s'ha tramitat segons el que preveuen els articles 27 i següents de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
Tercer. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2007, de 28 de juny, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 18 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, correspon a la Direcció General per al Canvi Climàtic exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.  
En vista d'aquests antecedents, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap de l'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, resolc:  
Primer  
Concedir a Cerámicas Molla, SL l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de taulells, situada a la carretera de Genovés, s/n, CC 332, PK 71,1, als termes municipals de Xàtiva i de Genovés (València), d'acord amb el projecte bàsic de data 17 de gener de 2004, subscrit per Juan Terrádez Marco, la qual queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 382-09/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
  
\* \* \* \* \*  
1. Emissions atmosfèriques  
1.1. Emissions canalitzades  
S'inclouen en aquesta autorització els focus d'emissió següents, que consten en la indústria, la nomenclatura dels quals serà la que s'utilitzarà d'ara endavant per al millor control i comunicació de les emissions:  
  
Cadascun d'aquests focus ha d'estar convenientment identificat in situ, d'acord amb aquesta nomenclatura.  
Els valors límit d'emissió per als focus canalitzats i la periodicitat de controls per part d'una ECMQA són els següents:  
(1) Per als focus d'origen en forns amb un cabal de gasos inferior a 3.000 Nm³/h, el valor límit de fluorurs pot ser de 30 mg/Nm³, sempre que el cabal màssic d'aquest contaminant siga inferior a 0,1 kg/h.  
(2) En els casos en què es preveja la superació d'aquest valor per l'ús de determinades matèries primeres o combustibles, cal entregar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge un estudi tècnic justificatiu que incloga balanços de massa i una proposta de valor límit.   
(3) Queden exclosos del mesurament de contaminants els focus d'evacuació de l'aire de refredament dels forns de cocció.  
(4) Queden exclosos del mesurament d'emissió de partícules els focus de preassecatge i assecatge de peces que utilitzen com a combustible gas natural o propà, que en el control de la posada en marxa de la instal·lació, en condicions habituals de funcionament i sense utilitzar cap tipus de depuració, hagen obtingut una emissió inferior a 10 mg/Nm³ de partícules.  
(5) Queden exclosos del mesurament d'emissió de partícules els focus d'emissió directa de turbines i motors de cogeneració que utilitzen gas natural com a combustible.  
L'alçària de les xemeneies ha de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió.  
S'ha de dur a terme un pla d'acció que permeta caracteritzar de manera representativa els nivells d'emissió de clor i plom dels focus que evacuen gasos procedents de forns de cocció.  
1.2. Control de l'emissió de contaminants per focus canalitzats  
1.2.1. Sistemes de depuració de partícules  
Almenys els focus que evacuen corrents de gasos provinents d'aspiracions de material pulverulent han de disposar de sistemes correctors de depuració de partícules. Així mateix, han de disposar també d'aquests sistemes correctors els focus associats als forns de cocció, sempre que siguen necessaris per a complir els límits d'emissió de partícules que estableix aquesta resolució.  
El funcionament adequat d'aquests sistemes correctors s'ha d'assegurar mitjançant el control i el registre continu almenys d'un paràmetre d'operació del sistema, que ha d'escollir l'empresa entre els tècnicament reconeguts o fonamentats, com ara la pèrdua de càrrega del sistema de depuració, la concentració de partícules en el corrent gasós o qualsevol altre degudament justificat. La representativitat i el calibratge d'aquest paràmetre han de ser verificats per entitats col·laboradores de l'administració en matèria de qualitat ambiental i estar a disposició de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
1.2.2. Condicions de presa de mostres i expressió de resultats  
a) Punts de presa de mostra. Els focus canalitzats han de tenir la situació, la disposició, la dimensió i els accessos corresponents d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i la distribució dels focus emissors a l'atmosfera han de garantir una correcta dispersió dels contaminants emesos. Més concretament, la seua alçària no sols ha de complir el que estableix l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que siga tal que, en una distància equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'emissió d'un focus, no hi haja altres estructures d'alçària superior a la del mateix focus menys dos metres, que produïsquen un apantallament que dificulte la dispersió i justifique tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf).  
b) Preferiblement, la temperatura dels gasos en el punt de mostratge ha de ser inferior als 200 ºC.  
c) Els mesuraments s'han de fer en condicions normals de funcionament de les instal·lacions, registrant els paràmetres que les determinen, i han de cobrir totes les tipologies o grups de productes diferents que es fabriquen en cada instal·lació.  
d) Les concentracions mesurades han d'estar referides sempre a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa i 273,16 K), i per als gasos de combustió en base seca i un contingut d'oxigen del 18% de O2.  
e) Els mesuraments de fluor s'han de fer amb sondes de material resistent a l'atac àcid, d'acord amb la norma ISO 15.713: 2006.  
1.3. Control de l'emissió de partícules per fonts difuses  
  
\* \* \* \* \*  
  
L'emmagatzematge i la manipulació de materials pulverulents s'ha de fer en les condicions següents:  
a) S'han de tancar tots els sistemes de transport de matèries primeres pulverulentes a la fàbrica (cintes transportadores, catúfols, etc.).  
b) Totes les operacions indicades a continuació s'han de dur a terme en naus tancades dotades de sistemes d'aspiració amb depuració posterior:  
Operacions de recepció i tractament (esmicolament, trituració) de matèries primeres a granel.  
Operacions d'emmagatzematge i descàrrega de materials pulverulents.  
Operacions d'emmagatzematge del material pulverulent recuperat en els sistemes correctors, de materials mòlts i de fins.  
D'acord amb el que s'ha especificat en la documentació que consta en l'expedient, l'empresa disposa d'un filtre aspirador a la zona on té lloc el procés d'esmicolament i trituració per a evitar la suspensió de pols a l'ambient. Aquesta aspiració ha d'enviar els corrents a un tractament depurador, que constituirà un nou focus canalitzat, per la qual cosa se li concedeix un termini de sis mesos, a partir de la concessió de l'autorització ambiental integrada, perquè adopten la solució tècnica adequada per a la canalització de les esmentades emissions, d'acord amb les millors tècniques disponibles, que no han de superar els valors límit d'emissió següents:  
Així mateix, s'ha de controlar a l'entrada del complex que els camions vagen coberts i tancats per a evitar vessaments, i s'han de pavimentar els circuits adequats per a la circulació interna de vehicles. Aquests circuits han de mantenir-se nets i limitar-hi la velocitat.  
2. Soroll  
S'han d'adoptar les mesures necessàries a la instal·lació per a evitar que es transmeten a l'entorn nivells superiors als que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
En particular, els límits sonors externs establits per a zones d'ús industrial són:  
Diürn Nocturn  
70 dB(A) 60 dB(A)  
Cada cinc anys cal fer una auditoria acústica a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, al perímetre de la instal·lació. Aquesta auditoria l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre.  
  
\* \* \* \* \*  
A partir de la concessió de l'autorització ambiental integrada, es concedeix un termini de tres mesos perquè es presente l'informe de l'última auditoria acústica realitzada.  
3. Abocaments  
3.1. Aigües residuals industrials  
La documentació aportada justifica i defineix la inexistència d'abocament d'aigües residuals industrials (abocament zero) per reutilització en el procés productiu.  
Els canalons i les basses d'emmagatzematge d'aquestes aigües han de ser perfectament impermeables i estanques.  
3.2. Aigües residuals domèstiques i pluvials  
3.2.1. S'autoritza Cerámicas Molla, SL a abocar les aigües residuals domèstiques (lavabos) procedents de la indústria de fabricació de taulells, teules i productes de terres cuits, al terme municipal de Xàtiva (València), amb el tractament depurador previ consistent en oxidació total.  
Les característiques de l'abocament són les següents:  
Medi receptor: riu Albaida.  
Coordenades UTM: X: 717.800; Y: 4.318.453.  
Terme municipal del punt d'abocament: Xàtiva.  
Província: València.  
Cabal mitjà d'aigües residuals: 0,56 m³/dia.  
Cabal màxim: 0,072 m³/h.  
Volum màxim anual: 380 m³.  
La composició de les aigües de l'efluent residual que s'autoritza a abocar al terreny, mitjançant l'aplicació per reg, en cap cas ha de superar els límits que s'exposen a continuació; i està terminantment prohibit abocar aigües residuals els paràmetres de les quals superen els valors reflectits en la taula següent:  
Està terminantment prohibida l'existència en l'aigua de l'abocament de continguts detectables de qualsevol altre paràmetre que no figure en la taula anterior, fonamentalment la presència de les substàncies reflectides en les relacions I i II de l'annex III del Reial decret 606/2003, de 23 de maig, que modifica parcialment el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
3.2.2. Aigües pluvials  
Cal actuar d'acord amb el que s'ha indicat en el projecte, arreplegant les aigües pluvials de les cobertes dels edificis, les quals des del pati i per escorrentia natural discorren fins al llit del riu Albaida.  
3.3. Control d'abocaments  
3.3.1. Elements de control i periodicitat. Autocontrol  
La inspecció i la vigilància de les obres i el control i la inspecció del tractament de les aigües residuals el farà la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i el titular de l'abocament ha de prestar, en tot moment, l'ajuda corresponent al personal autoritzat per aquest organisme per a la presa de dades i qualsevol tipus de mostres que, en l'exercici de les seues funcions, es consideren necessàries, d'acord amb el que estableixen les disposicions vigents.  
El punt d'abocament ha de tenir fàcil accés i ha d'estar disposat de manera que tant les inspeccions com les preses de mostra es puguen efectuar en qualsevol moment, independentment de la presència o disponibilitat del titular.  
A fi de fer controls i prendre mostres, quan es considere procedent, de les aigües residuals tractades, cal disposar de mesurador de cabal en continu amb funció totalitzadora de volum d'abocament anual i arqueta de presa.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer es reserva el dret a fer totes les anàlisis de control que considere oportunes, i les despeses inherents seran a càrrec seu, quan les característiques de l'efluent residual complisquen les condicions d'aquesta autorització, i els costos seran a càrrec del beneficiari en cas contrari.  
A fi de comprovar el compliment del punt anterior, aquesta autorització d'abocament queda supeditada a la presentació per part del seu titular, en el termini d'un mes, d'un programa d'autocontrol de qualitat de l'abocament, en el qual es preveja, almenys, la realització d'una anàlisi trimestral durant l'any, excepte durant el tercer trimestre (període comprés entre juliol i setembre), que s'ha de fer una anàlisi quinzenal. Les anàlisis trimestrals han de fer-se durant els dos primers mesos de cada trimestre. En tot cas, tant per a les anàlisis trimestrals com per a les quinzenals, el termini màxim de presentació dels resultats en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer serà d'un mes des de la presa de mostres.  
A aquest efecte ha de presentar davant la Confederació Hidrogràfica del Xúquer:  
a) Declaració periòdica, en terminis màxims de tres mesos, de les anàlisis d'abocament pel que fa al cabal i a la composició de l'efluent.  
b) Declaració anual de les incidències de l'explotació del sistema de tractament i els resultats obtinguts per a la millora de l'abocament, el seu volum anual i el resum dels resultats analítics remesos. Aquesta declaració anual s'ha de presentar dins del primer trimestre de cada any, i ha d'estar subscrita per un tècnic competent i visada pel col·legi oficial corresponent.  
3.3.2. Import del cànon d'abocament  
S'ha d'aplicar el que disposa l'article 113 del text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), desplegat reglamentàriament en el Reial decret 606/2003, de 23 de maig, que modifica parcialment el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
L'import del cànon de control d'abocaments és el producte del volum abocat autoritzat pel preu unitari de control d'abocament. Aquest preu unitari es calcula multiplicant el preu bàsic per metre cúbic per un coeficient de majoració o minoració en funció de la naturalesa, les característiques i el grau de contaminació de l'abocament, com també per la major qualitat ambiental del medi físic en què s'aboca.  
Cànon = volum × preu unitari × K2 × K3 × K4 = ?/any  
On,  
Volum anual abocat: 380 m³.  
Preu bàsic (aigua residual industrial): 0,03005 €/m³.  
K2 (industrial classe 2): 1,09.  
K3 (amb tractament adequat): 0,5.  
K4 (categoria I: aigües superficials en zona sensible): 1,25.  
Cànon = 380 × 0,03005 × 1,09 × 0,5 × 1,25 = 7,78 €/any.  
D'acord amb el que s'ha exposat, s'ha calculat l'import anual del cànon de control d'abocament que el beneficiari d'aquesta autorització estarà obligat a abonar a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i que puja a set euros amb setanta-huit cèntims (7,78 €).  
En aplicació de l'article 249.3 del Reial decret 606/2003, durant el període d'execució d'obres o instal·lacions, com també durant els períodes de temps en què l'abocament d'aigües residuals efectuat supere els límits d'abocament establits en l'apartat 2.2 d'aquest condicionat, per al càlcul del cànon de control d'abocaments s'ha d'aplicar el coeficient de majoració corresponent a un tractament no adequat (K3 = 2,5).  
El cànon de control d'abocaments es meritarà el 31 de desembre, coincidint el període impositiu amb un any natural, excepte l'exercici en què es produïsca l'autorització de l'abocament o el seu cessament, i en aquest cas el cànon s'ha de calcular proporcionalment al nombre de dies de vigència de l'autorització en relació amb el total de l'any.  
Durant el primer trimestre de cada any natural s'ha de liquidar el cànon corresponent a l'any anterior.  
3.3.3. Execució de les obres  
Les modificacions de detall que es pretenguen introduir per a millorar el projecte, tant en el tractament de l'efluent residual, com en l'obres i instal·lacions descrites en el projecte, han de ser sotmeses a l'aprovació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; amb este fi, han de remetre a aquest organisme el certificat de la direcció de les obres en què se n'indiquen la data d'inici i terminació, la posada en servei i les possibles modificacions efectuades en el projecte que consta en l'expedient en el termini màxim d'un mes comptador a partir dels dies següents al seu inici i terminació.  
El beneficiari d'aquesta autorització preceptivament ha de disposar de les llicències que per a l'execució de les obres i l'obertura de la instal·lació hagen d'atorgar les autoritats locals.  
3.3.4. Incompliment de les condicions d'abocament  
S'adverteix expressament la persona autoritzada que està obligada a adequar la qualitat del seu abocament a les exigències derivades de la revisió del Pla hidrològic de la conca del Xúquer o a les disposicions legals que es despleguen com a conseqüència de l'aplicació de les directives de la Unió Europea sobre la matèria en els terminis corresponents.  
3.3.5. Mesures en cas d'emergència  
En els casos de fugues o danys procedents d'abocaments, el titular de l'autorització està obligat a posar en pràctica, immediatament, les actuacions i mesures necessàries perquè els danys que es produïsquen siguen mínims, i preservar en tot cas la vida i la integritat de les persones, com també els béns de tercers i l'entorn natural.  
En casos d'emergència, el titular de l'autorització està igualment obligat a informar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per iniciativa pròpia, de la situació creada per aquesta, com també les mesures adoptades per a pal·liar-ne els efectes, sense perjudici de la imputació de danys al domini públic hidràulic que siga procedent.  
L'incompliment del que estableix el paràgraf anterior donarà lloc, i sense perjudici de la indemnització corresponent per danys causats al domini públic hidràulic, a incoar un procediment sancionador per infracció tipificada en l'article 108.a) del Text refós de la llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol) i en l'article 316.a) del Reglament del domini públic hidràulic, sancionable amb la multa corresponent prevista en l'article 318 de l'esmentat reglament.  
3.3.6. Termini de vigència de l'autorització  
Les condicions d'abocament tenen un termini màxim de vigència de quatre anys, renovables successivament, sempre que complisquen les normes de qualitat i els objectius ambientals exigibles en cada moment. En cas contrari, poden ser modificades o revocades d'acord amb el que disposen els articles 104 i 105 (Text refós de la llei d'aigües -Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol).  
En el marc de l'autorització ambiental integrada, respecte als abocaments d'aigües residuals, al cap de quatre anys el titular de l'autorització ha de remetre a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer un informe sobre l'estat de les instal·lacions de depuració i l'adaptació d'aquesta al contingut de l'informe vinculant emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'autorització ambiental integrada no haurà de tenir plena vigència, pel que fa a l'abocament d'aigües residuals al domini públic hidràulic, fins a l'emissió de l'acta de reconeixement final de les obres per part de l'organisme de conca, i el titular haurà de comunicar la data de la seua conclusió, a fi de dur a terme la visita de reconeixement final de les esmentades instal·lacions.  
3.3.7. Causes de revisió i revocació de l'autorització  
1. Revisió  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer pot revisar les condicions d'abocament en els casos següents:  
a) Quan sobrevinguen circumstàncies que, si s'hagueren produït anteriorment, haurien justificat la denegació o l'atorgament en termes distints.  
b) Quan es produïsca una millora en les característiques de l'abocament i així ho sol·licite l'interessat.  
c) Per a adequar l'abocament a les normes i als objectius de qualitat de les aigües que siguen aplicables en cada moment i, en particular, a les que per a cada riu, tram de riu, aqüífer o massa d'aigua dispose el Pla hidrològic de conca.  
En casos excepcionals, per raons de sequera o en situacions hidrològiques extremes, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer podrà modificar, amb caràcter general, les condicions d'abocament a fi de garantir els objectius de qualitat.  
2. Revocació  
Un vegada comprovat l'incompliment de les condicions d'abocament, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer podrà dur a terme les actuacions següents:  
a) Incoar un procediment sancionador i de determinació del dany causat a la qualitat de les aigües.  
b) Iniciar un procediment de revocació de l'autorització.  
c) Declarar la caducitat de la concessió d'aigües en els casos especialment qualificats d'incompliment de les condicions o d'inexistència d'autorització dels quals resulten danys molt greus en el domini públic hidràulic.  
Les revocacions no donaran dret a indemnització.  
3.3.8. Obligacions complementàries del titular  
1. Està terminantment prohibit l'abocament d'aigües residuals sense haver sigut sotmeses prèviament al tractament previst en aquesta autorització.  
2. Els llots generats en el tractament han de ser extrets periòdicament i eliminats de forma adequada, bé a través de planta de compostatge, tractant-los adequadament per a l'ús posterior en agricultura, d'acord amb el que estableix el Reial decret 1310/1990, o bé retirant-los a un abocador controlat.   
3. Aquesta autorització d'abocament s'atorga sense perjudici de tercer, salvaguardant el dret de propietat i d'aprofitament dels recursos   
\* \* \* \* \*  
  
hidràulics del corrent on s'aboca, com també les condicions sanitàries i de medi ambient de l'entorn natural, etc.  
4. El titular d'aquesta autorització està obligat a canviar el punt d'abocament a requeriment de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual li indicarà prèviament, si escau, el nou punt d'abocament. Els costos del canvi del punt d'abocament seran a càrrec del titular de l'abocament.  
5. La revisió del condicionat exposat no donarà lloc a cap indemnització.  
6. Qualsevol modificació de les característiques de l'autorització que s'expedeix requerirà l'autorització prèvia administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
4. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
Està prohibit l'abocament a qualsevol llit, sòl o subsòl que puga deteriorar la qualitat de les aigües, sense tenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
No es poden fer pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
Cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats. En aquest sentit, l'empresa ha de presentar en un termini inferior a tres mesos a partir de la concessió de l'autorització ambiental integrada un informe preliminar de situació del sòl per a cadascuna de les activitats donades d'alta, segons el que estableix l'article 3.4 del Reial decret 9/2005.  
5. Residus  
L'activitat està subjecta als requisits que estableixen la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus; la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
5.1. Producció de residus  
S'autoritza la producció dels residus perillosos següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud que es detalla a continuació i la producció de producte acabat a les instal·lacions del centre productiu detallat en l'annex I siga aproximadament de 94.000 t/any de taulells i encadellats.  
  
\* \* \* \* \*  
Aquest centre productiu està inscrit en el Registre de Petits Productors Autoritzats de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que estableix l'article 46 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
Els residus es poden emmagatzemar durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas que siguen perillosos, i en el cas de residus no perillosos es poden emmagatzemar durant un període d'un any, quan la destinació final siga l'eliminació, i de dos anys, quan la destinació final siga la valorització, i una vegada transcorregut aquest període hauran de ser entregats a un gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal de residus perillosos s'ha de fer segregat per tipus de residus, ha d'estar convenientment senyalitzat i ha de fer-se en un lloc cobert, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara una arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix, la zona d'emmagatzematge ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria.  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, cal disposar de cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la més gran d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, implique un augment de la perillositat o en dificulte la gestió.  
S'ha de disposar de la quantitat adequada d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals durant la manipulació dels diversos residus líquids. L'absorbent contaminat s'ha de gestionar com a residu perillós.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus s'ha de fer d'acord amb el que estableixen els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix, cal disposar d'un registre on conste la quantitat, la naturalesa, la identificació, l'origen i la data de generació i l'entrega a un gestor autoritzat, com també el número de document de control i seguiment utilitzat, si escau, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Tots els residus generats s'han d'entregar a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a gestionar-los. En el termini de tres mesos haurà de presentar davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'original o una còpia compulsada del document acreditatiu de l'acceptació dels residus produïts.  
S'ha d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos, que s'ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic cada quatre anys.  
Anualment, s'ha de formalitzar la declaració anual de productor de residus perillosos i no perillosos, que s'ha de remetre a la Direcció General per al Canvi Climàtic abans de l'1 de març de cada any, d'acord amb el model que estableix l'annex III del Reial decret 833/1988.  
Qualsevol modificació relacionada amb la producció de residus perillosos que implique un canvi en la caracterització, producció de nous residus o canvis significatius en les quantitats habituals generades que puga alterar el que estableixen aquestes condicions ha de ser comunicada.  
5.2. Gestió de residus  
S'autoritza Cerámicas Mollá, SL per a realitzar l'operació de valorització R5 (reciclatge o recuperació d'altres matèries inorgàniques) dels residus no perillosos següents, sempre que la seua capacitat de tractament anual siga de l'ordre de magnitud que es detalla a continuació:  
  
6. Mesures que cal adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient  
S'han de prendre totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat pel que fa al funcionament de les instal·lacions.  
Si, tot i amb això, es produeix algun incident a les instal·lacions que comporte un funcionament anòmal i en pot resultar l'incompliment dels límits imposats, s'ha de comunicar immediatament aquesta situació a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Una vegada produïda la situació d'emergència, la mercantil ha d'utilitzar tots els mitjans al seu abast per a reduir al màxim els efectes sobre el medi ambient.  
En el termini màxim de set dies després de l'incident, la mercantil ha de remetre a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic un informe detallat en el qual, a més de les dades identificatives, han de figurar les següents:  
Les causes de l'incident.  
L'hora en què es va produir i la duració.  
Les característiques de l'emissió o abocament.  
Les mesures correctores adoptades.  
L'hora i la forma en què es va comunicar el succés.   
En relació amb el possible dany ambiental ocasionat per l'activitat, cal aplicar la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, en l'àmbit d'aplicació de la qual s'inclouen les activitats subjectes a autorització ambiental integrada. Segons aquesta llei, l'activitat ha de disposar d'una garantia financera que permeta afrontar la responsabilitat ambiental inherent a l'activitat, en les modalitats previstes d'assegurança, aval o reserva tècnica, i amb les possibles exempcions derivades de la magnitud del dany potencial o de l'adhesió amb caràcter permanent i continuat, bé al sistema comunitari de gestió i auditoria ambientals (EMAS), bé al sistema de gestió ambiental UNE-EN ISO 14001: 1996.  
Així mateix, quan es determine el tancament definitiu de la instal·lació, cal desmantellar-la, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar l'activitat esmentada i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
7. Declaració d'impacte ambiental  
S'han de complir les condicions que estableix la declaració d'impacte ambiental emesa per la Direcció General de Gestió del Medi Natural de data 12 de maig de 2005.  
8. Altres condicions  
Cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.  
Cal complir el que disposen la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos, i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament per al desplegament de l'esmentada llei.  
La indústria i les seues instal·lacions s'han d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes que no fixa aquesta resolució.  
S'han de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la seguretat, la salut de les persones i el medi ambient.  
En el control inicial s'ha de comprovar que s'han aplicat les mesures que preveu el projecte.  
9. E-PRTR  
Abans de l'1 de març de cada any s'ha de notificar a la Direcció General per al Canvi Climàtic, d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatives a l'any anterior, específicament les que figuren en l'article 3 del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades.   
Segon  
L'autorització ambiental integrada s'ha de renovar, en els aspectes ambientals, en el termini màxim de huit anys, llevat que abans d'aquest termini es produïsquen modificacions substancials que obliguen a tramitar una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici que recull l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació s'ha de sol·licitar amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer  
Abans de posar en marxa l'ampliació, el titular ha d'obtenir l'autorització d'inici de l'activitat per part d'aquesta Conselleria, sense perjudici de l'obtenció de les llicències d'obres que resulten necessàries d'acord amb la normativa municipal.  
En tot cas, el titular disposa d'un termini màxim de tres anys per a presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic la sol·licitud d'autorització d'inici, que ha d'anar acompanyada de la documentació següent:  
Certificat visat del tècnic director de l'execució del projecte, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat, com també a la resta de documentació tècnica presentada.  
Certificats tècnics exigits per les normatives sectorials aplicables segons el tipus d'activitat.  
Informe i certificat emesos per una entitat col·laboradora acreditada per al control integrat de la contaminació, segons el Decret 29/2007, de 9 de març, de modificació del Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre, en el qual s'acredite el compliment del contingut de l'autorització ambiental integrada.  
Quart  
L'Administració deixarà sense efecte aquesta resolució en el moment que observe qualsevol incompliment de les condicions que s'hi imposen, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Cinqué  
El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació que preveu la legislació sectorial aplicable i l'autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge qualsevol modificació, substancial o no, que es propose fer en la instal·lació, la transmissió de la titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries a aquells que s'encarreguen de les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Sisé  
En tot el que no especifica aquesta resolució, cal ajustar-se a totes i cadascuna de les condicions que estipula la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot presentar un recurs d'alçada davant la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 30 de març de 2009.- El director general per al Canvi Climàtic: Jorge Lamparero Lázaro.  
Annex I  
Descripció del projecte  
L'activitat de Cerámicas Molla, SL, és la fabricació de taulells ceràmics per a la construcció, amb sistema de cogeneració, el procés del qual se sintetitza en les etapes següents:  
Recepció de terres argiloses en tremuges ubicades sota cobert.  
Pastament de les argiles.  
Extrusió.  
Assecatge.  
Cocció.  
Paletització.  
S'inclou l'ampliació de la superfície construïda; en concret, una nau de 2.000 m², sense ampliació de l'activitat.  
Les aigües residuals industrials generades es reintrodueixen en el procés productiu (abocament zero), i les d'origen domèstic són depurades i abocades al riu Albaida. Respecte a les aigües pluvials, aquestes són arreplegades i evacuades per escorrentia natural fins al riu.  
Es disposa de filtres de mànegues en diverses seccions del procés productiu, amb les corresponents xemeneies en cada focus emissor.  
Els residus generats s'emmagatzemen en un lloc cobert i es gestionen a través de gestors autoritzats.  
L'empresa realitza la valorització interna dels residus generats en el procés (partícules, pols, peces crues i cuites defectuoses).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6236, del 30-03-2010 (2010/3455)

RESOLUCIÓN de 30 de marzo de 2009, de la Dirección General para el Cambio Climático, por la que se otorga a la empresa Cerámicas Molla, SL, la autorización ambiental integrada para las instalaciones de fabricación de ladrillos ubicada en los términos municipales de Genovés y Xàtiva.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6236

Fecha DOGV
:   30-03-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - A) AUTORIZACIONES Y CONCESIONES

Número del documento
:   2010/3455

CVE


Fecha del documento
:   30-03-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [empresa privada](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 30 de marzo de 2009, de la Dirección General para el Cambio Climático, por la que se otorga a la empresa Cerámicas Molla, SL, la autorización ambiental integrada para las instalaciones de fabricación de ladrillos ubicada en los términos municipales de Genovés y Xàtiva. [2010/3455]  
Vistos los documentos obrantes en el expediente 006/04 IPPC, instruido a instancia de la empresa Cerámicas Molla, SL, con el fin de obtener la autorización ambiental integrada para las instalaciones de fabricación de ladrillos, se emite la presente resolución de conformidad con los siguientes,   
Antecedentes de hecho  
Primero. Con fecha 21 de enero de 2004, Antonio Molla Molla, en representación de la empresa Cerámicas Molla, SL, con CIF B46140265 presenta en esta Conselleria solicitud de autorización ambiental integrada para las instalaciones de fabricación de ladrillos, ubicadas en la partida Bastida, parcelas 3 y 25 de la carretera de Genovés, C.C. 332, p.k. 71,1 de los términos municipales de Xàtiva y Genovés (Valencia).  
Segundo. Durante los meses de marzo, mayo, julio y agosto de 2004 la empresa entrega documentación complementaria, junto con el informe de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Xàtiva, a requerimiento de esta Conselleria.  
Tercero. Una vez admitida a trámite la solicitud, la Conselleria remite el expediente a todas aquellas administraciones públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la autorización ambiental integrada.  
Cuarto. Con fecha 26 de noviembre de 2004 se somete a información pública el expediente de referencia, durante un periodo de 30 días hábiles, de acuerdo con lo establecido en el artículo 16 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, publicando anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (nº 4892).  
Durante el mismo no se presentan alegaciones al proyecto, en esta Conselleria y en los ayuntamientos de Xàtiva y Genovés, constando en el expediente certificado de la información pública.  
Quinto. Transcurrido el plazo de información pública, se solicita nuevo informe a todas aquellas administraciones públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la autorización ambiental integrada para que informen sobre la adecuación del proyecto a todos aquellos aspectos que sean de su competencia.  
Sexto. Con fecha 28 de septiembre de 2005 el interesado presenta copia compulsada del Informe de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Genovés, el cual se condiciona al pronunciamiento de los organismos competentes en materia de afección de las líneas eléctricas y de protección hidráulica.   
Séptimo. Con fecha 26 de enero de 2006 se recibe informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la admisibilidad del vertido.  
Octavo. Con fecha 9 de marzo de 2006 se recibe la declaración de impacto ambiental emitida por la Dirección General de Gestión del Medio Natural, en la que estima aceptable, a los solos efectos ambientales el estudio de impacto ambiental de la planta de fabricación de material cerámico para la construcción, siempre que la actividad se desarrolle con las previsiones del citado estudio y con los condicionantes de la declaración.  
Noveno. Con fecha 28 de junio de 2006, se requiere al interesado para que aporte el pronunciamiento favorable de los organismos competentes en materia de afección a líneas eléctricas y de protección hidráulica, presentando con fecha 18 de septiembre de 2006 el informe emitido por Red Eléctrica Española y con fecha 12 de febrero de 2007, la autorización de ampliación de nave industrial en zona de policía emitida por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Con fecha 27 de julio de 2007 se recibe informe del Servicio de Residuos Industriales en el que se solicita la presentación de documentación complementaria, que es subsanada parcialmente por la empresa el 11 de septiembre de 2007. Asimismo con fecha 28 de enero de 2008, se recibe de nuevo informe del Servicio de Residuos Industriales en el que se solicita la presentación de documentación que es requerida con fecha 12 de febrero de 2008 y subsanada por la empresa el 23, 24 y 27 de octubre de 2008.  
Décimo. Con fecha 20 de junio de 2008 se recibe el acuerdo adoptado por el Consell, por el que se declara de interés comunitario una actuación integral consistente en la legalización y ampliación de una industria de productos cerámicos en los términos municipales de Xàtiva y Genovés.  
Undécimo. Con fecha 27 de octubre de 2008 se realiza el trámite de audiencia al interesado, sin haberse presentado alegaciones al respecto.  
Con fecha 28 de octubre de 2008 se lleva la propuesta de resolución del expediente 006/04 IPPC a una sesión ordinaria celebrada por la Comisión de Análisis Ambiental Integrado, en la que se acuerda volver a someter el expediente a examen de la Comisión una vez aclaradas unas dudas acerca de la posible canalización de una corrientes de aspiración en la zona donde se da el proceso de desmenuzación y trituración.  
Duodécimo. Con fecha 23 de febrero de 2009 se realiza un nuevo trámite de audiencia al interesado, sin haberse presentado alegaciones al respecto.   
Decimotercero. Con fecha 24 de febrero de 2009 la Comisión de Análisis Ambiental Integrado celebra una sesión ordinaria y aprueba la propuesta de resolución del expediente 006/04 IPPC de solicitud de autorización ambiental integrada, promovida por Cerámicas Molla, SL.  
A los anteriores hechos son de aplicación los siguientes,  
Fundamentos de derecho  
Primero. De acuerdo con el artículo 6 de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, por la que se desarrolla en el ámbito de la Comunitat Valenciana la Ley 16/2002 de prevención y control integrados de la contaminación, las actividades que aparecen en el anejo I de dicha ley, están sujetas a autorización ambiental integrada.  
La instalación de referencia está incluida en el epígrafe 3.5 del anejo I de la Ley 16/2002.  
Segundo. La tramitación del expediente se ha realizado según lo previsto en los artículos 27 y siguientes de la Ley 2/2006, de 5 de mayo de prevención de la contaminación y calidad ambiental.  
Tercero. En la Comunitat Valenciana el órgano competente para otorgar la autorización ambiental integrada es la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de acuerdo con el artículo 3.h de la Ley 16/2002 y el Decreto 7/2007, de 28 de junio, del presidente de la Generalitat Valenciana, por el que se determinan las consellerias en que se organiza la administración de la Generalitat.  
Por otro lado, de conformidad con el artículo 18 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, corresponde a la Dirección General para el Cambio Climático, ejercer las competencias en materia de control integrado de la contaminación.  
Visto cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, con el visto bueno del jefe de Área de Calidad Ambiental, haciendo uso de las atribuciones que me confiere el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, resuelvo:  
Primero  
Conceder a Cerámicas Molla, SL, la autorización ambiental integrada para la fabricación de ladrillos, situada en la carretera Genovés, s/n - C.C. 332 p.k. 71,1 en los términos municipales de Xàtiva y Genovés (Valencia), de acuerdo con el proyecto básico de fecha 17 de enero de 2004, suscrito por Juan Terradez Marco, quedando inscrita en el Registro General de Instalaciones IPPC de la Comunitat Valenciana con el número 382-09/AAI/CV, condicionada al cumplimiento de los siguientes requisitos:  
  
\* \* \* \* \*  
1. Emisiones atmosféricas  
1.1. Emisiones canalizadas  
Se incluyen en la presente autorización los siguientes focos de emisión, que constan en la industria. La nomenclatura de los mismos será en adelante la utilizada para el mejor control y comunicación de las emisiones:  
  
Cada uno de los focos estará convenientemente identificado in situ, de acuerdo a esta nomenclatura.  
Los valores límite de emisión para los focos canalizados descritos y la periodicidad de controles por ECMCA serán los siguientes:  
(1) Para los focos origen en hornos cuyo caudal de gases sea inferior a 3.000 Nm³/h, el valor límite de fluoruros podrá ser de 30 mg/Nm³, siempre y cuando el caudal másico de dicho contaminante sea inferior a 0,1 Kg/h.  
(2) En los casos en que se prevea la superación de este valor por el uso de determinadas materias primas o combustibles, se deberá entregar a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda y un estudio técnico justificativo que incluya balances de masa y una propuesta de valor límite.  
(3) Quedan excluidos de medición de contaminantes los focos de evacuación del aire de enfriamiento de los hornos de cocción.  
(4) Quedan excluidos de la medición de emisión de partículas los focos de presecado y secado de piezas que utilicen como combustible gas natural o propano, que en el control de la puesta en marcha de la instalación, en condiciones habituales de operación y sin utilizar ningún tipo de depuración, hayan obtenido una emisión inferior a 10 mg/Nm³ de partículas.  
(5) Quedan excluidos de medición de emisión de partículas los focos de emisión directa de turbinas y motores de cogeneración que usen gas natural como combustible.  
La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que garanticen la dispersión.  
Se deberá llevar a cabo un plan de acción que permita caracterizar de forma representativa los niveles de emisión de cloro y plomo de los focos que evacuan gases procedentes de hornos de cocción.  
1.2. Control de la emisión de contaminantes por focos canalizados.  
1.2.1. Sistemas de depuración de partículas.   
Deberán disponer de sistemas correctores de depuración de partículas, al menos, los focos que evacuen corrientes de gases provenientes de aspiraciones de material pulverulento. Asimismo, dispondrán también de dichos sistemas correctores los focos asociados a los hornos de cocción, siempre y cuando sean necesarios para el cumplimiento de los límites de emisión de partículas establecidos por esta resolución.  
El correcto funcionamiento de estos sistemas correctores se asegurará mediante el control y registro en continuo de, al menos, un parámetro de operación del sistema a opción de la empresa entre los técnicamente reconocidos o fundamentados, como la pérdida de carga del sistema de depuración, la concentración de partículas en la corriente gaseosa, o cualquier otro debidamente justificado. La representatividad y calibración de dicho parámetro deberá ser verificada por entidades colaboradoras de la administración en materia de calidad ambiental y estar a disposición de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
1.2.2. Condiciones de toma de muestras y expresión de resultados.  
a) Puntos de toma de muestra: Los focos canalizados, deberán tener la situación, disposición, dimensión y accesos correspondientes de acuerdo con la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial. En particular, las características y distribución de los focos emisores a la atmósfera será tal que garantice una correcta dispersión de los contaminantes emitidos. Más concretamente, su altura no solamente deberá cumplir lo establecido en la Orden 18 de octubre de 1976, sino que se recomienda que ésta sea tal que en una distancia equivalente a diez veces la altura del punto de vertido de un foco no existan otras estructuras de altura superior a la del propio foco menos dos metros, que produzcan un apantallamiento, que dificulte la dispersión, justificando técnicamente la influencia del efecto down-wash (turbulencia o rebufo).  
b) Preferiblemente, la temperatura de los gases en el punto de muestreo será menor de 200ºC.  
c) Las medidas se realizarán en condiciones normales de operación de las instalaciones, registrando los parámetros que las determinen, y cubrirán todas las diferentes tipologías o grupos de productos que se fabriquen en cada instalación.  
d) Las concentraciones medidas siempre estarán referidas a condiciones normales de presión y temperatura (101.3 kPa, 273.16 K), y para los gases de combustión en base seca y un contenido de oxígeno del 18% de O2.  
e) Las medidas de flúor se realizarán con sondas de material resistente al ataque ácido, acordes con la norma ISO 15.713:2006.  
1.3. Control de emisiones de partículas por fuentes difusas.  
  
\* \* \* \* \*  
  
El almacenamiento y manipulación de materiales pulverulentos se realizará en las siguientes condiciones:  
a) Cerramiento de todos los sistemas de transporte de materias primas pulverulentas en la fábrica (cintas transportadoras, cangilones, etc.).  
b) Todas las operaciones indicadas a continuación se llevarán a cabo en naves cerradas dotadas de sistemas de aspiración con depuración posterior:  
- Operaciones de recepción y tratamiento (desmenuzado, triturado) de materias primas a granel.  
- Operaciones de almacenamiento y descarga de pulverulentos.  
- Operaciones de almacenamiento del material pulverulento recuperado en los sistemas correctores, de materiales molidos y de finos.  
De acuerdo con lo especificado en la documentación obrante en el expediente, la empresa dispone de un filtro aspirador en la zona donde se da el proceso de desmenuzación y trituración para evitar la suspensión de polvo en el ambiente. Esta aspiración deberá enviar las corrientes a un tratamiento depurador, que constituirá un nuevo foco canalizado, por lo que se le concede un plazo de seis meses, a partir de la concesión de la autorización ambiental integrada para que adopten la solución técnica adecuada para la canalización de dichas emisiones de acuerdo con las mejores técnicas disponibles, que no deberán superar los siguientes valores límite de emisión:  
Asimismo se deberá controlar en la entrada del complejo que los camiones van cubiertos y cerrados para evitar derrames y reboses, y se pavimentarán los circuitos adecuados para la circulación interna de vehículos, manteniéndose limpios y limitando la velocidad en los mismos.  
2. Ruido  
Se adoptarán las medidas necesarias en la instalación para evitar que se transmitan al entorno niveles superiores a los establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.   
En particular, los límites sonoros externos para zonas de uso industrial, establecidos son:  
Diurno Nocturno  
70 dB(A) 60 dB(A)  
Cada cinco años se deberá realizar una auditoria acústica, con objeto de comprobar que no se superan los niveles sonoros en los puntos donde se sitúa el receptor más cercano, es decir, en el perímetro de la instalación. Dicha auditoría deberá ser realizada por una entidad colaboradora en materia de contaminación acústica, de acuerdo con lo establecido en el Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y se regula su registro.  
  
\* \* \* \* \*  
Se les concede un plazo de tres meses, a partir de la concesión de la autorización ambiental integrada, para que presenten el informe de la última auditoría acústica realizada.  
3. Vertidos  
3.1. Aguas residuales industriales  
La documentación aportada justifica y define la inexistencia de vertido de aguas residuales industriales (vertido cero) por reutilización en el proceso productivo.  
Las canaletas y balsas de almacenamiento de estas aguas serán perfectamente impermeables y estancas.  
3.2. Aguas residuales domésticas y pluviales  
3.2.1. Se autoriza a Cerámicas Molla, SL, a verter las aguas residuales domésticas (aseos) procedentes de industria de fabricación de ladrillos, tejas y productos de tierras cocidos, en el término municipal de Xàtiva (Valencia), previo tratamiento depurador consitente en oxidación total.  
Las características del vertido serán las siguientes:  
Medio receptor: Río Albaida.  
Coordenadas UTM: X: 717.800; Y: 4.318.453.  
Término municipal del punto de vertido: Xàtiva.  
Provincia: València.  
Caudal medio de aguas residuales: 0,56 m³/dia.  
Caudal máximo: 0,072 m³/h.  
Volumen máximo anual: 380 m³.  
La composición de las aguas del efluente residual que se autoriza a verter en el terreno, mediante aplicación por riego, no deberá en ningún caso superar los límites que a continuación se exponen; quedando terminantemente prohibido verter aguas residuales cuyos parámetros superen los valores reflejados en la tabla siguiente:  
Queda terminantemente prohibida la existencia en el agua del vertido de contenidos detectables de cualquier otro parámetro que no figure en la tabla anterior, fundamentalmente la presencia de las sustancias reflejadas en las relaciones I y II del anexo III del Real decreto 606/2003, de 23 de mayo, que modifica parcialmente el Real decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del dominio público hidráulico.  
3.2.2. Aguas pluviales  
Se actuará conforme a lo indicado en el proyecto, recogiendo las aguas pluviales de las cubiertas de los edificios, las cuales desde el patio y por escorrentía natural discurren hasta el cauce del Río Albaida.  
3.3. Control de vertidos  
3.3.1. Elementos de control y periodicidad. Autocontrol  
La inspección y vigilancia de las obras y el control e inspección del tratamiento de las aguas residuales será ejercido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, debiendo prestar el titular del vertido, en todo momento, la ayuda correspondiente al personal autorizado por este organismo para la toma de datos y toda clase de muestras que, en el desempeño de sus funciones, se estimen necesarias de acuerdo con lo establecido en las disposiciones vigentes.  
El punto de vertido dispondrá de fácil accesibilidad y estará dispuesto de forma que, tanto las inspecciones como las tomas de muestra, se puedan efectuar en cualquier momento, independientemente de la presencia o disponibilidad del titular.  
Con el fin de realizar controles y tomar muestras, cuando se considere procedente, de las aguas residuales tratadas, se dispondrá de medidor de caudal en continuo con función totalizadora de volumen de vertido anual y arqueta de toma.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar se reserva el derecho a realizar cuantos análisis de control considere oportunos, siendo los gastos inherentes por cuanto de la misma, cuando las características del efluente residual cumplan las condiciones de la presente autorización, corriendo a cargo del beneficiario los costes, en caso contrario.  
A los efectos de comprobación del cumplimiento del punto anterior, la presente autorización de vertido queda supeditada a la presentación por parte de su titular, en el plazo de un mes, de un programa de autocontrol de calidad del vertido, en el que se contemple, al menos la realización de un análisis trimestral durante el año, excepto durante el tercer trimestre (periodo comprendido entre julio y septiembre) en que se deberá realizar un análisis quincenal. Los análisis trimestrales deberán realizarse durante los dos primeros meses de cada trimestre. En todos casos, tanto para los análisis trimestrales como para los quincenales, el plazo máximo de presentación de los resultados en la Confederación Hidrográfica del Júcar, será de un mes desde la toma de muestras.  
A estos efectos deberá presentar ante la Confederación Hidrográfica del Júcar:  
a) Declaración periódica en plazos máximos de tres meses, de los análisis de vertido en lo que concierne al caudal y composición del efluente.  
b) Declaración anual de las incidencias de la explotación del sistema de tratamiento y resultados obtenidos para la mejora del vertido, volumen anual del mismo y resumen de los resultados analíticos remitidos. Dicha declaración anual deberá presentarse dentro del primer trimestre de cada año, y estará suscrita por técnico competente y visada por colegio oficial correspondiente.  
3.3.2. Importe del canon de vertido  
Será de aplicación lo dispuesto en el artículo 113 del texto refundido de la Ley de aguas (Real decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio), desarrollado reglamentariamente en el Real decreto 606/2003, de 23 de mayo, que modifica parcialmente el Real decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del dominio público hidráulico.  
El importe del canon de control de vertidos es el producto del volumen vertido autorizado por el precio unitario de control de vertido. Este precio unitario se calcula multiplicando el precio básico por metro cúbico por un coeficiente de mayoración o minoración en función de la naturaleza, características y grado de contaminación del vertido, así como por la mayor calidad ambiental del medio físico en que se vierte.  
Canon = volumen x precio unitario x K2 x K3 x K4 = - / año  
Donde,  
Volumen anual vertido: 380 m³.  
Precio básico (agua residual industrial): 0,03005 € / m³.  
K2 (industrial clase 2): 1,09.  
K3 (con tratamiento adecuado): 0,5.  
K4 (categoría I: aguas superficiales en zona sensible): 1,25.  
Canon = 380 x 0,03005 x 1,09 x 0,5 x 1,25 = 7,78 € / año.  
Con arreglo a lo anteriormente expuesto se ha calculado el importe anual del canon de control de vertido que el beneficiario de la presente autorización vendrá obligado a abonar a la Confederación Hidrográfica del Júcar y que asciende a siete euros con setenta y ocho céntimos (7,78 €-).  
En aplicación al artículo 249.3 del Real decreto 606/2003, durante el periodo de ejecución de obras o instalaciones, así como durante los periodos de tiempo en que el vertido de aguas residuales efectuado supere los límite de vertido establecidos en el apartado 2.2 del presente condicionado, para el cálculo del canon de control de vertidos, se aplicará el coeficiente de mayoración correspondiente a un tratamiento no adecuado (K3 = 2,5).  
El canon de control de vertidos se devengará el 31 de diciembre, coincidiendo el periodo impositivo con un año natural, excepto el ejercicio en que se produzca la autorización del vertido o su cese, en cuyo caso, se calculará el canon proporcionalmente al número de días de vigencia de la autorización en relación con el total del año.  
Durante el primer trimestre de cada año natural, se liquidará el canon correspondiente al año anterior.  
3.3.3. Ejecución de las obras  
Las modificaciones de detalle que se pretendan introducir y tienda a mejorar el proyecto, tanto en el tratamiento del efluente residual, como en la obras e instalaciones descritas en el proyecto deberán ser sometidas a la aprobación de la Confederación Hidrográfica del Júcar; a tal fin, deberán remitir a ese organismo, certificado de la dirección de las obras en el que se recojan fecha de inicio y terminación de las mismas, puesta en servicio y posibles modificaciones efectuadas en el proyecto que obra en el expediente, ello en el plazo máximo de un mes contado a partir de los días siguientes a su inicio y terminación.  
El beneficiario de la presente autorización debe preceptivamente disponer de las licencias que para la ejecución de las obras y la apertura de la instalación hayan de otorgar las autoridades locales.  
3.3.4. Incumplimiento de las condiciones de vertido  
Se advierte expresamente al autorizado que vendrá obligado a adecuar la calidad de su vertido a las exigencias que se deriven de la revisión del Plan hidrológico de la cuenca del Júcar o a las disposiciones legales que se desarrollen como consecuencia de la aplicación de las directivas de la Unión Europea sobre la materia, en los plazos correspondientes.  
3.3.5. Medidas en caso de emergencia  
En los casos de fugas o daños procedentes de vertidos el titular de la autorización queda obligado a poner en práctica, de inmediato, las actuaciones y medidas necesarias para que los daños que se produzcan sean mínimos, preservando en todo caso la vida e integridad de las personas, así como los bienes de terceros y el entorno natural.  
En casos de emergencia, el titular de la autorización vendrá igualmente obligado a poner en conocimiento de la Confederación Hidrográfica del Júcar, por iniciativa propia, la situación creada por la misma, así como las medidas adoptadas para paliar sus efectos, todo ello sin perjuicio de la imputación de daños al dominio público hidráulico que proceda.  
El incumplimiento de lo establecido en el párrafo anterior dará lugar, y sin perjuicio de la correspondiente indemnización por daños causados al dominio público hidráulico, a incoar procedimiento sancionador por infracción tipificada en el artículo 108.a) del Texto refundido de la ley de aguas (Real decreto legislativo 1/2001 de 20 de Julio) y en el artículo 316.a) del Reglamento del dominio público hidráulico sancionable con la multa correspondiente, prevista en el artículo 318 del antedicho reglamento.  
3.3.6. Plazo de vigencia de la autorización  
Las condiciones de vertido tendrán un plazo máximo de vigencia de cuatro años, renovables sucesivamente, siempre que cumplan las normas de calidad y objetivos ambientales exigibles en cada momento. En caso contrario podrán ser modificadas o revocadas de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 104 y 105. (Texto refundido de la ley de Aguas, Real decreto legislativo 1/2001 de 20 de Julio).  
En el marco de la autorización ambiental integrada, respecto a los vertidos de aguas residuales, a los cuatro años el titular de la misma debe remitir a la Confederación Hidrográfica del Júcar, un informe sobre el estado de las instalaciones de depuración y la adaptación de la misma al contenido del informe vinculante emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
La autorización ambiental integrada no deberá tener plena vigencia, en cuanto al vertido de aguas residuales a dominio público hidráulico, hasta la emisión del acta de reconocimiento final de las obras por parte del organismo de cuenca, debiendo el titular comunicar la fecha de su conclusión, a efectos de llevar a cabo la visita de reconocimiento final de las citadas instalaciones.  
3.3.7. Causas de revisión y revocación de la autorización  
1. Revisión  
La Confederación Hidrográfica del Júcar podrá revisar las condiciones de vertido en los siguientes casos:  
a) Cuando sobrevengan circunstancias que, de haber existido anteriormente, habrían justificado su denegación o el otorgamiento en términos distintos.  
b) Cuando se produzca una mejora en las características del vertido y así lo solicite el interesado.  
c) Para adecuar el vertido a las normas y objetivos de calidad de las aguas que sean aplicables en cada momento y, en particular, a las que para cada río, tramo de río, acuífero o masa de agua disponga el Plan hidrológico de cuenca.  
En casos excepcionales, por razones de sequía o en situaciones hidrológicas extremas, la Confederación Hidrográfica del Júcar podrá modificar, con carácter general, las condiciones de vertido a fin de garantizar los objetivos de calidad.  
2. Revocación  
Comprobado el incumplimiento de las condiciones de vertido, la Confederación Hidrográfica del Júcar podrá realizar las siguientes actuaciones:  
a) Incoar un procedimiento sancionador y de determinación del daño causado a la calidad de las aguas.  
b) Iniciar procedimiento de revocación de la autorización.  
c) Declarar la caducidad de la concesión de aguas en los casos especialmente cualificados de incumplimiento de las condiciones o de inexistencia de autorización, de los que resulten daños muy graves en el dominio público hidráulico.  
Las revocaciones no darán derecho a indemnización.  
3.3.8. Obligaciones complementarias del titular.  
1. Queda terminantemente prohibido el vertido de aguas residuales sin ser sometidas previamente al tratamiento previsto en esta autorización.  
2. Los lodos generados en el tratamiento deberán ser extraídos periódicamente y eliminados de forma adecuada bien a través de planta de compostaje, tratándolos adecuadamente para su posterior uso en agricultura, de acuerdo con lo establecido por el Real decreto 1310/1990, o bien por su retirada a vertedero controlado.   
3. Esta autorización de vertido se otorga sin perjuicio de tercero, dejando a salvo el derecho de propiedad y de aprovechamiento de los   
\* \* \* \* \*  
  
recursos hidráulicos de la corriente en que se vierte, así como las condiciones sanitarias y de medio ambiente del entorno natural, etc.  
4. El titular de esta autorización viene obligado a cambiar el punto de vertido a requerimiento de esta Confederación Hidrográfica del Júcar, quien le indicará previamente, en su caso, el nuevo punto de vertido. Los costos del cambio del punto de vertido serán a cargo del titular de dicho vertido.  
5. La revisión del condicionado expuesto no dará lugar a indemnización alguna.  
6. Toda modificación de las características de la autorización que se expide requerirá la previa autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
4. Protección del suelo y de las aguas subterráneas  
Queda prohibido el vertido a cauce, suelo o subsuelo que pueda deteriorar la calidad de las aguas sin contar con la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
No se podrán ejecutar pozos, zanjas, galerías o cualquier otro dispositivo destinado a facilitar la absorción de las aguas residuales por el terreno.  
Deberá cumplir con lo establecido en el Real decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios estándares para la declaración de suelos contaminados. En este sentido, la empresa deberá presentar en un plazo inferior a tres meses a partir de la concesión de la autorización ambiental integrada un informe preliminar de situación del suelo para cada una de las actividades dadas de alta, según lo establecido en el artículo 3.4 del citado Real decreto 9/2005.  
5. Residuos  
La actividad está sujeta a los requisitos establecidos en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos, en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, y en el Real decreto 833/1988 de 20 de julio, sobre el Reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986, modificado por el Real decreto 952/1997.  
5.1. Producción de residuos  
Se autoriza la producción de los residuos peligrosos siguientes, siempre que su capacidad de generación anual sea del orden de magnitud de la que a continuación se detalla y la producción de producto acabado en las instalaciones del centro productivo detallado en el anexo I sea del orden de 94.000 t/año de ladrillos y bardos.  
  
\* \* \* \* \*  
El mencionado centro productivo queda inscrito en el Registro de Pequeños Productores Autorizados de Residuos de la Comunitat Valenciana, conforme establece el artículo 46 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana.  
Los residuos podrán ser almacenados durante un periodo igual o inferior a seis meses, en el caso de peligrosos, y en el caso de residuos no peligrosos podrán almacenarse por un periodo de un año cuando el destino final sea la eliminación y de dos años cuando su destino final sea la valorización, debiendo ser entregados a gestor autorizado transcurrido ese periodo. Este almacenamiento temporal de residuos peligrosos se realizará segregado por tipo de residuo, deberá estar convenientemente señalizado y se realizará en lugar techado, con suelo impermeable y sistemas de recogida de derrames accidentales, tales como arqueta ciega no conectada a la red de alcantarillado y bandejas de recogida. Asimismo la zona de almacenamiento deberá estar incluida en el sistema general de protección contra incendios de la industria.  
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos, se contará con cubetos o recipientes de recogida de posibles derrames, que deben tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla, en caso de derrame, suponga aumento de su peligrosidad o dificulte su gestión.  
Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales durante la manipulación de los diversos residuos líquidos. El absorbente contaminado se gestionará como residuo peligroso.  
El envasado y etiquetado de los residuos será conforme a lo expuesto en los artículos 13 y 14 del Real decreto 833/1988, Reglamento de residuos tóxicos y peligrosos. Asimismo dispondrá de un registro donde conste la cantidad, naturaleza, identificación, origen y fecha de generación y entrega a gestor autorizado, así como el número de documento de control y seguimiento utilizado, en su caso, y el gestor al que se entrega el residuo.  
Todos los residuos generados se entregarán a gestores que dispongan de la correspondiente autorización administrativa para la gestión de estos residuos. En el plazo de tres meses deberá presentar ante la Dirección General para el Cambio Climático original o copia compulsada del documento acreditativo de la aceptación de los residuos producidos.  
Se deberá elaborar un plan de prevención y reducción de residuos que se presentará en la Dirección General para el Cambio Climático cada cuatro años.  
Anualmente cumplimentará la declaración anual de productor de residuos peligrosos y no peligrosos, que será remitida a la Dirección General para el Cambio Climático antes del 1 de marzo de cada año, de acuerdo con el modelo establecido en el anexo III del Real decreto 833/1988.  
Cualquier modificación relacionada con la producción de residuos peligrosos que implique un cambio en su caracterización, producción de nuevos residuos y/o cambios significativos en las cantidades habituales generadas de los mismos que pueda alterar lo establecido en las presentes condiciones, deberá ser comunicada.  
5.2. Gestión de residuos  
Se autoriza a Cerámicas Mollá, SL, para realizar la operación de valorización R5 (reciclado o recuperación de otras materias inorgánicas), de los siguientes residuos no peligrosos, siempre que su capacidad de tratamiento anual sea del orden de magnitud de la que a continuación se detalla:  
  
6. Medidas a adoptar en situaciones distintas de las normales que puedan afectar al medio ambiente  
Se llevarán a cabo todas las medidas necesarias para que quede garantizada la protección del medio ambiente y salud de las personas ante cualquier situación fuera de la normalidad en cuanto al funcionamiento de las instalaciones.  
No obstante, si se produjese algún incidente en las instalaciones que conllevara su funcionamiento anómalo y de ello pudiera resultar el incumplimiento de los límites impuestos, deberá comunicar inmediatamente dicha situación al Ayuntamiento y a la Dirección General para el Cambio Climático.  
Una vez producida la situación de emergencia, la mercantil utilizará todos los medios a su alcance para reducir al máximo los efectos sobre el medio ambiente.  
En el plazo máximo de siete días tras la incidencia, la mercantil deberá remitir al Ayuntamiento y a la Dirección General para el Cambio Climático un informe detallado, en el que junto a los datos de identificación, deberán figurar los siguientes:  
Causas del incidente.  
Hora en que se produjo y duración del mismo.  
Características de la emisión o vertido.  
Medidas correctoras adoptadas.  
Hora y forma en que se comunicó el suceso.  
En relación con el posible daño ambiental ocasionado por la actividad, será de aplicación la Ley 26/2007, de 23 de octubre, de responsabilidad medioambiental, en cuyo ámbito de aplicación se incluyen las actividades sujetas a autorización ambiental integrada. Según la misma, la actividad deberá disponer de una garantía financiera que les permita hacer frente a la responsabilidad medioambiental inherente a la actividad, en las modalidades previstas de seguro, aval o reserva técnica, y con las posibles exenciones derivadas de la magnitud del daño potencial o de la adhesión con carácter permanente y continuado, bien al sistema comunitario de gestión y auditoría medioambientales (EMAS), bien al sistema de gestión medioambiental UNE-EN ISO 14001:1996.  
Asimismo, cuando se determine el cierre definitivo de la instalación, se procederá al desmantelamiento de las instalaciones, de acuerdo a la normativa vigente, de forma que el terreno quede en las mismas condiciones que antes de iniciar dicha actividad y no se produzca ningún daño sobre el suelo y su entorno.  
7. Declaración de impacto ambiental  
Se cumplirán las condiciones establecidas en la declaración de impacto ambiental emitida por la Dirección General de Gestión del Medio Natural de fecha 12 de mayo de 2005.  
8. Otras condiciones  
Se estará a lo dispuesto en el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.  
Deberá cumplir con lo dispuesto en la Ley 11/1997, de envases y residuos de envases y el Real decreto 782/1998, de 30 de abril, por el que se desarrolla el Reglamento para el desarrollo de la citada ley.  
La industria y sus instalaciones se ajustarán a las condiciones indicadas en el proyecto técnico en los aspectos no fijados en esta resolución.  
Se cumplirán todas las disposiciones aplicables para garantizar la seguridad, la salud de las personas y el medio ambiente.  
Se comprobará en el control inicial que se han realizado las medidas previstas en el proyecto.  
9. E-PRTR  
Antes del 1 de marzo de cada año deberá notificar a la Dirección General para el Cambio Climático de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002, los datos sobre las emisiones de la instalación relativos al año anterior, específicamente los que figuran en el artículo 3 del Real decreto 508/2007, de 20 de abril, por el que se regula el suministro de información sobre emisiones del Reglamento E-PRTR y de las autorizaciones ambientales integradas.  
Segundo  
La autorización ambiental integrada se renovará, en los aspectos medioambientales, en el plazo máximo de 8 años, salvo que se produzcan antes de dicho plazo modificaciones sustanciales que obliguen a la tramitación de una nueva autorización o que se incurra en alguno de los supuestos de modificación de oficio recogidos en el artículo 26 de la Ley 16/2002, de 1 de julio.  
La renovación deberá solicitarse con una antelación mínima de diez meses antes del vencimiento del plazo de vigencia de la autorización ambiental integrada.  
Tercero  
Con carácter previo a la puesta en marcha de la ampliación, el titular deberá obtener la autorización de inicio de la actividad por parte de esta Conselleria, sin perjuicio de la necesidad de obtención de las licencias de obras que resulten necesarias de conformidad con la normativa municipal.  
En todo caso, el titular dispone de un plazo máximo de tres años para presentar a la Dirección General para el Cambio Climático la solicitud de autorización de inicio, que deberá ir acompañada de la siguiente documentación:  
Certificación visada del técnico director de la ejecución del proyecto, en la que se acredite que las instalaciones y la actividad se ajustan al proyecto presentado y autorizado, y al resto de documentación técnica presentada.  
Certificados técnicos exigidos por las normativas sectoriales aplicables según el tipo de actividad.  
Informe y certificado emitidos por una entidad colaboradora acreditada para el control integrado de la contaminación según el Decreto 29/2007, de 9 de marzo, de modificación del Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su registro, en el que se acredite el cumplimiento del contenido de la autorización ambiental integrada.  
Cuarto  
La Administración dejará sin efecto la presente resolución en el momento en que observe cualquier incumplimiento de las condiciones impuestas en la misma, previa audiencia del interesado.  
Quinto  
El titular de las instalaciones objeto de la presente resolución, además de las obligaciones que con carácter general establece la Ley 16/2002, deberá:  
1. Cumplir las obligaciones de control y suministro de información previstas por la legislación sectorial aplicable y por la propia autorización ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda cualquier modificación, sustancial o no, que se proponga realizar en la instalación, la transmisión de su titularidad o cualquier incidente o accidente que pueda afectar al medio ambiente.  
3. Prestar la asistencia y colaboración necesarias a quienes realicen las actuaciones de vigilancia, inspección y control.  
Sexto  
En todo lo no especificado en esta resolución, se estará a todas y cada una de las condiciones estipuladas por la normativa vigente en materia de residuos, vertidos, contaminación atmosférica, acústica, impacto ambiental, accidentes graves y autoprotección así como cualquier otra que pueda dictar la administración en el desarrollo de la actividad en materia de protección ambiental.  
Contra esta resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá presentar recurso de alzada ante la Secretaría Autonómica de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda en el plazo de un mes desde el siguiente al de la recepción de la presente notificación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de régimen jurídico de las administraciones públicas y del procedimiento administrativo común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.  
Valencia, 30 de marzo de 2009.- El director general para el Cambio Climático: Jorge Lamparero Lázaro.  
Anexo I  
Descripción del proyecto  
La actividad de Cerámicas Molla, SL, es la fabricación de ladrillos cerámico para la construcción, con sistema de cogeneración, cuyo proceso se sintetiza en las siguientes etapas:  
Recepción de tierras arcillosas en tolvas ubicadas bajo techado.  
Amasado de las arcillas.  
Extrusionado.  
Secado.  
Cocción.  
Paletización.  
Se incluye ampliación de la superficie construida, en concreto, una nave de 2.000 m², sin ampliación de la actividad.  
Las aguas residuales industriales generadas son reintroducidas en el proceso productivo (vertido cero), y las de origen doméstico son depuradas y vertidas al río Albaida. Con respecto a las aguas pluviales, estas son recogidas y evacuadas por escorrentía natural hasta el río.  
Se dispone de filtros de mangas en distintas secciones del proceso productivo, con las correspondientes chimeneas en cada foco emisor.  
Los residuos generados son almacenados bajo techado y gestionados a través de gestores autorizados. La empresa realiza la valorización interna de residuos generados en el proceso (partículas, polvo, piezas crudas y cocidas defectuosas).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML