Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5194, del 08-02-2006 (2006/1334)

ORDE d'1 de febrer de 2006, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es convoquen ajudes per al foment del cultiu i l'explotació en comú de les plantacions de cítrics i altres espècies llenyoses.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5194

Data del DOGV
:   08-02-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - E) CONCESSIÓ DE SUBVENCIONS ADMINISTRATIVES

Número del document
:   2006/1334

CVE


Data del document
:   01-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [ajuda a l'agricultura](javascript:void(0))
    * [explotació agrària en comú](javascript:void(0))
    * [agres](javascript:void(0))
    * [ajuda pública](javascript:void(0))
    * [explotació agrària](javascript:void(0))
    * [suport econòmic](javascript:void(0))

ORDE d'1 de febrer de 2006, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es convoquen ajudes per al foment del cultiu i l'explotació en comú de les plantacions de cítrics i altres espècies llenyoses. [2006/1334]  
Per millorar la rendibilitat de les explotacions, s'establix la present orde, derivada de les conclusions del Pla Millorar, l'objectiu de la qual és fomentar el cultiu o l'explotació en comú.  
Les petites dimensions de les explotacions de la Comunitat Valenciana tenen una incidència negativa en el cultiu, i afecten aspectes com ara els costs de producció, la mecanització, la falta de renovació generacional, etc. El minifundisme ha anat generant-se com a conseqüència del sistema hereditari, de l'alt preu de la terra i de l'afectiva vinculació social a esta, que ha afavorit més el fraccionament dels camps que la fusió.  
L'excessiva parcel·lació dificulta la tecnificació de les explotacions i fomenta la utilització d'altes densitats de plantació, amb la finalitat d'obtindre el màxim rendiment de la terra. Tot això impedix l'ús de maquinària i obliga a utilitzar molta mà d'obra costosa.  
En contraposició a això, en altres àrees agrícoles espanyoles s'han implantat explotacions modernes, de grans dimensions i amb estructures mecanitzables que permeten produir amb costs molt menors que a les zones citrícoles tradicionals de la Comunitat Valenciana. D'altra banda, molts dels nostres països competidors, especialment els del nord d'Àfrica, poden oferir la seua fruita a preus més baixos, afavorits pels seus costs salarials reduïts.  
L'increment de la grandària de les explotacions, per mitjà de l'agrupació de parcel·les, es planteja com un requisit per al manteniment de la seua rendibilitat i competitivitat a través de:  
. Una gestió tècnica, econòmica i administrativa única.  
. La millora de les condicions de treball, compartint l'ús de maquinària, l'ús de mà d'obra i algunes instal·lacions que permeten efectuar en comú determinades pràctiques culturals com ara la fertirrigació.  
. La reducció dels costs de producció.  
. La millora i reorientació de la producció, ajustant-la a les exigències del mercat.  
. La concentració de l'oferta i la millora de la seua qualitat.  
Amb tot això, no sols es garantirà la continuïtat de les plantacions, sinó que s'afavorirà una millor conservació del medi natural, per mitjà de la racionalització de les pràctiques de cultiu i la utilització més eficient de recursos productius, com ara l'aigua, els fertilitzants i els productes fitosanitaris.  
Tenint en consideració això que s'ha exposat, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació establix un règim d'ajudes, a fi de fomentar l'associacionisme dels titulars d'explotacions agràries, perquè, bé per mitjà del cultiu en comú de les seues parcel·les, sense que per això hi haja transmissió de la seua titularitat, o per mitjà de la constitució d'explotacions associatives, per fusió d'altres existents o de nova creació, s'aconseguisquen, amb una mateixa unitat de gestió, les dimensions de cultiu que possibiliten un màxim de rendibilitat.  
En estes ajudes es té en especial consideració la intervenció en el procés productiu, per mitjà del cultiu o l'explotació en comú, de les associacions d'agricultors ja existents, especialment de les cooperatives, organitzacions de productors, societats agràries de transformació i comunitats de regants.  
Les subvencions a les inversions necessàries per a l'adaptació de les plantacions al règim de cultiu o explotació en comú, així com les ajudes per a l'aplicació de servicis d'assessorament i gestió en estes o per a la utilització de pràctiques de cultiu sostenibles, s'establixen de conformitat amb allò que s'establix en el Reglament (CE) 1257/1999, del Consell, de 17 de maig.  
Addicionalment, la present orde dóna prioritat a les entitats associatives que presenten projectes per al cultiu o l'explotació en comú, en la convocatòria d'ajudes per a la utilització racional de l'ús de l'aigua de reg, prevista en els pressuposts de la Generalitat Valenciana per a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. També es dóna preferència al personal tècnic o administratiu d'estes entitats en els programes de formació que organitza la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Per tot això, a proposta de la Sotssecretaria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i fent ús de les atribucions conferides per l'article 35 de la Llei de Govern Valencià:  
ORDENE  
Article 1. Objecte  
A fi de millorar la rendibilitat de les explotacions de cítrics i altres cultius llenyosos inclosos en l'annex 2, s'establix un règim d'ajudes per a incentivar el cultiu o l'explotació en comú d'estes, amb el qual, d'acord amb el Reglament (CE) 1257/1999, del Consell, de 17 de maig, amb el Reglament (CE) núm. 1/2004, de la Comissió, de 23 de desembre de 2003, sobre l'aplicació dels articles 87 i 88 del Tractat CE a les ajudes estatals per a les petites i mitjanes empreses dedicades a la producció, transformació i comercialització de productes agraris i al Programa Operatiu Integrat de la Comunitat Valenciana per al període 2000-2006, es pretenen els objectius següents:  
. reduir els costs de producció,  
. millorar o reorientar la producció ajustant-se a les exigències del mercat,  
. millorar les condicions de treball,  
. garantir la continuïtat de les explotacions,  
. protegir el medi natural a través de la racionalització dels béns productius dels cultius,  
. concentrar l'oferta i millorar la seua qualitat.  
Article 2. Àmbit d'aplicació  
Les inversions i els gastos auxiliables tindran el seu àmbit d'aplicació al territori de la Comunitat Valenciana.  
Article 3. Definicions  
A l'efecte d'esta orde s'entendrà per:  
1. Cultiu en comú: conjunt de labors culturals realitzades a les parcel·les de titulars d'explotacions agràries integrats en una societat, amb una mateixa unitat de gestió, per a l'aprofitament comú de mitjans materials i personals sense que per això existisca transmissió de la titularitat. Les labors realitzades conjuntament seran, com a mínim, el reg, la fertilització, els tractaments fitosanitaris, el maneig del sòl i la poda, inclosa l'eliminació de les restes d'esta.  
2. Explotació en comú: explotació agrària societària constituïda per la fusió d'explotacions preexistents, a fi de constituir una entitat única.  
3. Programa de millora: conjunt d'actuacions que, amb caràcter anual o plurianual, i amb plantejaments tècnics i econòmics adequats que les justifiquen, projecta introduir una entitat associativa la finalitat de la qual siga el cultiu o l'explotació en comú.  
Article 4. Registre d'explotacions agrícoles afectades al cultiu o explotació en comú  
1. Es crea el registre d'entitats agrícoles incloses en actuacions de cultiu o explotació en comú, a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i adscrit a la Sotssecretaria.  
El registre disposarà de dos seccions: .Secció de cultiu en comú. i .Secció d'explotació en comú..  
2. En el registre s'hauran d'inscriure totes les entitats agrícoles afectades al cultiu o explotació en comú que desitgen beneficiar-se de les ajudes previstes en la present orde o en qualsevol altra que convoque esta conselleria, en què es prioritze esta circumstància, o dels beneficis fiscals que es puguen establir.  
3. L'accés al registre s'efectuarà per mitjà de la presentació de la instància emplenada de l'annex 1, juntament amb la relació certificada dels titulars i les parcel·les que constituïsquen l'entitat per al cultiu o explotació en comú, segons els annexos 1a i 1b. Caldrà adjuntar-hi el contracte que establisca les obligacions tant de l'entitat com dels socis interessats a efectuar el cultiu o l'explotació en comú a través d'esta.  
4. L'entitat associativa comunicarà al registre qualsevol variació de les dades de la fitxa registral en un termini màxim de dos mesos, comptadors des de la data en què va tindre lloc l'alteració.  
Article 5. Ajudes  
Les línies d'ajudes que s'establixen en la present orde s'aplicaran a:  
a) Els gastos dels servicis d'assistència a la gestió tècnica, del personal i dels mitjans de producció, de les societats que realitzen el cultiu o l'explotació en comú.  
b) Les inversions en agrupacions de plantacions per al cultiu o explotació en comú.  
c) Els gastos derivats de l'aplicació de pràctiques de cultiu respectuoses amb el medi ambient.  
Article 6. Beneficiaris  
Podran ser beneficiaris de les ajudes:  
1. En els programes d'explotació en comú: les cooperatives agràries, organitzacions de productors agraris, societats agràries de transformació, comunitats de regants o qualsevol altra entitat associativa agrària que incloga en els seus objectius l'explotació en comú de les plantacions dels seus socis.  
2. En els programes de cultiu en comú presentats per cooperatives, organitzacions de productors, societats agràries de transformació, comunitats de regants o qualsevol altra entitat associativa que incloga entre els seus objectius el cultiu en comú de les plantacions dels seus socis:  
a) La mateixa entitat associativa agrària quan es tracte d'inversions o gastos de gestió conjunta per a tots els seus associats.  
b) El titular de l'explotació agrària integrada en el cultiu en comú per a les actuacions a realitzar dins d'esta. En este supòsit, i per a facilitar la gestió del programa, el cobrament de la totalitat de les ajudes es podrà efectuar en un compte corrent designat per l'entitat associativa.  
Basant-se en la ubicació de les explotacions, en les seues distintes orientacions productives o en altres circumstàncies que ho justifiquen, els titulars d'explotacions podran constituir més d'una associació de parcel·les per al cultiu en comú, sempre que cadascuna complisca els requisits de dimensió indicats en l'apartat 2 de l'article 7 de la present orde i siguen autoritzades per l'òrgan gestor de les ajudes.  
Els beneficiaris d'estes ajudes hauran de complir els requisits establits en l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.  
Article 7. Requisits per a accedir a les ajudes dirigides a fomentar el cultiu o l'explotació en comú.  
1. Dels titulars:  
Els titulars de les explotacions que hagen d'efectuar el cultiu en comú hauran de complir els requisits següents:  
a) Pertànyer a una entitat associativa agrària que posseïsca les condicions exigides en el punt 2 del present article.  
b) Comprometre's a mantindre les parcel·les adscrites a la societat per a la qual se sol·licita l'ajuda, almenys durant 10 anys, comptadors des de la data de concessió de l'ajuda.  
c) Ser titular d'una explotació agrícola amb una antiguitat mínima de tres anys i que les superfícies objecte d'ajuda no procedisquen d'una segregació d'antiguitat inferior a tres anys en el moment de la sol·licitud, amb l'excepció, en ambdós casos, que la propietat s'haja obtingut mortis causa.  
Així mateix, quedarà exceptuat el requisit de titularitat amb una antiguitat mínima de tres anys quan l'explotació s'haja transmés en la seua integritat, fins en segon grau de consanguinitat.  
d) Tindre 18 anys fets, en el cas de persones físiques.  
e) L'explotació agrícola haurà de complir les normes mínimes en matèria de medi ambient que es reflectixen en l'annex 5 de la present orde.  
2. De les societats:  
Podran ser beneficiaris de les ajudes per al cultiu o l'explotació en comú aquelles entitats associatives agràries preexistents o de nova creació a què fan referència els punts 1 i 2 de l'article 6, que complisquen les condicions següents:  
a) El conjunt de les explotacions dels seus socis haurà de tindre una dimensió igual o superior a 10 unitats de treball agrari (en avant, UTA, la definició de la qual s'especifica en la Llei 19/1995, de Modernització d'Explotacions Agràries), l'equivalència de les quals en superfície s'indica en l'annex 2 d'esta orde.  
No obstant això, en les societats per al cultiu o explotació en comú les parcel·les de les quals, o almenys tres quartes parts de la superfície d'estes, estiguen situades a zones desfavorides de muntanya i despoblament (classificades com a tals i incloses en les llistes a què fa referència l'apartat 4 de l'article 55 del Reglament CE 1257/1999), n'hi haurà prou amb tindre, en el conjunt de les parcel·les dels seus socis, una superfície igual o superior a les 8 UTA.  
b) Que les superfícies que integren la societat no procedisquen de segregacions d'antiguitat inferior a tres anys en el moment de la sol·licitud, llevat de la segregació que s'haja efectuat mortis causa.  
c) Estar constituïts per un mínim de deu socis, de tal manera que cap d'ells aporte més del 25% de la superfície total de les explotacions integrades en la societat. Se'n podran exceptuar aquells socis que prenguen la forma jurídica de SAT o cooperativa agrària, cas en què poden superar este percentatge, sense que de cap manera puguen arribar al 50% de la superfície total de les explotacions integrades en la societat.  
d) Que almenys les dos terceres parts del nombre de socis posseïsquen els requisits específics del punt 7.1c, en les societats d'explotació en comú.  
e) Complir les normes mínimes en matèria de medi ambient que es detallen en l'annex 5 de la present orde i les que siguen de conformitat amb la normativa comunitària i nacional.  
f) Acreditar que el programa d'explotació o cultiu en comú és viable econòmicament.  
g) Disposar d'un quadern d'explotació, en què s'anotaran totes les operacions i pràctiques de cultiu.  
h) La majoria dels socis, membres de l'òrgan de govern de la persona jurídica que du a terme el cultiu o l'explotació en comú, hauran de posseir una experiència professional com a mínim de tres anys o la formació professional mínima de 90 hores lectives; l'acreditació de 30 hores lectives de formació es podrà substituir per cada un dels anys d'experiència exigits.  
i) En el cas de cooperatives, estes crearan seccions, si és el cas, de cultiu o explotació en comú.  
Article 8. Ajudes per al foment de l'explotació o el cultiu en comú  
1. Gastos auxiliables per servicis a la gestió de les associacions per a l'explotació o el cultiu en comú.  
Es concediran ajudes per a la creació o l'increment de servicis a la gestió tècnica, del personal i dels mitjans de producció a les societats que realitzen l'explotació o el cultiu en comú, previstes en els punts 1 i 2a de l'article 6.  
a) Gestió tècnica.  
Les societats beneficiàries podran contractar tècnics a temps parcial o complet per a dirigir l'explotació. La quantia màxima de la subvenció per este concepte serà de 19.200 euros anuals, quan la superfície en comú es trobe entre les 10-20 UTA, i de 38.400 euros anuals quan supere les 20 UTA. Esta ajuda es mantindrà íntegrament durant cinc anys consecutius.  
Els agents per a la gestió tècnica hauran de posseir la titulació d'enginyer agrònom o enginyer tècnic agrícola.  
b) Gestió del personal i dels mitjans de producció.  
Les societats beneficiàries podran contractar fins a un màxim de dos agents durant cinc anys consecutius per atendre la gestió del personal i dels mitjans de producció quan la superfície siga inferior a les 40 UTA, i fins a tres agents quan les supere, sempre que no se supere la subvenció de 13.200 euros per agent i any.  
c) La societat beneficiària de les ajudes s'haurà de comprometre a mantindre els agents de gestió durant, almenys, 10 anys des de la concessió de les ajudes.  
2. Inversions auxiliables i quanties màximes.  
2.1 Inversions auxiliables.  
Es concediran ajudes destinades a les inversions agrícoles especificades en el programa de millora, en què es podran preveure els aspectes següents:  
a) Replantació de parcel·les i adequació dels marcs de plantació a la mecanització de l'explotació, seguint les directrius que s'exposen en l'annex 10.  
Per estos conceptes, la inversió màxima auxiliable serà de 7.000 euros per hectàrea durant el primer any de plantació i 2.500 euros per hectàrea durant els quatre anys successius, sempre que els gastos puguen justificar-se en inversions realitzades per a la formació de la plantació.  
b) Canvi de varietat per sobreempelt.  
La inversió màxima auxiliable serà de 4.000 euros per hectàrea durant el primer any de sobreempelt i de 2.500 euros per hectàrea durant els dos anys següents, sempre que els gastos es puguen justificar en inversions realitzades per a la formació de la plantació.  
c) Adquisició de maquinària agrícola i equips, inclosos els informàtics.  
d) Instal·lació de reg localitzat, capçal, depòsits, automatismes i altres obres i instal·lacions necessàries per a efectuar la fertirrigació col·lectiva de les parcel·les en règim de cultiu o explotació en comú.  
e) Construcció de magatzems o altres construccions agràries i realització d'obres per al seu condicionament.  
f) Restauració de camins, marges, accessos i altres obres de reparació que beneficien col·lectivament el conjunt de les parcel·les en règim de cultiu o explotació en comú.  
g) Costs generals, com ara projectes, consultories, estudis de viabilitat o llicències, fins a un 12 per cent del cost total de la inversió aprovada.  
h) Qualsevol altra inversió la conveniència de la qual es justifique en el projecte de millores.  
2.2. Quantia màxima de les ajudes.  
La quantia màxima de l'ajuda expressada en percentatge de l'import de la inversió subvencionada serà de:  
a) el 50 per cent a les zones desfavorides;  
b) el 40 per cent a les altres zones.  
3. Gastos derivats de l'aplicació de tècniques de cultiu respectuoses amb el medi ambient.  
3.1. Es concediran ajudes a aquelles agrupacions per al cultiu o l'explotació en comú que realitzen pràctiques de cultiu dirigides a la conservació del medi natural, en les línies següents:  
a) Conservació del sòl agrícola.  
b) Ús dels productes fitosanitaris autoritzats per a la protecció integrada contra plagues i malalties.  
c) Aplicació de mètodes biològics i biotècnics en la lluita contra agents nocius.  
d) Aplicació de sistemes per a economitzar l'aigua de reg, per mitjà d'un ús més eficient d'esta.  
e) Aportació racional dels fertilitzants, amb especial atenció al control de contaminació de les aigües subterrànies per nitrats.  
f) Manteniment de zones de cultiu, exemptes de tractaments, per a mantindre la diversitat biològica i adopció de mesures per a la conservació de la flora i fauna de les àrees circumdants.  
Per l'aplicació d'este conjunt de mesures, seguint les especificacions recollides en l'annex 11, les societats beneficiàries podran rebre una ajuda de 900 € per hectàrea i any en cultius de regadiu, i de 300 € per hectàrea i any per a la resta, a partir de la finalització del primer cicle productiu en què s'hagen aplicat estes mesures.  
3.2. Així mateix, seran auxiliables les inversions realitzades per a:  
. L'adquisició d'organismes beneficiosos per a la lluita biològica contra les plagues i malalties.  
. Les instal·lacions de cria d'insectes útils.  
. L'adquisició i implantació de sistemes biotècnics per a la detecció i el control d'agents nocius.  
. Els equips de mesura i el suport informàtic per a la determinació de les necessitats d'aigua i fertilitzants dels cultius.  
La intensitat d'ajuda per a estes inversions serà fins del 65 per cent a les zones desfavorides i fins del 60 per cent a la resta de les zones.  
Article 9. Limitacions a les inversions  
1. No seran auxiliables les inversions que tinguen per efecte incrementar l'obtenció en l'explotació de productes que no tinguen eixides normals de mercat, ni les que siguen incompatibles amb les ajudes establides en la corresponent organització comuna de mercats.  
2. No es concediran ajudes per a l'adquisició de maquinària ni equip de segona mà, excepte quan esta pertanga a un membre de la societat, cas en què caldrà facilitar el venedor de l'equip declaració del seu origen i confirmar que durant els últims set anys no s'ha comprat amb cap subvenció. El preu no serà superior al seu cost inicial, minorat en un 10 per cent per cada any transcorregut des de l'adquisició, i serà inferior al cost d'una maquinària o equip semblant de nova adquisició.  
3. Serà auxiliable la construcció o el condicionament d'edificis o construccions agràries permanents quan, per a la seua utilització conjunta per al cultiu o explotació en comú, el terreny siga propietat o haja sigut cedit a la societat per un període mínim de deu anys des del moment de concessió de les ajudes. En cap cas serà auxiliable el valor del terreny.  
Estes construccions o condicionaments hauran de respectar la legalitat i normativa aplicable, i també comptar amb les llicències que, si és el cas, siguen necessàries.  
4. Les inversions sol·licitades per a la transformació de secà en regadiu, o qualsevol altra inversió que en depenga, no seran auxiliables si no s'acredita el dret de concessió d'aigua a les parcel·les objecte de transformació.  
Seran així mateix exigibles les autoritzacions mediambientals, o qualsevol altre tipus de permisos o llicències, implícites a la realització de les inversions.  
5. Les inversions sol·licitades hauran d'ajustar-se a les necessitats de l'explotació i a l'objecte per al qual es concedixen les ajudes.  
6. No seran auxiliables, en cap cas, les quantitats pagades pel beneficiari en concepte de l'impost del valor afegit.  
7. El volum màxim d'inversió auxiliable queda condicionat als límits que s'establisquen en la normativa comunitària i en les normes nacionals de desplegament o transposició d'aquelles.  
Article 10. Sol·licitud i termini de presentació  
1. Les sol·licituds es dirigiran al sotssecretari de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i es presentaran en el Registre General de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, carrer d'Amadeu de Savoia, 2, 46010 València, als servicis territorials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació o en qualsevol dels altres llocs a què es fa referència en l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú. El seguiment de les sol·licituds el farà una finestreta única sota la direcció de l'Oficina Estratègica Agrària.  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació facilitarà models normalitzats de sol·licitud, semblants als que s'especifiquen en els annexos 6, 7, 8 i 9 de la present orde. Estos es podran trobar també en els centres Prop de la Generalitat Valenciana o en el seu web (http://www.gva.es).   
Caldrà adjuntar als impresos de sol·licitud la documentació que es detalla a continuació, segons es requerisca en cada tipus de sol·licitud, d'acord amb allò que s'ha especificat en els annexos 6, 7, 8 i 9:  
a) Poders per a la representació de l'entitat sol·licitant.  
b) Còpia del document d'identificació fiscal del representant.  
c) Ordenances i estatuts vigents de l'entitat sol·licitant.  
d) Còpia del document d'identificació fiscal de l'entitat sol·licitant.  
e) Programa de millores per a un període màxim de cinc anys, d'acord amb allò que s'assenyala en els annexos 3 o 4, segons el cas, d'esta orde, i gastos corrents i calendari d'execució de les inversions sol·licitades en la convocatòria i per a les quals se sol·licita subvenció.  
Si és el cas, projecte visat pel col·legi professional corresponent.  
En el cas d'inversions, quan no puga aportar-se algun projecte d'inversió juntament amb el pla de millores en la convocatòria inicial, podrà sol·licitar-se la subvenció per a convocatòries successives, amb l'aportació prèvia del projecte corresponent.  
f) Relació de dades dels titulars sol·licitants de les ajudes per al cultiu en comú.  
g) Descripció detallada de les activitats de l'agent de gestió i pressupost dels seus gastos.  
h) Currículum documentat de l'agent de gestió.  
i) Compromís de mantindre el servici de gestió almenys durant 10 anys des de la concessió de la subvenció.  
j) Declaració responsable sobre el compliment de la normativa d'integració laboral de persones amb discapacitat o, si és el cas, l'exempció de l'obligació (article 5.3 del Decret 279/2004, de 17 de desembre).  
k) Declaració responsable que l'activitat a subvencionar no es finança amb altres ingressos públics procedents de l'Estat o la comunitat autònoma.  
l) Acreditació dels requisits exigits en l'article 7 d'esta orde.  
m) Acreditació dels aspectes a tindre en compte per a l'avaluació de les sol·licituds d'acord amb l'article 14 de la present orde.  
La presentació de la sol·licitud per part dels beneficiaris comportarà l'autorització a l'òrgan gestor per a demanar els certificats a emetre per l'Agència Estatal de l'administració Tributària, la Direcció General de Tributs de la Generalitat Valenciana i per la Tresoreria General de la Seguretat Social.  
Si la documentació adjuntada fóra incompleta o no posseïra els requisits exigits en la present orde, es requerirà l'organisme sol·licitant perquè, en el termini de 10 dies, complete la documentació o esmene la falta, amb l'advertiment que, si no ho fa, s'arxivarà la sol·licitud sense més tràmit.  
2. La presentació de sol·licituds haurà d'efectuar-se entre l'1 de novembre i el 31 de desembre de l'any anterior a l'inici del programa de cultiu o explotació en comú.  
Article 11. Termini d'execució  
1. Les actuacions previstes en el projecte de millores hauran d'executar-se durant el període de cinc anys per al qual se sol·licita.  
2. Seran auxiliables les inversions i els gastos realitzats amb posterioritat a la resolució de la concessió de l'ajuda sol·licitada i, si és el cas, aquelles que es realitzen amb posterioritat a la data de formalització de la sol·licitud i sobre les quals hi haja, quan la seua naturalesa ho requerisca, certificat del tècnic instructor de les ajudes en què es faça constar la no-iniciació de les inversions abans de la data esmentada i se'n dicte una resolució aprovatòria.  
3. L'entitat sol·licitant haurà d'executar les inversions i els gastos subvencionables dins de l'exercici pressupostari en què es van programar, de manera que es finalitze i es justifiquen abans del dia 31 d'octubre de cada any. Quan, per motiu raonat, les inversions programades per a un determinat exercici no s'hagen finalitzat, l'entitat beneficiària podrà sol·licitar abans del 31 d'octubre d'eixe any una pròrroga per a la seua execució. La sol·licitud haurà de ser estimada abans del 31 de desembre per l'òrgan competent i podrà atorgar-se com a màxim fins al dia 31 d'octubre de l'any següent. La no-resolució expressa de la sol·licitud s'entendrà com a desestimatòria.  
Article 12. Modificacions a les inversions aprovades  
Qualsevol modificació a les actuacions previstes en un projecte d'inversions aprovat per la Conselleria haurà de ser comunicada a esta amb caràcter previ a la realització, i caldrà distingir-hi entre:  
a) Les que siguen de menor entitat perquè afecten únicament canvis en les unitats previstes en el projecte, sense que això supose un augment de la quantia de les inversions aprovades en este. En este cas, la competència per a autoritzar este canvi recaurà en el funcionari instructor de l'expedient.  
b) Les que suposen la introducció d'actuacions no previstes en el projecte o l'augment de la quantitat total de les inversions previstes en este. En este cas, es requerirà la presentació d'un projecte complementari o alternatiu per a la seua aprovació.  
Article 13. Tramitació de les sol·licituds  
Els expedients de les ajudes prevists en la present orde es tramitaran a través de la Sotssecretaria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i seran competents en la seua instrucció els servicis territorials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Article 14. Avaluació de les sol·licituds  
1. S'examinaran les sol·licituds i la documentació que s'hi demana, comprovant el compliment dels requisits exigits a la societat i revisant les característiques de les explotacions que la integren. En cas necessari, s'establirà l'orde de prioritat per a la seua aprovació aplicant els criteris següents:  
. Explotació en comú: 1 punt  
. Associació per al cultiu o explotació en comú,integrada en una entitat de comercialització: 2 punts  
. Nombre de socis: fins a 1 punt  
. Superfície en comú: fins a 1 punt  
. Proximitat de les parcel·les: fins a 1,5 punts  
. Valoració del pla de millora: fins a 2 punts  
. Pla d'assegurances dels cultius afectes: fins a 0,5 punts  
. Nombre de socis minusvàlids: fins a 0,5 punts  
. Nombre de sòcies: fins a 0,5 punts  
2. A l'efecte de l'aplicació d'estos criteris es constituirà l'òrgan col·legiat següent, que proposarà la concessió d'ajudes a l'òrgan concedent:  
. President: sotssecretari d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
. President suplent: cap de l'Àrea de l'Oficina Estratègica Agrària.  
. Secretari: cap del Servici de Millora d'Estructures Agràries.  
. Secretari suplent: cap de la Secció d'Ajudes a les Rendes.  
. Vocals: un representant per cada una de les direccions territorials.  
Article 15. Resolució de les sol·licituds  
S'establix un termini de tres mesos per a resoldre i notificar les sol·licituds, comptadors a partir de la data límit de presentació d'estes. Les sol·licituds, sobre les quals, transcorregut este termini, no s'haja emés la resolució corresponent, s'entendran denegades.  
En cas que el conjunt de sol·licituds de subvenció represente una quantitat superior a l'import global màxim assignat a la línia pressupostària que finança les ajudes regulades per la present orde, sobre la base d'allò que s'establix en l'article 28 del text refós de la Llei d'Hisenda Pública, de 26 de juny de 1991, es dictarà una resolució desestimatòria per eixe motiu, sense que això concedisca prioritat ni cap dret a les sol·licituds que puga presentar en anys posteriors l'interessat.  
Per a este supòsit, i en aplicació de les disposicions, s'aplicarà l'orde de prioritat de les sol·licituds, establit en funció de la puntuació obtinguda, segons el barem que figura en l'article 14 de la present orde.  
Article 16. Acreditacions  
1. La viabilitat econòmica s'acreditarà per mitjà d'un estudi realitzat per una empresa de consultoria especialitzada o per mitjà d'un informe econòmic prospectiu realitzat per un tècnic competent. Esta valoració haurà de fer-se considerant les necessitats concretes del mercat en eixe moment i, en particular, de la Comunitat Valenciana.  
2. La titularitat de les parcel·les objecte de cultiu o explotació en comú s'acreditaran per mitjà de la informació cadastral que a tal efecte puga disposar l'òrgan instructor dels expedients, o certificat de la Gerència Territorial de Cadastre o nota simple de registre, en ambdós casos expedits en el mateix exercici de la sol·licitud. Tot això a nom del titular o cònjuge quan el règim econòmic de la societat matrimonial siga de guanys.  
L'arrendament s'acreditarà per mitjà de contracte escrit i liquidat de l'impost de transmissió patrimonial corresponent.  
3. L'antiguitat de tres anys com a titular d'una explotació agrària, per mitjà de la pròpia acreditació de la titularitat per a eixe període de temps.  
4. L'edat de cada titular s'acreditarà per mitjà de fotocòpia del document nacional d'identitat.  
5. L'afiliació a la Seguretat Social s'acreditarà per mitjà de certificat de vida laboral.  
6. El nivell de formació professional en matèria agrària dels titulars, responsables d'explotacions, agents de cultiu o tècnics s'acreditarà per mitjà de:  
a) Experiència professional en l'activitat agrària per un mínim de tres anys, per mitjà de l'acreditació de la titularitat per a eixe període de temps.  
b) En cas de no posseir els tres anys d'experiència professional, serà vàlida l'acreditació de 30 hores lectives en cursos de formació professional agrària per cada any de carència.  
c) Diplomes o certificats de cursos en matèria agrària, impartits per institucions públiques o privades, en què s'acredite el temari impartit, hores lectives i dates de realització.  
d) Títol de capatàs agrícola o de formació professional agrària.  
e) Títol acadèmic d'enginyer agrònom o enginyer tècnic agrícola.  
Article 17. Justificació de les inversions  
1. La societat beneficiària de les ajudes haurà de presentar anualment una memòria en què figuren les activitats dutes a terme per cada un dels agents, les labors realitzades en comú, els mitjans utilitzats, els resultats econòmics, les millores qualitatives i els efectes mediambientals que hagen pogut derivar-se del cultiu o l'explotació en comú. Les dades reflectides en la memòria hauran de poder ser verificades per l'òrgan gestor o qualsevol altre de l'administració, a través de la comptabilitat de la societat i de la documentació que custodie.  
2. Per regla general, els gastos i les inversions realitzades pel beneficiari s'hauran de justificar per mitjà de factures originals pagades. En els casos en què això no siga possible, els pagaments seran justificats per documents comptables de valor probatori equivalent. En este segon cas es considerarà document comptable de valor probatori equivalent el que puga acreditar-se per mitjà d'intermediació bancària o el que puga figurar inequívocament en comptabilitat subjecta al registre mercantil o societari corresponent.  
3. En el supòsit d'adquisició de béns immobles, s'haurà d'aportar a més certificat de taxador independent degudament acreditat i inscrit en el registre oficial corresponent.  
4. Les inversions incloses en els programes de millora per al cultiu en comú corresponents a diverses explotacions individuals podran ser realitzades conjuntament. En este cas hauran de justificar-se de la manera següent:  
a) Les inversions realitzades en les explotacions dels socis que s'han realitzat conjuntament, per mitjà de factura del proveïdor a la societat per la totalitat del gasto, a la qual s'haurà d'adjuntar la factura de la societat al titular de cada explotació per l'import de les inversions subvencionades en cada una d'estes.  
b) Les inversions comunes a totes les explotacions, per mitjà de factura del proveïdor a la societat per l'import de les dites inversions, a la qual s'haurà d'adjuntar l'acreditació del pagament a la societat per part de cada un dels titulars d'explotació afectats per la inversió en comú de la part proporcional que li corresponga en el repartiment de les inversions.  
Els béns mobles o immobles adquirits i subvencionats amb esta última modalitat descrita hauran de quedar afectats a l'ús exclusiu dels socis que realitzen el cultiu en comú, circumstància esta que haurà de fer-se constar en el document que, per la naturalesa del bé, haja d'escripturar-se.  
5. Els gastos subvencionables corresponents als agents per a la gestió administrativa, del personal i dels mitjans de producció, es justificarà per mitjà de fotocòpia de les nòmines mensuals i dels ingressos a la Seguretat Social de la quota empresarial pel treball d'aquells. De la mateixa manera, es justificaran els gastos corresponents als agents per a gestió tècnica, quan el tècnic posseïsca contracte laboral a temps complet amb la societat. En cas que hagen prestat servicis a temps parcial, es justificarà per mitjà de factura, emesa pel tècnic o agent, amb especificació dels servicis prestats, a la qual s'adjuntarà justificació del pagament efectiu per part de la societat.  
6. La mà d'obra assalariada es justificarà per mitjà de fotocòpia dels TC-2 i les nòmines corresponents.  
També podrà justificar-se la mà d'obra procedent d'una empresa de servicis quan existisca justificació dels gastos generats per esta, amb especificació del temps ocupat en l'explotació o parcel·les en què ha estat ocupat.  
7. En el cas del cultiu en comú, i sempre que en el projecte estiga prevista la realització de determinades actuacions per part del titular de l'explotació, es podrà justificar fins a un màxim d'11.000 € per UTA com a gastos en mà d'obra pròpia o familiar.  
8. Quan l'import del gasto subvencionat supere la quantia de 30.000 euros en el supòsit de cost per execució d'obra, o de 12.000 euros en el supòsit de subministrament de béns d'equip o prestació de servicis per consultoria o assistència tècnica, el beneficiari de les ajudes haurà d'ajustar-se en la contractació del gasto a allò que s'ha estipulat en l'article 31 de la Llei General de Subvencions, de 17 de novembre de 2003.  
9. En el supòsit d'adquisició, construcció, rehabilitació i millora de béns inventariables, el beneficiari destinarà els béns al fi concret per al qual es va concedir la subvenció durant un període de 10 anys.  
10. En la construcció i millora de béns immobles, caldrà acreditar que es compta amb totes les llicències exigibles.  
Article 18. Certificacions  
1. Conclosa la inversió o l'acció objecte d'ajuda, tot beneficiari, o el seu representant, està obligat a comunicar-ho per escrit a l'òrgan instructor de l'expedient, amb anterioritat a la conclusió del termini concedit per a la seua realització.  
2. La certificació dels gastos corresponents als agents de gestió subvencionables es realitzarà sobre els produïts des del primer dia d'octubre fins a l'últim de setembre de l'any següent, amb la presentació prèvia de la memòria anual a què es fa referència en l'article 8.  
3. Per a procedir al pagament de les ajudes serà necessària la certificació, pel tècnic designat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de la realització de les inversions o gastos per als quals s'haja concedit l'ajuda, i del compliment dels compromisos i les obligacions adquirides. En este certificat s'expressaran les inversions o accions realitzades i la quantia de l'ajuda que li corresponga, i caldrà deduir-ne, si és el cas, la part proporcional a la inversió o gasto no realitzat, o no justificat, sense perjudici que, per incompliment de l'objecte de l'ajuda concedida, puga emetre un informe pertinent per a la revocació de les ajudes aprovades.   
Quan l'objecte de la inversió auxiliable permeta efectuar una certificació parcial d'unitats previstes en el projecte, seran admissibles, com a màxim, dues certificacions parcials dins de cada exercici.  
4. El compliment de les normes i les actuacions programades en matèria de medi ambient se certificarà per mitjà d'informe del tècnic designat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el qual, prèviament, haurà de:  
a) Comprovar i validar les anotacions realitzades pel tècnic responsable en el quadern d'explotació, segons les especificacions de l'annex 10.  
b) Inspeccionar les parcel·les de producció.  
c) Efectuar la presa de mostres i realitzar les anàlisis que considere oportunes, tant de residus de fitosanitaris com de nitrats o qualsevol altre producte que puga estar present en sòls, aigües o òrgans vegetals.  
Article 19. Reintegrament d'ajudes  
Quan per incompliment dels requisits establits per la present norma es dicte una resolució de revocació i reintegrament de les subvencions, serà reintegrable el principal de la quantia pagada més els interessos legals que els corresponga des de la data de transferència del pagament fins a la resolució revocatòria.  
Article 20. Ajudes no reintegrables  
1. No procedirà el reintegrament de les ajudes percebudes quan l'incompliment d'algun dels requisits exigits al beneficiari siga a causa d'alguna de les causes següents:  
a) Mort del beneficiari, en el cas de persones físiques.  
b) Abandó de la condició de titular de l'explotació motivat per algunes de les causes següents, que hauran de ser estimades per l'òrgan competent:  
1r. Expropiació total o d'una part de l'explotació, si l'expropiació no era previsible el dia en què es van subscriure els compromisos.  
2n. Catàstrofes naturals o accidents que afecten greument l'explotació.  
2. En cas que el beneficiari transmeta la totalitat o part de l'explotació a una altra persona, esta podrà subrogar-se en els seus compromisos durant el període pendent de compliment, sempre que el nou titular posseïsca els requisits per a ser beneficiari de les ajudes. En este cas, no procedirà el reintegrament de les ajudes percebudes.  
En qualsevol cas, la transmissió harà de ser obligatòriament comunicada a l'administració, la qual haurà de donar resposta als efectes que se'n puguen produir.  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera  
Les subvencions a les inversions en explotacions que s'estipulen en el punt 2 i 3.2 de l'article 8 de la present orde i les previstes en el capítol II de l'Orde de 29 de maig de 2002, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, es concediran a càrrec del capítol 7 del programa 714.20, línia T4721, dels pressuposts de la Generalitat Valenciana, amb un import de 57.836.000 € per al període 2006-2010, amb la distribució d'anualitats següent:  
Exercici Límit màxim de les subvencions  
2006 11.836.000 €  
2007 16.000.000 €  
2008 12.000.000 €  
2009 10.000.000 €  
2010 8.000.000 €  
Les subvencions establides en el capítol III de l'Orde de 29 de maig de 2002, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i les subvencions als gastos per a l'assistència a la gestió de les explotacions i per l'aplicació de tècniques de cultiu respectuoses amb el medi ambient, estipulades en els punts 1 i 3.1 de l'article 8 d'esta orde, es concediran a càrrec del capítol 4 del programa 714.20, línia T4719, dels pressuposts de la Generalitat Valenciana, amb un import de 294.800 € en l'exercici 2006. Estes quantitats es podran incrementar atenent el nombre de sol·licituds presentades, sempre que les disponibilitats pressupostàries ho permeten.  
Les quanties totals màximes de les ajudes, per estos conceptes, es faran públiques anualment, d'acord amb els pressuposts de la Generalitat Valenciana corresponents a cada exercici, mitjançant una orde de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
L'autorització del gasto de caràcter plurianual se subordinarà als crèdits que per a cada exercici es consignen a este efecte en els pressuposts de la Generalitat Valenciana.  
Segona  
Les sol·licituds d'ajudes per a l'exercici 2006 hauran de presentar-se abans del 31 de març d'enguany.  
Tercera  
Les sol·licituds presentades per a la convocatòria de 2006, a l'empara de l'Orde de 29 de maig de 2002, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, podran acollir-se a la present convocatòria quan el seu objectiu coincidisca amb allò que s'establix en l'article 1 d'esta disposició fent manifestació expressa en este sentit.  
Les explotacions de cultiu o explotació en comú de cítrics o altres espècies llenyoses amb expedients d'ajuda aprovats podran, així mateix, acollir-se a la nova normativa o continuar regint-se segons l'Orde de 29 de maig de 2002, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
En els dos casos, l'opció d'acollida a la nova normativa haurà d'exercir-se en el termini d'un mes a partir de la publicació de la present disposició, transcorregut el qual s'entendrà que continuarà acollida al règim de la norma anterior.  
Quarta  
L'Orde de 29 de maig de 2002, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, mantindrà la seua vigència per a les sol·licituds presentades per a la convocatòria de 2006, l'objecte de les quals no siga coincident amb l'establit en l'article 1 de la present disposició.  
Així mateix, mantindrà la seua vigència per als expedients de subvenció de cultiu o explotació en comú aprovats amb anterioritat a la publicació d'esta orde, l'objecte dels quals no siga coincident amb l'establit en l'article 1 de la present disposició.  
Cinquena  
En la resolució de les sol·licituds d'ajuda s'atendran en primer lloc les presentades amb anterioritat a la publicació de la present disposició.  
Sisena  
En les convocatòries d'ajudes que, durant el període 2006-2010, efectue la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació es donarà prioritat a les sol·licituds presentades per les entitats entre l'objecte social de les quals estiga el cultiu o l'explotació en comú, sempre que l'objecte de les ajudes les afecte. Cada convocatòria concretarà el nivell de prioritat que es concedisca. Les entitats beneficiàries d'esta prioritat hauran d'estar inscrites en el registre d'agrupacions per al cultiu o explotació en comú, creat en esta orde.  
Setena  
En les convocatòries d'ajudes per a la utilització racional de l'ús de l'aigua de reg tindran prioritat en la baremació de les sol·licituds que es presenten les efectuades per entitats de reg al territori de les quals s'haja implantat, en tot o part, el cultiu i/o l'explotació en comú de les terres regades per esta entitat.  
També es donarà prioritat als plans d'obres d'interés general que afecten entitats de cultiu o explotació en comú.  
Huitena  
El personal tècnic i de gestió econòmica o administrativa que preste servicis en les agrupacions per al cultiu o l'explotació en comú tindrà prioritat en tots els cursos de formació contínua, organitzats per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, que puguen tindre interés per a estes.  
Així mateix, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació organitzarà anualment un curs de 45 hores lectives, dirigit específicament al personal tècnic que exercisca funcions en estes agrupacions. L'assistència a tal curs serà obligatòria per a aquells tècnics amb contractes que reben subvencions a través de la present orde. En determinats casos, es convalidarà l'assistència a cursos organitzats per entitats agràries, sempre que la programació i el professorat haja sigut homologat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a esta finalitat.  
Novena  
Es delega en el sotssecretari d'Agricultura, Pesca i Alimentació l'exercici de la competència per a resoldre les sol·licituds presentades a l'empara d'esta orde, liquidar les obligacions i proposar-ne el pagament.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera  
Es faculta el sotssecretari d'Agricultura, Pesca i Alimentació perquè dicte les disposicions necessàries per a l'aplicació de la present orde.  
Segona  
Esta orde entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 1 de febrer de 2006  
El conseller d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
JUAN G. COTINO FERRER  
ANNEX 2  
ORIENTACIONS PRODUCTIVES UTA/Ha  
CITRICULTURA  
Cítrics 0,3  
FRUCTICULTURA   
Fruiter pinyol regadiu 0,25  
Fruiter llavor regadiu 0,25  
Caqui regadiu 0,3  
Cirerer regadiu 0,4  
Nispro regadiu 0,6  
Magraner regadiu 0,35  
Figuera regadiu 0,35  
Espècies diverses regadiu 0,3  
Cirerer secà 0,20  
Fruiter pinyol secà 0,1  
Fruiter llavor secà 0,1  
Espècies diverses secà 0,1  
Viver de fruiters 1,5  
VITICULTURA   
Raïm de taula embossat regadiu 0,33  
Raïm de taula secà 0,2  
Vinya vi 0,12  
Vinya vi recolzada 0,16  
Viver barbats vinya 0,5  
Viver estaques vinya 0,3  
OLIVICULTURA   
Oliverar regadiu 0,12  
Oliverar secà 0,10  
ANNEX 3  
PROGRAMA DE MILLORES DE LES ENTITATS AGRÀRIES PER AL CULTIU EN COMÚ  
El programa haurà d'aportar:  
1r. Memòria que incloga:  
a) Justificació de la necessitat del cultiu en comú: anàlisi de la problemàtica i solucions proposades.  
b) Exposició de les labors culturals que es realitzaran conjuntament i les actuacions que es proposen per a això.  
c) Estimació de la reducció de costos de cultiu (mà d'obra, mitjans i factors de producció).  
d) Possible millora quantitativa i qualitativa en la producció.  
e) Mesures de protecció del medi ambient.  
f) Estudi de viabilitat econòmica del Programa de Cultiu en Comú.  
2n. Composició societària, territorial i productiva de l'entitat que ha d'incloure:  
a) Relació de la totalitat dels socis, amb la seua identificació nominal i fiscal, així com la indicació de parceloles, polígons, municipis, superfícies, règim de tinença de la terra, espècies cultivades i tipus de cultiu de què són titulars cada un d'ells o el seu cònjuge.  
b) Pla cadastral en què s'identifiquen totes les superfícies relacionades amb el punt anterior.  
3r. Identificació i valoració de les inversions previstes que ha d'incloure:  
a) Relació dels socis que sololiciten ajudes per al cultiu en comú en la convocatòria per a la qual es presenta el programa, especificant per a cada un d'ells el tipus d'inversió a realitzar en les seues respectives parceloles i l'import de cada una de les inversions especificades amb indicació de les unitats i preu unitari que l'originen.  
b) Pressupost, amb indicació d'unitats i preu unitari, de les inversions comunes a totes les explotacions per al cultiu en comú, així com el percentatge de participació de cada un dels socis en les esmentades inversions comunes. En el cas que per a l'execució de les inversions s'utilitze mà d'obra pròpia dels socis o de la societat que durà a terme el cultiu en comú, quantificació, valoració i identificació d'esta.  
c) Justificació de la necessitat estes inversions des del punt de vista del cultiu en comú.  
4t. Previsió de contractació de personal, s'ha d'indicar:  
a) Tècnics, a temps parcial o complet, per a dirigir l'explotació.  
b) Agents per a la gestió del personal i els mitjans de producció.  
c) Justificació de la necessitat de disposar d'este personal, des del punt de vista del cultiu en comú.  
ANNEX 4  
PROGRAMA DE MILLORES DE LES ENTITATS AGRÀRIES PER A L'EXPLOTACIÓ EN COMÚ  
El programa d'haurà d'aportar:  
1r. Memòria, que incloga:  
a) Justificació de la necessitat de l'explotació en comú: anàlisi de la problemàtica i solucions proposades.  
b) Estimació de la reducció de costos de cultiu (mà d'obra, mitjans i factors de producció).  
c) Possible millora quantitativa i qualitativa en la producció.  
d Mesures de protecció del medi ambient.  
e) Estudi de viabilitat econòmica de l'explotació en comú.  
2n. Composició societària, territorial i productiva de l'entitat, que ha d'incloure:  
a) Relació de la totalitat dels socis, amb la seua identificació nominal i fiscal i indicació de parceloles, polígons, municipis, superfícies, règim de tinença de la terra, espècies cultivades i tipus de cultiu aportats a la societat, així com el percentatge de participació de cada un d'estos en la mateixa.  
b) Pla en el qual s'identifiquen totes les superfícies relacionades en el punt anterior.  
3r. Identificació i valoració de les inversions previstes, que ha d'incloure:  
a) Pressupost detallat per unitats i preu unitari de les inversions per a les quals se sololicita subvenció. S'ha d'especificar, expressament, la utilització de la mà d'obra pròpia de la societat, si escau.  
b) Justificació de la necessitat d'estes inversions des del punt de vista de l'explotació en comú.  
4t. Previsió de contractació de personal, ha d'indicar:  
a) Tècnics, a temps parcial o complet, per a dirigir l'explotació.  
b) Agents per a la gestió del personal i els mitjans de producció.  
c) Justificació de la necessitat de disposar d'este personal, des del punt de vista de l'explotació en comú.  
ANNEX 5  
NORMES MÍNIMES MEDIAMBIENTALS  
Les entitats associatives que s'acullen a les ajudes establides per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per al cultiu o explotació en comú, hauran de mantindre les següents normes mínimes per a protegir el medi ambient:  
a) Es prohibix el conreu del sòl en la direcció del pendent.  
b) La fertilització mineral de les plantacions s'adequarà a les recomanacions emeses pels servicis tècnics de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
c) Es prohibix la crema de les restes de poda en condicions incontrolades i quan existisca risc de propagació del foc. Es recomana incorporar al sòl les restes de poda mitjançant trossejament i trituració in situ.  
d) Els embolcalls, els envasos i els recipients de productes d'ús agrícola no s'hauran d'abandonar en la parcelola ni en els seus voltants, sinó que es recolliran i eliminaran a través de les vies establides per a l'abocament de residus.  
e) Es prohibix l'abocament de productes agroquímics sobrants i dels líquids procedents de la neteja de la maquinària emprada en els tractaments, a les aigües de canals, séquies, rius, pous, etc.  
f) En la utilització de plaguicides d'ús fitosanitari i herbicides, se seguiran les indicacions del fabricant que s'especifiquen en les respectives etiquetes.   
ANNEX 10  
NORMES PER A LA REPLANTACIÓ DE LES PARCELoLES  
S'eliminaran les restes vegetals procedents d'anteriors cultius.  
No està permesa la desinfecció química del terreny.  
En els sòls poc profunds o amb tendència a l'entollament, la plantació s'efectuarà sobre cavallons, altiplans correguts o llomes, amb la finalitat d'evitar problemes fitosanitaris en el sistema radicular.  
La profunditat mínima del sòl utilitzable per les arrels haurà de ser de 40 cm.  
Es farà un desfonament del terreny quan apareguen capes compactades a escassa profunditat.  
Es considerarà convenient remoure el sòl i deixar-lo airejar durant uns mesos abans d'efectuar la nova plantació.  
Es recomana efectuar una aportació de matèria orgànica a base de fem.  
El material vegetal utilitzat en les noves plantacions procedirà de vivers autoritzats: haurà d'estar certificat i, si escau, proveït de passaport fitosanitari.  
El patró emprat s'haurà d'adaptar a les condicions edàfiques de les parceloles i ser resistent a les fisiopaties predominants en estes (clorosi fèrrica, salinitat, asfíxia radicular, etc.).  
Les varietats s'hauran de triar per la seua adaptació a les condicions microclimàtiques de la parcelola, de manera que es minimitzen els possibles danys per accidents meteorològics (fred, vent, pluja, etc.). En àrees amb risc freqüent de gelades s'utilitzaran varietats que, per la seua època de floració o recololecció, estiguen menys exposades a patir danys en el fruit.  
El marc de plantació, haurà de deixar un espai lliure d'1,20 m com a mínim, entre les files d'arbres, amb la finalitat de facilitar les labors i afavorir la iloluminació.  
Dins de les files, els arbres poden arribar a tocar-se, sense que es produïsca un entrecreuament acusat de les branques.  
En parceloles no abancalades, la disposició de les files dels arbres serà aquella que minimitze l'erosió del terreny seguint, en la mesura que es puga, les corbes de nivell.  
Les parcel·les hauran de tindre un drenatge adequat o disposar de la possibilitat d'evacuació superficial de les aigües per a evitar l'entollament prolongat després que es produïsquen fortes precipitacions.  
ANNEX 11  
NORMES PER A L'APLICACIÓ DE TÈCNIQUES DE CULTIU RESPECTUOSES AMB EL MEDI AMBIENT  
1. REC  
S'haurà d'utilitzar un sistema per a calcular la dotació de reg, basat en la determinació de l'evapotranspiració del cultiu i la precipitació efectiva, amb la finalitat d'economitzar l'aigua de reg mitjançant un ús eficient d'esta.  
Per a determinar la dotació de reg es recomana utilitzar el mètode FAO amb dades d'evapotranspiració de referència (ET0) i precipitació subministrades pel Sistema d'Informació Agroclimàtica per al Regadiu (SIAR) a la Comunitat Valenciana (www.ivia.és/estació).   
El càlcul és convenient que es realitze per a períodes setmanals i segons el procediment següent:  
Dr = etc - Pef  
ETc = Crl x ET0 x Kc  
I és:  
Dr: la dosi de reg en mm (l/m2).  
ETc: l'evapotranspiració del cultiu en mm (l/m2), que expressa la necessitat d'aigua per unitat de superfície cultivada en el període considerat.  
Pef: la precipitació efectiva en mm (l/m2). En plantacions adultes es considerarà, com a màxim, un valor equivalent al 80% de la pluja.  
Crl : coeficient corrector per a reg localitzat (provisionalment 0,8).  
ET0: l'evapotranspiració de referència en el període considerat, en mm (l/m2).  
Kc: el coeficient de cultiu.   
Si l'estació agroclimàtica més pròxima no representa adequadament les característiques climàtiques de la zona de cultiu, serà convenient que la societat instalole una que, almenys, registre cada 30 minuts les mitjanes de temperatura i humitat relativa de l'aire, la radiació solar, la velocitat del vent i les precipitacions.  
Pef = Pu x Fpef   
i és  
Pu: precipitació utilitzable, en mm (l/m2).  
Fpef : factor de precipitació efectiva.   
Fpef = 1,25 PAs / 100 (max 0,8),  
I és PAs: el percentatge d'àrea ombrejada pel cultiu en qüestió.  
PAs = àrea ombrejada per la planta (m2) / marc de plantació (m2) x 100.  
Els valors mensuals del coeficient de cultiu (Kc) per a arbres adults arribaran, com a màxim, als valors següents  
En el cas d'arbres jóvens, el coeficient de cultiu s'afectarà per un coeficient corrector, a causa de la grandària, de manera que   
Kc jov = Kc x CC   
i és   
Cc: coeficient corrector per grandària.  
Cc = 0,0267 PAs - 0,0002 PAs2  
Per automatitzar estos càlculs, es recomana l'ús de l'aplicació informàtica gratuïta del Programa d'Assessorament per a Reg Localitzat, del Servici de Tecnologia del Reg de la Generalitat Valenciana (www.ivia.és/estació, descarrega PARloc).  
Els sensors d'humitat del sòl permeten un control més precís de la quantitat d'aigua que s'incorpora al conjunt sòl-planta en cada moment, de manera que s'eviten pèrdues en profunditat o, al contrari, un dèficit hídric de la planta que afecte la producció. Com l'eficàcia de les tècniques basades en paràmetres climatològics pot ser millorada aprofitant la informació subministrada per sensors del contingut d'humitat del sòl, es recomana la utilització d'este tipus de sensors i que, mitjançant un adequat sistema de transmissió de les dades, s'aconseguisca telemonitoritzar la humitat del sòl, la qual cosa permetrà aconseguir una correcta gestió de l'aigua de reg.  
En cada punt de monitorització de la humitat convé que existisca, almenys, un sensor que registre els valors d'humitat del sòl en la zona de màxima humitat, un altre en la zona de màxima densitat radicular i un altre per davall de la zona d'activitat radicular amb la finalitat de detectar pèrdues per precolament.  
Es recomana instalolar dos grups de sondes per cada combinació existent de cultiu i tipus de sòl.  
En el reg gota a gota, el nombre d'emissors per arbre, el volum d'aigua aportat per cada un d'estos i la freqüència de reg s'haurà d'establir en funció de la textura del terreny, de manera que s'aconseguisca una superfície mullada a la profunditat radicular d'aproximadament el 50% de l'àrea ombrejada i s'eviten problemes de saturació d'humitat o de pèrdues d'aigua en profunditat.  
El coeficient d'uniformitat del sector de reg localitzat (eficiència d'aplicació) haurà de superar el valor del 85%.  
S'hauran de mantindre en bon estat de conservació els sistemes de distribució de l'aigua, per a evitar les pèrdues de recursos.  
En les instalolacions de reg localitzat es recomana la utilització de materials certificats pel programa de control i certificació desenrotllada en el conveni Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació - Universitat Politècnica de València.  
2. FERTILITZACIÓ  
El programa d'adobament s'efectuarà en funció de les característiques de la plantació (edat, varietat, patró, marc de plantació, producció, tipus de sòl, sistema de cultiu, etc.) i dels nivells d'elements nutritius continguts en el sòl i l'aigua de reg, tenint en compte l'estat nutricional de la planta, definit per l'anàlisi foliar. Per a això, serà obligatori efectuar, com a mínim, una anàlisi del sòl per parcelola homogènia, cada 5 anys, un altre de l'aigua de reg, cada 3 anys, i el de fulles, cada 2 anys. La presa de mostres per a estes anàlisis s'efectuarà seguint les prescripcions tècniques. Les anàlisis s'acompanyaran al llibre d'explotació.  
Es recomana seguir el programa informàtic FERTICFH per al càlcul de la dosificació de l'adobament.  
En la programació de l'adobament nitrogenat (dosi, tipus de fertilitzants, formes i èpoques d'aplicació), se seguiran les especificacions per a la prevenció de la contaminació de les aigües per nitrat, recollides en l'Orde de 3 de juny de 2003, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació (DOGV núm. 4531). Es tindrà especial consideració als aspectes següents:  
. La dosi de nitrogen mineral s'establirà per diferència entre les necessitats totals i la quantitat de N aportat per l'aigua de reg, que depén de la seua concentració en nitrat i del volum d'aigua aportat.   
. De forma semblant, es deurà també tindre en compte el N aportat per la matèria orgànica del sòl.  
Els elements nutritius han de ser subministrats, fonamentalment, a través del sòl. Les polvoritzacions foliars de macro i oligoelements s'hauran de limitar a la correcció d'estats de carència, sempre que les condicions edàfiques de la parcelola restringisquen l'eficàcia del seu tractament pel sòl.  
Se seguiran estrictament les normes exposades en els apartats corresponents al reg, pel que fa a no aplicar excessius volums d'aigua i procurar una màxima uniformitat en la distribució d'esta, per a evitar la lixiviació de nitrats o altres nutrients.  
Es prendran mesures per a evitar els entollaments prolongats del terreny, amb la finalitat de minimitzar les pèrdues de N per desnitrificació.  
3. PODA  
Els arbres s'han de podar, com a mínim, amb freqüència bianual, amb la finalitat de millorar la qualitat del fruit, evitar la producció anyívola, millorar l'aireig i iloluminació de l'arbre, facilitar la recololecció de la fruita, augmentar la penetració i eficàcia dels tractaments fitosanitaris i reduir el consum de plaguicides.  
En la poda s'eliminaran els xucladors i rebrots del tronc, les branques seques o debilitades, les que per la seua posició o orientació poden dificultar els tractaments i les que creixen verticalment en el centre de l'arbre per a obrir la part superior de la copa.  
Les restes de poda s'hauran d'incorporar al terreny mitjançant el trossejament i la trituació in situ, excepte en casos excepcionals justificats, en els quals es podran utilitzar una altra alternativa com la crema en condicions controlades, que haurà de ser aprovada pel tècnic designat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a efectuar la certificació.  
4. Maneig del sòl, treball i control de males herbes  
Amb la finalitat d'evitar fenòmens d'erosió s'adoptaran mesures de conservació del sòl.  
Es prohibix la utilització d'apers que destruïsquen l'estructura del sòl i propicien la formació de solers de labor.  
Les males herbes es controlaran, sempre que es puga, amb mitjans mecànics, efectuant treballs superficials amb apers que causen una mínima alteració del terreny.  
Només s'utilitzaran herbicides en aquells casos en què la utilització de maquinària siga molt dificultosa.  
Es prohibix l'ús d'herbicides residuals en els sòls arenosos.  
En els altres sòls, els herbicides residuals només es podran aplicar una vegada a l'any.  
L'aplicació d'herbicides es durà a terme en el moment de màxima sensibilitat de les males herbes, la qual cosa permetrà l'aplicació de les matèries actives en les seues dosis mínimes.  
Des de mitjans de la tardor fins a finals d'hivern serà obligada la permanència de la coberta vegetal espontània.  
Els herbicides s'aplicaran preferentment de forma localitzada.  
El volum màxim de caldo recomanat per a aplicació d'herbicides és de 400 l/ha de sòl tractat. S'aconsella la rotació de matèries actives amb la finalitat d'evitar l'aparició de resistències.  
5. Control de plagues i malalties  
En el control de plagues i malalties s'anteposaran els mètodes biològics, biotècnics, culturals, físics i genètics als químics.  
El tractament químic haurà de respondre a una estimació poblacional de la plaga o malaltia que el justifique com a única alternativa per al control del problema fitosanitari present.  
Les matèries actives autoritzades són les exposades en la taula 1, que han sigut seleccionades basant-se en criteris de toxicitat, efecte sobre la fauna útil, persistència, impacte ambiental i eficàcia. Queda, per tant, estrictament prohibida la utilització de productes no especificats en esta taula.   
S'aconsellarà l'alternança de productes per a evitar problemes de resistències.  
Amb caràcter general es recomana la reducció, al mínim possible, de la concentració de matèria activa i volum de caldo utilitzat, així com disminuir l'àrea tractada; tot això, sense comprometre l'eficàcia del tractament.  
La maquinària utilitzada en l'aplicació de productes fitosanitaris s'haurà de trobar en un adequat estat de funcionament que permeta una alta eficàcia del tractament, disminuint els efectes contaminants que provoquen les pèrdues incontrolades, amb un sensible estalvi econòmic addicional.  
Només podran ser utilitzats els equips de tractament que reunisquen els requisits especificats per la CAPA-UPV i s'adeqüen a les normes EN (normes del Comité Europeu de Normalització) relatives a seguretat i protecció del medi ambient.  
La maquinària de polvorització en ús s'haurà de sotmetre a una revisió cada tres anys, dins del programa de control establit per la CAPA-UPV. Només en el cas que l'equip siga declarat apte, podrà seguir emprant-se per als tractaments de lluita integrada, per als efectes dels quals serà degudament identificat.  
Quan s'utilitzen polvoritzacions hidràuliques amb disparadors d'acció manual, estos hauran de ser regulables en cabal i angle de con d'eixida.  
Els volums màxims de caldo i volum d'aire que es recomana utilitzar en els tractaments efectuats amb polvoritzadores hidropneumàtiques són:  
Per a agents parasitaris de localització externa:  
. Volum d'aplicació 1.200 l/ha.  
. Cabal d'aire 30.000 m3/h.  
Per a agents parasitaris de localització interna:  
. Volum d'aplicació 2.500 l/ha.  
. Cabal d'aire 50.000 m3/h.  
La velocitat d'eixida de l'aire no haurà d'excedir els 30 m/s i la pressió de treball de 20 Kg/cm2.  
En els tractaments efectuats amb polvoritzadores hidràuliques amb disparadors accionats manualment, els volums màxims de caldo recomanats són:  
Per a agents parasitaris de localització externa: 2.500 l/ha amb un diàmetre màxim de broquet d'1,5 mm.  
Per a agents parasitaris de localització interna: 5.000 l/ha amb un diàmetre màxim de broquet de 2 mm.  
La pressió de treball no haurà d'excedir els 30 Kg/cm2.  
El responsable dels tractaments haurà d'estar en possessió del carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari.  
No s'hauran d'efectuar tractaments quan la velocitat del vent supere els 25 Km/h.  
6. Protecció de l'entorn  
Es prendran les mesures oportunes per a protegir la flora i fauna de les àrees pròximes a la plantació. Les precaucions que s'adopten en este sentit, en funció de cada situació concreta hauran de figurar en el llibre de l'explotació.  
S'ha de deixar, almenys, un 5% de la superfície de l'explotació lliure de tractaments químics amb la finalitat de mantindre un reservori de fauna útil.  
7. Llibre d'explotació  
Les entitats per al cultiu o l'explotació en comú, s'hauran de proveir del llibre d'explotació, segons el model aprovat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
En este llibre s'anotaran amb tota classe de detalls totes les labors i incidències del cultiu, en les dates en què s'han realitzat o produït. La seua posada al dia s'haurà d'efectuar almenys setmanalment.  
L'agricultor o el tècnic responsable de l'entitat en règim d'explotació o cultiu en comú, es responsabilitzarà amb la seua firma, de la veracitat de les operacions registrades en el llibre.  
Este llibre estarà sempre disponible per a la seua inspecció pels servicis oficials. A este efecte es podrà reclamar en qualsevol moment i sense avís previ.  
Al llibre d'explotació s'haurà d'adjuntar la documentació que acredite les pràctiques de cultiu (factures, etc.), així com els resultats de les anàlisis exigides. L'administració tindrà lliure accés a les parceloles per a efectuar les comprovacions oportunes.  
QUADRE 1  
Matèries actives autoritzades per a cítrics  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Aranya bruna dels cítrics   
(Panonychus citri)  
Oli d'estiu, Clofentezín, Dicofol (4), Fenbutestan (4), Hexitiazox (2), Tebufenpirad (2)+(4)  
Àcar de les meravelles  
(Acerya sheldoni)  
Oli d'estiu, Abamectina (3)+(4)+(5), Bromopropilat\* (2)+(4)+(13)  
Aranya roja  
(Tetranychus urticae)  
Abamectina (3)+(4)+(5), Oli d'estiu, Clofentezín, Dicofol (4), Fenazaquín (2), Fenbutestan (4), Hexitiazox (2), Piridaben (2), Propargita (2), Tebufenpirad (2)+(4)  
Poll roig de Califòrnia  
(Aonidiella aurantii)  
Oli d'estiu, Buprofezín (4), Clorpirifòs (4)+(18), Piriproxifén (3)+(11)+(12).  
Poll blanc  
(Aspidiotus nerii)  
Oli d'estiu, Clorpirifòs (4)+(18), Metil-pirimifòs (3), Piriproxifén (3)+(11)+(12).  
Serpeta dels cítrics  
(Cornuaspis beckii)  
(Cornuaspis gloverii)  
Oli d'estiu, Clorpirifòs (4)+(18), Metil-pirimifòs (3), Piriproxifén (3)+(11)+(12).  
Poll gris  
(Parlatoria pergandei)  
Oli d'estiu, Buprofezín (4), Clorpirifòs (4)+(18), Metil-pirimifòs (3), Piriproxifén (3)+(11)+(12).  
Caparreta dels cítrics  
(Saissetia oleae)  
(Ceroplastes sinensis)  
Oli d'estiu, Piriproxifén (3)+(11)+(12).  
Cotonet del taronger  
(Planococcus citrii)  
Oli d'estiu, Clorpirifòs (4)+(18), Diazinon (15), Metil-clorpirifòs (4)+(17), Metil-pirimifòs (3).  
Pugons  
(Aphis spiraecola)  
(Aphis gossypii)  
(Myzus persicae)  
(Toxoptera aurantii)  
Benfuracarb (1)+(2)+(4)+(5), Carbosulfan (1)+(2)+(4)+(5), Pimetrozina, Pirimicarb (1)+(2).  
Mosca blanca dels cítrics  
(Alleurothrixus floccosus)  
Oli d'estiu, Buprofezín (4), Metil-pirimifòs (3)  
Minadora dels cítrics  
(Phyllocnistis citrella)  
Abamectina (3)+(4)+(5)+(6), Azadiractín (6)+(7), Imidacloprid (6)+(7)+(8).   
Tinya del llimoner  
(Prays citri)  
Bacillus thuringiensis var. kurstaki, Clorpirifòs (4)+(18), Metil-clorpirifòs (4)+(17).  
Cacoècia  
(Cacoecimorpha pronubana)  
Bacillus thuringiensis var. kurstaki  
Mosca de la fruita  
(Ceratitis capitata)  
Malation, Triclorfon (10).  
Formiga  
Diazinon (4)+(5)+(14)  
Caragols i bavoses  
Metiocarb (9), Metaldehid (9).  
Matèries actives autoritzades per a cítrics  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Aigualit dels cítrics  
(Phytophthora sp.)  
Compostos de coure inorgànic, Fosetil-AL, Metalaxil (16), Metalaxil-M, Propineb (4).  
Podridura del peu dels cítrics o gomosi  
(Phytophthora sp.)  
Compostos de coure inorgànic, Fosetil-AL, Metalaxil (16), Metalaxil-M.  
Antracnosi dels cítrics  
(Colletotrichum gloreosporioides)  
Compostos de coure inorgànic, Mancoceb (4), Propineb (4).  
Alternària  
(Alternaria alternata)  
Compostos de coure inorgànic, Mancoceb (4), Propineb (4).  
Negre o fumagina  
Compostos de coure inorgànic.  
Herbicides  
Amitrol, Diclobenil, Diquat, Diflufenican, Diuron, Fluazifop-P-Butil, Fluroxipir, Glifosat, Glufosinat d'amoni, MCPA àcid, Oxifluorfen, Paraquat, Pendimetalina, terbutilazina.  
SUBSTÀNCIES ACTIVES PER A TRACTAMENTS POSTRECOL·LECCIÓ:  
Imazalil  
Metil-tiofanat  
Miclobutanil  
Ortofenilfenol  
Procloraz  
Tiabendazole  
(1): Useu-lo només fins a la floració.  
(2): Useu-lo sense collita pendent o en fruita destinada al mercat interior.  
(3): Deixeu zones de refugi de 5% de superfície sense tractar en explotacions de més de 5 hectàrees.  
(4): No utilitzeu a menys de 20 metres de corrents d'aigua.  
(5): No utilitzeu en espais naturals protegits ni en les seues zones d'influència oficialment declarades.  
(6): Només en plançons i empelts.  
(7): Pintatge el tronc.  
(8): Reg gota a gota.  
(9): Aplicat com a esquer al sòl.  
(10): Polvorització esquer.  
(11): Només maig - juny.  
(12): No el tracteu si hi ha cotxinilla acanalada o cotonet.  
(13): Només tractament a la primavera.  
(14): Suspensió al tronc de l'arbre i/o al sòl.  
(15): Només tarongers.  
(16): Només tarongers, pomelos i aranges.  
(17): Només tarongers, mandariners i llimeres.  
(18): Màxim una aplicació foliar a l'any en tarongers i llimeres.  
\* Admés l'ús essencial per a llimera fins al 30 de juny de 2007.  
Matèries actives autoritzades per a la vinya  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Cucs del raïm (Lobesia botrana)  
Feromones de confusió sexual, Bacillus thuringiensis, tebufenocide, flufenoxuron, malation, fenitrotion, clorpirifòs, triclorfon  
Cotonet del taronger (Planoccocus citrii)  
Oli mineral, Oli d'estiu + fenitrotion, clorpirifòs, fenitrotion  
Mosquit verd (Empoasca vitis)  
Flufenoxuron, malation, clorpirifòs, fenitrotion, fosalone  
Trips de Califòrnia (Frankliniella occidentalis)  
Formetanat (1), metiocarb, malation, fenitrotion, acrinatrín (2)  
Cuc gris (Agrotis sp. i altres)  
Clorpirifòs, triclorfon  
Hàltica (Haltica ampelophaga)  
Fenitrotion,   
Castanyola (Vesperus xatarti)  
Clorpirifòs  
Mosca de la fruita (Ceratitis capitata)  
Malation, triclorfon  
Aranya groga (Tetranychus urticae)  
Hexitiazox, fenbutestan  
Aranya roja (Panonychus ulmi)  
Oli mineral, hexitiazox, fenbutestan, dicofol  
Brevipalp (Brevipalpus lewisi)  
Erinosi de la vinya (Eriophyes vitis)  
Sofre en empolvorament  
Acariosi de la vinya(Calepitrimerus vitis)  
Oli d'estiu + fenitrotion  
Míldiu de la vinya (Plasmopora viticola)  
Productes cúprics, azoxistrobín, fosetil-AL, benalaxil, metalaxil, metalaxil-M (mefenoxam), dimetomorf, cimoxanil, iprovalicarb, famoxadona, mancoceb, maneb, metiram, captan, folpet, tolilfluanida  
Oïdi (Uncinula necator)  
Sofre, azoxistrobín, kresoxim-metil, trifloxistrobín, dinocap, inhibidors de la biosíntesi de l'ergosterol autoritzats, quinoxifen, permanganat de potassi  
Podridura grisa (Botrytis cinerea)  
Iprodiona, vinclozolina, procimidona, carbendazima, metil-tiofanat, folpet, ciprodinil, fludioxonil, fenhexamida, mepanipirim  
Excoriosi de la vinya (Phomopsis viticola)  
Mancoceb, metiram  
Black-rot (Guignardia bidwelli)  
Mancoceb, metiram, miclobutanil  
Fongs de la fusta   
Flusilazol + carbendazima, tebuconazol + resines sintètiques, quinosol, cubiet  
(1): Només parral.  
(2): Amb autorització especial per a raïm de taula.  
Matèries actives autoritzades per a l'olivera  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Tinya de l'olivera (Prays oleae)  
Bacillus thuringiensis, dimetoat, triclorfon, diazinon (plantons)  
Mosca de l'oliva (Bactrocera oleae)  
Dimetoat, triclorfon  
Cotxinilla de l'olivera (Saissetia oleae)  
Oli mineral, carbaril, fosmet  
Barreneta de l'olivera (Phloeotribus scarabeoides)  
Dimetoat  
Fistó de l'olivera (Otiorrhynchus cribricollis)  
Alfa-cipermetrín o lambda-cihalotrín aplicats només al sòl al voltant del tronc  
Barrinador de les branques de l'olivera (Euzophera pinguis)  
Oli + fenitrotion (pintatge de troncs i branques principals)  
Glifodes o eruga de les fulles de l'olivera  
Dimetoat, carbaril (només a la primavera)  
Cucs blancs  
Diazinon (al sòl en la zona de goteig)  
Acariosi  
Carbaril (només a la primavera)  
Cotxinilles (Parlatoria i serpeta)  
Oli mineral, metil-pirimifòs  
Ull de gall (Spilocaea oleagina)  
Compostos cúprics, compostos cúprics + difeconazol (només primaveres plujoses)  
Oliva sabonosa (Collecotrichum sp.)  
Compostos cúprics + ditiocarbamats  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de pinyol  
I. PLAGUES  
Albercoquer, bresquillera, cirerer, prunera i nectarina  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Àcars tetraníquids (Panonychus ulmi)  
Oli d'hivern (11), Oli d'estiu, Azadiractín, fenazaquín(1)(només bresquillera, albercoquer i nectarina), fenpiroximat(1) (no cirerer), hexitiazox, piridaben(1) (només albercoquer, bresquillera i nectarina), propargita, tebufenpirad(1) (només albercoquer, bresquillera i nectarina)   
Àcars eriòfids  
Oli d'hivern(11), Oli d'estiu, Azadiractín, sofre, fenazaquín(1), fenpiroximat(1) (no cirerer), piridaben(1) (només albercoquer, bresquillera i nectarina), polisulfur de calci(12), propargita, tebufenpirad(1) (només albercoquer, bresquillera i nectarina)  
Poll de San José (Quadraspidiotus perniciosus)  
Oli d'hivern(11), Oli d'estiu, oli d'estiu+diazinon(2), oli d'estiu + fenitrotion(2), buprofecín(2) (prunera, bresquillera i nectarina), diazinon (prunera i cirerer), clorpirifòs(3) (no albercoquer), fenitrotion, fenoxicarb, metil-azinfòs, metil-clorpirifòs(només bresquillera i nectarina), Piriproxifén(2) (no albercoquer), polisulfur de calci (12)  
Pugons   
(Myzus persicae, Aphis sp.)  
Oli d'estiu+fenitrotion, acetamiprid (bresquillera i nectarina), alfa- cipermetrín(2) (cirerer i bresquillera), Azadiractín, bifentrín(4) (cirerer i bresquillera), cipermetrín(2)(5) (cirerer i bresquillera), clorpirifòs(3), (no albercoquer), deltametrín(4) (només cirerer i bresquillera), dimetoat (només cirerer), imidacloprid (albercoquer, bresquillera i nectarina), lambda- cihalotrín(4) (cirerer i bresquillera), metamidofòs(6) (no cirerer), metil-clorpirifòs (bresquillera i nectarina), metomil(7), pimetrozina (bresquillera), pirimicarb, tau-fluvalinat(2) (cirerer i bresquillera), tiacloprid (albercoquer i bresquillera), tiametoxam ( bresquillera), zeta-cipermetrín(4)   
Corc vermell del tronc (Cossus cossus)  
Oli d'estiu + fenitrotion (8)  
Mosquit verd   
(Empoasca sp.)  
Azadiractín, imidacloprid(bresquillera), tau-fluvalinat (bresquillera)  
Cuc capgròs   
(Capnodis tenebrionis)  
Fenitrotion, metil-azinfòs  
Sèsia  
Oli d'estiu + fenitrotion (9)  
Castanyola  
Oli d'estiu + fenitrotion (10)  
(1): 1 tractament a l'any entre Fenazaquín, fenpiroximat, piridaben i tebufenpirad.  
(2): Només en prefloració.  
(3): Només formulacions WP i WG.  
(4): Màxim 1 tractament entre bifentrín, deltametrín, lambda-cihalotrín i zeta-cipermetrín.  
(5): Només formulació 10 EC.  
(6): Màxim 1 tractament i només fins a 10 dies després de la caiguda dels pètals.  
(7): Màxim 1 tractament i només a la primavera.  
(8): Tractament localitzat en el tronc i base les branques principals.  
(9): Tractament localitzat en els xancres.  
(10): Tractament localitzat en el tronc al gener.  
(11): No aplicar després d'iniciar-se l'activitat vegetativa.  
(12): Només en tractaments d'hivern.  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de pinyol  
Albercoquer, bresquillera, cirerer, prunera i nectarina  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Anàrsia o eruga minadora (Anarsia lineatella)  
Oli d'estiu+diazinon(1), oli d'estiu+fenitrotion(1), alfa-cipermetrín(1), B. thuringiensis kurstaki, beta-ciflutrín(1), bifentrín(2), carbaril(2), ciflutrín(1), clorpirifòs(3) (no albercoquer), deltametrín(2), fenitrotion, fosalon, lambda-cihalotrín(2), metil-azinfòs, zeta-cipermetrín(2), feromones de confusió sexual  
Tinya oriental (Cydia molesta)  
B. thuringiensis kurstaki, bifentrín(2), carbaril(2), clorpirifòs(3) (no albercoquer), deltametrín(2), fenitrotion, diazinon (prunera), fosalon, metil-azinfòs, tiacloprid (albercoquer i bresquillera), zeta-cipermetrín(2), feromones de confusió sexual  
Mosca de la fruita (Ceratitis capitata)  
Azadiractín, fosmet, lambda-cihalotrín(2), malation, metil-clorpirifòs (bresquillera i nectarina), triclorfon  
 (1): Només en prefloració.  
(2): Màxim 1 tractament entre bifentrín, carbaril, deltametrín, lambda-cihalotrín i zeta-cipermetrín.  
(3): Només formulacions WP i WG.  
Albercoquer, cirerer i prunera  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Erugues defoliadores   
Azadiractín, B. thuringiensis kurstaki, bifentrín(1), clorpirifòs(2) (no albercoquer), deltametrín(1), diazinon (no albercoquer), fenitrotion, metil-azinfòs, triclorfon, zeta-cipermetrín(1)  
(1): Màxim 1 tractament entre bifentrín, deltametrín i zeta-cipermetrín.  
(2): Només formulacions WP i WG.  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de pinyol  
Bresquillera, nectarina i prunera  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Trips   
(Frankliniella occidentalis, Trips sp.)  
Acrinatrín, fenitrotion, malation, metil-clorpirifòs (bresquillera i nectarina), tau-fluvalinat  
Albercoquer i prunera  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Carpocapsa/ corc (Cydia funebrana)  
B. thuringiensis kurstaki, bifentrín(1), Clorpirifòs(2) (prunera), deltametrín(1), diazinon (prunera), fenitrotion, fosalon, fosmet, lambda-cihalotrín(1), metil-azinfòs, zeta-cipermetrín(1)  
(1): Màxim 1 tractament entre bifentrín, deltametrín, lambda-cihalotrín i zeta-cipermetrín.  
(2): Només formulacions WP i WG.  
Prunera  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Hoplocampa  
Fosalon  
Cirerer  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Mosca de les cireres (Rhagoletis cerasi)  
Dimetoat, malation, triclorfon  
Minador  
Azadiractina, fosmet, metomil (1)  
 (1): Màxim 1 tractament i només a la primavera.  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de pinyol  
II. Malalties  
Albercoquer, cirerer, prunera, bresquillera i nectarina  
Plaga/malaltia i Plaguicides  
Corineum (Coryneum sp.)  
Bitertanol, captà, dodina, folpet, productes cúprics, mancoceb, maneb, metiram, tiram  
Moniliosi (Monilia sp.)  
Captà, carbendazima, ciproconazol, clortalonil (albercoquer, bresquillera i nectarina), folpet, iprodiona, mancoceb, maneb, metil-tiofanat (no cirerer), metiram, procimidona, propineb, tebuconazol, tiram.  
Albercoquer, cirerer, prunera, bresquillera i nectarina  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Rovell  
Ciproconazol, mancoceb, maneb, metiram, propineb  
Albercoquer, bresquillera i nectarina  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Oïdi (Sphaerotheca pannosa, Podosphaera tridactyla)  
Sofre, bitertanol, bupirimat, ciproconazol, diniconazol, dinocap, dinocap+fenbuconazol, fenarimol, flusilazol, miclobutanil, penconazol, polisulfur de calci(1), tebuconazol, tetraconazol (bresquillera i nectarina), trifloxistrobín (bresquillera i nectarina) triflumizol  
(1): Només en tractaments d'hivern.  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de pinyol  
Bresquillera i nectarina  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Arrufat   
(Taephrina deformans)  
Captà, dodina, folpet, productes cúprics metiram, tiram  
Xancre de Fusicoccum  
Captà, carbendazima, clortalonil, folpet, metil-tiofanat, productes cúprics, tiram, ziram  
Cirerer  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Gnomonia  
Hexaconazol, dodina  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de llavor  
I. PLAGUES  
Pomera i perera  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Àcars tetraníquids   
(Panonychus ulmi)  
Abamectina, Oli d'hivern(11), Oli d'estiu, Azadiractín, cihexaestan, Clofentezín, fenazaquín(1), fenbutestan, fenpiroximat(1), flufenoxuron, hexitiazox, piridaben(1), propargita (pomera), tebufenpirad(1)  
Àcars eriòfids  
Oli d'hivern(11), abamectina, oli d'estiu, azadiractín, sofre, polisulfur de calci(12), tebufenpirad  
Carpocapsa o corc   
(Carpocapsa pomonella)  
B. thuringiensis kurstaki, carbaril(3), clorpirifòs(4), deltametrín(5), diflubenzuron(6), fenitrotion, fenoxicarb(7), flufenoxuron(6), fosalone, fosmet, lambda-cihalotrín(5), metil-azinfòs, metil-clorpirifòs, tebufenocida(7), teflubenzuron(6), tiacloprid, virus granulosi, zeta-cipermetrín(5), feromones de confusió sexual  
Corc vermell del tronc (Cossus cossus)  
Oli d'estiu+fenitrotion(8), Oli d'estiu+fosalone(8), oli d'estiu+triclorfon(8)  
Minador  
(Leucoptera malifoliella)  
Diflubenzuron(6), flufenoxuron(6), imidacloprid, teflubenzuron(6), triflumuron(6)(9)  
Poll de San José  
(Quadraspidiotus perniciosus)  
Oli d'hivern(11), Oli d'estiu, oli d'estiu + diazinon(2), Oli d'estiu + fenitrotion(2), clorpirifòs(4), fenitrotion, fenoxicarb(7), metil-clorpirifòs, piriproxifén(2), polisufur de calci(12)  
Pugó verd (Myzus persicae)  
Oli d'estiu, Azadiractín, acetamiprid, clorpirifòs(4), deltametrín(5), fenitrotion, fosalon, imidacloprid, lambda-cihalotrín(5), metil-azinfòs, metil-clorpirifòs, pirimicarb, tiacloprid, tiametoxam(pomera), zeta-cipermetrín(5)  
Pugó cendrós de la pomera   
(Dysaphis plantaginea)  
Acetamiprid, imidacloprid, pirimicarb, tiacloprid, tiametoxam, (pomera), clorpirifòs(4), metil-clorpirifòs  
Sèsia  
Oli d'estiu+fenitrotion(10)  
Barrinador de la fusta o corc de les branques (Zeuzera pyrina)  
Oli d'estiu+fenitrotion(10), oli d'estiu+fosalon(10), oli d'estiu +triclorfon(10)  
1): 1 tractament a l'any entre fenazaquín, fenpiroximat, piridaben i tebufenpirad.  
(2): Només en prefloració.  
(3): Màxim 1 tractament.  
(4): Només formulacions WP i WG.  
(5): Màxim 1 tractament entre deltametrín, lambda-cihalotrín i zeta-cipermetrín  
(6): Màxim 2 tractaments entre diflubenzuron, flufenoxuron i teflubenzuron.   
(7): Màxim 2 tractaments.  
(8): Tractament localitzat en el tronc i base de les branques principals.  
(9): Només contra la primera generació.  
(10): Tractament localitzat en els xancres.  
(11): No l'apliqueu després d'iniciar-se l'activitat vegetativa.  
(12): Només en tractaments d'hivern.  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de llavor  
Perera  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Hoplocampa (H. brevis)  
Fosalon, metil-azinfòs  
Tigre de la perera  
Malation  
Psil·la de la perera (Psylla pyri)  
Abamectina, Azadiractín, fenoxicarb(1), fosmet, alfa-cipermetrín(2), betaciflutrín(2), bifentrín(2), cipermetrín(2), clorpirifòs(3)(4), deltametrín(2), esfenvalerat(2), metil-clorpirifòs(4), tau-fluvalinat(2),  
(1): Màxim 2 tractaments.  
(2): Màxim 2 tractaments contra adults hivernants.  
(3): Només formulacions WP i WG.  
(4): Només contra adults hivernants.  
Matèries actives autoritzades per a fruiters de llavor  
II. MALALTIES  
Pomera i perera  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Motejat o clivellat  
(Venturia inaequalis, V. pyrina)  
Bitertanol, captà, ciproconazol, clortalonil, difenoconazol, diniconazol, ditianona, dodina, fenarimol, fluquinconazol, flusilazol, folpet, hexaconazol, kresoxim-metil, Mancoceb, maneb, metiram, miclobutanil, compostos de coure, tebuconazol, tetraconazol, tiram, tolilfluanida, trifloxistrobín  
Phytophthora  
Fosetil-AL  
Rovell  
Ciproconazol, difenoconazol (perera)  
Septoriosi  
Difenoconazol(perera), Mancoceb, metiram, propineb  
Estemfiliosi  
Captà, kresoxim-metil, procimidona (perera)  
Pomera   
Plaga/malaltia Plaguicides  
Oïdi de la pomera  
(Podosphaera leucotricha)  
Sofre, bitertanol, bupirimat, ciproconazol, diniconazol, dinocap, fenarimol, fluquinconazol, flusilazol, hexaconazol, kresoxim-metil, miclobutanil, penconazol, polisulfur de calci(1), tebuconazol, tetraconazol, triadimenol, trifloxistrobín permanganat de potassi  
(1): Només en tractaments d'hivern.  
Nisprer  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Motejat o clivellat  
(Fusicladium eriobotriae)  
Compostos de coure, captà, inhibidors de la síntesi del ergosterol (bitertanol, fenarimol, penconazol), benzimidazols (carbendazima, metil-tiofanat)  
Matèries actives autoritzades per a caqui  
Caqui  
Plaga/malaltia Plaguicides  
Mosca de la fruita  
(Ceratitis capitata)  
Azadiractina, fosmet, malation, triclorfon  
Cotxinilles  
Azadiractina, fenitrotion, malation  
Notes:  
Les matèries actives indicades en este annex per a cada plaga en cada cultiu podran, excepcionalment, ser utilitzades contra altres plagues en el mateix cultiu, sempre que estiguen registrades contra estes, respectant les condicions de la seua homologació.  
Pel fet que una mateixa matèria activa pot variar les seues autoritzacions d'ús segons la formulació emprada és necessari que, abans de qualsevol aplicació, es llija detingudament l'etiqueta i només s'apliquen els plaguicides en els cultius autoritzats i en les seues condicions d'ús allí ressenyades.  
En circumstàncies especials es podran autoritzar altres matèries actives no previstes en este annex, sempre que, estant el seu ús registrat en el cultiu, siga autoritzada la seua utilització per escrit de la Direcció General d'Investigació i Innovació Agrària i Ramaderia, amb les condicions que assenyale l'esmentada autorització.  
La llista de matèries actives indicades en l'annex estarà sotmesa als canvis que es puguen produir en el Registre Oficial de Productes Fitosanitaris des del moment d'emissió d'esta fins al moment que es decidisca usar qualsevol producte, ateses les nombroses i freqüents variacions que es produïxen en les autoritzacions d'ús.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5194, del 08-02-2006 (2006/1334)

ORDEN de 1 de febrero de 2006, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se convocan ayudas para el fomento del cultivo y explotación en común de las plantaciones de cítricos y otras especies leñosas.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5194

Fecha DOGV
:   08-02-2006

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - E) CONCESIÓN DE SUBVENCIONES ADMINISTRATIVAS

Número del documento
:   2006/1334

CVE


Fecha del documento
:   01-02-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [ayuda a la agricultura](javascript:void(0))
    * [explotación agraria en común](javascript:void(0))
    * [agrios](javascript:void(0))
    * [ayuda pública](javascript:void(0))
    * [explotación agraria](javascript:void(0))
    * [apoyo económico](javascript:void(0))

ORDEN de 1 de febrero de 2006, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se convocan ayudas para el fomento del cultivo y explotación en común de las plantaciones de cítricos y otras especies leñosas. [2006/1334]  
Para mejorar la rentabilidad de las explotaciones, se establece la presente orden, derivada de las conclusiones del Plan Millorar, cuyo objetivo es fomentar el cultivo o la explotación en común.  
El pequeño tamaño de las explotaciones de la Comunidad Valenciana tiene una incidencia negativa en el cultivo, afectando a aspectos tales como los costes de producción, la mecanización, la falta de renovación generacional, etc. El minifundismo se ha ido generando como consecuencia del sistema hereditario, del elevado precio de la tierra y del apego social a la misma, que ha favorecido más el fraccionamiento de los campos que su fusión.  
La excesiva parcelación dificulta la tecnificación de las explotaciones y fomenta la utilización de altas densidades de plantación, con la finalidad de obtener el máximo rendimiento de la tierra. Todo ello impide el uso de maquinaria y obliga a emplear mucha mano de obra costosa.  
En contraposición a esto, en otras áreas agrícolas españolas se han implantado modernas explotaciones, de grandes dimensiones y con estructuras mecanizables que permiten producir con costes mucho menores que en las zonas citrícolas tradicionales de la Comunidad Valenciana. Por otro lado, muchos de nuestros países competidores, especialmente los del norte de Africa, pueden ofertar su fruta a precios más bajos, favorecidos por sus reducidos costes salariales.  
El incremento del tamaño de las explotaciones, mediante la agrupación de parcelas, se plantea como un requisito para el mantenimiento de la rentabilidad y competitividad de las mismas mediante:  
. Una gestión técnica, económica y administrativa única.  
. La mejora de las condiciones de trabajo, compartiendo el uso de maquinaria, el empleo de mano de obra y algunas instalaciones que permitan efectuar en común determinadas prácticas culturales como la fertirrigación.  
. La reducción de los costes de producción.  
. La mejora y reorientación de la producción, ajustándola a las exigencias del mercado.  
. La concentración de la oferta y la mejora de su calidad.  
Con todo ello, no sólo se garantizará la continuidad de las plantaciones, sino que se propiciará una mejor conservación del medio natural, mediante la racionalización de las prácticas de cultivo y la utilización más eficiente de recursos productivos, tales como el agua, los fertilizantes y los productos fitosanitarios.  
Teniendo en consideración lo anteriormente expuesto, la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, establece un régimen de ayudas, con objeto de fomentar el asociacionismo de los titulares de explotaciones agrarias, para que, bien mediante el cultivo en común de sus parcelas, sin que por ello exista transmisión de su titularidad, o bien mediante la constitución de explotaciones asociativas, por fusión de otras existentes o de nueva creación, se alcancen, bajo una misma unidad de gestión, las dimensiones de cultivo que posibiliten un máximo de rentabilidad.  
En estas ayudas, se tiene en especial consideración la intervención en el proceso productivo, mediante el cultivo o la explotación en común, de las asociaciones de agricultores ya existentes, especialmente de las cooperativas, organizaciones de productores, sociedades agrarias de transformación y comunidades de regantes.  
Las subvenciones a las inversiones necesarias para la adaptación de las plantaciones al régimen de cultivo o explotación en común, así como las ayudas para la aplicación de servicios de asesoramiento y gestión en las mismas o para la utilización de prácticas de cultivo sostenibles, se establecen de conformidad con lo establecido en el Reglamento (CE) 1257/1999 del Consejo de 17 de mayo.  
Adicionalmente, la presente orden da prioridad a las entidades asociativas que presenten proyectos para el cultivo o la explotación en común, en la convocatoria de ayudas para la utilización racional del uso del agua de riego, contemplada en los presupuestos de la Generalitat Valenciana para la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación. También se da preferencia al personal técnico o administrativo de dichas entidades en los programas de formación que organiza la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Por lo anteriormente expuesto, a propuesta de la Subsecretaria de Agricultura, Pesca y Alimentación y en uso de las atribuciones conferidas por el artículo 35 de la Ley de Gobierno Valenciano:  
ORDENO  
Artículo 1. Objeto  
Con el fin de mejorar la rentabilidad de las explotaciones de cítricos y otros cultivos leñosos incluidos en el anejo 2, se establece un régimen de ayudas para incentivar el cultivo o la explotación en común de las mismas, con el que, conforme al Reglamento (CE) 1257/1999, del Consejo, de 17 de mayo, al Reglamento (CE) nº 1/2004 de la Comisión de 23 de diciembre de 2003 sobre la aplicación de los artículo 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales para las pequeñas y medianas empresas dedicadas a la producción, transformación y comercialización de productos agrarios y al Programa Operativo Integrado de la Comunidad Valenciana para el periodo 2000-2006, se pretenden los siguientes objetivos:  
. reducir los costes de producción  
. mejorar o reorientar la producción ajustándose a las exigencias del mercado  
. mejorar las condiciones de trabajo  
. garantizar la continuidad de las explotaciones  
. proteger el medio natural a través de la racionalización de los insumos de los cultivos.  
. concentrar la oferta y mejorar su calidad  
Artículo 2. Ámbito de aplicación  
Las inversiones y gastos auxiliables tendrán su ámbito de aplicación en el territorio de la Comunidad Valenciana.  
Artículo 3. Definiciones  
A los efectos de la presente orden se entenderá por:  
1. Cultivo en común: Conjunto de labores culturales realizadas en las parcelas de titulares de explotaciones agrarias integrados en una sociedad, bajo una misma unidad de gestión, para el aprovechamiento común de medios materiales y personales sin que por ello exista transmisión de dicha titularidad. Las labores realizadas conjuntamente serán, cuanto menos, el riego, la fertilización, los tratamientos fitosanitarios, el manejo del suelo y la poda, incluyendo la eliminación de los restos de esta.  
2. Explotación en común: Explotación agraria societaria constituida por la fusión de explotaciones preexistentes, al objeto de constituir una entidad única.  
3. Programa de mejoras: conjunto de actuaciones que con carácter anual o plurianual y con planteamientos técnicos y económicos adecuados que las justifiquen, proyecta introducir una entidad asociativa cuyo fin sea el cultivo o explotación en común.  
Artículo 4. Registro de explotaciones agrícolas afectadas al cultivo o explotación en común  
1. Se crea el Registro de entidades agrícolas, incluidas en actuaciones de cultivo o explotación en común, en la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, y adscrito a la Subsecretaría.  
El Registro dispondrá de dos secciones. Sección de cultivo en común y Sección de explotación en común.  
2. En el registro deberán inscribirse todas las entidades agrícolas afectadas al cultivo o explotación en común, que deseen beneficiarse ya sea de las ayudas contempladas en la presente orden o en cualquier otra que convoque esta Conselleria, en las que se priorice esta circunstancia, o bien, de los beneficios fiscales que se pudieran establecer.  
3. El acceso al Registro se efectuará mediante la presentación cumplimentada de la instancia del anejo 1, junto con la relación certificada de los titulares y las parcelas que constituyan la entidad para el cultivo o explotación en común, según los anejos 1a y 1b. Se acompañará del contrato que establezca las obligaciones, tanto de la entidad, como de los socios interesados en efectuar el cultivo o la explotación en común a través de la misma.  
4. Cualquier variación de los datos de la ficha registral se comunicarán al Registro por la entidad asociativa, en un plazo máximo de dos meses, a contar desde la fecha en la que tuvo lugar la alteración.  
Artículo 5. Ayudas  
Las líneas de ayudas que se establecen en la presente orden se aplicarán a:  
a) Los gastos de los servicios de asistencia a la gestión técnica, del personal y de los medios de producción, de las sociedades que realicen el cultivo o explotación en común.  
b) Las inversiones en agrupaciones de plantaciones para el cultivo o explotación en común.  
c) Los gastos derivados de la aplicación de prácticas de cultivo respetuosas con el medio ambiente.  
Artículo 6. Beneficiarios  
Podrán ser beneficiarios de las ayudas:  
1. En los programas de explotación en común: las cooperativas agrarias, organizaciones de productores agrarios, sociedades agrarias de transformación, comunidades de regantes, o cualquier otra entidad asociativa agraria, que incluya en sus objetivos la explotación en común de las plantaciones de sus socios.  
2. En los programas de cultivo en común presentados por cooperativas, organizaciones de productores, sociedades agrarias de transformación, comunidades de regantes o cualquier otra entidad asociativa que incluya entre sus objetivos el cultivo en común de las plantaciones de sus socios:  
a) La propia entidad asociativa agraria cuando se trate de inversiones o gastos de gestión conjunta para todos sus asociados.  
b) El titular de la explotación agraria integrada en el cultivo en común para las actuaciones a realizar dentro de la misma. En este supuesto y para facilitar la gestión del programa, el cobro de la totalidad de las ayudas se podrá efectuar en una cuenta corriente designada por la entidad asociativa.  
En base a la ubicación de las explotaciones, a sus distintas orientaciones productivas o a otras circunstancias que lo justifiquen, los titulares de explotaciones podrán constituir más de una asociación de parcelas para el cultivo en común, siempre y cuando cada una de ellas cumpla los requisitos de dimensión indicados en el apartado 2ª del artículo 7 de la presente orden y sean autorizadas por el órgano gestor de las ayudas.  
Los beneficiarios de estas ayudas deberán cumplir los requisitos establecidos en el artículo 13 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, General de Subvenciones.  
Artículo 7. Requisitos para acceder a las ayudas dirigidas a fomentar el cultivo o la explotación en común.  
1. De los titulares:  
Los titulares de las explotaciones, que vayan a efectuar el cultivo en común, deberán cumplir los siguientes requisitos:  
a) Pertenecer a una entidad asociativa agraria que reúna las condiciones exigidas en el punto 2 del presente artículo.  
b) Comprometerse a mantener las parcelas adscritas a sociedad para la que se solicita la ayuda, durante al menos 10 años, contados desde la fecha de concesión de la ayuda.  
c) Ser titular de una explotación agrícola con una antigüedad mínima de tres años y que las superficies objeto de ayuda no procedan de una segregación de antigüedad inferior a tres años en el momento de la solicitud, con la excepción, en ambos casos, de que la propiedad se haya obtenido por "mortis causa".  
Asimismo, quedará exceptuado el requisito de titularidad con una antigüedad mínima de tres años, cuando la explotación se haya transmitido en su integridad, hasta en segundo grado de consanguinidad.  
d) Tener 18 años cumplidos, en el caso de personas físicas.  
e) La explotación agrícola deberá cumplir las normas mínimas en materia de medio ambiente, reflejas en el anejo 5 de la presente orden.  
2. De las Sociedades.  
Podrán ser beneficiarios de las ayudas para el cultivo o la explotación en común aquellas entidades asociativas agrarias preexistentes o de nueva creación a las que hacen referencia los puntos 1 y 2 del artículo 6, que cumplan las siguientes condiciones.  
a) El conjunto de las explotaciones de sus socios deberá alcanzar una dimensión igual o superior a 10 Unidades de Trabajo Agrario (en adelante UTA, cuya definición se especifica en la Ley 19/1995 de Modernización de Explotaciones Agrarias), y cuya equivalencia en superficie se indica en el anejo 2 de la presente orden.  
No obstante, en las sociedades para el cultivo o explotación en común cuyas parcelas, o al menos, tres cuartas partes de la superficie de estas, estén ubicadas en zonas desfavorecidas de montaña y despoblamiento, (clasificadas como tales e incluidas en los listados a los que hace referencia el apartado 4, del artículo 55 del Reglamento CE 1.257/1999) será suficiente con alcanzar, en el conjunto de las parcelas de sus socios, una superficie igual o superior a las 8 UTA.  
b) Que las superficies que integran la sociedad no procedan de segregaciones de antigüedad inferior a tres años en el momento de la solicitud, a excepción de la segregación que se haya efectuado por mortis causa.  
c) Estar constituidos por un mínimo de diez socios, de tal forma que ninguno de ellos aporte más del 25% de la superficie total de las explotaciones integradas en la sociedad. Se podrán exceptuar aquellos socios que adopten la forma jurídica de SAT o cooperativa agraria, en cuyo caso pueden superar dicho porcentaje, sin que en ningún caso puedan alcanzar el 50% de la superficie total de las explotaciones integradas en la sociedad.  
d) Que al menos las dos terceras partes del número de socios reúnan los requisitos específicos en el punto 7.1.c., en las sociedades de explotación en común.  
e) Cumplir las normas mínimas en materia del medio ambiente que se detalla en el anejo 5 de la presente orden y las que fueren de conformidad con la normativa comunitaria y nacional.  
f) Acreditar que el programa de explotación o cultivo en común, es viable económicamente.  
g) Disponer de un cuaderno de explotación, donde se anoten todas las operaciones y prácticas de cultivo.  
h) La mayoría de los socios, miembros del órgano de gobierno de la persona jurídica que lleva a cabo el cultivo o la explotación en común, deberán poseer una experiencia profesional como mínimo de tres años o la formación profesional mínima de 90 horas lectivas, pudiéndose sustituir la acreditación de 30 horas lectivas de formación por cada uno de los años de experiencia exigidos.  
i) En el caso de cooperativas, éstas crearán secciones, en su caso, de cultivo o explotación en común.  
Artículo 8. Ayudas para el fomento de la explotación o el cultivo en común  
1. Gastos auxiliables por servicios a la gestión de las asociaciones para la explotación o el cultivo en común.  
Se concederán ayudas para la creación o el incremento de servicios a la gestión técnica, del personal y de los medios de producción a las sociedades que realicen la explotación o el cultivo en común, contempladas en los puntos 1 y 2a del artículo 6.  
a) Gestión técnica  
Las sociedades beneficiarias podrán contratar a técnicos, a tiempo parcial o completo para dirigir la explotación. La cuantía máxima de la subvención por este concepto será de 19.200 euros anuales, cuando la superficie en común se encuentre entre las 10-20 UTA y de 38.400 euros anuales cuando supere las 20 UTA. Esta ayuda se mantendrá íntegramente durante cinco años consecutivos.  
Los agentes para la gestión técnica deberán poseer la titulación de Ingeniero Agrónomo o Ingeniero Técnico Agrícola.  
b) Gestión del personal y de los medios de producción.  
Las sociedades beneficiarias podrán contratar hasta un máximo de dos agentes durante cinco años consecutivos para atender la gestión del personal y de los medios de producción cuando la superficie sea inferior a las 40 UTAs y hasta tres agentes cuando las supere, siempre y cuando no se supere la subvención de 13.200 euros por agente y año.  
c) La sociedad beneficiaria de la ayudas deberá comprometerse a mantener los agentes de gestión durante, al menos, 10 años desde la concesión de las ayudas.  
2. Inversiones auxiliables y cuantías máximas.  
2.1 Inversiones auxiliables  
Se concederán ayudas destinadas a las inversiones agrícolas especificadas en el programa de mejora, que podrá contemplar los siguientes aspectos:  
a) Replantación de parcelas y adecuación de los marcos de plantación a la mecanización de la explotación, siguiendo las directrices que se exponen en el anejo 10.  
Por estos conceptos, la inversión máxima auxiliable será de 7.000 euros por hectárea durante el primer año de plantación y 2.500 euros por hectárea durante los cuatro años sucesivos, siempre que los gastos pudieran justificarse en inversiones realizadas para la formación de la plantación.  
b) Cambio de variedad por sobreinjerto.  
La inversión máxima auxiliable será de 4.000 euros por hectárea durante el primer año de sobreinjerto y de 2.500 euros por hectárea durante los dos años siguientes, siempre que los gastos pudieran justificarse en inversiones realizadas para la formación de la plantación.  
c) Adquisición de maquinaria agrícola y equipos, incluidos los informáticos.  
d) Instalación de riego localizado, cabezal, depósitos, automatismos y otras obras e instalaciones necesarias para efectuar la fertirrigación colectiva de las parcelas en régimen de cultivo o explotación en común.  
e) Construcción de almacenes u otras construcciones agrarias y realización de obras para su acondicionamiento.  
f) Restauración de caminos, márgenes, accesos y otras obras de reparación, que beneficien colectivamente al conjunto de las parcelas en régimen de cultivo o explotación en común.  
g) Costes generales, tales como proyectos, consultorías, estudios de viabilidad o licencias, hasta un 12 por ciento del coste total de la inversión aprobada.  
h) Cualquier otra inversión cuya conveniencia se justifique, en el proyecto de mejoras.  
2.2. Cuantía máxima de las ayudas.  
La cuantía máxima de la ayuda expresada en porcentaje del importe de la inversión subvencionada será de:  
a) el 50 por cien en las zonas desfavorecidas.  
b) el 40 por cien en las demás zonas  
3. Gastos derivados de la aplicación de técnicas de cultivo respetuosas con el medio ambiente.  
3.1. Se concederán ayudas, a aquellas agrupaciones para el cultivo o la explotación en común que realicen prácticas de cultivo dirigidas a la conservación del medio natural, en las siguientes líneas:  
a) Conservación del suelo agrícola.  
b) Empleo de los productos fitosanitarios autorizadas para la protección integrada contra plagas y enfermedades.  
c) Aplicación de métodos biológicos y biotécnicos en la lucha contra agentes nocivos.  
d) Aplicación de sistemas para economizar el agua de riego, mediante un uso más eficiente de la misma.  
e) Aportación racional de los fertilizantes, con especial atención al control de contaminación de las aguas subterráneas por nitratos.  
f) Mantenimiento de zonas de cultivo, exentas de tratamientos, para mantener la diversidad biológica y adopción de medidas para la conservación de la flora y fauna de las áreas circundantes.  
Por la aplicación de este conjunto de medidas, siguiendo las especificaciones recogidas en el anejo 11, las sociedades beneficiarias podrán recibir una ayuda de 900€ por hectárea y año en cultivos de regadío y de 300€ por hectárea y año para el resto, a partir de la finalización del primer ciclo productivo en el que se hayan aplicado dichas medidas.  
3.2. Así mismo serán auxiliables las inversiones realizadas para:  
. La adquisición de organismos beneficiosos para la lucha biológica contra las plagas y enfermedades.  
. Las instalaciones de cría de insectos útiles.  
. La adquisición e implantación de sistemas biotécnicos para la detección y control de agentes nocivos.  
. Los equipos de medida y el soporte informático, para la determinación de las necesidades de agua y fertilizantes de los cultivos.  
La intensidad de ayuda para estas inversiones será de hasta el 65 por cien en las zonas desfavorecidas y de hasta el 60 por cien en el resto de las zonas   
Artículo 9. Limitaciones a las inversiones.  
1. No serán auxiliables las inversiones que tengan por efecto incrementar la obtención en la explotación de productos que carezcan de salidas normales de mercado, ni las que sean incompatibles con las ayudas establecidas en la correspondiente Organización Común de Mercados.  
2. No se concederán ayudas para la adquisición de maquinaria ni equipo de segunda mano, excepto cuando ésta pertenezca a un miembro de la sociedad, debiendo en ese caso facilitar el vendedor del equipo declaración de su origen, confirmando que durante los últimos siete años no se ha comprado con subvención alguna. Su precio no será superior a su coste inicial, minorado en un 10 por ciento del mismo por cada año transcurrido desde su adquisición y será inferior al coste de una maquinaria o equipo similar de nueva adquisición.  
3. Será auxiliable la construcción o acondicionamiento de edificios o construcciones agrarias permanentes cuando, para su utilización conjunta para el cultivo o explotación en común, dicho terreno sea propiedad o haya sido cedido a la sociedad por un período mínimo de diez años desde el momento de concesión de las ayudas. En ningún caso será auxiliable el valor del terreno.  
Tales construcciones o acondicionamientos deberán respetar la legalidad y normativa aplicable, así como contar con las licencias que, en su caso, sean necesarias.  
4. Las inversiones solicitadas para la transformación de secano en regadío, o cualquier otra inversión que dependiese de tal transformación, no serán auxiliables si no se acredita el derecho de concesión de agua a las parcelas objeto de transformación.  
Serán asimismo exigibles las autorizaciones medioambientales, o cualquier otro tipo de permisos o licencias, implícitas a la realización de las inversiones.  
5. Las inversiones solicitadas deberán ajustarse a las necesidades de la explotación y al objeto para el que se conceden las ayudas.  
6. No será auxiliable, en ningún caso, las cantidades pagadas por el beneficiario en concepto del impuesto del valor añadido.  
7. El volumen máximo de inversión auxiliable, queda condicionado a los límites que se establezcan en la normativa comunitaria y en las normas nacionales de desarrollo o transposición de aquellas.  
Artículo 10. Solicitud y plazo de presentación.  
1. Las solicitudes, serán dirigidas al Subsecretario de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, y se presentarán en el Registro General de la CAPA, calle Amadeo de Saboya, 2, 46.010 Valencia, en los servicios territoriales de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación o en cualquiera de los otros lugares a que se refiere el artículo 38.4 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, haciendo el seguimiento de las solicitudes una ventanilla única bajo la dirección de la Oficina Estratégica Agraria.  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación facilitará modelos normalizados de solicitud, semejantes a los que se especifican en los anejos 6, 7, 8 y 9 de la presente orden. Éstos se podrán encontrar también en los centros "Prop" de la Generalitat Valenciana o en la web de la misma (http:www.gva.es).   
A los impresos de solicitud, deberá acompañarse la documentación que a continuación se relaciona, según se requiera en cada tipo de solicitud, conforme a lo especificado en los anejos 6, 7, 8 y 9:  
a) Poderes para la representación de la entidad solicitante.  
b) Copia del documento de identificación fiscal del representante.  
c) Ordenanzas y Estatutos vigentes de la entidad solicitante.  
d) Copia del documento de identificación fiscal de la entidad solicitante.  
e) Programa de mejoras para un periodo máximo de cinco años, conforme a lo señalado en los anejos 3 ó 4, según el caso, de la presente orden y, gastos corrientes y calendario de ejecución de las inversiones solicitadas en la convocatoria y para las cuales se solicita subvención.   
En su caso, proyecto visado por el colegio profesional correspondiente.  
En el caso de inversiones, cuando no pueda aportarse algún proyecto de inversión junto con el plan de mejoras en la convocatoria inicial, podrá solicitarse la subvención para sucesivas convocatorias previo aporte del proyecto correspondiente.  
f) Relación de datos de los titulares solicitantes de las ayudas para el cultivo en común.  
g) Descripción detallada de las actividades del agente de gestión y presupuesto de sus gastos  
h) Curriculum documentado del agente de gestión  
i) Compromiso de mantener el servicio de gestión durante, al menos 10 años desde la concesión de la subvención.  
j) Declaración responsable sobre el cumplimiento de la normativa de integración laboral de personas con discapacidad, o en su caso, la exención de dicha obligación (artículo 5.3 del Decreto 279/2004, de 17 de diciembre).  
k) Declaración responsable de que la actividad a subvencionar no se financia con otros ingresos públicos procedentes del Estado o la Comunidad Autónoma.  
l) Acreditación de los requisitos exigidos en el artículo 7 la presente orden.  
m) Acreditación de los aspectos a tener en cuenta para la evaluación de las solicitudes de acuerdo con el artículo 14 de la presente orden.  
La presentación de la solicitud por parte de los beneficiarios conllevará la autorización al órgano gestor para recabar los certificados a emitir por la Agencia Estatal de la administración Tributaria, la Dirección General de Tributos de la Generalitat Valenciana y por la Tesorería General de la Seguridad Social.  
Si la documentación adjuntada fuera incompleta o no reuniera los requisitos exigidos en la presente orden, se requerirá al organismo solicitante para que, en el plazo de 10 días, complete la documentación o subsane la falta, con advertencia de que si no lo hiciese se archivará la solicitud sin más trámite.  
2. La presentación de solicitudes deberá efectuarse, entre el 1 de noviembre y el 31 de diciembre del año anterior al inicio del programa de cultivo o explotación en común.  
Artículo 11. Plazo de ejecución  
1. Las actuaciones contempladas en el proyecto de mejoras deberán ejecutarse durante el periodo de cinco años para al que se solicita el mismo.  
2. Serán auxiliables las inversiones y gastos realizados con posterioridad a la resolución de la concesión de la ayuda solicitada y, en su caso, aquellas que se realicen con posterioridad a la fecha de formalización de la solicitud y sobre las que exista, cuando su naturaleza lo requiera, certificado del técnico instructor de las ayudas, en el que se haga constar la no iniciación de las inversiones antes de dicha fecha y recaiga resolución aprobatoria sobre las mismas.  
3. La entidad solicitante deberá ejecutar las inversiones y gastos subvencionables, dentro del ejercicio presupuestario en el que se programaron, de tal forma que se finalice y justifiquen antes del día 31 de octubre de cada año. Cuando por motivo razonado las inversiones programadas para un determinado ejercicio, no se hubieran finalizado, la entidad beneficiaria podrá solicitar antes del 31 de octubre de ese año, una prórroga para su ejecución. Dicha solicitud deberá ser estimada antes del 31 de diciembre por el órgano competente y podrá otorgarse como máximo hasta el día 31 de octubre del año siguiente. La no resolución expresa de dicha solicitud se entenderá como desestimatoria.  
Artículo 12. Modificaciones a las inversiones aprobadas  
Cualquier modificación a las actuaciones contempladas en un proyecto de inversiones aprobado por la conselleria, deberá ser comunicada a la misma con carácter previo a su realización, distinguiendo entre:   
a) Las que sean de menor entidad por afectar únicamente a cambios en las unidades contempladas en el proyecto, sin que ello suponga un incremento en la cuantía de las inversiones aprobadas en el mismo. En este caso, la competencia para autorizar dicho cambio recaerá en el funcionario instructor del expediente.  
Las que supongan la introducción de actuaciones no contempladas en el proyecto o el incremento de la cuantía total de las inversiones previstas en el mismo. En este caso, se requerirá la presentación de un proyecto complementario o alternativo para su aprobación.  
Artículo 13. Tramitación de las solicitudes  
Los expedientes de las ayudas previstos en la presente orden se tramitarán a través de la Subsecretaria de Agricultura, Pesca y Alimentación, siendo competentes en su instrucción los servicios territoriales de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Artículo 14. Evaluación de las solicitudes  
1. Se examinarán las solicitudes y la documentación que en ellas se demanda, comprobando el cumplimento de los requisitos exigidos a la sociedad y revisando las características de las explotaciones que la integran. En caso necesario, se establecerá el orden de prioridad para su aprobación, aplicando los siguientes criterios:  
. Explotación en común: 1 punto  
. Asociación para el cultivo o explotación en común,integrada en una entidad de comercialización: 2 puntos  
. Número de socios: hasta 1 puntos  
. Superficie en común: hasta 1 puntos  
. Proximidad de las parcelas: hasta 1'5 puntos  
. Valoración del plan de mejora: hasta 2 puntos  
. Plan de seguros de los cultivos afectos: hasta 0,5 puntos  
. Número de socios minusválidos: hasta 0,5 puntos  
. Número de socios mujeres: hasta 0,5 puntos  
2. A los efectos de la aplicación de estos criterios se constituirá el siguiente órgano colegiado, que propondrá la concesión de ayudas al órgano concedente:  
. Presidente: subsecretario de Agricultura, Pesca y Alimentación  
. Presidente suplente: jefe del Área de la Oficina Estratégica Agraria.  
. Secretario jefe del Servicio de Mejora de Estructuras Agrarias  
. Secretario suplente: jefe de la Sección de Ayudas a las Rentas  
. Vocales: un representante por cada una de las Direcciones Territoriales  
Artículo 15. Resolución de las solicitudes.  
Se establece un plazo máximo de 3 meses para resolver y notificar las solicitudes, contados a partir de la fecha límite de presentación de las mismas. Las solicitudes, sobre las que, transcurrido dicho plazo, no se hubiese emitido la correspondiente resolución, se entenderán por denegadas.  
En el supuesto de que el conjunto de solicitudes de subvención represente una cantidad superior al importe global máximo asignado a la línea presupuestaria que financia las ayudas reguladas por la presente orden, en base a lo establecido en el artículo 28 del Texto Refundido de la Ley de Hacienda Pública de 26 de junio de 1991, se dictará resolución desestimatoria por ese motivo, sin que ello conceda prioridad ni derecho alguno a las solicitudes que pudiera presentar en años posteriores el interesado.  
Para este supuesto, y en aplicación de lo dispuesto, se aplicará el orden de prioridad de las solicitudes, establecido en función de la puntuación obtenida, según la baremación que figura en el artículo 14 de la presente orden.  
Artículo 16. Acreditaciones  
1. La viabilidad económica se acreditará mediante un estudio realizado por una empresa de consultoría especializada o mediante un informe económico prospectivo realizado por un técnico competente. Esta valoración deberá hacerse considerando las necesidades concretas del mercado en ese momento y en particular de la Comunidad Valenciana.  
2. La titularidad de las parcelas objeto de cultivo o explotación en común se acreditarán mediante la información catastral que a tales efectos pueda disponer el órgano instructor de los expedientes, o bien certificado de la Gerencia Territorial de Catastro o nota simple de registro, en ambos casos expedidos en el mismo ejercicio de la solicitud. Todo ello a nombre del titular o cónyuge cuando el régimen económico de la sociedad matrimonial sea de gananciales.  
El arrendamiento se acreditará mediante contrato escrito y liquidado del impuesto de transmisión patrimonial correspondiente.  
3. La antigüedad de tres años como titular de una explotación agraria, mediante la propia acreditación de la titularidad para ese período de tiempo.  
4. La edad de cada titular se acreditará mediante fotocopia del documento nacional de identidad.  
5. La afiliación a la Seguridad Social se acreditará mediante certificado de vida laboral.  
6. El nivel de formación profesional en materia agraria de los titulares, responsables de explotaciones, agentes de cultivo o técnicos se acreditará mediante:  
a) Experiencia profesional en la actividad agraria por un mínimo de tres años mediante la acreditación de la titularidad para ese periodo de tiempo.   
b) En caso de no poseer los tres años de experiencia profesional, será valida la acreditación de 30 horas lectivas en cursos de formación profesional agraria por cada año de carencia.  
c) Diplomas o certificados de cursos en materia agraria, impartidos por instituciones públicas o privadas, en las que se acredite el temario impartido, horas lectivas y fechas de realización.  
d) Título de Capataz Agrícola o de Formación Profesional Agraria.  
e) Título académico de Ingeniero Agrónomo o Ingeniero Técnico Agrícola.  
Artículo 17. Justificación de las inversiones  
1. La sociedad beneficiaria de las ayudas deberá presentar anualmente una memoria en la que figuren las actividades llevadas a cabo por cada uno de los agentes, las labores realizadas en común, los medios utilizados, los resultados económicos, las mejoras cualitativas y los efectos medioambientales que hayan podido derivarse del cultivo o la explotación en común. Los datos reflejados en la memoria deberán poder ser verificados por el órgano gestor o cualquier otro de la administración, a través de la contabilidad de la sociedad y de la documentación que custodie.  
2. Por regla general los gastos y las inversiones realizadas por el beneficiario deberán justificarse mediante facturas originales pagadas. En los casos en que esto no sea posible, los pagos serán justificados por documentos contables de valor probatorio equivalente. En este segundo caso se considerará documento contable de valor probatorio equivalente el que pueda acreditarse mediante intermediación bancaria o el que pudiera figurar inequívocamente en contabilidad sujeta al correspondiente registro mercantil o societario.  
3. En el supuesto de adquisición de bienes inmuebles deberá aportarse además certificado de tasador independiente debidamente acreditado e inscrito en el correspondiente registro oficial.  
4. Las inversiones incluidas en los programas de mejora para el cultivo en común correspondientes a varias explotaciones individuales podrán ser realizadas conjuntamente. En este caso deberán justificarse del siguiente modo.  
a) Las inversiones realizadas en las explotaciones de los socios que se han realizado conjuntamente, mediante factura del proveedor a la sociedad por la totalidad del gasto, a la que se deberá acompañar la factura de la sociedad al titular de cada explotación por el importe de las inversiones subvencionadas en cada una de ellas.  
b) Las inversiones comunes a todas las explotaciones, mediante factura del proveedor a la sociedad por el importe de dichas inversiones, a la que se deberá acompañar la acreditación del pago a la sociedad por parte de cada uno de los titulares de explotación afectados por la inversión en común, de la parte proporcional que le correspondiera en el reparto de dichas inversiones.  
Los bienes muebles o inmuebles adquiridos y subvencionados bajo esta última modalidad descrita deberán quedar afectados al uso exclusivo delos socios que realicen el cultivo en común, circunstancia ésta que deberá hacerse constar en el documento que, por la naturaleza del bien, deba escriturarse.  
5. Los gastos subvencionables correspondientes a los agentes para la gestión administrativa, del personal y de los medios de producción, se justificará mediante fotocopia de las nóminas mensuales y de los ingresos a la Seguridad Social de la cuota empresarial por el trabajo de aquellos. Del mismo modo se justificarán los gastos correspondientes a los agentes para gestión técnica, cuando el técnico posea contrato laboral a tiempo completo con la sociedad En el caso de que hayan prestado servicios a tiempo parcial, se justificará mediante factura. emitida por el técnico o agente, con especificación de los servicios prestados a la que se acompañara justificación del pago efectivo por parte de la sociedad.  
6. La mano de obra asalariada se justificará mediante fotocopia de los TC-2 y las correspondientes nóminas.  
También podrá justificarse la mano de obra procedente de una empresa de servicios cuando exista justificación de los gastos generados por ésta, con especificación del tiempo ocupado en la explotación o parcelas en la que se ha empleado.  
7. En el caso del cultivo en común, y siempre que en el proyecto esté prevista la realización de determinadas actuaciones por parte del titular de la explotación, se podrán justificar hasta un máximo de 11.000 € por UTA, como gastos en mano de obra propia o familiar.  
8. Cuando el importe del gasto subvencionado supere la cuantía de 30.000 euros en el supuesto de coste por ejecución de obra, o de 12.000 euros en el supuesto de suministro de bienes de equipo o prestación de servicios por consultoría o asistencia técnica, el beneficiario de las ayudas deberá ajustarse en la contratación de dicho gasto a lo estipulado en el artículo 31 de la Ley General de Subvenciones de 17 de noviembre de 2003.  
9. En el supuesto de adquisición, construcción, rehabilitación y mejora de bienes inventariables, el beneficiario destinará los bienes al fin concreto para el que se concedió la subvención durante un periodo de 10 años.  
10. En la construcción y mejora de bienes inmuebles, se deberá acreditar que se cuenta con todas las licencias exigibles.  
Artículo 18. Certificaciones  
1. Concluida la inversión o acción objeto de ayuda, todo beneficiario, o su representante, está obligado a comunicarlo por escrito al órgano instructor del expediente, con anterioridad a la conclusión del plazo concedido para su realización.  
2. La certificación de los gastos correspondientes a los agentes de gestión subvencionables se realizará sobre los producidos desde el primer día de octubre hasta el último de septiembre del año siguiente, previa presentación de la memoria anual a la que se hace referencia en el artículo 8.  
3. Para proceder al pago de las ayudas será necesaria la certificación, por el técnico designado por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, de la realización de las inversiones o gastos para las que se hubiera concedido la ayuda y del cumplimiento de los compromisos y obligaciones adquiridas. Dicha certificación expresará las inversiones o acciones realizadas y la cuantía de la ayuda que le corresponda, debiendo deducir, en su caso, la parte proporcional a la inversión o gasto no realizado, o no justificada, sin perjuicio de que, por incumplimiento del objeto de la ayuda concedida, pudiera emitir informe pertinente para la revocación de las ayudas aprobadas.   
Cuando el objeto de la inversión auxiliable permita efectuar una certificación parcial de unidades contempladas en el proyecto, será admisible, como máximo, dos certificaciones parciales dentro de cada ejercicio.  
4. El cumplimiento de las normas y las actuaciones programadas en materia de medio ambiente se certificará mediante informe del técnico designado por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, el cual, previamente deberá:  
a) Comprobar y validar las anotaciones realizadas por el técnico responsable en el cuaderno de explotación, según las especificaciones del anejo 10.  
b) Inspeccionar las parcelas de producción.  
c) Efectuar la toma de muestras y realizar los análisis que considere oportuno, tanto de residuos de fitosanitarios, como de nitratos o cualquier otro producto que pueda estar presente en suelos, aguas u órganos vegetales.  
Artículo 19. Reintegro de ayudas  
Cuando por incumplimiento de los requisitos establecidos por la presente norma, se dictara resolución de revocación y reintegro de las subvenciones, será reintegrable el principal de la cuantía pagada más los intereses legales que les corresponda desde la fecha de transferencia del pago hasta la resolución revocatoria.  
Artículo 20. Ayudas no reintegrables  
1. No procederá el reintegro de las ayudas percibidas cuando el incumplimiento de alguno de los requisitos exigidos al beneficiario sea debido a alguna de las siguientes causas:  
a) Muerte del beneficiario, en el caso de personas físicas.  
b) Abandono de la condición de titular de la explotación motivado por algunas de las siguientes causas, que deberán ser estimadas por el órgano competente:  
1º. Expropiación total o de una parte de la explotación, si dicha expropiación no era previsible el día en que se suscribieron los compromisos.  
2º. Catástrofes naturales o accidentes que afecten gravemente a la explotación.  
2. En el caso en que el beneficiario transmita la totalidad o parte de la explotación a otra persona, ésta podrá subrogarse en los compromisos del mismo durante el período pendiente de cumplimiento, siempre que el nuevo titular reúna los requisitos para ser beneficiario de las ayudas. En este caso, no procederá el reintegro de las ayudas percibidas.  
En cualquier caso la transmisión deberá obligatoriamente ser comunicada a la administración, la cual deberá dar respuesta a los efectos que pudieran producirse.  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
Primera  
Las subvenciones a las inversiones en explotaciones que se estipulan en el punto 2 y 3.2 del artículo 8 de la presente orden y las contempladas en el capítulo II de la Orden de 29 de mayo de 2002 de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, se concederán con cargo al capítulo 7 del programa 714.20, línea T4721 de los presupuestos de la Generalitat Valenciana, por un importe de 57.836.000 € para el periodo 2006-2010, con la siguiente distribución de anualidades:  
Ejercicio Límite máximo de las subvenciones  
2.006 11.836.000 €  
2.007 16.000.000 €  
2.008 12.000.000 €  
2.009 10.000.000 €  
2.010 8.000.000 €  
Las subvenciones establecidas en el capítulo III de la Orden de 29 de mayo de 2002 de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació y las subvenciones a los gastos para la asistencia a la gestión de las explotaciones y por la aplicación de técnicas de cultivo respetuosas con el medio ambiente, estipuladas en los punto 1 y 3.1 del artículo 8 de esta orden, se concederán con cargo al capítulo 4 del programa 714.20, línea T4719 de los presupuestos de la Generalitat Valenciana, por un importe de 294.800 € en el ejercicio 2.006. Dichas cantidades se podrán incrementar atendiendo al número de solicitudes presentadas, siempre que las disponibilidades presupuestarias así lo permitan.  
Las cuantías totales máximas de las ayudas, por estos conceptos, se harán públicas anualmente, de acuerdo con los presupuestos de la Generalitat Valenciana correspondientes a cada ejercicio, mediante orden de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
La autorización del gasto de carácter plurianual se subordinará a los créditos que para cada ejercicio se consignen a tal efecto en los presupuestos de la Generalitat Valenciana.  
Segunda  
Las solicitudes de ayudas para el ejercicio 2006, deberán presentarse antes del 31 de marzo de dicho año.   
Tercera  
Las solicitudes presentadas para la convocatoria de 2.006, al amparo de la orden de 29 de mayo de 2.002 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, podrán acogerse a la presente convocatoria, cuando su objeto sea coincidente con el establecido en el artículo 1 de la presente disposición, haciendo manifestación expresa en tal sentido.  
Las explotaciones de cultivo o explotación en común de cítricos o otras especies leñosas con expediente de ayuda aprobados, podrán asimismo acogerse a la nueva normativa o continuar rigiéndose a la Orden de 29 de mayo de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
En ambos casos, la opción de acogida a la nueva normativa deberá ejercerse en el plazo de un mes a partir de la publicación de la presente disposición, transcurrido el cual se entenderá que continuará acogida al régimen de la anterior norma.  
Cuarta  
La Orden de 29 de mayo de 2.002 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, mantendrá su vigencia para las solicitudes presentadas para la convocatoria de 2.006, cuyo objeto no sea coincidente con el establecido en el artículo 1 de la presente disposición.  
Asimismo, mantendrá su vigencia para los expedientes de subvención de cultivo o explotación en común aprobados con anterioridad a la publicación de la presente orden, cuyo objeto no sea coincidente en el establecido en el artículo 1 de la presente disposición.  
Quinta  
En la resolución de las solicitudes de ayuda se atenderán en primer lugar las presentadas con anterioridad a la publicación de la presente disposición.  
Sexta  
En las convocatorias de ayudas, que durante el periodo 2006-2010, efectúe la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación se dará prioridad a las solicitudes presentadas por las entidades, entre cuyo objeto social esté el cultivo o la explotación en común, siempre y cuando el objeto de las ayudas afecte a las mismas. Cada convocatoria concretará el nivel de prioridad que se conceda. Las entidades beneficiarias de dicha prioridad deberán estar inscritas en el Registro de agrupaciones para el cultivo o explotación en común, creado en esta orden.  
Séptima  
En las convocatorias de ayudas para la utilización racional del uso del agua de riego, tendrán prioridad en la baremación de las solicitudes que se presenten, las efectuadas por entidades de riego en cuyo territorio se haya implantado, en todo o parte, el cultivo y/o explotación en común de las tierras regadas por dicha entidad.  
También se dará prioridad a los planes de obras de interés general que afecten a entidades de cultivo o explotación en común.  
Octava  
El personal técnico y de gestión económica o administrativa, que preste servicios en las agrupaciones para el cultivo o la explotación en común, tendrá prioridad en todos los cursos de formación continua, organizados por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, que puedan tener interés para las mismas.  
Asimismo, la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, organizará anualmente un curso de 45 horas lectivas, dirigido específicamente al personal técnico, que ejerza funciones en dichas agrupaciones. La asistencia a dicho curso será obligatoria para aquellos técnicos, cuyos contratos reciban subvenciones a través de la presente orden. En determinados casos, se convalidará la asistencia a cursos organizados por entidades agrarias, siempre y cuando la programación y el profesorado haya sido homologado por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, para este fin.  
Novena  
Se delega en el subsecretario de Agricultura, Pesca y Alimentación el ejercicio de la competencia para resolver las solicitudes presentadas al amparo de esta orden, liquidar las obligaciones y proponer el pago.  
DISPOSICIONES FINALES  
Primera  
Se faculta al subsecretario de Agricultura, Pesca y Alimentación para que dicte las disposiciones necesarias para la aplicación de la presente orden.  
Segunda  
Esta orden entrará en vigor el mismo día su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Valencia, 1 de febrero de 2006  
EL conseller de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
JUAN G. COTINO FERRER  
ANEJO 2  
ORIENTACIONES PRODUCTIVAS UTA/Ha  
CITRICULTURA  
Cítricos 0,3  
FRUTICULTURA  
Frutal hueso regadío 0,25  
Frutal pepita regadío 0,25  
Caqui regadío 0,3  
Cerezo regadío 0,4  
Níspero regadío 0,6  
Granado regadío 0,35  
Higuera regadío 0,35  
Especies varias regadío 0,3  
Cerezo secano 0,20  
Frutal hueso secano 0,1  
Frutal pepita secano 0,1  
Especies varias secano 0,1  
Vivero de frutales 1,5  
VITICULTURA  
Uva de mesa embolsada regadío 0,33  
Uva de mesa secano 0,2  
Viñedo vino 0,12  
Viñedo vino apoyada 0,16  
Vivero barbados vid 0,5  
Vivero estacas vid 0,3  
OLIVICULTURA  
Olivar regadío 0,12  
Olivar secano 0,10  
ANEJO 3  
PROGRAMA DE MEJORAS DE LAS ENTIDADES AGRARIAS PARA EL CULTIVO EN COMUN  
El programa deberá aportar:  
1.º Memoria que incluya:  
a) Justificación de la necesidad del cultivo en común: análisis de la problemática y soluciones propuestas.  
b) Exposición de las labores culturales que se van a realizar conjuntamente y las actuaciones que se proponen para ello.  
c) Estimación de la reducción de costes de cultivo (mano de obra, medios y factores de producción).  
d) Posible mejora cuantitativa y cualitativa en la producción.  
e) Medidas de protección del medio ambiente.  
f) Estudio de viabilidad económica del programa de cultivo en común.  
2.º Composición societaria, territorial y productiva de la entidad, debiendo incluir:  
a) Relación de la totalidad de los socios, con su identificación nominal y fiscal, así como la indicación de parcelas, polígonos, municipios, superficies, régimen de tenencia de la tierra, especies cultivadas y tipo de cultivo de las que son titulares cada uno de ellos o su cónyuge.  
b) Plano catastral en el que se identifiquen todas las superficies relacionadas con el punto anterior.  
3.º Identificación y valoración de las inversiones previstas, debiendo incluir:  
a) Relación de los socios que solicitan ayudas para el cultivo en común en la convocatoria para la que se presenta el programa, especificando para cada uno de ellos el tipo de inversión a realizar en sus respectivas parcelas y el importe de cada una de las inversiones especificadas con indicación de las unidades y precio unitario que lo originan.  
b) Presupuesto, con indicación de unidades y precio unitaria, de las inversiones comunes a todas las explotaciones para el cultivo en común, así como el porcentaje de participación de cada uno de los socios en dichas inversiones comunes. En el caso de que para la ejecución de las inversiones se utilice mano de obra propia de los socios o de la sociedad que va a llevar a cabo el cultivo en común, cuantificación, valoración e identificación de la misma.  
c) Justificación de la necesidad de estas inversiones desde el punto de vista del cultivo en común.  
4.º Previsión de contratación de personal, indicando:  
a) Técnicos, a tiempo parcial o completo, para dirigir la explotación.  
b) Agentes para la gestión del personal y los medios de producción.  
c) Justificación de la necesidad de disponer a este personal, desde el punto de vista del cultivo en común.  
ANEJO 4  
PROGRAMA DE MEJORAS DE LAS ENTIDADES AGRARIAS PARA LA EXPLOTACIÓN EN COMUN  
El programa de deberá aportar:  
1º. Memoria, que incluya:  
a) Justificación de la necesidad de la explotación en común: análisis de la problemática y soluciones propuestas.  
b) Estimación de la reducción de costes de cultivo (mano de obra, medios y factores de producción).  
c) Posible mejora cuantitativa y cualitativa en la producción.  
d) Medidas de protección del medio ambiente.  
e) Estudio de viabilidad económica de la explotación en común.  
2º. Composición societaria, territorial y productiva de la entidad, debiendo incluir:  
a) Relación de la totalidad de los socios, con su identificación nominal y fiscal e indicación de parcelas, polígonos, municipios, superficies, régimen de tenencia de la tierra, especies cultivadas y tipo de cultivo aportados a la sociedad, así como el porcentaje de participación de cada uno de ellos en la misma.  
b) Plano en el que se identifiquen todas las superficies relacionadas en el punto anterior.  
3º. Identificación y valoración de las inversiones previstas, debiendo incluir:  
a) Presupuesto detallado por unidades y precio unitario de las inversiones para las que se solicita subvención. Debe especificarse expresamente la utilización de la mano de obra propia de la sociedad, si procede.  
b) Justificación de la necesidad de estas inversiones desde el punto de vista de la explotación en común.  
4º. Previsión de contratación de personal, indicando:  
a) Técnicos, a tiempo parcial o completo, para dirigir la explotación.  
b) Agentes para la gestión del personal y los medios de producción.  
c) Justificación de la necesidad de disponer de este personal, desde el punto de vista de la explotación en común.  
ANEJO 5  
NORMAS MÍNIMAS MEDIOAMBIENTALES  
Las entidades asociativas que se acojan a las ayudas establecidas por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación para el cultivo o explotación en común, deberán mantener las siguientes normas mínimas para proteger el medio ambiente:  
a) Se prohibe el laboreo del suelo en la dirección de la pendiente.  
b) La fertilización mineral de las plantaciones, se adecuará a las recomendaciones emitidas por los servicios técnicos de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
c) Se prohibe la quema de los restos de poda en condiciones incontroladas y cuando exista riesgo de propagación del fuego. Se recomienda incorporar al suelo los restos de poda mediante troceado y trituración "in situ".  
d) Los envoltorios, envases y recipientes de productos de uso agrícola no deberán abandonarse en la parcela ni en sus inmediaciones, sino que se recogerán y eliminarán a través de los cauces establecidos para el vertido de residuos.  
e) Se prohibe el vertido de productos agroquímicos sobrantes y de los líquidos procedentes de la limpieza de la maquinaria empleada en los tratamientos, a las aguas de canales, acequias, ríos, pozos, etc.  
f) En la utilización de plaguicidas de uso fitosanitario y herbicidas, se seguirán las indicaciones del fabricante que se especifican en las respectivas etiquetas.   
ANEJO 10  
NORMAS PARA LA REPLANTACION DE LAS PARCELAS  
Se eliminarán los restos vegetales procedentes de anteriores cultivos.  
No está permitida la desinfección química del terreno.  
En los suelos poco profundos o con tendencia al encharcamiento, la plantación se efectuará sobre caballones, mesetas corridas o lomas, con objeto de evitar problemas fitosanitarios en el sistema radicular.  
La profundidad mínima del suelo utilizable por las raíces deberá ser de 40 cm.  
Se hará un desfonde del terreno cuando aparezcan capas compactadas a escasa profundidad.  
Se considerará conveniente voltear el suelo y dejarlo airear durante unos meses antes de efectuar la nueva plantación.  
Se recomienda efectuar una aportación de materia orgánica a base de estiércol.  
El material vegetal utilizado en las nuevas plantaciones procederá de viveros autorizados: deberá estar certificado y, en su caso, provisto de pasaporte fitosanitario.  
El patrón empleado deberá adaptarse a las condiciones edáficas de la parcelas y ser resistente a las fisiopatías predominantes en la misma (clorosis férrica, salinidad, asfixia radidular, etc.)   
Las variedades deberán escogerse por su adaptación a las condiciones microclimáticas de la parcela de forma que se minimicen los posibles daños por accidentes meteorológicos (frío, viento, lluvia, etc..). En áreas con riesgo frecuente de heladas se utilizarán variedades que, por su época de floración o recolección estén menos expuestas a sufrir daños en el fruto.  
El marco de plantación, deberá dejar un espacio libre de 1.20 m. como mínimo, entre las filas de árboles, con objeto de facilitar las labores y favorecer la iluminación.  
Dentro de las filas, los árboles pueden llegar a tocarse, sin que se produzca un entrecruzamiento acusado de las ramas.  
En parcelas no abancaladas, la disposición de las filas de los árboles será aquellas que minimice la erosión del terreno, siguiendo, en lo posible, las curvas de nivel.  
Las parcelas deberán tener un adecuado drenaje o disponer de la posibilidad de evacuación superficial de las aguas, para evitar el encharcamiento prolongado después de que se produzcan fuertes precipitaciones.  
ANEJO 11  
NORMAS PARA LA APLICACIÓN DE TECNICAS DE CULTIVO RESPETUSOSAS CON ELMEDIO AMBIENTE.  
1. RIEGO  
Se deberá utilizar un sistema para calcular la dotación de riego, basado en la determinación de la evapotranspiración del cultivo y la precipitación efectiva, con objeto de economizar el agua de riego mediante un uso eficiente de la misma.  
Para determinar la dotacion de riego se recomienda utilizar el método FAO con datos de evapotranspiración de referencia (ET0) y precipitación suministrados por el Sistema de Información Agroclimática para el Regadío (SIAR) en la Comunidad Valenciana (www.ivia.es/estacion).   
El cálculo es conveniente que se realice para períodos semanales y según el procedimiento siguiente:  
Dr = ETc - Pef  
ETc = Crl x ET0 x Kc  
siendo  
Dr: la dosis de riego en mm (l/m2)  
ETc: la evapotranspiración del cultivo en mm (l/m2), que expresa la necesidad de agua por unidad de superficie cultivada en el período considerado.  
Pef: la precipitación efectiva en mm (l/m2). En plantaciones adultas se considerará, como máximo, un valor equivalente al 80% de la lluvia.  
Crl : Coeficiente corrector para riego localizado (provisionalmente 0,8)  
ET0: la evapotranspiración de referencia en el período considerado, en mm (l/m2)  
Kc: el coeficiente de cultivo   
Si la estación agroclimática más próxima no representa adecuadamente las características climáticas de la zona de cultivo, será conveniente que la sociedad instale una que, al menos, deberá registrar cada 30 minutos los promedios de temperatura y humedad relativa del aire, radiación solar, velocidad del viento y precipitación.  
Pef = Pu x Fpef   
siendo  
Pu: precipitación utilizable, en mm (l/m2)  
Fpef : factor de precipitación efectiva   
Fpef = 1,25 PAs / 100 (max 0,8),  
siendo PAs: el Porcentaje de Area sombreada por el cultivo en cuestión.  
PAs = area sombreada por la planta (m2) / marco de plantación (m2) x 100  
Los valores mensuales del coeficiente de cultivo (Kc) para árboles adultos alcanzarán, como máximo, los valores siguientes  
En el caso de árboles jóvenes, el coeficiente de cultivo se afectará por un coeficiente corrector, debido al tamaño, de manera que   
Kc jov = Kc x Cc   
siendo   
Cc: coeficiente corrector por tamaño  
Cc = 0,0267 PAs - 0,0002 PAs2  
Para automatizar estos cálculos, se recomienda el uso de la aplicación informática gratuita del Programa de Asesoramiento para Riego localizado, del Servicio de Tecnología del Riego de la Generalitat Valenciana. (www.ivia.es/estacion Descarga PARloc)  
Los sensores de humedad del suelo permiten un control más preciso de la cantidad de agua que se incorpora al conjunto suelo-planta en cada momento, de forma que se eviten pérdidas en profundidad o, por el contrario, un déficit hídrico de la planta que afecte a la producción. Como la eficacia de las técnicas basadas en parámetros climatológicos puede ser mejorada aprovechando la información suministrada por sensores del contenido de humedad del suelo, se recomienda la utilización de este tipo de sensores y que, mediante un adecuado sistema de transmisión de los datos, se consiga una tele-monitorización de la humedad del suelo, lo que permita alcanzar una correcta gestión del agua de riego.  
En cada punto de monitorización de la humedad conviene que existan, al menos, un sensor que registre los valores de humedad del suelo en la zona de máxima humedad, otro en la zona de máxima densidad radicular y otro por debajo de la zona de actividad radicular con el fin de detectar pérdidas por precolación.  
Se recomienda instalar dos grupos de sondas por cada combinación existente de cultivo y tipo de suelo.  
En el riego por goteo, el número de emisores por árbol, el volumen de agua aportado por cada uno de ellos y la frecuencia de riego deberá establecerse en función de la textura del terreno, de forma que se consiga una superficie mojada a la profundidad radicular de aproximadamente el 50% del área sombreada y se eviten problemas de saturación de humedad o de pérdidas de agua en profundidad.  
El coeficiente de uniformidad del sector de riego localizado (eficiencia de aplicación) deberá superar el valor del 85%,  
Se deberá mantener en buen estado de conservación los sistemas de distribución del agua, para evitar las pérdidas de recursos.  
En las instalaciones de riego localizado se recomienda la utilización de materiales certificados por el programa de control y certificación desarrollado en el convenio Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación-Universidad Politécnica de Valencia.  
2. FERTILIZACION  
El programa de abonado se efectuará en función de las características de la plantación (edad, variedad, patrón, marco de plantación, producción, tipo de suelo, sistema de cultivo, etc..) y de los niveles de elementos nutritivos contenidos en el suelo y agua de riego, teniendo en cuenta el estado nutricional de la planta, definido por el análisis foliar. Para ello será obligatorio efectuar, como mínimo, un análisis de suelo por parcela homogénea, cada 5 años, otro del agua de ruego, cada 3 años, y el de hojas, cada 2 años. La toma de muestras para estos análisis se efectuará siguiendo las prescripciones técnicas. Dichos análisis se acompañarán al libro de explotación.  
Se recomienda seguir el programa informático FERTICFH para el cálculo de la dosificación del abonado.  
En la programación del abonado nitrogenado (dosis, tipos de fertilizantes, formas y épocas de aplicación), se seguirán las especificaciones para la prevención de la contaminación de las aguas por nitrato, recogidas en la Orden de 3 de junio de 2003 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación (DOGV nº 4.531). Se tendrá especialmente consideración los siguientes aspectos:  
. La dosis de nitrógeno mineral se establecerá por diferencia entre las necesidades totales y la cantidad de N aportado por el agua de riego, que depende de su concentración en nitrato y del volumen de agua aportado.   
. De forma semejante, deberá también tenerse en cuenta el N aportado por la materia orgánica del suelo.  
Los elementos nutritivos deben ser suministrados fundamentalmente a través del suelo. Las pulverizaciones foliares de macro y oligoelementos deberán limitarse a la corrección de estados carenciales, siempre y cuando las condiciones edáficas de la parcela restrinjan la eficacia de su tratamiento por el suelo.  
Se seguirán estrictamente las normas expuestas en los apartados correspondientes al riego, en cuanto a no aplicar excesivos volúmenes de agua y procurar una máxima uniformidad en la distribución de la misma, para evitar la lixiviación de nitratos u otros nutrientes.  
Se tomarán medidas para evitar los encharcamientos prolongados del terreno, con objeto de minimizar las pérdidas de N por desnitrificación.  
3. PODA  
Los árboles deben podarse, como mínimo, con frecuencia bianual, con objeto de mejorar la calidad del fruto, evitar la vecería, mejorar la aireación e iluminación del árbol, facilitar la recolección de la fruta, aumentar la penetración y eficacia de los tratamientos fitosanitarios y reducir el consumo de plaguicidas.  
En la poda se eliminarán los chupones y rebrotes del tronco, las ramas secas o debilitadas, las que por su posición u orientación pueden dificultar las tratamientos y las que crecen verticalmente en el centro del árbol, para abrir la parte superior de la copa.  
Los restos de poda se deberán incorporar al terreno mediante troceado y trituación "in situ", salvo en casos excepcionales justificados, en los que podrán utilizarse otra alternativa como la quema en condiciones controladas, que deberán ser aprobadas por el técnico designado por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación para efectuar la certificación.  
4. MANEJO DEL SUELO, LABOREO Y CONTROL DE MALAS HIERBAS   
Con el fin de evitar fenómenos de erosión se adoptarán medidas de conservación del suelo.  
Se prohibe la utilización de aperos que destruyan la estructura del suelo y propicien la formación de suelas de labor.  
Las malas hierbas se controlarán, siempre que se pueda, con medios mecánicos, efectuando laboreos superficiales con aperos que causen una mínima alteración del terreno.  
Solamente se utilizarán herbicidas en aquellos casos en que el empleo de maquinaria sea muy dificultoso.  
Se prohibe el uso de herbicidas residuales en los suelos arenosos.  
En los demás suelos, los herbicidas residuales sólo se podrán aplicar una vez al año.  
La aplicación de herbicidas se llevará a cabo en el momento de máxima sensibilidad de las malas hierbas, lo que permitirá la aplicación de las materias activas en sus dosis mínimas.  
Desde mediados de otoño a finales de invierno será obligada la permanencia de la cubierta vegetal espontánea.  
Los herbicidas se aplicarán preferentemente de forma localizada.  
El volumen máximo de caldo recomendado para aplicación de herbicidas es de 400 L/Ha. de suelo tratado. Se aconseja la rotación de materias activas con el fin de evitar la aparición de resistencias.  
5. CONTROL DE PLAGAS Y ENFERMEDADES  
En el control de plagas y enfermedades se antepondrán los métodos biológicos, biotécnicos, culturales, físicos y genéticos a los químicos.  
El tratamiento químico deberá responder a una estimación poblacional de la plaga o enfermedad que lo justifique como única alternativa para el control del problema fitosanitario presente.  
Las materias activas autorizadas son las expuestas en la tabla 1, que han sido seleccionadas en base a criterios de toxicidad, efecto sobre la fauna útil, persistencia, impacto ambiental y eficacia. Queda, por tanto, estrictamente prohibida la utilización de productos no especificados en esta tabla.  
Se aconsejará la alternancia de productos para evitar problemas de resistencias.  
Con carácter general se recomienda la reducción, al mínimo posible, de la concentración de materia activa y volumen de caldo utilizado, así como disminuir el área tratada; todo ello sin comprometer la eficacia del tratamiento.  
La maquinaria utilizada en la aplicación de productos fitosanitarios deberá encontrarse en un adecuado estado de funcionamiento que permita una alta eficacia del tratamiento, disminuyendo los efectos contaminantes que provocan las pérdidas incontroladas, con un sensible ahorro económico adicional.  
Sólo podrán se utilizados los equipos de tratamiento que reúnan los requisitos especificados por la CAPA-UPV y se adecuen a las normas EN (normas del Comité Europeo de Normalización) relativas a seguridad y protección del medio ambiente.  
La maquinaria de pulverización en uso deberá someterse a una revisión cada tres años, dentro del programa de control esblecido por la CAPA-UPV. Sólo en el caso de que el equipo sea declarado apto, podrá seguir empleándose para los tratamientos de lucha integrada, para cuyos efectos será debidamente identificado.  
Cuando se utilicen pulverizaciones hidráulicos con disparadores de acción manual, estos deberán ser regulables en caudal y ángulo de cono de salida.  
Los volúmenes máximos de caldo y volumen de aire que se recomienda utilizar en los tratamientos efectuados con pulverizadores hidroneumáticos son:  
Para agentes parasitarios de localización externa:  
. Volumen de aplicación 1.200 l/Ha.  
. Caudal de aire 30.000 m3/h.  
Para agentes parasitarios de localización interna:  
. Volumen de aplicación 2.500 l/Ha.  
. Caudal de aire 50.000 m3/h.  
La velocidad de salida del aire no deberá exceder los 30 m/seg. y la presión de trabajo de 20 Kgr/cm2  
En los tratamientos efectuados con pulverizadores hidráulicos con disparadores accionados manualmente, los volúmenes máximos de caldo recomendados son:  
Para agentes parasitarios de localización externa: 2500 l/Ha con un diámetro máximo de boquilla de 1,5 mm.  
Para agentes parasitarios de localización interna: 5000 l/Ha con un diámetro máximo de boquilla de 2 mm.  
La presión de trabajo no deberá exceder los 30 Kgs./cm2  
El responsable de los tratamientos deberá estar en posesión del carnet de manipulador de plaguicidas de uso fitosanitario.  
No deberán efectuarse tratamientos cuando la velocidad del viento supere los 25 km./h.  
6. PROTECCION DEL ENTORNO  
Se tomarán las medidas oportunas para proteger la flora y fauna de las áreas próximas a la plantación. Las precauciones que se adopten en este sentido, en función de cada situación concreta deberán figurar en el libro de la explotación.  
Deben dejarse, al menos un 5% de la superficie de la explotación, libre de tratamientos químicos, con objeto de mantener un reservorio de fauna util.  
7. LIBRO DE EXPLOTACION  
Las entidades para el cultivo o la explotación en común, deberán proveerse del libro de explotación, según el modelo aprobado por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
En este libro se anotarán con suficiente detalle todas las labores e incidencias del cultivo, en las fechas en que se han realizado o producido. Su puesta al día deberá efectuarse al menos semanalmente.  
El agricultor o el técnico responsable de la entidad en régimen de explotación o cultivo en común, se responsabilizará con su firma, de la veracidad de las operaciones registradas en el libro.  
Este libro estará siempre disponible para su inspección por los Servicios Oficiales. A tal efecto podrá reclamarse en cualquier momento y sin aviso previo.  
Al libro de explotación deberá adjuntarse la documentación que acredite las prácticas de cultivo (facturas, etc..) así como los resultados de los análisis exigidos. La administración tendrá libre acceso a las parcelas para efectuar las comprobaciones oportunas.  
TABLA 1  
Materias activas autorizadas para cítricos  
Plaga/enfermedad Plaguicidas  
Acaro rojo   
(Panonychus citri)  
Aceite de verano, Clofentezín, Dicofol (4), Fenbutestan (4), Hexitiazox (2), Tebufenpirad (2)+(4)  
Acaro de las maravillas  
(Aceria sheldoni)  
Aceite de verano, Abamectina (3)+(4)+(5), Bromopropilato\* (2)+(4)+(13)  
Araña roja  
(Tetranychus urticae)  
Abamectina (3)+(4)+(5), Aceite de verano, Clofentezin, Dicofol (4), Fenazaquin (2), Fenbutestan (4), Hexitiazox (2), Piridaben (2), Propargita (2), Tebufenpirad (2)+(4)  
Piojo rojo de California  
(Aonidiella aurantii)  
Aceite de verano, Buprofezin (4), Clorpirifos (4)+(18), Piriproxifen (3)+(11)+(12).  
Piojo blanco  
(Aspidiotus nerii)  
Aceite de verano, Clorpirifos (4)+(18), Metil pirimifos (3), Piriproxifen (3)+(11)+(12).  
Serpetas  
(Cornuaspis beckii)  
(Cornuaspis gloverii)  
Aceite de verano, Clorpirifos (4)+(18), Metil pirimifos (3), Piriproxifen (3)+(11)+(12).  
Piojo gris  
(Parlatoria pergandii)  
Aceite de verano, Buprofezin (4), Clorpirifos (4)+(18), Metil pirimifos (3), Piriproxifen (3)+(11)+(12).  
Caparretas  
(Saissetia oleae)  
(Ceroplastes sinensis)  
Aceite de verano, Piriproxifen (3)+(11)+(12).  
Cotonet   
(Planococcus citri)  
Aceite de verano, Clorpirifos (4)+(18), Diazinon (15), Metil clorpirifos (4)+(17), Metil pirimifos (3).  
Pulgones  
(Aphis spiraecola)  
(Aphis gossypii)  
(Myzus persicae)  
(Toxoptera aurantii)  
Benfuracarb (1)+(2)+(4)+(5), Carbosulfan (1)+(2)+(4)+(5), Pimetrozina, Pirimicarb (1)+(2).  
Mosca blanca  
(Aleurothrixus floccosus)  
Aceite de verano, Buprofezin (4), Metil pirimifos (3)  
Minador de los cítricos  
(Phyllocnistis citrella)  
Abamectina (3)+(4)+(5)+(6), Azadiractin (6)+(7), Imidacloprid (6)+(7)+(8).   
Polilla del limonero  
(Prays citri)  
Bacillus thuringensis var. Kurstaki, Clorpirifos (4)+(18), Metil clorpirifos (4)+(17).  
Cacoecia  
(Cacoecimorpha promubana)  
Bacillus thuringensis var. Kurstaki  
Mosca de la fruta  
(Ceratitis capitata)  
Malation, Triclorfon (10).  
Hormigas  
Diazinon (4)+(5)+(14)  
Caracoles y babosas  
Metiocarb (9), Metaldehido (9).  
Materias activas autorizadas para cítricos  
Plaga/enfermedad y Plaguicidas  
Aguado  
(Phytophthora sp.)  
Compuestos de cobre inorgánico, Fosetil-al, Metalaxil (16), Metalaxil-M, Propineb (4).  
Podredumbre del cuello o gomosis  
(Phytophthora sp.)  
Compuestos de cobre inorgánico, Fosetil-al, Metalaxil (16), Metalaxil-M.  
Antracnosis  
(Colletotrichum gloeosporioides)  
Compuestos de cobre inorgánico, Mancozeb (4), Propineb (4).  
Alternaria  
(Alternaria alternata)  
Compuestos de cobre inorgánico, Mancozeb (4), Propineb (4).  
Negrilla o Fumagina  
Compuestos de cobre inorgánico.  
Herbicidas  
Amitrol, Diclobenil, Dicuat, Diflufenican, Diuron, Fluazifop-P-Butil, Fluroxipir, Glifosato, Glufosinato de amonio, MCPA ácido, Oxifluorfen, Paracuat, Pendimetalina, terbutilazina.  
SUSTANCIAS ACTIVAS PARA TRATAMIENTOS POST-RECOLECCIÓN:  
Imazalil  
Metil tiofanato  
Miclobutanil  
Orto fenil fenol  
Procloraz  
Tiabendazol  
 (1): Usar solo hasta floración.  
 (2): Usar sin cosecha pendiente o en fruta destinada al mercado interior.  
 (3): Dejar zonas refugio de 5% de superficie sin tratar en explotaciones de más de 5 hectáreas.  
 (4): No utilizar a menos de 20 metros de corrientes de agua.  
 (5): No utilizar, en espacios naturales protegidos, ni en sus zonas de influencia oficialmente declaradas.  
 (6): Solo en plantones e injertadas.  
 (7): Pintado el tronco.  
 (8): Riego por goteo.  
 (9): Aplicado como cebo al suelo.  
(10): Pulverización cebo.  
(11): Solo mayo - junio.  
(12): No tratar si hay cochinilla acanalada o cotonet.  
(13): Solo tratamiento en primavera.  
(14): Suspensión al tronco del árbol y/o suelo.  
(15): Solo naranjos.  
(16): Solo naranjos, pomelos y toronjas.  
(17): Solo naranjos, mandarinos y limoneros.  
(18): Máximo una aplicación foliar al año en naranjos y limoneros.  
\* Admitido uso esencial para limonero hasta el 30 de junio de 2007  
Materias activas autorizadas para la viña  
Plaga/enfermedad y Plaguicidas  
Polilla del racimo (Lobesia botrana)  
Feromonas de confusión sexual, Bacillus thuringiensis, tebufenocide, flufenoxuron, malation, fenitrotion, clorpirifos, triclorfon  
Cotonet o melazo (Planoccocus citri)  
Aceite mineral, aceite de verano + fenitrotion, clorpirifos, fenitrotion  
Mosquito verde (Empoasca vitis)  
Flufenoxuron, malation, clorpirifos, fenitrotion, fosalone  
Trips de las flores (Frankliniella occidentalis)  
Formetanato(1), metiocarb, malation, fenitrotion, acrinatrin (2)  
Gusanos grises (Agrotis sp. y otros)  
Clorpirifos, triclorfon  
Altica (Haltica ampelophaga)  
Fenitrotion,   
Castañeta (Vesperus xatarti)  
Clorpirifos  
Mosca de la fruta (Ceratitis capitata)  
Malation, triclorfon  
Araña amarilla (Tetranychus urticae)  
Hexitiazox, fenbutestan  
Araña roja (Panonychus ulmi)  
Aceite mineral, hexitiazox, fenbutestan, dicofol  
Acaro de la roña (Brevipalpus lewisi)  
Erinosis (Eriophyes vitis)  
Azufre en espolvoreo  
Acariosis (Calipitrimerus vitis)  
Aceite de verano + fenitrotion  
Mildiu (Plasmopara viticola)  
Productos cúpricos, azoxistrobin, fosetil-Al, benalaxil, metalaxil, metalaxil-M (mefenoxam), dimetomorf, cimoxanilo, iprovalicarb, famoxadone, mancozeb, maneb, metiram, captan, folpet, tolilfluanida  
Oidio (Uncinula necator)  
Azufre, azoxistrobin, kresoxim-metil, trifloxistrobin, dinocap, inhibidores de la biosíntesis del ergosterol autorizados, quinoxifen, permanganato potásico  
Podredumbre gris (Botrytis cinerea)  
Iprodiona, vinclozolina, procimidona, carbendazima, metil-tiofanato, folpet, ciprodinil, fludioxonil, fenhexamida, mepanipirim  
Excoriosis (Phomopsis viticola)  
Mancozeb, metiram  
Black-rot (Guignardia bidwelli)  
Mancozeb, metiram, miclobutanil  
Hongos de la madera   
Flusilazol + carbendazima, tebuconazol + resinas sintéticas, quinosol, cubiet  
(1): Solo parral  
(2): Con autorización especial para uva de mesa  
Materias activas autorizadas para el olivo  
Plaga/enfermedad Plaguicidas  
Polilla del olivo (Prays oleae)  
Bacillus thuringiensis, dimetoato, triclorfon, diazinon (plantones)  
Mosca del olivo (Bactrocera oleae)  
Dimetoato, triclorfon  
Cochinilla de la tizne (Saisetia oleae)  
Aceite mineral, carbaril, fosmet  
Barrenillo del olivo (Phloeotribus scarabeoides)  
Dimetoato  
Otiorrinco (Othiorynchus cribricolis)  
Alfa cipermetrin o lambda cihalotrin aplicados solo al suelo alrededor del tronco  
Abichado (Euzophera pingüis)  
Aceite + fenitrotion (pintado de troncos y ramas principales)  
Glifodes  
Dimetoato, carbaril (solo en primavera)  
Gusanos blancos  
Diazinon (al suelo en la zona de goteo)  
Acariosis  
Carbaril (solo en primavera)  
Cochinillas (Parlatoria y serpetas)  
Aceite mineral, metil-pirimifos  
Repilo (Spilocacea oleagina)  
Compuestos cúpricos, compuestos cúpricos + difeconazol (solo en primaveras lluviosas)  
Aceituna jabonosa (Collecotrichum sp.)  
Compuestos cúpricos + ditiocarbamatos  
Materias activas autorizadas para frutales de hueso  
I. PLAGAS  
Albaricoquero, meloconotero, cerezo, ciruelo y nectarino  
Plaga/enfermedad Plaguicidas  
Acaros tetraníquidos (Panonychus ulmi)  
Aceite de invierno(11), aceite de verano, azadiractin, fenazaquín(1)(sólo melocotonero, albaricoquero y nectarino), fenpiroximato(1) (no cerezo), hexitiazox, piridaben(1) (solo albaricoquero, melocotonero y nectarino), propargita, tebufenpirad(1) (solo albaricoquero, melocotonero y nectarino)   
Acaros eriófidos  
Aceite de invierno(11), aceite de verano, azadiractin, azufre, fenazaquín(1), fenpiroximato(1) (no cerezo), piridaben(1) (solo albaricoquero, melocotonero y nectarino), polisulfuro de calcio(12), propargita, tebufenpirad(1) (solo albaricoquero, melocotonero y nectarino)  
Piojo de San José (Quadraspidiotus perniciosus)  
Aceite de invierno(11), aceite de verano, ac. de verano+diazinon(2), ac. de verano + fenitrotion(2), buprofecin(2) (ciruelo, melocotonero y nectarino), diazinon (ciruelo y cerezo), clorpirifos(3) (no albaricoquero), fenitrotion, fenoxicarb, metil-azinfos, metil-clorpirifos(sólo melocotonero y nectarino), piriproxifen(2) (no albaricoquero), polisulfuro de calcio (12)  
Pulgones   
(Myzus persicae, Aphis sp.)  
Ac. de verano+fenitrotion, acetamiprid (solo melocotnero y nectarino), alfa cipermetrin(2) (cerezo y melocotonero), azadiractin, bifentrin(4) (cerezo y melocotonero), cipermetrin(2)(5) (cerezo y melocotonero), clorpirifos(3), (no albaricoquero), deltametrin(4) (sólo cerezo y melocotonero), dimetoato (sólo cerezo), imidacloprid (sólo en albaricoquero, melocotonero y nectarino), lambda cihalotrin(4) (cerezo y melocotonero), metamidofos(6) (no cerezo), metil-clorpirifos (sólo melocotonero y nectarino), metomilo(7), pimetrozina (sólo melocotonero), pirimicarb, tau fluvalinato(2) (cerezo y melocotonero), tiacloprid (solo albaricoquero y melocotonero), tiametoxam (solo melocotonero), zeta cipermetrin(4)   
Cossus (Cossus cossus)  
Aceite de verano + fenitrotion (8)  
Mosquito verde   
(Empoasca sp.)  
Azadiractin, imidacloprid(solo melocotonero), tau fluvalinato (solo melocotonero)  
Gusano cabezudo   
(Capnodis tenebrionis)  
Fenitrotion, metil-azinfos  
Sesia  
Aceite de verano + fenitrotion (9)  
Vesperus  
Aceite de verano + fenitrotion (10)  
(1): 1 tratamiento al año entre fenazaquin, fenpiroximato, piridaben y tebufenpirad.  
(2): sólo en prefloración  
(3): sólo formulaciones WP y WG  
(4): máximo 1 tratamiento entre bifentrin, deltametrin, lambda cihalotrin y zeta cipermetrin  
(5): sólo formulación 10 EC  
(6): máximo 1 tratamiento y sólo hasta 10 días después de la caída de los pétalos  
(7): máximo 1 tratamiento y sólo en primavera  
(8): tratamiento localizado en el tronco y base las ramas principales  
(9): tratamiento localizado en los chancros  
(10): tratamiento localizado en el tronco en enero  
(11): no aplicar después de iniciarse la actividad vegetativa  
(12): sólo en tratamientos de invierno  
Materias activas autorizadas para frutales de hueso  
Albaricoquero, meloconotero, ciruelo y nectarino  
Plaga/enfermedad y Plaguicidas  
Anarsia (Anarsia lineatella)  
Aceite de verano+diazinon(1), ac. de verano+fenitrotion(1), alfa cipermetrin(1), B. thuringiensis kurstaki, beta ciflutrin(1), bifentrin(2), carbaril(2), ciflutrin(1), clorpirifos(3) (no albaricoquero), deltametrin(2), fenitrotion, fosalon, lambda cihalotrin(2), metil-azinfos, zeta cipermetrin(2), feromonas de confusión sexual  
Polilla oriental (Cydia molesta)  
B. thuringiensis kurstaki, bifentrin(2), carbaril(2), clorpirifos(3) (no albaricoquero), deltametrin(2), fenitrotion, diazinon (sólo ciruelo), fosalon, metil-azinfos, tiacloprid (sólo albaricoquero y melotonero), zeta cipermetrin(2), feromonas de confusión sexual  
Mosca (Ceratitis capitata)  
Azadiractin, fosmet, lambda cihalotrin(2), malation, metil-clorpirifos (sólo melocotonero y nectarino), triclorfon  
(1): sólo en prefloración  
(2): máximo 1 tratamiento entre bifentrin, carbaril, deltametrin, lambda cihalotrin y zeta cipermetrin  
(3): sólo formulaciones WP y WG  
Albaricoquero, cerezo y ciruelo  
Plaga/enfermedad y Plaguicidas  
Orugas defoliadoras   
Azadiractin, B. thuringiensis kurstaki, bifentrin(1), clorpirifos(2) (no albaricoquero), deltametrin(1), diazinon (no albaricoquero), fenitrotion, metil-azinfos, triclorfon, zeta cipermetrin(1)  
(1): máximo 1 tratamiento entre bifentrin, deltametrin y zeta cipermetrin  
(2): sólo formulaciones WP y WG  
Materias activas autorizadas para frutales de hueso  
Meloconotero, nectarino y ciruelo  
Plaga/enfermedad y Plaguicidas  
Trips   
(Frankliniella occidentalis, Trips sp.)  
Acrinatrin, fenitrotion, malation, metil-clorpirifos (sólo melocotonero y nectarino), tau fluvalinato  
Albaricoquero y ciruelo  
Plaga/enfermedad y Plaguicidas  
Carpocapsa (Cydia funebrana)  
B. thuringiensis kurstaki, bifentrin(1), clorpirifos(2) (sólo ciruelo), deltametrin(1), diazinon (sólo ciruelo), fenitrotion, fosalon, fosmet, lambda cihalotrin(1), metil-azinfos, zeta-cipermetrin(1)  
(1): máximo 1 tratamiento entre bifentrin, deltametrin, lambda cihalotrin y zeta cipermetrin  
(2): sólo formulaciones WP y WG  
Ciruelo  
Plaga/enfermedad y Plaguicidas  
Hoplocampa  
Fosalon  
Cerezo   
Plaga/enfermedad y Plaguicidas  
Mosca (Rhagoletis cerasi)  
Dimetoato, malation, triclorfon  
Minadores de hoja  
Azadiractina, fosmet, metomilo (1)  
 (1): máximo 1 tratamiento y sólo en primavera  
Materias activas autorizadas para frutales de hueso  
II. ENFERMEDADES  
Albaricoquero, cerezo, ciruelo, melocotonero y nectarino  
Plaga/enfermedad y Plaguicidas  
Cribado (Coryneum sp)  
Bitertanol, captan, dodina, folpet, productos cúpricos, mancozeb, maneb, metiram, tiram  
Monilia (Monilia sp.)  
Captan, carbendazima, ciproconazol, clortalonil (sólo albaricoquero, melocotonero y nectarino), folpet, iprodiona, mancozeb, maneb, metil-tiofanato (no cerezo), metiram, procimidona, propineb, tebuconazol, tiram.  
Albaricoquero, ciruelo, melocotonero y nectarino  
Plaga/enfermedad Plaguicidas  
Roya  
Ciproconazol, mancozeb, maneb, metiram, propineb  
 Albaricoquero, melocotonero y nectarino  
Plaga/enfermedad Plaguicidas  
Oidio (Sphaerotheca pannosa, Podosphaera tridactyla)  
Azufre, bitertanol, bupirimato, ciproconazol, diniconazol, dinocap, dinocap+fenbuconazol, fenarimol, flusilazol, miclobutanil, penconazol, polisulfuro de calcio(1), tebuconazol, tetraconazol (sólo melocotonero y nectarino), trifloxistrobin (sólo melocotonero y nectarino) triflumizol  
(1): sólo en tratamientos de invierno  
Materias activas autorizadas para frutales de hueso  
Melocotonero y nectarino  
Plaga/enfermedad Plaguicidas  
Abolladura   
(Taphrina deformans)  
Captan, dodina, folpet, productos cúpricos metiram, tiram  
Fusicoccum  
Captan, carbendazima, clortalonil, folpet, metil-tiofanato, productos cúpricos, tiram, ziram  
Cerezo  
Plaga/enfermedad Plaguicidas  
Gnomonia  
Hexaconazol, dodina  
Materias activas autorizadas para frutales de pepita  
I. PLAGAS  
Manzano y peral  
Plaga/enfermedad Plaguicidas  
Acaros tetraníquidos   
(Panonychus ulmi)  
Abamectina, aceite de invierno(11), aceite de verano, azadiractin, cihexaestan, clofentezín, fenazaquín(1), fenbutestan, fenpiroximato(1), flufenoxuron, hexitiazox, piridaben(1), propargita (sólo manzano), tebufenpirad(1)  
Acaros eriófidos  
Aceite de invierno(11), abamectina, , aceite de verano, azadiractin, azufre, polisulfuro de calcio(12), tebufenpirad  
Agusanado   
(Carpocapsa pomonella)  
B. thuringiensis kurstaki, carbaril(3), clorpirifos(4), deltametrin(5), diflubenzuron(6), fenitrotion, fenoxicarb(7), flufenoxuron(6), fosalone, fosmet, lambda cihalotrin(5), metil-azinfos, metil-clorpirifos, tebufenocida(7), teflubenzuron(6), tiacloprid, virus granulosis, zeta cipermetrin(5), feromonas de confusión sexual  
Cossus cossus  
Aceite de verano+fenitrotion(8), aceite de verano+fosalone(8), ac. de verano+triclorfon(8)  
Minadores de hoja  
(Leucoptera malifoliella)  
Diflubenzuron(6), flufenoxuron(6), imidacloprid, teflubenzuron(6), triflumuron(6)(9)  
Piojo de San José  
(Quadraspidiotus perniciosus)  
Aceite de invierno(11), aceite de verano, ac. de verano + diazinon(2), aceite de verano + fenitrotion(2), clorpirifos(4), fenitrotion, fenoxicarb(7), metil-clorpirifos, piriproxifen(2), polisufuro de calcio(12)  
Pulgón verde (Myzus persicae)  
Aceite de verano, azadiractin, acetamiprid, clorpirifos(4), deltametrin(5), fenitrotion, fosalon, imidacloprid, lambda cihalotrin(5), metil-azinfos, metil-clorpirifos, pirimicarb, tiacloprid, tiametoxam(sólo manzano), zeta cipermetrin(5)  
Pulgón oscuro   
(Dysaphis plantaginea)  
Acetamiprid, imidacloprid, pirimicarb, tiacloprid, tiametoxam, (sólo manzano), clorpirifos(4), metil-clorpirifos  
Sesia  
Ac. de verano+fenitrotion(10)  
Zeuzera pyrina  
Ac. de verano+fenitrotion(10), ac. de verano+fosalon(10), ac. de verano+triclorfon(10)  
(1): 1 tratamiento al año entre fenazaquín, fenpiroximato, piridaben y tebufenpirad  
(2): sólo en prefloración  
(3): máximo 1 tratamiento  
(4): sólo formulaciones WP y WG  
(5): máximo 1 tratamiento entre deltametrin, lambda cihalotrin y zeta cipermetrin  
(6): máximo 2 tratamientos entre diflubenzuron, flufenoxuron y teflubenzuron   
(7): máximo 2 tratamientos  
(8): tratamiento localizado en el tronco y base de las ramas principales  
(9): sólo contra la primera generación  
(10): tratamiento localizado en los chancros  
(11): no aplicar después de iniciarse la actividad vegetativa  
(12): sólo en tratamientos de invierno  
Materias activas autorizadas para frutales de pepita  
Peral  
Plaga/enfermedad Plaguicidas  
Hoplocampa (H. brevis)  
Fosalon, metil-azinfos  
Tigre del peral  
Malation  
Sila (Psylla piri)  
Abamectina, azadiractin, fenoxicarb(1), fosmet, alfa cipermetrin(2), betaciflutrin(2), bifentrin(2), cipermetrin(2), clorpirifos(3)(4), deltametrin(2), esfenvalerato(2), metil-clorpirifos(4), tau fluvalinato(2),  
(1): Máximo 2 tratamientos  
(2): Máximo 2 tratamientos contra adultos invernantes  
(3): Sólo formulaciones WP y WG  
(4): Sólo contra adultos invernantes  
Materias activas autorizadas para frutales de pepita  
II. ENFERMEDADES  
Manzano y peral  
Plaga/enfermedad Plaguicidas  
Moteado  
(Venturia inaequalis, V. pyrina)  
Bitertanol, captan, ciproconazol, clortalonil, difenoconazol, diniconazol, ditianona, dodina, fenarimol, fluquinconazol, flusilazol, folpet, hexaconazol, kresoxim metil, mancozeb, maneb, metiram, miclobutanil, compuestos de cobre, tebuconazol, tetraconazol, tiram, tolilfluanida, trifloxistrobin  
Phytophthora  
Fosetil al  
Roya  
Ciproconazol, difenoconazol (sólo peral)  
Septoriosis  
Difenoconazol(sólo peral), mancozeb, metiram, propineb  
Stemphylium  
Captan, kresoxim metil, procimidona (sólo peral)  
Manzano   
Plaga/enfermedad Plaguicidas  
Oidio  
(Podosphaera leucotricha)  
Azufre, bitertanol, bupirimato, ciproconazol, diniconazol, dinocap, fenarimol, fluquinconazol, flusilazol, hexaconazol, kresoxim metil, miclobutanil, penconazol, polisulfuro de calcio(1), tebuconazol, tetraconazol, triadimenol, trifloxistrobin, permanganato potásico  
(1): sólo en tratamientos de invierno  
Níspero  
Plaga/enfermedad Plaguicidas  
Moteado  
(Fusicladium eriobotriae)  
Compuestos de cobre, captan, inhibidores de la síntesis del ergosterol (bitertanol, fenarimol, penconazol), benzimidazoles (carbendazima, metil-tiofanato)  
Materias activas autorizadas para caqui  
Caqui  
Plaga/enfermedad Plaguicidas  
Mosca de la fruta  
(Ceratitis capitata)  
Azadiractina, fosmet, malation, triclorfon  
Cochinillas  
Azadiractina, fenitrotion, malation  
Notas:  
Las materias activas indicadas en este anejo para cada plaga en cada cultivo, podrán excepcionalmente ser utilizadas contras otras plagas en el mismo cultivo, siempre que estén registradas contra las mismas, respetando las condiciones de su homologación.  
Debido a que una misma materia activa puede variar sus autorizaciones de uso según la formulación empleada, es necesario que, antes de cualquier aplicación se lea detenidamente la etiqueta y solo se apliquen los plaguicidas en los cultivos autorizados y en sus condiciones de uso allí reseñadas.  
En circunstancias especiales podrán autorizarse otras materias activas no contempladas en este Anexo, siempre que, estando su uso registrado en el cultivo, sea autorizada su utilización por escrito de la Dirección General de Investigación e Innovación Agraria y Ganadería, con las condiciones que señale dicha autorización.  
La lista de materias activas indicadas en el Anexo estará sometida a los cambios que se puedan producir en el Registro Oficial de Productos Fitosanitarios desde el momento de emisión de la misma hasta el momento que se decida usar cualquier producto, dado las numerosas y frecuentes variaciones que se producen en las autorizaciones de uso.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML