Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4901, del 13-12-2004 (2004/12518)

RESOLUCIÓ de 25 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4901

Data del DOGV
:   13-12-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/12518

CVE


Data del document
:   25-11-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Serratella, la](javascript:void(0))
    * [Benaguasil](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [Catí](javascript:void(0))
    * [Guadasséquies](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 25 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/12518]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 395/02-AIA, 653/99-AIA, 463/02-AIA, 465/02-AIA, i 065/03-AIA, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 25 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 395/02-AIA
  
Promotor: Granja marina Bahía de Santa Pola, SL
  
Autoritat Substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte projecte: Ampliació de la granja marina d'orada i llobarro
  
Localització: Enfront de la costa de Guardamar del Segura
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte.
  
Es pretén augmentar en unes 550 t la producció de l'actual granja marina d'orada i llobarro. Per a això es projecta desenvolupar l'activitat amb les 12 gàbies d'engreixament existents (2.010 m³/unitat), 9 gàbies d'engreixament noves de 22 m de diàmetre (3.801m³/unitat) i 3 gàbies noves de preengreixament (16 m de diàmetre) que s'instal·laran dins de tres de les gàbies grans.
  
El resultat és un conjunt de 21 gàbies d'engreixament, col·locades en tres files de 7 gàbies. La instal·lació, que es farà en el mateix lloc de l'actual granja en funcionament, requereix ampliar la superfície del polígon de concessió de 80.500 m² que posseeix l'empresa Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL.
  
La instal·lació projectada del conjunt de les 21 gàbies d'engreixament comporta la substitució de l'entramat sustentador per a enllaçar entre elles totes les gàbies, la recol·locació de les gàbies actuals amb les noves gàbies i la modificació, recol·locació i ampliació dels ancoratges actuals.
  
Segons l'annex del projecte tècnic (visat GN-75/02 de 17.06.2002), l'entramat sustentador (de 280m x 120m) es fixarà per 36 punts d'ancoratge, per mitjà de cadenes i simes, a un total de 72 blocs de formigó (5t/unitat) i 20 àncores fondejades entre 22 i 25 metres de profunditat que abraçaran unes dimensions de 119.980 m² (435,5m x 275,5m) de superfície del fons marí. L'ampliació de superfície d'ocupació de domini públic marítim-terrestre correspon a una franja perifèrica a l'actual polígon autoritzat, ja que es manté l'orientació d'aquest i les coordenades del punt central, i fins i tot les profunditats existents. La delimitació d'aquest major polígon es realitzarà amb les boies actuals que compleixen el reglament de senyals de l'Institut Hidrogràfic de la Marina.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
S'ha rebut del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a Alacant, amb data 07.11.2002 de registre d'entrada en aquesta conselleria, la documentació formada pel projecte tècnic de l'ampliació de la instal·lació (visat GN-56/00 de 10.04.2000), l'estudi d'impacte ambiental (visat 02.04.2002), l'annex al projecte tècnic (visat GN-75/02 de 17.06.2002) i documentació de l'expedient administratiu amb el tràmit de la informació pública i els informes favorables de Capitania Marítima d'Alacant, Comandància Militar de la Marina i autoritat portuària d'Alacant, amb dates 15.07.2002, 01.08.2002 i 24.10.2002, respectivament.
  
Realitzada l'exposició pública de la documentació per mitjà d'un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant (BOPA) núm. 171, de 27.07.2002 i exposat en el tauler d'anuncis dels serveis territorials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i dels ajuntaments de Guardamar del Segura i Santa Pola, no s'hi ha presentat cap al·legació a aquesta, segons certificats del cap de la Secció de Pesca del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació (del 15.09.2002), de l'Ajuntament de Guardamar del Segura (08.08.2002 i 23.10.2002) i de l'Ajuntament de Santa Pola (16.08.2002).
  
2. Peticions de documentació complementària i informes sectorials
  
En data 17 de gener de 2003 se sol·licita al promotor la presentació del seguiment ambiental corresponent a l'activitat piscícola actual, en compliment de la condició núm. 2 de la declaració d'impacte ambiental de data 8 de juliol de 1999 emesa per a la instal·lació piscícola, com també les rectificacions i modificacions necessàries en aquest estudi d'impacte ambiental ?davant dels resultats del seguiment ambiental- que reflectisquen la possible incidència que comportaria l'ampliació projectada.
  
En data 19 de febrer de 2003, en resposta a la documentació sol·licita, el promotor dóna a conéixer que l'Institut d'Ecologia Litoral elaborarà i redactarà l'estudi del seguiment ambiental de la granja marina d'orada i llobarro, adjuntant informe de l'esmentat institut sobre el pla de mostreigs i treballs dissenyats per a la correcta execució del seguiment en una àrea on s'emplacen diverses instal·lacions piscicultores. En dates 14.04.2003 i 23.07.2003 es van rebre els informes del seguiment ambiental realitzats durant els períodes de gener a març de 2003 i de gener a juny de 2003.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
Dels elements o factors descriptors de l'entorn considerats en l'estudi d'impacte ambiental (EIA) són susceptibles a l'activitat piscícola, per la generació de residus, la qualitat de l'aigua i la del fons marí.
  
L'ampliació del polígon de concessió per a albergar la instal·lació projectada s'estén sobre el mateix tipus de fons que l'ocupat actualment, la biocenosi del qual és d'arenes fangoses d'escàs valor ecològic.
  
Segueixen considerant-se suficients les distàncies que l'activitat piscícola manté amb les comunitats biològiques de major valor ecològic en la zona d'estudi per a no afectar-les (com les praderies de posidònia oceànica i de Cymodocea nodosa).
  
En relació a l'estat actual de la zona ?aigua i fons marí- s'extrau la informació dels informes sobre el seguiment ambiental realitzat des de gener de 2003 a juny de 2003 en la granja actual, en funcionament des de 2001. En aquests informes es tenen en compte, per a la interpretació dels resultats, les dades de novembre de 1998 utilitzades en el pertinent EIA 98 per a descriure l'estat ambiental abans de posar-se en marxa aquesta activitat, i també els corresponents a l'EIA 99 de gener de 1999 per a la piscifactoria de l'empresa Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó SA, en quedar al costat d'aquesta la instal·lació definitiva de la referent empresa.
  
Els resultats obtinguts es corresponen amb les condicions ambientals que caracteritzaven la generalitat de l'àrea d'estudi abans de la instal·lació (EIA 99), aigües oligotròfiques i sediment amb un elevat enfangament i considerable contingut en matèria orgànica. No s'ha arribat a detectar els episodis ocasionals d'eutrofització que es relacionen amb les aportacions del riu Segura, i l'ocasionalitat de les quals depenen del cabal aportat o la capacitat de dilució o dispersió de les aportacions fluvials pels propis corrents marins.
  
Aquesta pauta, al costat de la similitud dels registres entre l'estació de mostreig en el cultiu i les quatre estacions de control, semblen significar que la qualitat hidrogràfica de la zona no s'ha vist alterada per la introducció de la piscifactoria, i està determinada per la pròpia dinàmica marina.
  
Respecte als resultats sedimentològics, sí que es detecta alguna afecció de la piscifactoria, i s'hi observa un lleuger augment de l'enfangament i de la taxa de matèria orgànica en l'enclavament del cultiu. No obstant, els increments encara són insuficients per a alterar la naturalesa fang-arenosa del fons original; tampoc provoquen fenòmens d'anòxia, per la qual cosa no permeten el creixement de microorganismes sulfitoreductors. S'ha confirmat que aquesta àrea de deposició dels abocaments del cultiu no arriba més enllà de 177 m des del perímetre de la superfície de concessió, deposició que s'efectua sobre la biocenosi les arenes fangoses, d'escassa rellevància ecològica i que van determinar la selecció de l'emplaçament per a la piscifactoria des del punt de vista ambiental.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Dels impactes negatius caracteritzats, en l'EIA de l'ampliació de l'activitat piscícola, són considerats compatibles als causats per la mateixa instal·lació (construcció, senyalització, transport...) i, amb una incidència severa, als residus transmesos al medi marí generats pel desenvolupament de l'activitat.
  
La gran quantitat dels residus produïts (excrements, pseudoexcrements i aliment no consumit) durant l'explotació de l'activitat i incorporats al medi en forma de nutrients, matèria orgànica i sòlids en suspensió, manifesten incidència i causen alteracions en el sediment, comunitats bentòniques i en la qualitat de l'aigua. En aquest medi líquid és on els efectes serien immediats (augment de la terbolesa, augment de les característiques tròfiques i amb possibles fenòmens d'eutrofització, possible disminució dels nivells d'oxigen en la columna d'aigua...).
  
En relació amb l'àrea que es veuria influenciada per aquests residus, en l'estudi d'impacte ambiental s'exposa que es donaran unes zones afectades en major o menor grau per la deposició de partícules, establint-se les de menor grau per a una escala espacial d'un centenar de metres i annexes a les de màxima, les biocenosi de les quals corresponen a les arenes fangoses. A més, a una escala espacial de diversos centenars de metres, es donaran unes zones que es veuran afectades per la dispersió de nutrients en la columna d'aigua i induiran en aquesta els efectes abans esmentats (fenòmens d'eutròfia, terbolesa...). Un altre tipus de residus aportats al medi procedeix de l'ús de substàncies d'antibiòtics per al tractament i prevenció de malalties del cultiu. Es considera que l'impacte negatiu ocasionat serà d'escassa magnitud, temporal i recuperable a causa de l'ús de mode restringit en els aliments. Aquests medicaments autoritzats i la seua aplicació estan regulats pel Reial Decret 109/1995 i pel Reial Decret 157/1995. Durant el procés d'engreixament normalment moren peixos del cultiu, la incidència en el medi no es considera rellevant perquè són retirats per a ser examinats en laboratori i la destinació final és l'eliminació adequada a aquest tipus de residu.
  
L'informe del seguiment ambiental (gener 03 a juny 03) conté una estimació (igualment a l'EIA) de la màxima àrea del fons marí que es troba afectada per la deposició de les partícules dels excrements i del pinso, de la qual s'obté unes distàncies de 177 m en actuar els corrents de component N i NE (els de major velocitat). Es confirma amb els resultats sedimentològics, procedents dels enclavaments situats fora del polígon de concessió, que hi ha un lleuger increment d'enfangament del fons i que no arribarà més enllà de la distància calculada.
  
També en l'esmentat informe del seguiment ambiental s'estimen les aportacions de fòsfor i nitrogen total calculades a partir de la quantitat i qualitat del pinso subministrat; i es determina que el pinso aportat durant aquell període representa l'entrada d'unes quantitats de fòsfor i nitrogen total molt discretes, perfectament assimilables pel medi, més encara en el cas del fons afectat ja prou degradat.
  
Un aspecte a tenir en compte, que no s'ha tractat en l'EIA, és l'efecte sinèrgic entre aquesta granja i l'empresa Delta del Vinalopó situada al nord i molt pròxima. Fins a la data, en els informes sobre els seguiments ambientals realitzats per a ambdues activitats s'arriben a les mateixes conclusions.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
1. Com a mesures correctores proposades per tal de minimitzar els efectes de l'emissió de residus i procurar que el resultat final siga admissible en el medi, es defineixen les següents:
  
- Optimar el pla d'alimentació, ajustant-lo contínuament a les necessitats del cultiu, per a evitar la pèrdua de pinso no aprofitat i obtenir la major rendibilitat pinso/producció.
  
- L'ús de dietes amb pinsos extrudits, que presenten temps de retenció més prolongats i que afavoreixen la capacitat del seu aprofitament per al cultiu i una menor producció de residus al medi.
  
L'ús de les substàncies per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'efectuarà conforme al Reglament L/2377/90. Substàncies que els laboratoris homologats subministraran a l'empresa de cultiu en forma de premescla en pinsos, i en dosis concretes sota prescripció veterinària. La manipulació d'aquests serà per personal específicament format per a la tasca. L'emmagatzematge d'aquests productes s'efectuarà d'acord a la normativa aplicable i l'eliminació tant dels productes sobrants com dels seus envasos i embalatges es portarà a terme en plantes autoritzades a l'efecte.
  
- En les zones de màxima deposició de pinso que corresponen a biocenosi d'arenes fangoses, de poca rellevància ecològica i d'escàs potencial pesquer, la introducció d'elements durs (roques, pedres, elements d'ancoratge) a sota de les gàbies, contribuirà a diversificar i estructurar l'ecosistema, i podrà incrementar el potencial pesquer.
  
Tota mesura correctora que implique una actuació fora del polígon de concessió, no es considera acceptable, perquè comportaria detallar-la i vore la seua repercussió en el medi.
  
Seria convenient que en les zones sotmeses a una deposició contínua de matèria orgànica, com en la mateixa base de les gàbies, s'efectuen dragatges periòdics del sediment. El dragatge es portaria a terme almenys una vegada a l'any segons els resultats aportats per l'anàlisi sedimentològica (contingut en matèria orgànica) del pla de seguiment ambiental de l'activitat.
  
2. Programa de vigilància ambiental.
  
Es continuarà portant a terme, per a la instal·lació piscícola de Granja Marina Bahía de Santa Pola SL, el pla de vigilància ambiental que es preveu en els informes sobre aquest (des de gener 03 a juny 03). Encara que en l'esmentat seguiment ambiental s'ha d'incloure l'estudi del possible efecte sinèrgic que genere la proximitat d'aquesta activitat amb la de l'empresa Delta del Vinalopó.
  
Davant l'augment progressiu dels resultats del seguiment ambiental, seria convenient aplicar algun determinat anàlisi estadístic per a facilitar la seua comprensió i les conclusions a què s'arriba.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1-g del Decret 162/1990.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de la granja marina d'orada i llobarro ubicada enfront de la costa del municipi de Guardamar del Segura, promoguda per l'empresa Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL, sempre que s'efectue complint el que estableix l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment de les condicions següents:
  
1. L'ús de les substàncies per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'haurà d'efectuar d'acord amb el Reglament L/2377/90. Substàncies que els laboratoris homologats subministraran a l'empresa de cultiu en forma de premescla en pinsos, i en dosis concretes sota prescripció veterinària. La manipulació d'aquests la farà personal específicament format per a la tasca. L'emmagatzematge d'aquests productes s'efectuarà d'acord a la normativa aplicable i l'eliminació tant dels productes sobrants com dels envasos i embalatges es portarà a terme en plantes autoritzades a l'efecte.
  
2. Les mesures correctores que impliquen una actuació o instal·lació fora del polígon de concessió, no es consideren acceptables, perquè comportaria haver-les de detallar i veure la repercussió que tenen en el medi.
  
3. En les zones sotmeses a una deposició contínua de matèria orgànica, com és en la mateixa base de les gàbies es tindran en compte com a mesura correctora l'extracció de l'esmentat material per mitjà de dragatges o un altre sistema viable per a l'esmentat objectiu. Si s'opta per realitzar-se el dragatge, aquest es portarà a terme almenys una vegada a l'any segons els resultats aportats per l'anàlisi sedimentològica (contingut en matèria orgànica) del pla de seguiment ambiental de l'activitat.
  
4. Es continuarà portant a terme, per a la instal·lació piscícola de Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL, el pla de vigilància ambiental que es preveu en els informes sobre aquest realitzats des de gener de 2003 al juny de 2003. Aquest inclourà, l'estudi del possible efecte sinèrgic que genere la proximitat d'aquesta activitat amb la de l'empresa Delta del Vinalopó. De la mateixa manera, els resultats obtinguts dels mostratges, anàlisi d'aquests i conclusions seran remesos trimestralment a aquesta Direcció General, com també la informació sobre la data d'inici d'aquesta ampliació de l'activitat piscícola.
  
5. El projecte haurà de preveure una partida pressupostària que permeta portar a terme el programa de vigilància ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 7 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 653/1999AIA
  
Promotor: Áridos de Benaguacil SL (ARIBEN)
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria d'Indústria i Comerç
  
Objecte projecte: Pedrera denominada Los Cabezos
  
Localització: Al paratge Los Cabezos al terme municipal de Benaguasil (València)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'ampliació de la pedrera situada en el paratge Los Cabezos i la restauració de tota l'explotació minera.
  
Característiques de l'explotació, inclosa l'ampliació d'aquesta:
  
- Superfície total: 45,52 ha.
  
- L'explotació constarà de dues zones: A i B
  
- En l'actualitat s'ha afectat principalment la zona A i en molta menor mesura la B. La superfície actualment afectada en ambdues zones és de 215.267 m².
  
- Superfície d'ampliació de l'activitat extractiva: 225.950 m², dels quals 31.350 m² corresponen a la zona A i 194.600 m² a la zona B.
  
- Volum total: 6.809.396 m³. Zona A: 2.950.631 m³ i zona B: 3.858.765 m³.
  
- Volum total d'estèrils (margues i argiles): 1.021.409 m³.
  
- Vida mitjana de l'explotació en la zona A: 12 anys, i de la zona B: 11 anys.
  
- Utilització de voladures per a l'extracció.
  
- Planta de tractament i edificis de serveis, que ocupen una superfície de 45.483 m².
  
- Es restauraran les dues zones per mitjà d'abocadors d'inerts.
  
Programa d'explotació i restauració:
  
- Primera fase: afectarà la zona A.
  
S'iniciarà l'extracció pel límit NO amb bancals en sentit descendent i amb la restauració que s'anirà abandonant fins a la cota 163 m. Els paràmetres de la restauració seran alçada de bancs 8 m, 45º de pendent de talús i bermes de 5 m. A continuació s'ampliarà la plaça de la pedrera des del sud fins als bancs restaurats sense descendir per l'actual cota de la plaça de pedrera a 136 m.
  
- Segona fase
  
S'omplirà amb estèrils de la pedrera part del buit de la zona A i es condicionarà el vas del futur abocador, com també s'iniciaran la labors d'explotació de la zona B.
  
- Tercera fase:
  
Es conclourà l'explotació de la zona B i el condicionament per al futur abocador d'aquesta zona. Així mateix s'omplirà l'abocador de la zona A, es restaurarà i es clausurarà.
  
- Quarta fase:
  
Es procedirà a l'ompliment de l'abocador de la zona B, restauració i clausura, com també al desmantellament de totes les instal·lacions i restauració de la superfície resultant.
  
La restauració s'ha plantejat per mitjà de revegetació amb caràcter forestal.
  
S'inclou projecte d'abocador de residus inerts amb dues cel·les: zona A i zona B.
  
Tramitació administrativa i resum d'informes
  
Es va remetre per la Conselleria d'Indústria amb data 9 de novembre de 1999 l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració. Posteriorment, es va remetre un escrit informant que s'havia procedit al tràmit d'informació pública i que no s'hi havia presentat cap al·legació.
  
Es van efectuar consultes als següents organismes amb data 27 de febrer de 2001:
  
- Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria: va informar favorablement amb data 5 de setembre de 2001.
  
- Conselleria de Cultura: inicialment va emetre informe desfavorable amb data 12 de setembre de 2001, i aquest informe es va traslladar al promotor. Amb data 15 de novembre de 2002 va emetre informe favorable.
  
- Ajuntament de Benaguasil: se li va reiterar la consulta en diverses ocasions (4.12.2002 i 17.6.2003), i es va rebre resposta el 7 de juliol de 2003 on informava que l'ajuntament havia aprovat provisionalment el pla general d'ordenació urbana que pretén substituir les actuals normes subsidiàries de planejament de 8 de març de 1995.
  
En el pla se redelimita el sòl no urbanitzable d'extracció d'àrids de manera que la major part de l'explotació quedaria inclosa en aquest tipus de sòl, però una porció es veuria afectada pel sòl no urbanitzable de protecció agrícola i pel sòl no urbanitzable de protecció de domini públic i infrastructures per a la futura variant de Vilamarxant'Benaguasil.
  
Al sud del límit del sòl de pedreres se situa una xicoteta zona de protecció arqueològica denominada Llometa Tio Piguetes, i a 250 m a l'est un sòl urbanitzable industrial.
  
Amb data 11 de desembre de 2002 es va sol·licitar al promotor una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. Amb data 15 de maig de 2003 i 12 de juny de 2003 es va presentar ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'abocador inert i annex d'avaluació d'aquest.
  
Amb data 16 de juny de 2003 es va sol·licitar informe al Servei de Gestió de Residus d'aquesta Conselleria en relació al projecte d'abocador inert. L'informe es va remetre amb data 1 de setembre de 2003 en el següent sentit: en línies generals el contingut s'ajusta als criteris per a aquest tipus d'abocadors, no obstant això sobre el projecte definitiu d'abocador inert, s'emetrà l'autorització administrativa per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental segons el que disposa el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de dipòsit en abocador. La valoració de residus inerts també requerirà la presentació del corresponent projecte.
  
Tenint en compte les condicions normatives vigents en l'actualitat la proposta és acceptable, sense perjudici que les modificacions normatives que puguen produir-se en el termini transcorregut des d'ara fins que se sol·licite l'autorització d'abocament, puguen ser causa de revocació o modificació del que sol·licita. Açò s'informa en relació amb la proposta de pla general que ha efectuat l'ajuntament.
  
Afeccions legals
  
L'activitat de pedrera com també la restauració d'aquesta per mitjà d'un abocador inert és compatible amb el vigent planejament urbanístic: normes subsidiàries de planejament aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió de 8 de març de 1995.
  
A l'efecte ambientals l'activitat de pedrera amb restauració d'abocador inert es considera acceptable, no obstant això, cal indicar que l'ús que preveu el nou planejament proposat per l'Ajuntament per a la zona pot plantejar incompatibilitat d'usos, en relació amb els límits sud i sud-est de la zona B, i incompatibilitat de la restauració per mitjà d'abocador inert amb la distància a futur sòl urbanitzable industrial.
  
Es va emetre, amb data 15 de novembre de 2000, declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions al projecte de variant de Vilamarxant i Benaguasil promoguda per la Conselleria d'Infrastructures i Transports, que afecta el traçat al límit est i sud de l'explotació, per la qual cosa l'explotació i restauració ha de modificar-se en funció d'aquesta circumstància.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
L'explotació s'ubica en uns relleus aïllats constituïts per materials calcaris juràssics. Una part important de la zona presenta un estat de degradació elevat. La resta de la zona no explotada té un valor ambiental mitjà-baix.
  
Els principals elements que poden veure's impactats seran el paisatge, la vegetació, el sòl i la població.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
L'impacte paisatgístic és elevat, accentuat en tractar-se d'un relleu aïllat i presentar una conca visual àmplia.
  
Hi ha edificacions a poca distància del lloc de l'activitat, situades principalment a l'oest d'aquesta, encara que també a l'est. L'activitat, tant de la pedrera com de la restauració per mitjà d'abocador inert generarà un impacte per l'emissió de sorolls, pols, vibracions i projecció de fragments. Es poden adoptar mesures correctores. La situació de les edificacions a l'oest de l'explotació poden veure amortits en part per algun d'aquests impactes pel relleu, encara que en alguns casos la distància és molt xicoteta. La majoria d'aquestes edificacions situades a l'oest estan incloses en l'actual planejament com a sòl urbanitzable residencial i a una distància d'aproximadament 250 m del límit d'explotació, encara que n'hi ha algunes fora d'ordenació molt més pròximes.
  
Cal tenir en compte que l'activitat es desenvolupa des de fa molt de temps i que l'actual plantejament pot millorar la integració paisatgística, i aprofitar la morfologia per a aconseguir una restauració que permeta l'aprofitament dels buits per mitjà del farciment amb materials inerts per mitjà de la constitució d'un abocador en dues fases.
  
Segons la situació actual, es considera acceptable ambientalment, en línies generals, la proposta d'explotació per mitjà de restauració amb abocador inert, amb l'adopció de modificacions i mesures correctores que permeten una millor i més ràpida integració paisatgística i minimitzar les molèsties als habitatges pròxims. En qualsevol cas s'ha d'impedir l'afecció per la projecció de fragments de roca en l'entorn de l'explotació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Es consideren, en línies generals, encertades les mesures correctores proposades tant per a la pedrera com per a la restauració per mitjà d'abocador inert. Es destaquen les següents de les propostes:
  
- Revegetació amb caràcter forestal de la zona, tant de l'afectada per l'abocador com no.
  
- En l'abocador inert: xarxa de drenatge de lixiviats, bassa de lixiviats, impermeabilització del vas d'abocament, tanca i control d'entrades, segellat i clausura.
  
- Desmantellament de totes les instal·lacions de la planta de trituració, mòlta i classificació una vegada acabada l'explotació.
  
- Mesures contra la pols en l'explotació minera:
  
- En les labors d'arrancada, la pols produïda durant la perforació s'evitarà mitjançant l'adaptació d'un equip captapols a la màquina perforadora.
  
- Les voladures es realitzaran amb vent en calma.
  
- Durant la càrrega i transport s'humitejarà prou el material i es regaran periòdicament els camins d'accés com també la plaça de pedrera.
  
- La planta de trituració es protegirà de l'emissió de pols amb la cobriment dels punts emissors i amb la col·locació de polvoritzadors en els punts esmentats.
  
- Mesures sobre la qualitat de l'aire i l'impacte sonor en l'explotació de l'abocador inert:
  
- Manteniment de maquinàries i vehicles.
  
- Regs periòdics de camins i zones de farciment.
  
- Protecció de caixes de camions per mitjà de lona i humitejament de contingut quan aquest siga majoritàriament fi.
  
- Horari de funcionament diürn, per a evitar hores de descans.
  
Amb respecte a l'impacte per sorolls, pols i projecció de fragments de roca, es considera necessari adoptar mesures complementàries a les plantejades per la proximitat d'edificacions de segona residència a l'explotació.
  
Encara que en aquest cas es considera ambientalment acceptable la restauració per mitjà d'abocador inert, plantejar en tota la superfície aquesta alternativa allargaria en excés la restauració de la zona per la qual cosa s'estima convenient reduir aquest termini, i en conseqüència, atés que en la zona B açò és possible encara, haurà de reduir-se la superfície que s'utilitzarà com a abocador en aquesta zona a la meitat.
  
S'estima necessari introduir modificacions respecte a les revegetacions i dimensions de bancs de restauració, per a millorar la restauració.
  
En relació amb la variant de Vilamarxant-Benaguasil, la proposta d'explotació i restauració haurà de modificar-se en funció del seu traçat, això afectarà principalment la zona B.
  
S'han d'adoptar igualment les condicions imposades per la Conselleria de Cultura.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 3c i en l'annex II, apartat 3g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de pedrera amb restauració per mitjà d'abocador inert, denominada Los Cabezos. Al paratge Los Cabezos al terme municipal de Benaguasil (València), el promotor del qual és Áridos de Benaguacil, SL (ARIBEN) sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, en especial la llicència municipal d'activitat, i sempre d'acord amb la documentació presentada i les condicions de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicions per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. Es modificarà l'explotació minera i restauració, s'adaptarà al traçat del projecte de variant de Vilamarxant i Benaguasil promoguda per la Conselleria d'Infrastructures i Transports sobre el qual es va emetre amb data 15 de novembre de 2000, declaració d'impacte ambiental favorable. Aquesta modificació afectarà principalment els límits est i sud de la zona B de l'explotació.
  
2. En la zona B la superfície que abraçarà l'abocador inert es reduirà a la meitat i ocuparà la franja oest d'aquesta. La resta de la zona s'explotarà amb bancals en sentit descendent i es restaurarà a mesura que s'abandonen els bancs explotats.
  
3. Els bancs d'explotació no tindran una alçada superior a 7 metres i pendent de talús no superior a 45º, i respecte a la superfície de restauració dels abocadors d'inerts, aquesta no tindrà pendent únic sinó que tindrà bancals. Aquests bancs seran d'una alçada màxima de 5 m i pendent de talús no superior a 30º.
  
4. Les plantacions es realitzaran tant sobre les plataformes i bermes com sobre els talussos. Se substituirà l'espècie Thymus vulgaris (timó) per Stipa tenacissima (espart).
  
5. S'ha d'efectuar un disseny adequat de les voladures, com també la utilització de microretards, i igualment aquestes es realitzaran en horaris i condicions climàtiques adequades per a reduir al mínim les molèsties, per sorolls, per generació de pols i per vibracions. Les mesures que s'establisquen hauran d'evitar en qualsevol cas la projecció de fragments de roca en l'entorn de l'explotació. Els camions de transport de mineral portaran sempre la càrrega coberta per lones.
  
6. Qualsevol actuació dins de l'entorn inferior a 100 metres del jaciment arqueològic de la Llometa del Tio Figuetes haurà de disposar de l'autorització prèvia de la Conselleria de Cultura.
  
7. Es remetrà a aquesta Direcció General, per a la seua aprovació, la modificació del que s'ha projectat en funció del que estableixen les condicions primer, segon i tercer de la present declaració.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 13 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 463/2002AIA
  
Promotor: Sr. Manuel Monfort Segarra
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Catí
  
Objecte projecte: Construcció de camí forestal
  
Localització: A la partida la Cova del terme municipal de Catí (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'una pista forestal des del camí al Mas de Borros fins a la parcel·la 290 del polígon 8, que té una superfície d'1,25 ha. L'obertura es justifica amb la futura reforestació de la referida parcel·la.
  
Característiques de la pista:
  
- Longitud: 223 m
  
- Amplària: 2,5 m
  
- Pendent longitudinal d'1,3%
  
- Seria una pista cega a mig vessant amb un pendent entre el 20 i el 30%
  
- Alçada màxima del talús de desmunt: 37 cm
  
- El ferm es constituirà amb el mateix material del desmunt.
  
Tramitació administrativa
  
La Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria va remetre l'estudi d'impacte ambiental i l'informe dels serveis tècnics en el següent sentit: l'actuació no planteja una problemàtica ambiental elevada que impossibilite l'execució, però la seua realització no està justificada, per la proximitat d'una altra pista forestal que es pretén portar a terme i per l'estat de la vegetació en la parcel·la que s'ha de reforestar. S'indica que el traçat elegit no és el de menor impacte i que es preveuen desmunts de consideració en el primer tram. A més hi ha detalls discutibles en la documentació rebuda respecte a la descripció del medi i la predicció dels efectes sobre el medi.
  
S'ha portat a terme el tràmit d'informació pública, i no s'han presentat al·legacions, com certifiquen el cap del Negociat d'Informació i Registre i el secretari de l'Ajuntament de Catí.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una descripció del medi errònia en alguns casos.
  
L'actuació del camí s'executaria en un vessant amb un pendent del 40% on afloren materials calcaris i margosos de manera intermitent, que en part es troba afeixada i sobre la qual creix una vegetació de tipus coscollar (Quercus coccifera) dens alternant amb un matoll tipus argelaga-romer (Ulex parviflorus, Rosmarinus officinalis) amb una alçada d'aproximadament 0,5 m.
  
La valoració ambiental és mitjana.
  
Respecte a la parcel·la on es pretenen portar a terme els treballs de reforestació, se situa per davall d'uns espadats calcaris i està constituïda per uns bancals ocupats en una proporció important per un coscollar dens i d'una alçada entre 0,5 i 1 metre amb algunes carrasques disperses de port arbustiu alt i amb les següents espècies en baixa proporció: Rhammus alaternus (aladern), Lonicera implexa (lligabosc mediterrani), Rubia peregrina (rogeta), Smilax aspera (arítjol), Hedera helix (heura), Phillyrea latifolia (aladern de fulla ampla), Amelanchier ovalis (corner) i Pistacia terebinthus (noguerola). En la resta de la parcel·la domina l'argelagar-romerar, amb algun brot de Pinus halepensis (pi blanc). La valoració ambiental del coscollar pròxim als cingles és més elevada.
  
La qualitat paisatgística de tota la zona és mitjana-alta.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Com indica l'informe dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de Castelló la justificació de la pista no és clara, hi ha una altra pista per damunt de la proposada a escassa distància i el desenvolupament de la vegetació en una part important de la parcel·la a reforestar no justificaria la reforestació.
  
La utilitat de la pista en cas d'incendi és molt baixa per no dir nul·la, ja que es tracta d'una pista cega i n'hi ha una altra per damunt aquesta.
  
Visitada la zona per tècnics d'aquesta àrea s'ha comprovat que en una part de la parcel·la (l'argelagar-romerar situat en els bancals més baixos i en la porció est) potser podria tenir sentit la reforestació, encara que aquesta decisió correspon a la secció forestal de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta conselleria, per la qual cosa la construcció de la pista ha d'estar condicionada a l'obtenció d'aquesta autorització.
  
S'estima que l'obertura de la pista en si mateixa presenta un impacte de moderat a sever en conjunt. És més rellevant en determinats punts, per exemple en l'inici, i en qualsevol cas requeriria l'adopció de mesures correctores.
  
La predicció d'impactes portada a terme en l'estudi no és encertada; s'estima que els desmunts en el tram inicial seran majors del que preveu.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Només en el cas que els treballs de reforestació que pretenen dur-se a terme en la parcel·la foren autoritzats per la secció forestal de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria es podria executar la pista aplicant una sèrie de mesures correctores per a reduir l'impacte paisatgístic relatives al traçat, a la previsió de mesures per a evacuació de pluvials en el pas d'un xicotet tàlveg i a l'aprofitament del material procedent del desbrossament.
  
En cas d'autoritzar-se la reforestació, aquesta no haurà d'afectar a la porció de la parcel·la ocupada pel coscollar dens i entre 0,5 i 1 m d'alçada; haurà d'afectar exclusivament la zona d'argelagar-romerar.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 1-i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de construcció d'un camí forestal en la partida la Cova en el terme municipal de Catí (Castelló), el promotor del qual és el Sr. Manuel Monfort Segarra, condicionada a l'obtenció prèvia de l'autorització de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta conselleria per als treballs de reforestació en la parcel·la 290 del polígon 8.
  
Segon
  
En el cas que s'obtinga l'autorització de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta conselleria per a la reforestació de la parcel·la 290 del polígon 8, s'hauran de complir les condicions següents per a la realització de les obres:
  
1. El replantejament de la traça la supervisarà un tècnic forestal, es modificarà lleugerament per a reduir les dimensions dels desmunts, per a això la pista partirà de la mateixa corba del camí on naix.
  
2. En la pista s'hauran d'instal·laran albellons de desguàs per a travessar el xicotet tàlveg.
  
3. El material procedent del desbrossament, es recomana en la mesura que es puga, que siga estés, prèvia trituració, en els terraplens generats.
  
4. S'evitarà en la mesura que es puga l'afecció als marges de pedra, i es reconstruiran en cas d'afectar-los.
  
5. Els treballs de reforestació en la parcel·la 290 i els moviments de la maquinària no hauran d'afectar el coscollar dens situat al costat dels espadats rocosos i que ocupa una part important de l'esmentada parcel·la.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 13 d'octubre de 2003- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 465/02-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Guadasequies
  
Promotor: Ajuntament de Guadasequies
  
Autoritat substantiva:
  
Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Terme Municipal de Guadasequies (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Guadasequies es troba situat a la Vall d'Albaida, entre els termes municipals de Bellús, Benigànim, Sempere, Alfarrasí i l'Olleria. És travessat de nord a sud per la carretera nacional N-340; aquesta és la principal via de comunicació. El límit est del terme municipal coincideix amb l'embassament de Bellús.
  
Els elements de major interés existents en el terme municipal corresponen als llits naturals, que són barrancs que travessen el terme municipal, com el barranc de Garrofera, barranc del Pont de l'Hereu, barranc del Pou de la Foia i barranc de la Canyada, el pou d'abastament d'aigua i els camins ramaders, construccions d'interés històric, arquitectònic, etnològic o paisatgístic, considerades com a patrimoni cultural.
  
L'expansió del sòl residencial proposada es desenvoluparà al sud del nucli urbà, sobre terrenys d'ús agrícola i fora de l'abast de la zona inundable generada per l'embassament. Respecte al sòl industrial, es reserven dues àrees, una confrontant al sòl urbà industrial existent al nord del nucli urbà, i una altra al costat de la carretera nacional N-340, en el límit nord del terme municipal, sobre sòl d'ús agrícola i coincident amb el camí ramader denominat Colada del Camí Vell de Guadasequies, amb una amplària legal de 15,00 metres.
  
Es proposa el següent model territorial:
  
Sòl urbà:
  
- Residencial 124.125 m²
  
- Industrial 126.386 m²
  
Sòl urbanitzable:
  
- Residencial 61.234 m²
  
- Industrial 173.233 m²
  
Sòl no urbanitzable:
  
- Comú
  
- D'especial protecció de domini públic hidràulic
  
- D'especial protecció cultural
  
- De protecció viària
  
L'abastament urbà residencial i industrial s'efectua a partir d'un pou situat al costat del camí del Fideu. Les aigües residuals urbanes es depuren en l'EDAR existent en el municipi, i es té prevista la seua ampliació. Les aigües residuals industrials es preveu que es depuren en l'EDAR que s'amplie o sinó, s'executarà una depuradora pròpia per als sectors PAP I i PAP II. Els residus sòlids urbans són gestionats per Recisa i traslladats a l'abocador d'Ador.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 5 de desembre de 2002, la Secció de Planejament de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a aquesta conselleria el Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Guadasequies i l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb l'expedient administratiu. També va sol·licitar l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
El Pla general d'ordenació urbana i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic per mitjà d'anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4211, de data 15 de març de 2002 i en el diari Las Provincias, i no s'hi han presentat al·legacions al respecte, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Guadasequies.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
En data 28 de juny de 2001, l'Ajuntament de Guadasequies va remetre a aquesta conselleria documentació referida al concert previ, i va sol·licitar informe al respecte.
  
En data 3 de setembre de 2001, es va efectuar consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient referent al concert previ tramitat.
  
En data 23 d'abril de 2002, es va remetre informe a l'ajuntament sobre la base de la documentació de concert previ tramitada, i s'hi incloïa una llista de consideracions que havien de ser esmenades en l'estudi d'impacte ambiental, les normes urbanístiques i els plans d'ordenació. Tenint en consideració els informes emesos pels serveis territorials, els aspectes que es va sol·licitar que foren esmenats, eren els següents:
  
1) La Unitat de camins ramaders dels serveis territorials en l'informe emés al pla general d'ordenació urbana proposat, expressa el següent: «S'han apreciat errors en la grafia dels plànols i no se citen en la memòria informativa els tres camins ramaders existents, per la qual cosa es proposa la correcció d'aquests, i s'adjunten el croquis i la descripció dels camins ramaders indicats. Es proposa que es reflectisca aquesta propietat de la Generalitat Valenciana per Reial Decret 2365/1984, a l'efecte del planejament urbanístic, com a sòl no urbanitzable de protecció especial: camins ramaders. Qualsevol actuació sobre aquestes franges de sòl està sotmesa a la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders (BOE de 24.03.1995)».
  
Al terme municipal Guadasequies transcorren tres camins ramaders denominats, assagador d'Alacant (amplària legal: 37,61 m), assagador del camí Vell (amplària legal: 15 m) i assagador del Corral Vell (amplària legal: 9 m). Els camins ramaders estan regulats per la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, en la qual es defineixen aquests com béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, i en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables. Els camins ramaders al seu pas per tot el terme municipal han de quedar lliures en tota la seua amplària d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal dels bestiars. Han de ser classificats com a sòl no urbanitzable, i s'ha de preservar l'amplària legal. S'han de grafiar correctament els traçats i les amplàries legals en els plànols d'ordenació i informació.
  
2) La classificació de sòl proposada distingeix dos tipus de sòl no urbanitzable, comú i d'especial protecció del domini públic hidràulic. Aquest últim s'ha representat gràficament i afecta únicament l'àrea inundable de l'embassament de Bellús. Els llits de rius, barrancs, rambles, etc., existents al terme municipal, s'han de classificar també com a sòl no urbanitzable d'especial protecció del domini públic hidràulic, i s'han de grafiar les franges de protecció en els plànols d'ordenació. També s'haurà de complir la Llei de la Generalitat Valenciana 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana, que estableix una franja de protecció de 20 metres a cada costat dels límits del llit, els quals quedaran lliures de tota edificació, i estar inclosos en les normes urbanístiques.
  
3) L'organisme administratiu competent ha de justificar documentadament i acreditadament la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació i en especial de la disponibilitat d'aigua potable per a l'abastament dels desenvolupaments dels nous sòls urbanitzable residencial i industrial.
  
4) L'entitat gestora de la planta depuradora on es destinen les aigües residuals ha de certificar l'aptitud o no d'aquesta per a assumir els volums esperats després del desenvolupament dels sòls urbanitzable residencial i industrial. També s'ha de grafiar la ubicació de la planta depuradora que tracte les aigües del terme municipal.
  
5) S'ha d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable al pla general, el qual resultarà vinculant, abans de l'aprovació definitiva, i haurà d'incorporar-lo a l'estudi d'impacte ambiental de conformitat amb el que preveu la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
6) La documentació presentada no preveu la reserva de sòl per a un abocador de residus sòlids urbans i inerts, i s'ha de preveure la ubicació d'aquest. Si no es considerara necessari, s'haurà de justificar la destinació de tots els RSU i RSI, com també el tractament d'aquests.
  
En dates 1 d'agost i 10 d'octubre de 2003, l'Ajuntament va remetre documents d'esmena de deficiències del PGOU de Guadasequies, informe de suficiència dels recursos hídrics per a l'abastament al municipi de Guadasequies, conveni entre entitat pública de sanejament d'aigües residuals i l'Ajuntament per a ampliació de l'estació depuradora i document justificatiu de la recollida i el tractament dels residus sòlids urbans.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:
  
- Domini públic hidràulic: Els llits principals que solquen el terme municipal de Guadasequies són els barrancs del Pont de l'Hereu i de la Canyada, en sentit nord-oest-sud-est. A l'est del terme municipal es troba l'embassament de Bellús sobre el riu Albaida. Serà d'aplicació el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
- Camins ramaders: Serà d'aplicació la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. En el terme municipal de Guadasequies es troben classificats tres camins ramaders denominats assagador d'Alacant amb una amplària legal de 37,61 metres, assagador del Camí Vell de Guadasequies amb una amplària legal de 15,00 metres i assagador del Corral Vell amb una amplària legal de 9,00 metres.
  
- Patrimoni cultural: L'inventari de jaciments de la Conselleria de Cultura inclou 5 jaciments de diferent cronologia, tots ells recollits en el pla general. És aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
- Els abocaments d'aigües residuals, s'han d'ajustar al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
El Pla general del municipi de Guadasequies proposa un model territorial adequat ambientalment, amb un creixement del sòl urbanitzable assumible pel medi, pròxim al sòl urbà, respectant i protegint les àrees que presenten valors naturals. No obstant això, s'han de mencionar alguns aspectes del model que puntualment mereixen ser complementats o ja ho han sigut, en el sentit que a continuació s'indica:
  
- Els camins ramaders, bé de domini públic de la Generalitat Valenciana, s'han representat gràficament en els plànols d'informació i ordenació sense les amplàries corresponents a cadascun. Les principals afeccions sobre els camins ramaders conseqüència dels nous desenvolupaments previstos en el pla són, el sòl urbanitzable industrial denominat sector PAP I sobre l'assagador del Camí Vell (15 m). El camí ramader haurà de representar-se gràficament amb tota la seua amplària i queda exempt del procés d'urbanització i la seua classificació serà de sòl no urbanitzable.
  
- Abans del desenvolupament del sòl urbanitzable s'ha d'executar l'ampliació de l'EDAR prevista conforme al conveni subscrit entre l'Ajuntament i l'entitat de sanejament. Actualment l'estat de la depuradora és defectuós i no té capacitat per a tractar les aigües residuals de tota la població.
  
- L'empresa Egevasa, com a gestora del servei d'aigua potable a la població de Guadasequies, informa de la disponibilitat de recursos hídrics suficients actualment, com també la infrastructura hidràulica. No obstant això, no s'indica res de les necessitats futures amb el desenvolupament del sòl urbanitzable. En l'estudi s'indica la procedència d'un pou al costat del camí del Fideu que té una qualitat molt bona.
  
- Guadasequies pertany a la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Els residus que genera són gestionats per l'empresa Recisa i traslladats a la planta de tractament i eliminació d'Ador. L'empresa Recisa pot donar servei al creixement poblacional previst en el planejament, conforme al certificat emés pel secretari de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida.
  
- Es proposa la protecció de la zona que ocupa l'embassament de Bellús i els barrancs del terme, com a sòl no urbanitzable d'especial protecció del domini públic hidràulic tal com s'observa en el pla d'ordenació O.1 modificat.
  
- Respecte al patrimoni històric, artístic i arqueològic, en l'estudi s'indica que no hi ha cap jaciment arqueològic al terme municipal de Guadasequies; es destaquen algunes edificacions o construccions per la seua antiguitat i el valor artístic o cultural. No obstant això, a partir de l'informe emés per aquesta Conselleria, l'Ajuntament ha incorporat al pla d'ordenació O.1 els jaciments arqueològics inventariats per la Conselleria de Cultura, als quals s'aplica la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
- La identificació i valoració d'impactes com també les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es consideren adequades i en general suficients. S'han d'incorporar a aquestes les condicions proposades en l'apartat resolutiu de la present declaració d'impacte ambiental.
  
- El programa de vigilància ambiental proposat estableix una sèrie de controls, indicadors ambientals, instrumentació i operació per al correcte funcionament del pla, per tal de donar compliment a les mesures correctores que es proposen en l'estudi i les condicions que s'imposen en la present declaració. El programa no especifica quina administració efectuarà la vigilància ambiental, i és l'Ajuntament qui ha de vetlar pel compliment del programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament (annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat per mitjà de Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Guadasequies (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i es porten a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb les condicions d'obligat compliment establertrs en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment de les condicions següents:
  
1. Els camins ramaders, béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, quedaran lliures en tota la seua amplària d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal dels bestiars, i s'hauran de respectar en tot el traçat i amplària, d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. Així mateix, s'hauran de representar correctament en els plànols d'informació del pla general amb les amplàries corresponents a cadascun.
  
El camí ramader assagador del Camí Vell (amplària 15 m), queda exempt del procés d'urbanització del sòl urbanitzable industrial sector PAP I i la seua classificació és de sòl no urbanitzable. Els usos sobre aquest estan definits en la Llei 3/1995. Així mateix, s'haurà de senyalitzar convenientment la connexió del sector amb el camí ramader.
  
2. Previament al desenvolupament dels sòls urbanitzables s'ha d'obtenir un augment de la concessió d'aigües per part de l'organisme de conca, que satisfaça les noves necessitats hídriques. L'ampliació de l'estació depuradora prevista en el Pla general s'executarà i entrarà en funcionament amb anterioritat al desenvolupament dels sòls urbanitzable residencial i industrial.
  
3. S'ha d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable al pla general, el qual resultarà vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
4. Seran d'aplicació totes i cadascuna de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors de la present declaració, i aquestes s'han d'incloure en les normes urbanístiques.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 13 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 065/2003AIA
  
Promotor: Sra. M. Rosa Bellmunt Boix
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sarratella
  
Objecte projecte: Construcció de camí rural
  
Localització: A la finca Mas d'en Rasos al terme municipal de Sarratella (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del camí és la construcció d'un camí rural que permeta una correcta i eficaç gestió d'una finca agroforestal. Es tracta d'una finca on s'ha procedit a recuperar l'activitat agrícola per mitjà del cultiu de cereals en els antics bancals existents, s'han reconstruït la masia i les construccions veïnes i es pretén establir una explotació de boví extensiu que aprofite el past. El camí projectat permetrà l'accés a la major part de la finca, permetrà una correcta gestió del bestiar boví, i facilitarà els treballs forestals.
  
Característiques de l'obra:
  
- Longitud: 3.300 m
  
- Amplària: 3 m
  
- Velocitat de la via: 25 km/h
  
- Radi de gir mínim: 10 m
  
- Pendent longitudinal màxim del 18% en 150 m
  
- Talussos de desmunt i terraplé de 2/1
  
- Volum de desmunt sobrant de 115,90 m³, que s'emprarà a eixamplar el terraplé on es considere necessari
  
- El ferm del camí serà el resultant de l'explanació i compactació del terreny del lloc
  
- Cunetes de secció triangular de 50 cm d'ample i 30 cm de profunditat
  
- Construcció de quatre guals inundables de 3,5 m d'amplària. Es condicionarà l'esplanada, es crearà un llit de grava, s'encofrarà i s'aportarà formigó, després d'instal·lar una malla d'acer.
  
- Abans de l'inici de les obres s'efectuarà el replantejament del traçat.
  
- Es retirarà la capa de terra vegetal que s'utilitzarà en els terraplens una vegada formats.
  
- Els terraplens es constituiran en capes de 20 cm de gruix, compactant-los.
  
Tramitació administrativa
  
La Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria va remetre el projecte i el corresponent estudi.
  
S'ha realitzat el tràmit d'informació pública (DOGV núm. 4536, de 3 de juliol de 2003), i no s'han produït al·legacions com certifiquen el cap de Negociat d'Informació i Registre d'aquesta Conselleria i el secretari de l'Ajuntament.
  
Afeccions legals
  
La zona es troba dins de l'àmbit del lloc d'interés comunitari (LIC) denominat Serra d'En Garceran proposat pel Govern Valencià per a formar part de la xarxa d'espais naturals xarxa Natura 2000 (Acord de 10 de juliol de 2001).
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
La descripció del medi que efectua l'estudi és correcta en termes generals, destacant com a elements susceptibles de veure's afectats la vegetació, el paisatge i la fauna.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
La identificació i valoració dels impactes efectuada per l'estudi es considera en termes generals correcta. El mètode emprat és correcte però un poc complex.
  
Es consideren en general positives les actuacions que permeten la recuperació de la població del territori ocupant masies tradicionals en zones rurals interiors, ja que contribueix, si la gestió és encertada, a la conservació de les zones forestals, i en general a la recuperació de les zones rurals. L'actuació es considera justificada i, en principi, beneficiosa per al medi.
  
L'impacte sobre el medi es considera moderat. La conca visual extrínseca és àmplia, però els desmunts tenen unes dimensions que no són grans per la qual cosa la visibilitat de lluny serà baixa, de manera que es preveu una bona integració en l'entorn.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
De l'estudi es destaquen les mesures correctores següents:
  
- Revegetació de talussos per mitjà de l'aportació de la terra vegetal que resulte de l'extracció d'aquesta en obrir la pista, i posterior sembra amb espècies herbàcies i reg de la instal·lació.
  
- Instal·lació de pedraplè per a donar estabilitat als talussos en aquells llocs que s'estime convenient, i es cobrirà amb terra i se sembrarà en els buits.
  
- En les zones en què no siga possible la creació de cunetes, s'instal·laran desguassos.
  
S'estimen adequades les mesures correctores proposades, i encara que es pensa, per les dimensions dels terraplens, que amb l'extensió de la capa de terra vegetal serà suficient per a aconseguir una bona regeneració, sense que siga necessària la sembra. No obstant això, aquesta pot accelerar el procés.
  
S'estima necessari evitar l'afecció als marges de pedra en la mesura que es puga, i en el cas que s'afecten caldrà reconstruir-los.
  
Es considera important que el replantejament de la traça estiga supervisat per la guarderia forestal per a poder corregir-la, si cal, reduint l'impacte sobre el paisatge i la vegetació.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 1-i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de construcció de camí rural al Mas d'en Rasos al terme municipal de Sarratella (Castelló), el promotor del qual és la Sra. M. Rosa Bellmunt Boix, sense perjudici de la obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, sempre que es porte a terme d'acord amb el que indica l'estudi com també les condicions de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicions per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. El replantejament de la traça el supervisarà la guarderia forestal.
  
2. El material procedent del desbrossament, es recomana, en la mesura que es puga, estendre'l, prèvia trituració, en els terraplens generats.
  
3. S'evitarà en la mesura que es puga l'afecció als ribassos de pedra, i en cas d'afectar-los, es reconstruiran.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 13 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4901, del 13-12-2004 (2004/12518)

RESOLUCIÓN de 25 de noviembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4901

Fecha DOGV
:   13-12-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/12518

CVE


Fecha del documento
:   25-11-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Serratella, la](javascript:void(0))
    * [Benaguasil](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [Catí](javascript:void(0))
    * [Guadasséquies](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 25 de noviembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2004/12518]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 395/02-AIA, 653/99-AIA, 463/02-AIA, 465/02-AIA, y 065/03-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 25 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 395/02-AIA
  
Promotor: Granja marina Bahía de Santa Pola, SL
  
Autoridad Sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación
  
Objeto proyecto: Ampliación de la Granja Marina de dorada y lubina
  
Localización: Frente a la costa de Guardamar del Segura
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.
  
Se pretende aumentar unos 550 tn la producción de la actual granja marina de dorada y lubina. Para ello se proyecta desarrollar la actividad con las 12 jaulas de engorde existentes (2.010 m³/ud.), 9 jaulas de engorde nuevas de 22 m de diámetro (3.801m³/ud.) y 3 jaulas nuevas de preengorde (16 m de diámetro) que se instalarán dentro de tres de las jaulas grandes.
  
El resultado es un conjunto de 21 jaulas de engorde, colocadas en tres filas de 7 jaulas, cuya instalación en el mismo lugar de la actual granja en funcionamiento requiere ampliar la superficie de ese polígono de concesión de 80.500 m² que posee la empresa Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL
  
La instalación proyectada del conjunto de las 21 jaulas de engorde conlleva: la sustitución del entramado sustentante para enlazar entre sí todas las jaulas, la recolocación de las jaulas actuales con las nuevas jaulas y la modificación, recolocación y ampliación de los anclajes actuales.
  
Según Anexo al proyecto técnico (visado GN-75/02 de 17/06/2002), el entramado sustentante (de 280m x 120m) se fijará por 36 puntos de anclaje, mediante cadenas y estachas, a un total de 72 bloques de hormigón (5tn/ud.) y 20 anclas fondeados entre 22 y 25 metros de profundidad que abarcarán unas dimensiones de 119.980 m² (435,5m x 275,5m) de superficie del fondo marino.
  
La ampliación de superficie de ocupación de dominio público marítimo-terrestre corresponde a una franja periférica al actual polígono autorizado, ya que se mantiene la orientación del mismo y las coordenadas de su punto central, e incluso las profundidades existentes. La delimitación de este mayor polígono se realizará con las boyas actuales que cumplen con el Reglamento de Señales del Instituto Hidrográfico de la Marina.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
Se ha recibido del Servicio Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en Alicante, con fecha 7-11-02 de registro de entrada en esta Conselleria, la documentación formada por el Proyecto Técnico de la Ampliación de la Instalación (visado GN-56/00 de 10/04/2000), el estudio de impacto ambiental (visado 02-04-02), Anexo al proyecto técnico (visado GN-75/02 de 17/06/2002) y documentación del expediente administrativo con el trámite de la información pública y los informes favorables de Capitanía Marítima de Alicante, Comandancia Militar de la Marina y Autoridad Portuaria de Alicante, con fechas 15/07/2002, 01/08/2002 y 24/10/2002 respectivamente.
  
Realizada la exposición pública de la documentación mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante (BOPA) núm. 171 de 27.07.2002 y expuesto en el tablón de anuncios de los servicios territoriales de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y de los Ayuntamientos de Guardamar del Segura y Santa Pola, no se ha recabado alegación alguna a la misma, según certificados del Jefe de la Sección de Pesca del Servicio Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación (del 15.09.2002), del Ayuntamiento de Guardamar del Segura (08.08.2002 y 23.10.2002) y del Ayuntamiento de Santa Pola (16.08.2002).
  
2. Peticiones de documentación complementaria e informes sectoriales
  
En fecha 17 de enero de 2003 se solicita al promotor la presentación del seguimiento ambiental correspondiente a la actividad piscícola actual, en cumplimiento del condicionante núm. 2 de la declaración de impacto ambiental de fecha 8 de julio de 1999 emitida para esa instalación piscícola, así como las rectificaciones y modificaciones necesarias en este estudio de impacto ambiental - ante los resultados del seguimiento ambiental- que reflejen la posible incidencia que conllevaría la ampliación proyectada.
  
En fecha 19 de febrero de 2003, en respuesta a la documentación solicita, el promotor da a conocer que el Institut d'Ecologia Litoral elaborará y redactará el estudio del seguimiento ambiental de su granja marina de dorada y lubina, adjuntando informe de dicho instituto sobre el plan de muestreos y trabajos diseñado para la correcta ejecución del seguimiento en un área donde se emplazan varias instalaciones piscicultoras. Recibiéndose en fechas 14.04.2003 y 23.07.2003 los informes del seguimiento ambiental realizados durante los periodos de enero a marzo de 2003 y de enero a junio de 2003.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad
  
De los elementos o factores descriptores del entorno considerados en el estudio de impacto ambiental (EIA) son susceptibles a la actividad piscícola, por la generación de residuos, la calidad del agua y la del fondo marino.
  
La ampliación del polígono de concesión para albergar la instalación proyectada se extiende sobre el mismo tipo de fondos, al ocupado actualmente, cuya biocenosis es de arenas fangosas de escaso valor ecológico.
  
Siguen considerándose suficientes las distancias que la actividad piscícola mantiene con las comunidades biológicas de mayor valor ecológico en la zona de estudio para no afectarlas (como praderas de Posidonia oceanica y de Cymodocea nodosa).
  
Con relación al estado actual de la zona ?agua y fondo marino- se extrae la información de los Informes sobre el Seguimiento Medioambiental realizado desde enero de 2003 a junio de 2003 en la granja actual, en funcionamiento desde el 2001. En estos Informes se tienen en cuenta, para la interpretación de los resultados, los datos (de noviembre 1998) utilizados en el pertinente EIA'98 para describir el estado ambiental antes de ponerse en marcha esta actividad, y también los correspondientes al EIA'99 (de enero 1999) para la piscifactoría de la empresa Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó SA., al quedar junto a ella la instalación definitiva de la referente empresa.
  
Los resultados obtenidos se corresponden con las condiciones medioambientales que caracterizaban a la generalidad del área de estudio antes de la instalación (EIA'99), aguas oligotróficas y sedimento con un elevado enfangamiento y considerable contenido en materia orgánica. No se ha llegado a detectar los episodios ocasionales de eutrofización que se relacionan con los aportes del río Segura, y cuya ocasionalidad dependen del caudal aportado o la capacidad de dilución o dispersión de los aportes fluviales por las propias corrientes marinas.
  
Esta pauta, junto a la similitud de los registros entre la estación de muestreo en el cultivo y las cuatro estaciones de control, parecen significar que la calidad hidrográfica de la zona no se ha visto alterada por la introducción de la piscifactoría, estando determinada por la propia dinámica marina.
  
Respecto a los resultados sedimentológicos, sí que se detecta cierta afección de la piscifactoría, observando un ligero aumento del enfangamiento y de la tasa de materia orgánica en el enclave del cultivo. Sin embargo, tales incrementos todavía son insuficientes para alterar la naturaleza fango-arenosa del fondo original; tampoco provocan fenómenos de anoxia, por lo que no permiten el crecimiento de microorganismos sulfitoreductores. Se ha confirmado que esta área de deposición de los vertidos del cultivo no alcanza más allá de 177 m desde el perímetro de la superficie de concesión, deposición que se efectúa sobre la biocenosis las arenas fangosas, de escasa relevancia ecológica y que determinaron la selección del emplazamiento para la piscifactoría desde el punto de vista ambiental.
  
2. Identificación y valoración de los impactos
  
De los impactos negativos caracterizados, en el EIA de la ampliación de la actividad piscícola, son considerados compatibles a los causados por la instalación en sí (construcción, señalización, transporte...) y, con una incidencia severa, a los residuos transmitidos al medio marino generados por el desarrollo de la actividad.
  
La gran cantidad de los residuos producidos (heces, pseudoheces y alimento no consumido) durante la explotación de la actividad e incorporados al medio en forma de nutrientes, materia orgánica y sólidos en suspensión, manifiestan su incidencia causando alteraciones en el sedimento, comunidades bentónicas y en la calidad del agua. Siendo en este medio líquido donde los efectos serían inmediatos (aumento de la turbidez, aumento de las características tróficas y con posibles fenómenos de eutrofización, posible disminución de los niveles de oxígeno en la columna de agua...).
  
Con relación al área que se vería influencia por estos residuos, en el estudio de impacto ambiental, se expone que se darán unas zonas afectadas en mayor o menor grado por la deposición de partículas, estableciéndose las de menor grado para una escala espacial de un centenar de metros y anejas a las de máxima, cuyas biocenosis corresponden a las arenas fangosas. Además, a una escala espacial de varios centenares de metros, se darán unas zonas que se verán afectadas por la dispersión de nutrientes en la columna de agua e inducirán en la misma los efectos antes citados (fenómenos de eutrofia, turbidez...). Otro tipo de residuos aportados al medio procede del uso de sustancias de antibióticos para el tratamiento y prevención de enfermedades del cultivo. Se considera que el impacto negativo ocasionado será de escasa magnitud, temporal y recuperable debido a su empleo de modo restringido en los alimentos. Estos medicamentos autorizados y su aplicación están regulados por el Real Decreto 109/1995 y Real Decreto 157/1995. Durante el proceso de engorde suele darse la muerte de peces del cultivo, su incidencia en el medio no se considera relevante porque son retirados para su examen en laboratorio y destino final de eliminación adecuado a este tipo de residuo.
  
El Informe del Seguimiento Ambiental (enero'03 a junio'03) contiene una estimación (igualmente al EIA) de la máxima área del fondo marino que se halla afectada por la deposición de las partículas de las heces y del pienso, de la cual se obtiene unas distancias de 177 m al actuar las corrientes de componente N y NE (las de mayor velocidad). Confirmándose con los resultados sedimentológicos, procedentes de los enclaves situados fuera del polígono de concesión, que existe un ligero incremento de enfangamiento del fondo y que no alcanzará más allá de esa distancia calculada.
  
También en dicho Informe del Seguimiento Ambiental, se estiman los aportes de fósforo y nitrógeno total calculadas a partir de la cantidad y calidad del pienso suministrado; determinándose que el pienso aportado durante ese periodo representa la entrada de unas cantidades de fósforo y nitrógeno total muy discretas, perfectamente asimilables por el medio, más aún en el caso del fondo afectado ya de por sí degradado.
  
Un aspecto a tener en cuenta, que no se ha tratado en el EIA, es el efecto sinérgico entre esta granja y de la empresa Delta del Vinalopó situada al norte y muy próxima. Hasta la fecha, en los Informes sobre los Seguimientos Ambientales realizados para ambas actividades se llegan a las mismas conclusiones.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
1. Como medidas correctoras propuestas con el fin de minimizar los efectos de la emisión de residuos y procurar que el resultado final sea admisible en el medio, se definen las siguientes:
  
- Optimizar el plan de alimentación, ajustándolo continuamente a las necesidades del cultivo, para evitar la pérdida de pienso no aprovechado y obtener la mayor rentabilidad pienso/producción.
  
- El uso de dietas con piensos extruidos, que presentan tiempos de retención más prolongados favoreciendo la capacidad de su aprovechamiento por el cultivo y una menor producción de residuos al medio.
  
El uso de las sustancias para el tratamiento y prevención de enfermedades del cultivo se efectuará conforme al Reglamento L/2377/90. Sustancias que los laboratorios homologados suministrarán a la empresa de cultivo en forma de premezcla en piensos, y en dosis concretas bajo prescripción veterinaria. La manipulación de los mismos será por personal específicamente formado para esa tarea. El almacenamiento de estos productos se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable y la eliminación tanto de los productos sobrantes como de sus envases y embalajes se llevará a cabo en plantas autorizadas al efecto.
  
- En las zonas de máxima deposición de pienso que corresponden a biocenosis de arenas fangosas, de poca relevancia ecológica y escaso potencial pesquero, la introducción de elementos duros (rocas, piedras, elementos de fondeo) bajos las jaulas que contribuirá a diversificar y estructurar el ecosistema, pudiendo incrementar su potencial pesquero.
  
Toda medida correctora que implique una actuación fuera del polígono de concesión, no se considera aceptable, pues conllevaría precisarla y ver su repercusión en el medio.
  
Sería conveniente que en las zonas sometidas a una deposición continua de materia orgánica, como en la misma base de las jaulas, se efectúen dragados periódicos del sedimento. El dragado se llevaría a cabo al menos una vez al año según los resultados aportados por el análisis sedimentológico (contenido en materia orgánica) del plan de seguimiento medioambiental de la actividad.
  
2. Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Se continuará llevando a cabo, para la instalación piscícola de Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL, el Plan de Vigilancia Ambiental que se contempla en los Informes sobre el mismo (desde enero'03 a junio'03). Aunque en dicho seguimiento ambiental se ha de incluir el estudio del posible efecto sinérgico que genere la proximidad de esta actividad con la de la empresa Delta del Vinalopó.
  
Ante el aumento progresivo de los resultados del seguimiento ambiental, sería conveniente aplicar algún determinado estadístico para facilitar su comprensión y las conclusiones a que se llega.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I apartado 1 g) del Decreto 162/1990.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
4. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Ampliación de la Granja Marina de dorada y lubina ubicada frente a la costa del municipio de Guardamar del Segura, promovida por la empresa Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL, siempre que se desarrolle cumpliendo lo establecido en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. El uso de las sustancias para el tratamiento y prevención de enfermedades del cultivo se efectuará conforme al Reglamento L/2377/90. Sustancias que los laboratorios homologados suministrarán a la empresa de cultivo en forma de premezcla en piensos, y en dosis concretas bajo prescripción veterinaria. La manipulación de los mismos será por personal específicamente formado para esa tarea. El almacenamiento de estos productos se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable y la eliminación tanto de los productos sobrantes como de sus envases y embalajes se llevará a cabo en plantas autorizadas al efecto.
  
2. Las medidas correctoras que impliquen una actuación y/o instalación fuera del polígono de concesión, no se consideran aceptables, pues conllevaría precisarlas y ver su repercusión en el medio.
  
3. En las zonas sometidas a una deposición continua de materia orgánica, como es en la misma base de las jaulas se tendrán en cuenta como medida correctora la extracción de dicho material mediante dragados u otro sistema viable para dicho objetivo. De optar por realizarse el dragado, éste se llevaría a cabo al menos una vez al año según los resultados aportados por el análisis sedimentológico (contenido en materia orgánica) del plan de seguimiento medioambiental de la actividad.
  
4. Se continuará llevando a cabo, para la instalación piscícola de Granja Marina Bahía de Santa Pola, SL, el Plan de Vigilancia Ambiental que se contempla en los Informes sobre el mismo realizado desde enero de 2003 a junio de 2003. Se incluirá en el mismo, el estudio del posible efecto sinérgico que genere la proximidad de esta actividad con la de la empresa Delta del Vinalopó.
  
Asimismo, los resultados obtenidos de esos muestreos, análisis de los mismos y conclusiones serán remitidos trimestralmente a esta Dirección General, así como la información sobre la fecha de inicio de esta ampliación de la actividad piscícola.
  
5. El proyecto contemplará una partida presupuestaria que permita llevar a cabo el Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 7 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 653/1999AIA
  
Promotor: Áridos de Benaguasil, SL (ARIBEN)
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Industria y Comercio.
  
Objeto proyecto: Cantera denominada ?Los Cabezos?.
  
Localización: En el paraje Los Cabezos en el término municipal de Benaguasil (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es la ampliación de la cantera situada en el paraje Los Cabezos y la restauración de toda la explotación minera.
  
Características de la explotación, incluida la ampliación de la misma:
  
- Superficie total: 45,52 has.
  
- La explotación constará de dos zonas: A y B.
  
- En la actualidad se ha afectado principalmente a la zona A y en mucha menor medida a la B. La superficie actualmente afectada en ambas zonas asciende a 215.267 m².
  
- Superficie de ampliación de la actividad extractiva: 225.950 m², de la cual 31.350 m² corresponden a la zona A y 194.600 m² a la zona B.
  
- Volumen total: 6.809.396 m³. Zona A: 2.950.631 m³ y zona B: 3.858.765 m³.
  
- Volumen total de estériles (margas y arcillas): 1.021.409 m³.
  
- Vida media de la explotación en la zona A: 12 años, y de la zona B: 11 años.
  
- Utilización de voladuras para la extracción.
  
- Planta de tratamiento y edificios de servicios, que ocupan una superficie de 45.483 m²
  
- Se restaurarán las dos zonas mediante vertederos de inertes.
  
Programa de explotación y restauración:
  
- Primera fase: afectará a la zona A.
  
Se iniciará la extracción por el límite NO banqueando en sentido descendente y restaurando al irse abandonando hasta la cota 163 m. Los parámetros de la restauración serán altura de bancos 8 m., 45 º de pendiente de talud y bermas de 5 m. A continuación se ampliará la plaza de la cantera desde el sur hasta los bancos restaurados sin descender por la actual cota de la plaza de cantera a 136 m.
  
- Segunda fase
  
Se llenará con estériles de la cantera parte del hueco de la zona A y se acondicionará el vaso del futuro vertedero, así como se iniciarán la labores de explotación de la zona B.
  
- Tercera fase:
  
Se concluirá la explotación de la zona B y el acondicionamiento para el futuro vertedero de esta zona. Así mismo se llenará el vertedero de la zona A, se restaurará y se clausurará.
  
- Cuarta fase:
  
Se procederá al llenado del vertedero de la zona B, restauración y clausura, así como desmantelamiento de todas las instalaciones y restauración de la superficie resultante.
  
La restauración se ha planteado mediante revegetación con carácter forestal.
  
Se incluye proyecto de vertedero de residuos inertes con dos celdas: zona A y zona B.
  
Tramitación administrativa y resumen de informes
  
Se remitió por la Conselleria de Industria con fecha 9 de noviembre de 1999 el estudio de impacto ambiental y plan de restauración. Posteriormente se remitió escrito informando que se había procedido al trámite de información pública no habiéndose presentado alegación alguna.
  
Se efectuaron consultas a los siguientes organismos con fecha 27 de febrero de 2001:
  
- Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria: informó favorablemente con fecha 5 de septiembre de 2001.
  
- Conselleria de Cultura: informó inicialmente desfavorablemente con fecha 12 de septiembre de 2001, trasladándose al promotor este informe. Con fecha 15 de noviembre de 2002 informó favorablemente.
  
- Ayuntamiento de Benaguasil: se le reiteró la consulta en diversas ocasiones (04.12.2002 y 17.06.2003), recibiendo respuesta con fecha 7 de julio de 2003. En el mismo informaba que se había procedido a aprobar provisionalmente por el ayuntamiento el Plan General de Ordenación Urbana que pretende sustituir a las actuales Normas Subsidiarias de planeamiento de 8 de marzo de 1995.
  
En el plan se redelimita el suelo no urbanizable de extracción de áridos de manera que la mayor parte de la explotación quedaría incluida en este tipo de suelo, pero una porción se vería afectada por el suelo no urbanizable de protección agrícola y por el suelo no urbanizable de protección de dominio público e infraestructuras para la futura variante de Villamarchante-Benaguasil.
  
Al sur del límite del suelo de canteras se sitúa una pequeña zona de protección arqueológica denominada Llometa Tío Piguetes, y a 250 m al Este un suelo urbanizable industrial.
  
Con fecha 11 de diciembre de 2002 se solicitó al promotor una ampliación del estudio de impacto ambiental. Con fecha 15 de mayo de 2003 y 12 de junio de 2003 se presentó ampliación del estudio de impacto ambiental, proyecto de vertedero de inertes y anexo de evaluación del mismo
  
Con fecha 16 de junio de 2003 se solicitó informe al Servicio de Gestión de Residuos de esta conselleria en relación al proyecto de vertedero de inertes, remitiendo informe con fecha 1 de septiembre de 2003 en el siguiente sentido: en líneas generales el contenido se ajusta a los criterios para este tipo de vertederos, no obstante sobre el proyecto definitivo de vertedero de inertes, se emitirá la autorización administrativa por parte de la Dirección General de Calidad Ambiental según lo dispuesto en el Real Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero. La valorización de residuos inertes también requerirá la presentación del correspondiente proyecto.
  
Teniendo en cuenta los condicionantes normativos vigentes en la actualidad la propuesta es aceptable, sin perjuicio de que las modificaciones normativas que pudieran producirse en el plazo transcurrido desde ahora hasta que se solicitara la autorización de vertido, puedan ser causa de revocación o modificación de lo solicitado. Esto se informa en relación con la propuesta de Plan General que ha efectuado el ayuntamiento.
  
Afecciones legales
  
 La actividad de cantera así como la restauración de la misma mediante vertedero de inertes es compatible con el vigente planeamiento urbanístico: Normas Subsidiarias de planeamiento aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo en sesión de 8 de marzo de 1995.
  
A los efectos ambientales la actividad de cantera con restauración de vertedero de inertes se considera aceptable, no obstante hay que indicar que el uso que prevé el nuevo planeamiento propuesto por el ayuntamiento para la zona puede plantear incompatibilidad de usos, en relación con los límites sur y sureste de la zona B, e incompatibilidad de la restauración mediante vertedero de inertes con la distancia a futuro suelo urbanizable industrial.
  
Se emitió, con fecha 15 de noviembre de 2000, declaración de impacto ambiental favorable con condiciones al proyecto de variante de Villamarchante y Benaguasil promovida por la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, afectando el trazado al límite este y sur de la explotación, por lo que la explotación y restauración deberá modificarse en función de esta circunstancia.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
La explotación se ubica en unos relieves aislados constituidos por materiales calizos jurásicos. Una parte importante de la zona presenta un estado de degradación elevado. El resto de la zona no explotado tiene un valor ambiental medio-bajo.
  
Los principales elementos que pueden verse impactados serán el paisaje, la vegetación, el suelo y la población.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
El impacto paisajístico es elevado, acentuado al tratarse de un relieve aislado y presentar una cuenca visual amplia.
  
Existen edificaciones a poca distancia del lugar de la actividad, situadas principalmente al oeste de la misma, aunque también al este. La actividad, tanto de la cantera como de la restauración mediante vertedero de inertes, generará un impacto por la emisión de ruidos, polvo, vibraciones y proyección de fragmentos, pudiendo adoptarse medidas correctoras. La situación de las edificaciones al oeste de la explotación pueden ver amortiguados en parte alguno de estos impactos por el relieve, aunque en algunos casos la distancia es muy pequeña. La mayoría de estas edificaciones situadas al oeste están incluidas en el actual planeamiento como suelo urbanizable residencial y a una distancia de aproximadamente 250 m. del límite de explotación, aunque hay algunas fuera de ordenación mucho más próximas.
  
Hay que tener en cuenta que la actividad viene desarrollándose desde hace mucho tiempo y que el actual planteamiento puede mejorar la integración paisajística, aprovechando la morfología para conseguir una restauración que permita el aprovechamiento de los huecos mediante el relleno con materiales inertes mediante la constitución de un vertedero en dos fases.
  
Dada la situación actual, se considera aceptable ambientalmente, en líneas generales, la propuesta de explotación mediante restauración con vertedero de inertes, con la adopción de modificaciones y medidas correctoras que permitan una mejor y más rápida integración paisajística y minimizar las molestias a las viviendas próximas, y en cualquier caso impidiendo la afección por la proyección de fragmentos de roca en el entorno de la explotación.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Se consideran, en líneas generales, acertadas las medidas correctoras propuestas tanto para la cantera como para la restauración mediante vertedero de inertes. Se destacan las siguientes de las propuestas:
  
- Revegetación con carácter forestal de la zona, tanto de la afectada por el vertedero como no.
  
- En el vertedero de inertes: red de drenaje de lixiviados, balsa de lixiviados, impermeabilización del vaso de vertido, vallado y control de entradas, sellado y clausura.
  
- Desmantelamiento de todas las instalaciones de la planta de trituración, molienda y clasificación una vez terminada la explotación.
  
- Medidas contra el polvo en la explotación minera:
  
- En las labores de arranque, el polvo producido durante la perforación se evitará adaptando un equipo capta-polvo a la máquina perforadora.
  
- Las voladuras se realizarán con viento en calma.
  
- Durante la carga y transporte se humedecerá suficientemente el material y se regarán periódicamente los caminos de acceso así como la plaza de cantera.
  
- La planta de trituración se protegerá de la emisión de polvo con la cubrición de los puntos emisores y con la colocación de pulverizadores en ellos.
  
- Medidas sobre la calidad del aire y el impacto sonoro en la explotación del vertedero de inertes:
  
- Mantenimiento de maquinarias y vehículos.
  
- Riegos periódicos de caminos y zonas de relleno.
  
- Protección de cajas de camiones mediante lona y humedecimiento de contenido cuando el mismo sea mayoritariamente finos.
  
- Horario de funcionamiento diurno, para evitar horas de descanso.
  
Con respecto al impacto por ruidos, polvo y proyección de fragmentos de roca se considera necesario adoptar medidas complementarias a las planteadas por la proximidad de edificaciones de segunda residencia a la explotación.
  
Aunque en este caso se considera ambientalmente aceptable la restauración mediante vertedero de inertes, plantear en toda la superficie esta alternativa alargaría en exceso la restauración de la zona por lo que se estima conveniente reducir este plazo, y en consecuencia, dado que en la zona B esto es posible todavía, deberá reducirse la superficie que se utilizará como vertedero en esta zona a la mitad.
  
Se estima necesario introducir modificaciones respecto a las revegetaciones y dimensiones de bancos de restauración, para mejorar la restauración.
  
En relación con la variante de Villamarchante-Benaguasil, la propuesta de explotación y restauración deberá modificarse en función de su trazado, esto afectará principalmente a la zona B.
  
Se deben adoptar igualmente los condicionantes impuestos por la Conselleria de Cultura.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I apartado 3c y en el anexo II, apartado 3g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
El artículo 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de cantera con restauración mediante vertedero de inertes, denominada Los Cabezos. en el paraje Los Cabezos en el término municipal de Benaguasil (Valencia), cuyo promotor es ÁRIDOS DE BENAGUACIL, SL (ARIBEN) sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, en especial la licencia municipal de actividad, y siempre de acuerdo con la documentación presentada y los condicionantes del apartado segundo.
  
Segundo
  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:
  
1. Se modificará la explotación minera y restauración adaptándose al trazado del proyecto de variante de Villamarchante y Benaguasil promovida por la Conselleria de Infraestructuras y Transportes sobre el que se emitió con fecha 15 de noviembre de 2000, declaración de impacto ambiental favorable. Esta modificación afectará principalmente a los límites este y sur de la zona B de la explotación.
  
2. En la zona B la superficie que abarcará el vertedero de inertes se reducirá a la mitad y ocupará la franja oeste de la misma. El resto de la zona se explotará banqueándose en sentido descendente y restaurando a medida que se abandonen los bancos explotados.
  
3. Los bancos de explotación no tendrán una altura superior a 7 metros y pendiente de talud no superior a 45º, y respecto a la superficie de restauración de los vertederos de inertes, la misma no tendrá pendiente única sino que estará banqueada, siendo estos bancos de una altura máxima de 5 m. y pendiente de talud no superior a 30º.
  
4. Las plantaciones se realizarán tanto sobre las plataformas y bermas como sobre los taludes. Se sustituirá la especie Thymus vulgaris (tomillo) por Stipa tenacissima (esparto).
  
5. Se deberá efectuar un diseño adecuado de las voladuras, así como la utilización de microretardos, e igualmente las mismas se realizarán en horarios y condiciones climáticas adecuadas para reducir al mínimo las molestias, por ruidos, por generación de polvo y por vibraciones. Las medidas que se establezcan deberán evitar en cualquier caso la proyección de fragmentos de roca en el entorno de la explotación. Los camiones de transporte de mineral llevarán siempre la carga cubierta por lonas.
  
6. Cualquier actuación dentro del entorno inferior a 100 metros del yacimiento arqueológico de la Llometa del Tío Figuetes deberá contar con la autorización previa de la Conselleria de Cultura.
  
7. Se remitirá a esta dirección general, para su aprobación, la modificación de lo proyectado en función de lo establecido en los condicionantes primero, segundo y tercero de la presente Declaración.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 13 de octubre de 2003. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 463/2002AIA.
  
Promotor: D. Manuel Monfort Segarra.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Catí.
  
Objeto proyecto: Construcción de camino forestal.
  
Localización: En la partida La Cova en el término municipal de Catí (Castellón).
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es la construcción de una pista forestal desde el camino al Mas de Borros hasta la parcela 290 del polígono 8, que tiene una superficie de 1,25 ha. La apertura se justifica con la futura reforestación de la referida parcela.
  
Características de la pista:
  
- Longitud: 223 m.
  
- Anchura: 2,5 m.
  
- Pendiente longitudinal de 1,3%.
  
- Sería una pista ciega a media ladera con una pendiente entre el 20 y el 30%.
  
- Altura máxima del talud de desmonte: 37 cm.
  
- El firme se constituirá con el propio material del desmonte.
  
Tramitación administrativa
  
Por la Dirección Territorial de Castellón de esta conselleria se remitió el estudio de impacto ambiental e informe de sus servicios técnicos en el siguiente sentido: la actuación no plantea una problemática ambiental elevado que imposibilite su ejecución, pero su realización no está justificada, por la proximidad de otra pista forestal a la que se pretende llevar a cabo y por el estado de la vegetación en la parcela a reforestar. Se indica que el trazado elegido no es el de menor impacto y que se prevén desmontes de consideración en el primer tramo. Además existen detalles discutibles en la documentación recibida respecto a la descripción del medio y la predicción de los efectos sobre el medio.
  
Se ha llevado a cabo el trámite de información pública, no habiéndose presentado alegaciones tal y como certifican el Jefe de Negociado de Información y Registro y el Secretario del Ayuntamiento de Catí.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
El Estudio de Impacto ambiental realiza una descripción del medio errónea en algunos casos.
  
La actuación del camino se desarrollaría en una ladera con una pendiente del 40% en la que afloran materiales calizos y margosos de manera intermitente, que en parte se encuentra abancalada y sobre la que se desarrolla una vegetación tipo coscojar (Quercus coccifera) denso alternando con un matorral tipo aliagar-romeral (Ulex parviflorus, Rosmarinus officinalis) con una altura de aproximadamente 0,5 m.
  
La valoración ambiental es media.
  
Respecto a la parcela en la que se pretenden llevar a cabo los trabajos de reforestación, se sitúa por debajo de unos escarpes calizos y está constituida por unos bancales ocupados en una proporción importante por un coscojar denso y de una altura de entre 0,5 y 1 metro con algunas carrascas dispersas de porte arbustivo alto y con las siguientes especies en baja proporción: Rhamnus alaternus (aladierno), Lonicera implexa (madreselva), Rubia peregrina (rubia o carrasquilla), Smilax aspera (zarzaparrilla), Hedera helix (hiedra), Phillyrea latifolia (labiérnago blanco), Amelanchier ovalis (guillomo) y Pistacia terebinthus (cornicabra). En el resto de la parcela domina el aliagar-romeral, con algún pimpollo de Pinus halepensis (pino carrasco o blanco). La valoración ambiental del coscojar próximo a los cingles es más elevada.
  
La calidad paisajística de toda la zona es media-alta.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Tal y como indica el informe de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Castellón la justificación de la pista no es clara, existe otra pista por encima de la propuesta a escasa distancia y el desarrollo de la vegetación en una parte importante de la parcela a reforestar no justificaría su reforestación.
  
La utilidad de la pista en caso de incendio es muy baja por no decir nula, ya que se trata de una pista ciega y existe otra por encima de ella.
  
Visitada la zona por técnicos de esta Área se ha comprobado que en una parte de la parcela (el aliagar-romeral situado en los bancales más bajos y en su porción este) quizá podría tener sentido la reforestación, aunque esta decisión corresponde a la sección forestal de la Dirección Territorial de Castellón de esta conselleria, por lo que la construcción de la pista debe estar condicionada a la obtención de esta autorización.
  
Se estima que la apertura de la pista en sí misma presenta un impacto de moderado a severo en conjunto, siendo más relevante en determinados puntos, por ejemplo en su inicio, y en cualquier caso requeriría la adopción de medidas correctoras.
  
La predicción de impactos llevada a cabo en el estudio no es acertada, estimándose que los desmontes en el tramo inicial serán mayores de lo previsto.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Sólo en el caso de que los trabajos de reforestación que pretenden llevarse a cabo en la parcela fueran autorizados por la sección forestal de la Dirección Territorial de Castellón de esta conselleria se podría ejecutar la pista aplicando una serie de medidas correctoras para reducir el impacto paisajístico relativas al trazado, a la previsión de medidas para evacuación de pluviales en el paso de la pequeña vaguada y al aprovechamiento del material procedente del desbroce.
  
En caso de autorizarse la reforestación, ésta no deberá afectar a la porción de la parcela ocupada por el coscojar denso y de entre 0,5 y 1 m. de altura, afectando exclusivamente a la zona de aliagar-romeral.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I apartado 1i del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de construcción de un camino forestal en la partida La Cova en el término municipal de Catí (Castellón), cuyo promotor es Manuel Monfort Segarra, condicionada a la obtención previa de la autorización de la Dirección Territorial de Castellón de esta conselleria para los trabajos de reforestación en la parcela 290 del polígono 8.
  
Segundo
  
En el caso de que se obtenga la autorización de la Dirección Territorial de Castellón de esta conselleria para la reforestación de la parcela 290 del polígono 8, se deberán cumplir los siguientes condicionantes para la realización de las obras:
  
1. El replanteo de la traza se supervisará por técnico forestal, modificándose ligeramente para reducir las dimensiones de los desmontes, para lo cual la pista partirá de la misma curva del camino en el que se apoya.
  
2. En la pista se instalarán caños de desagüe para atravesar la pequeña vaguada.
  
3. El material procedente del desbroce, se recomienda en la medida de lo posible extenderlo, previa trituración, en los terraplenes generados.
  
4. Se evitará en lo posible la afección a los ribazos de piedra, procediendo a su reconstrucción caso de afectarlos.
  
5. Los trabajos de reforestación en la parcela 290 y los movimientos de la maquinaria no deberán afectar al coscojar denso situado junto a los escarpes rocosos y que ocupa una parte importante de la referida parcela.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 13 de octubre de 2003. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 465/02-AIA.
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Guadasequies.
  
Promotor: Ayuntamiento de Guadasequies.
  
Autoridad sustantiva:
  
Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Localización: Término Municipal de Guadasequies (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
El término municipal de Guadasequies se encuentra situado en el Valle de Albaida, entre los términos municipales de Bellús, Benigànim, Sant Pere, Alfarrasí y l'Olleria. Es atravesado de norte a sur por la carretera nacional N-340, siendo ésta su principal vía de comunicación. El límite Este del término municipal coincide con el embalse de Bellús.
  
Los elementos de mayor interés existentes en el término municipal corresponden a los cauces naturales, que son barrancos que atraviesan el término municipal, tales como el barranco de Garrofera, barranco del Pont de l'Hereu, barranco del Pou de la Foia y barranco de la Canyada, el pozo de abastecimiento de agua y las vías pecuarias, construcciones de interés histórico, arquitectónico, etnológico o paisajístico, consideradas como patrimonio cultural.
  
La expansión del suelo residencial propuesta se desarrollará al sur del casco urbano, sobre terrenos de uso agrícola y fuera del alcance de la zona inundable generada por el embalse. Respecto al suelo industrial, se reservan dos áreas, una colindante al suelo urbano industrial existente al norte del casco urbano, y otra junto a la carretera nacional N-340, en el límite norte del término municipal, sobre suelo de uso agrícola y coincidente con la vía pecuaria denominada Colada del Camino Viejo de Guadasequies con una anchura legal de 15,00 metros.
  
Se propone el siguiente modelo territorial:
  
Suelo urbano:
  
- Residencial 124.125 m²
  
- Industrial 126.386 m²
  
Suelo urbanizable:
  
- Residencial 61.234 m²
  
- Industrial 173.233 m²
  
Suelo no urbanizable:
  
- Común
  
- De especial protección de dominio público hidráulico
  
- De especial protección cultural
  
- De protección viaria
  
El abastecimiento urbano residencial e industrial se efectúa a partir de un pozo situado junto al camino del Fideu. Las aguas residuales urbanas se depuran en la EDAR existente en el municipio, teniendo prevista la ampliación de la misma. Las aguas residuales industriales se prevé se depuren en la EDAR que se amplíe o en su defecto se ejecutará una depuradora propia para los sectores PAP I y PAP II. Los residuos sólidos urbanos son gestionados por Recisa y trasladados al vertedero de Ador.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 5 de diciembre de 2002, la Sección de Planeamiento de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió a esta conselleria el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Guadasequies y el estudio de impacto ambiental, junto con el expediente administrativo, solicitando la emisión de la correspondiente declaración de impacto ambiental.
  
El Plan General de Ordenación Urbana y el estudio de impacto ambiental se sometieron al correspondiente trámite de información al público mediante anuncios publicados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 4.211, de fecha 15 de marzo de 2002 y en el diario Las Provincias, no habiéndose presentado ninguna alegación al respecto, según consta en el certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento de Guadasequies.
  
2. Peticiones de informes y documentación complementaria
  
En fecha 28 de junio de 2001, el Ayuntamiento de Guadasequies remitió a esta conselleria documentación referida al concierto previo, solicitando informe al respecto.
  
En fecha 3 de septiembre de 2001, se efectuó consulta a la Dirección Territorial de Medio Ambiente referente al Concierto Previo tramitado.
  
En fecha 23 de abril de 2002, se remitió informe al ayuntamiento sobre la base de la documentación de concierto previo tramitada, incluyéndose en el mismo una relación de consideraciones que debían ser subsanadas en el estudio de impacto ambiental, Normas Urbanísticas y Planos de Ordenación. Teniendo en consideración los informes emitidos por los servicios territoriales, los aspectos que se solicitaron fueran subsanados eran los siguientes:
  
1) La Unidad de Vías Pecuarias de los servicios territoriales en el informe emitido al Plan General de Ordenación Urbana propuesto, expresa lo siguiente: «Se han apreciado errores en el grafiado de los planos y no se citan en la memoria informativa las tres vías pecuarias existentes, por lo que se propone la corrección de los mismos, para lo que se adjuntan el croquis y la descripción de las indicadas vías pecuarias. Se propone que se refleje esta propiedad de la Generalitat Valenciana por Real Decreto 2.365/1984, a efectos de planeamiento urbanístico, como suelo no urbanizable de protección especial: vías pecuarias, estando sometida cualquier actuación sobre estas franjas de suelo a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias (BOE 24.03.1995).
  
En el término municipal Guadasequies transcurren tres vías pecuarias denominadas, Cordel de Alicante (anchura legal: 37,61 m), Colada del Camino Viejo (anchura legal: 15 m) y Colada del corral Viejo (anchura legal: 9 m). Las vías pecuarias están reguladas por la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, en la cual se define las mismas como bienes de dominio público de la Generalitat Valenciana, y en consecuencia, inalienables, imprescriptibles e inembargables. Las vías pecuarias a su paso por todo el término municipal deben quedar libres en toda su anchura de obstáculos que puedan perturbar el tránsito normal de los ganados, debiéndose clasificar las mismas como suelo no urbanizable, y debiéndose preservar la anchura legal. Se deberán grafiar correctamente los trazados y anchuras legales en los planos de ordenación e información.
  
2) La clasificación de suelo propuesta distingue dos tipos de suelo no urbanizable, común y de especial protección del dominio público hidráulico. Este último se ha representado gráficamente afectando únicamente al área inundable del embalse de Bellús. Los cauces de ríos, barrancos, ramblas, etc., existentes en el término municipal, deberán clasificarse de igual modo como suelo no urbanizable de especial protección del dominio público hidráulico, debiéndose grafiar las franjas de protección en los planos de ordenación. Asimismo, se deberá cumplir la Ley de la Generalitat Valenciana 6/1989, de 7 de julio de Ordenación del Territorio de la Comunidad Valenciana, que establece una franja de protección de 20 metros a cada lado de los límites del cauce, los cuales quedarán libres de toda edificación, debiéndose incluir en las normas urbanísticas.
  
3) Deberá justificarse documentada y acreditadamente por el organismo administrativo competente, de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la ordenación y en especial de la disponibilidad de agua potable para el abastecimiento de los desarrollos de los nuevos suelos urbanizable residencial e industrial.
  
4) Deberá certificarse por la entidad gestora de la planta depuradora donde se destinen las aguas residuales, la aptitud o no de la misma para asumir los volúmenes esperados tras el desarrollo de los suelos urbanizable residencial e industrial. Asimismo, se deberá grafiar la ubicación de la planta depuradora que trate las aguas del término municipal.
  
5) Se deberá obtener de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, informe favorable al plan general, el cual resultará vinculante, antes de la aprobación definitiva, debiéndose incorporar el mismo al estudio de impacto ambiental, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
6) La documentación presentada no contempla la reserva de suelo para un vertedero de residuos sólidos urbanos e inertes, debiéndose prever la ubicación del mismo. Si no se considerara necesario deberá justificarse el destino de todos los RSU y RSI, así como su tratamiento.
  
En fechas 1 de agosto y 10 de octubre de 2003, el ayuntamiento remitió documentos de subsanación de deficiencias del PGOU de Guadasequies, informe de suficiencia de los recursos hídricos para el abastecimiento al municipio de Guadasequies, convenio entre Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales y ayuntamiento para ampliación de la estación depuradora y documento justificativo de la recogida y tratamiento de los residuos sólidos urbanos.
  
Afecciones legales
  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:
  
- Dominio público hidráulico: los cauces principales que surcan el término municipal de Guadasequies son los barrancos del Pont de l'Hereu y de la Canyada, en sentido noroeste-sureste. Al este del término municipal se encuentra el embalse de Bellús sobre el río Albaida. Será de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
- Vías Pecuarias: Será de aplicación la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. En el término municipal de Guadasequies se encuentran clasificadas tres vías pecuarias denominadas Cordel de Alicante, con una anchura legal de 37,61 metros, Colada del Camino Viejo de Guadasequies, con una anchura legal de 15,00 metros y Colada del Corral Viejo, con una anchura legal de 9,00 metros.
  
- Patrimonio cultural: el inventario de yacimientos de la Conselleria de Cultura incluye 5 yacimientos de diferente cronología, todos ellos recogidos en el Plan General, siendo aplicable la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
- Los vertidos de aguas residuales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
- Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
El Plan General del municipio de Guadasequies propone un modelo territorial adecuado medioambientalmente, con un crecimiento del suelo urbanizable asumible por el medio, próximo al suelo urbano, respetando y protegiendo las áreas que presentan valores naturales. No obstante, se deben mencionar algunos aspectos del modelo que puntalmente merecen ser complementados o ya lo han sido, en el sentido que a continuación se indica:
  
\* Las vías pecuarias, bien de dominio público de la Generalitat Valenciana, se han representado gráficamente en los planos de información y ordenación sin las anchuras correspondientes a cada una de ellas. Las principales afecciones sobre las vías pecuarias consecuencia de los nuevos desarrollos previstos en el plan son, el suelo urbanizable industrial denominado sector PAP I sobre la Colada de Camino Viejo (15 m). La vía pecuaria deberá representarse gráficamente con toda su anchura quedando exenta del proceso de urbanización y su clasificación será de suelo no urbanizable.
  
\* Previo al desarrollo de los suelos urbanizables deberá ejecutarse la ampliación de la EDAR prevista conforme al convenio suscrito entre el ayuntamiento y la Entidad de Saneamiento. Actualmente el estado de la depuradora es defectuoso y no tiene capacidad para tratar las aguas residuales de toda la población.
  
\* La empresa Egevasa, como gestora del servicio de agua potable a la población de Guadasequies, informa de la disponibilidad de recursos hídricos suficientes actualmente, así como su infraestructura hidráulica. No obstante, no se indica nada acerca de las necesidades futuras con el desarrollo de los suelos urbanizables. En el Estudio se indica la procedencia de un pozo junto al camino del Fideu y siendo la calidad muy buena.
  
\* Guadasequies pertenece a la Mancomunidad de Municipios de la Vall d'Albaida, siendo los residuos que genera gestionados por la empresa RECISA y trasladados a la planta de tratamiento y eliminación de Ador. La empresa RECISA es capaz de dar servicio al crecimiento poblacional previsto en el planeamiento, conforme al certificado emitido por el Secretario de la Mancomunidad de Municipios de la Vall d'Albaida.
  
\* Se propone la protección de la zona que ocupa el embalse de Bellús y los barrancos del término, como suelo no urbanizable de especial protección del dominio público hidráulico tal y como se observa en el plano de ordenación O.1 modificado.
  
\* Respecto al patrimonio histórico, artístico y arqueológico, en el Estudio se indica que no existe ningún yacimiento arqueológico en el término municipal de Guadasequies, destacándose algunas edificaciones o construcciones por su antigüedad y su valor artístico o cultural. No obstante, a partir del informe emitido por esta conselleria, el ayuntamiento ha incorporado al plano de ordenación O.1 los yacimientos arqueológicos inventariados por la Conselleria de Cultura, siéndoles aplicable la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
\* La identificación y valoración de impactos así como las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental se consideran adecuadas y en general suficientes, debiendo incorporarse a las mismas los condicionantes propuestos en el apartado resolutivo de la presente declaración de impacto ambiental.
  
\* El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto establece una serie de controles, indicadores ambientales, instrumentación y operación para el correcto funcionamiento del plan, a fin de dar cumplimiento a las medidas correctoras que se proponen en el Estudio y los condicionantes que se impongan en la presente declaración. El programa no especifica que administración efectuará la vigilancia ambiental, siendo el Ayuntamiento el que debe velar por el cumplimiento del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990).
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, aprobado mediante Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Guadasequies (Valencia), promovido por el propio ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste y en su Programa de Vigilancia Ambiental, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. Las vías pecuarias, bienes de dominio público de la Generalitat Valenciana, quedarán libres en toda su anchura de obstáculos que puedan perturbar el tránsito normal de los ganados, debiendo ser respetadas en todo su trazado y anchura, acorde a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. Asimismo, se deberán representar correctamente en los planos de información del plan general con las anchuras correspondientes a cada una de ellas.
  
La vía pecuaria Colada del Camino Viejo (anchura 15 m), quedará exenta del proceso de urbanización del suelo urbanizable industrial ?Sector PAP I- y su clasificación será de Suelo No Urbanizable, siendo los usos sobre la misma los definidos en la Ley 3/1995. Así mismo, se deberá señalizar convenientemente la conexión del sector con la vía pecuaria.
  
2. Previo al desarrollo de los suelos urbanizables deberá obtenerse un aumento de la concesión de aguas por parte del organismo de cuenca, que satisfaga las nuevas necesidades hídricas. La ampliación de la estación depuradora prevista en el Plan General se ejecutará y entrará en funcionamiento con anterioridad al desarrollo de los suelos urbanizables residencial e industrial.
  
3. Se deberá obtener de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, informe favorable al plan general, el cual resultará vinculante, con anterioridad a la aprobación definitiva del documento urbanístico, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
4. Serán de aplicación todas y cada una de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, que no entren en contradicción con las propuestas en los epígrafes anteriores de la presente declaración, debiéndose incluir las mismas en las normas urbanísticas.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 13 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 065/2003AIA
  
Promotor: Dª. Mª. Rosa Bellmunt Boix
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Sarratella
  
Objeto proyecto: Construcción de camino rural
  
Localización: En la finca Mas d'En Rasos en el término municipal de Sarratella (Castellón).
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del camino es la construcción de un camino rural que permita una correcta y eficaz gestión de una finca agroforestal. Se trata de una finca en la que se ha procedido a recuperar la actividad agrícola mediante el cultivo de cereales en los antiguos bancales existentes, se ha reconstruido la masía y construcciones aledañas y se pretende establecer una explotación de vacuno extensivo que aproveche el pasto. El camino proyectado permitirá el acceso a la mayor parte de la finca y permitirá una correcta gestión del ganado vacuno, facilitando los trabajos forestales.
  
Características de la obra:
  
- Longitud: 3.300 m.
  
- Anchura: 3 m.
  
- Velocidad de la vía: 25 km/h.
  
- Radio de giro mínimo: 10 m.
  
- Pendiente longitudinal máxima del 18% en 150 m.
  
- Taludes de desmonte y terraplén de 2/1.
  
- Volumen de desmonte sobrante será de 115,90 m³, que se empleará en ensanchar el terraplén donde se considere necesario.
  
- El firme del camino será el resultante de la explanación y compactación del terreno del lugar.
  
- Cunetas de sección triangular de 50 cm. de ancho y 30 cm. de profundidad.
  
- Construcción de cuatro badenes inundables de 3,5 m. de anchura. Se acondicionará explanada, se creará un lecho de grava, se encofrará y se aportará hormigón, tras instalar un mallazo de acero.
  
- Antes del inicio de las obras se efectuará el replanteo del trazado.
  
- Se retirará la capa de tierra vegetal que se utilizará en los terraplenes una vez formados.
  
- Los terraplenes se constituirán en tongadas de 20 cm. de espesor compactándolos.
  
Tramitación administrativa
  
La Dirección Territorial de Castellón de esta conselleria remitió el proyecto y el correspondiente Estudio.
  
Se ha procedido ha realizar el trámite de información pública (DOGV nº 4536 de 3 de julio de 2003), no habiéndose producido alegaciones tal y como certifica el jefe de Negociado de Información y Registro de esta conselleria y el secretario del ayuntamiento.
  
Afecciones legales
  
La zona se encuentra dentro del ámbito del Lugar de Interés Comunitario (LIC) denominado Serra d'En Garceran propuesto por el Gobierno Valenciano para formar parte de la red de espacios naturales Red Natura 2000n (Acuerdo de 10 de julio de 2001).
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
La descripción del medio que efectúa el Estudio es correcta en términos generales, destacando como elementos susceptibles de verse afectados la vegetación, el paisaje y la fauna.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
La identificación y valoración de los impactos efectuada por el estudio se considera en términos generales correcta. El método empleado es correcto pero algo complejo.
  
Se consideran en general positivas las actuaciones que permiten la recuperación de la población del territorio ocupando masías tradicionales en zonas rurales interiores, ya que contribuye, si la gestión es acertada, a la conservación de las zonas forestales, y en general a la recuperación de las zonas rurales. La actuación se considera justificada y en principio beneficiosa para el medio.
  
El impacto sobre el medio se considera moderado. La cuenca visual extrínseca es amplia, pero los desmontes tienen unas dimensiones que no son grandes por lo que su visibilidad de lejos será baja, previéndose una buena integración en el entorno.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Del estudio se destacan las siguientes medidas correctoras:
  
- Revegetación de taludes mediante el aporte de la tierra vegetal que resulte de la extracción de la misma al abrir la pista, y posterior siembra con especies herbáceas y riego de instalación.
  
- Instalación de pedraplén para dar estabilidad a los taludes en aquellos lugares que se estime conveniente, recebándose con tierra y efectuando siembra en los huecos.
  
- En las zonas en las que no sea posible la creación de cunetas se instalarán vierteaguas.
  
Se estiman adecuadas las medidas correctoras propuestas, y aunque se piensa, por las dimensiones de los terraplenes, que con la extensión de la capa de tierra vegetal será suficiente para conseguir una buena regeneración no siendo necesaria la siembra, no obstante ésta puede acelerar el proceso.
  
Se estima necesario evitar la afección a los ribazos de piedra en lo posible, y caso de afectarlos reconstruirlos.
  
Se considera importante que el replanteo de la traza esté supervisado por la guardería forestal para poder corregir la misma, caso de ser necesario, reduciendo el impacto sobre el paisaje y la vegetación.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el Anexo I apartado 1i del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de construcción de camino rural en el Mas d'En Rasos en el término municipal de Sarratella (Castellón), cuyo promotor es Dª. Mª. Rosa Bellmunt Boix, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre y cuando se lleve a cabo de acuerdo con lo indicado en el Estudio así como los condicionantes del apartado segundo.
  
Segundo
  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:
  
1. El replanteo de la traza se supervisará por la guardería forestal.
  
2. El material procedente del desbroce, se recomienda, en la medida de lo posible, extenderlo, previa trituración en los terraplenes generados.
  
3. Se evitará en lo posible la afección a los ribazos de piedra, procediendo a su reconstrucción caso de afectarlos.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 13 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML