Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6716, del 17-02-2012 (2012/1574)

RESOLUCIÓ de 14 de desembre de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració i resolució complementària del projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6716

Data del DOGV
:   17-02-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/1574

CVE


Data del document
:   14-12-2011

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Sot de Chera](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [Loriguilla](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Chera](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [Caudete de las Fuentes](javascript:void(0))
    * [Siete Aguas](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Benagéber](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Chelva](javascript:void(0))
    * [Gestalgar](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 14 de desembre de 2011, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració i resolució complementària del projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. [2012/1574]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració i resolució complementaria corresponent a l'expedient 31/02 AIA.  
  
  
València, 14 de desembre de 2011.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental   
Expedient: 31/02-AIA   
Promotor: RENOMAR   
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia. Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte del projecte: instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: termes municipals de Fuenterrobles, Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Sinarcas, Benagéber, Utiel, Chelva, Loriguilla, Chera, Sot de Chera, Gestalgar, Chiva, Requena, Siete Aguas i Buñol.  
  
Descripció del projecte  
Antecedents   
L'oferta de desenvolupament de la zona 9 de l'empresa promotora, presentada i seleccionada en la convocatòria pública d'adjudicació de les zones eòliques, difereix en diversos aspectes de l'exposada a informació pública. A continuació, es descriu breument ja que resulta transcendent per a alguns aspectes de l'avaluació ambiental.  
La proposta consistia en la instal·lació de 281 aerogeneradors (284,75 MW) distribuïts en 8 parcs eòlics de la manera següent:  
1. Parcs eòlics amb aerogeneradors de 850 kW:   
- Bicuerca (13 aerogeneradors),  
- Negrete I (42 aerogeneradors)  
- Negrete II (33 aerogeneradors)  
- Sierra del Tejo (58 aerogeneradors)  
- Juan Navarro (35 aerogeneradors)  
- Chera (37 aerogeneradors)  
Dimensions de les turbines: 52 m de rotor, 55 m d'alçària de torre.   
  
Dimensions de l'obra civil:  
Sabates d'11,5 x 11,5 x 0,8 m  
Plataformes de 12 x 17 m (204 m²)  
2. Parcs eòlics amb aerogeneradors d'1,5 MW  
- Bosques I (33 aerogeneradors)  
- Bosques II (19 aerogeneradors)   
Dimensions de les turbines: 77 m de rotor, 61,5 m d'alçària de torre.   
Dimensions de l'obra civil:  
Sabates d'11,5 x 11,5 x 1,5-2 m   
Plataformes de 14 x 29 (406 m²)  
L'evacuació de l'energia es preveia a la subestació de Cofrentes només amb la presentació d'un esquema de les alternatives de traçat.  
Proposta actual   
D'acord amb la documentació exposada a informació pública, les instal·lacions projectades per a la zona 9 tenen les característiques següents, i en el document es presenta únicament un esquema poc definit dels diferents traçats.  
Es projecta la instal·lació de 235 aerogeneradors, que produiran una potència de 352,5 MW, agrupats en 10 parcs eòlics: Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Experimental de la Bicuerca, Cabezo del Fraile, Negrete I, Negrete II, Juan Navarro, Tejo I, Tejo II i Chera. L'energia produïda pels parcs s'evacua en 12 kV o en 30 kV subterràniament a sis subestacions situades als parcs de Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Negrete I, Juan Navarro, Sierra del Tejo i Chera, on es transforma a 132 kV. De cada subestació parteix una línia aèria de 132 kV, que es va unificant d'oest a est fins a la subestació de Requena (400 kV), que s'ubica a l'est d'El Rebollar.   
El model d'aerogenerador seleccionat té una potència unitària d'1,5 MW (INGETUR IT77/1500) amb una alçària de torre de 80 m i longitud de pales de 37 m (en aquest punt convé que el promotor analitze en els projectes constructius la possibilitat d'instal·lar aerogeneradors de més potència unitària.)  
Les dimensions de l'obra civil per a la instal·lació de les infraestructures eòliques descrites són:  
Vials. Es requereixen camins de 4,5 metres de ferm, tant a l'accés principal a cadascun dels parcs com als vials interiors. Els vials interiors comprenen els camins d'accés als cims, el camí paral·lel a cada alienació d'aerogeneradors i el camí a la subestació. La caixa (ferms+cunetes+desmunt+terraplens) és variable segons el pendent del terreny pel qual es traça el camí. Als parcs projectats es preveuen les seccions tipus següents:  
- Secció tipus 1/4,5 m, camí en pista existent amb ferm de balastos, amplària de caixa 8,4 metres.  
- Secció tipus 2/4,5 m, camí en terreny pla amb ferm de balastos, amplària de caixa 5,7 m.  
- Secció tipus 4/4,5 m, camí a mig vessant de poc pendent amb ferm de balastos, amplària de caixa 8,4 m. Es projecta un subtipus amb escullera a la zona de Caballeros, que redueix lleugerament (1,20 m) l'amplària d'afecció de fort pendent amb ferm de balastos.   
- Secció tipus 5/4,5 m, camí a mig vessant de fort pendent amb ferm de balastos, amplària de caixa 11,1 m.  
L'amplària del ferm s'amplia als trams de camí corbs amb un radi de curvatura insuficient per al pas dels transports especials.  
  
Rases. L'energia generada per cada turbina s'evacua en subterrani fins a la subestació corresponent, i això comporta l'execució d'una rasa d'1,20 m de profunditat, que generalment corre adossada als vials. L'amplària varia entre 0,80 i 1,80 m en funció del nombre de circuits que conté. Les rases previstes als parcs de la zona 9 responen als tipus següents:  
- tipus 1: 0,80 m  
- tipus 2: 0,90 m   
- tipus 3: 1,20 m   
Sabates. L'àrea ocupada per a la fonamentació de la torre de l'aerogenerador és de 187,69 m² (13,7 x 13,7 metres).  
Plataforma de muntatge. El muntatge de cada aerogenerador necessita una plataforma de 392 m² (14 m x 28 m) paral·lela al camí i limítrof amb la sabata.   
Els 235 aerogeneradors que s'han d'instal·lar tenen una potència unitària d'1,5 MW i es distribueixen de la manera següent:   
3. Parc eòlic Cerro Pelado (33 MW) amb 22 aerogeneradors, distribuïts en dues alineacions:  
- A1, 20 aerogeneradors   
- A2, 2 aerogeneradors   
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats són:   
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
4. Parc eòlic Sierra de la Bicuerca (25,5 MW) amb 17 aerogeneradors, distribuïts en dues alineacions:  
- A1, 12 aerogeneradors   
- A2, 5 aerogeneradors   
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic Sierra de la Bicuerca són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
5. Parc eòlic Experimental de la Bicuerca (18 MW) amb 12 aerogeneradors, distribuïts en dues alineacions:  
- A1, 7 aerogeneradors   
- A2, 5 aerogeneradors   
Per les condicions de vent d'aquest emplaçament (baix recurs i baixa turbulència), aquest parc es projecta com a experimental a fi d'assajar i comprovar l'eficàcia de diverses mesures i dispositius que cal adaptar en la turbina, per millorar la producció elèctrica, sobretot en el tram de velocitat de vent més baix (de 3 a 6 m/s). Les característiques de l'aerogenerador i de l'obra civil no varien respecte de la resta de parcs.  
  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic Experimental de la Bicuerca són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
6. Parc eòlic Cabezo del Fraile (43,5 MW) amb 29 aerogeneradors, distribuïts en set alineacions:  
- A1, 4 aerogeneradors   
- A2, 3 aerogeneradors   
- A3, 4 aerogeneradors  
- A4, 3 aerogeneradors  
- A5, 4 aerogeneradors  
- A6, 3 aerogeneradors  
- A7, 8 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic de Cabezo del Fraile són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
7. Parc eòlic Negrete I (42 MW) amb 28 aerogeneradors, distribuïts en cinc alineacions:  
- A1, 8 aerogeneradors   
- A2,11 aerogeneradors   
- A3, 5 aerogeneradors  
- A4, 2 aerogeneradors  
- A5, 2 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic de Negrete I són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
8. Parc eòlic Negrete II (39 MW) amb 26 aerogeneradors, distribuïts en tres alineacions:  
- A1, 2 aerogeneradors   
- A2,4 aerogeneradors   
- A3, 20 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic de Negrete II són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
9. Parc eòlic Juan Navarro (43,5 MW) amb 29 aerogeneradors, distribuïts en quatre alineacions:  
- A1, 8 aerogeneradors   
- A2, 7 aerogeneradors   
- A3, 7 aerogeneradors  
- A4, 7 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic de Juan Navarro són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
10. Parc eòlic Chera (28,5 MW) amb 19 aerogeneradors, distribuïts en set alineacions:  
- A1, 2 aerogeneradors   
- A2, 3 aerogeneradors   
- A3, 3 aerogeneradors  
- A4, 5 aerogeneradors  
- A5, 2 aerogeneradors  
- A6, 2 aerogeneradors  
- A7, 2 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic de Chera són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
11. Parc eòlic Sierra del Tejo I (49.5 MW) amb 33 aerogeneradors disposats en 4 alineacions:   
- A1, 12 aerogeneradors   
- A2, 11 aerogeneradors   
- A3, 6 aerogeneradors  
- A4, 4 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic Sierra del Tejo I són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
12. Parc eòlic Sierra del Tejo II (30 MW) amb 20 aerogeneradors, distribuïts en quatre alineacions:  
- A1, 6 aerogeneradors   
- A2, 5 aerogeneradors   
- A3, 3 aerogeneradors  
- A4, 6 aerogeneradors  
Les dimensions tipus i les longituds dels camins projectats al Parc eòlic Sierra del Tejo II són:  
  
  
  
Les dimensions tipus i les longituds de les rases projectades són:  
  
  
  
- S'ha previst la construcció d'un centre de transformació 12/30 kV al Parc eòlic de Sierra del Negrete II, on connectaran les línies de mitja tensió (12 kV) procedents del parc eòlic. D'aquest centre de transformació partirà una línia elèctrica subterrània (30 kV), que portarà l'energia fins a la subestació de Negrete.  
El centre de transformació estarà configurat per una caseta prefabricada de 100 m² i un edifici annex de 50 m² que inclourà les cel·les de 12 kV. Es localitzarà entre els aerogeneradors.  
- Es preveuen 6 subestacions a la zona d'estudi, a les quals connectaran les línies de mitja tensió provinents dels parcs eòlics a 12 kV o 30 kV. D'aquestes subestacions partiran les línies aèries d'alta tensió (132 kV) que evacuaran l'energia elèctrica generada en tots els parcs de la zona.  
Cada subestació estarà configurada principalment per un sistema de 132 kV, d'1 a 3 transformadors de potència 12/132 kV. A la subestació de Negrete hi haurà, a més, un sistema de 30 (provinent del Centre de transformació del Parc eòlic de Negrete II) i un dels transformadors serà de 30/132 kV.   
- A més, disposaran d'un edifici d'una sola planta que tindrà dues sales principals: la sala de control i cel·les, a més d'un magatzem. Aquest edifici ocupa una superfície de 225 m², i el total de la subestació és aproximadament de 2.800 m².  
  
Sistema d'evacuació  
Es planteja la construcció de dues línies elèctriques de 132 kV, una línia occidental i una altra d'oriental, que portaran l'energia a la subestació de Requena 400/132 kV.  
Línia occidental: evacuarà l'energia produïda als parcs Negrete I, Negrete II i Cabezo del Fraile, des de la subestació de Negrete. La línia segueix una trajectòria sud i després sud-est fins a arribar a la subestació de Requena. A aquesta línia s'uneixen dos ramals, primerament un de provinent de la ST de Sierra de la Bicuerca, a què anteriorment s'ha unit el provinent de la ST Cerro Pelado i, posteriorment, un altre de provinent de la ST de Juan Navarro.  
Des d'aquest punt, la línia comuna per als set parcs esmentats continua en trajectòria general sud-est fins a la ST de Requena, a les proximitats de la qual cal evitar les infraestructures de l'AVE i de l'autovia A3.  
Línia oriental: de la subestació de Chera parteix una línia de 132 kV per a arribar a la ST de Tejo, a la qual arriba l'energia dels parcs eòlics Tejo I i Tejo II. Des d'ací segueix en direcció sud-oest fins a connectar amb la subestació de Requena i, igual que en la línia anterior, ha d'evitar les infraestructures de l'AVE i l'autovia A3.  
Les característiques de cada tram són:  
Línia elèctrica de 132 kV ST Cerro Pelado - ST Bicuerca  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 5,38 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va de la ST Cerro Pelado fins a connectar amb la ST Bicuerca.  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase d'Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Bicuerca - entroncament amb Ap. 19 de l'L/ST Negrete - ST Requena (tram nord)  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 14,84 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va de la ST Bicuerca fins a connectar amb el suport 19 de la línia ST Negrete - ST Requena (tram nord).  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase d'Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Negrete - ST Requena (tram nord)  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 19,1 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va de la ST Negrete fins a connectar la línia que va a la ST Requena (subestació que recull tota l'energia produïda per la zona 9).  
  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase d'Al-Ac, tipus GULL. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Negrete - ST Requena (tram sud)  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 12,35 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va del suport final del tram nord de la línia ST Negrete - ST Requena fins a la ST Requena.  
- Configuració: circuit simple, dos conductors per fase d'Al-Ac, tipus GULL. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Juan Navarro - entroncament amb Ap. 69 de l'L/ST Negrete - ST Requena  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 7,84 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
  
- Traçat: va de la ST Juan Navarro fins a connectar amb el suport 69 de la línia ST Negrete - ST Requena (en el punt de trobada dels trams nord i sud).  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase d'Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Chera - ST Requena  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 4,8 km. La tensió nominal és de 132 kV.  
- Traçat: va de la ST Chera fins a connectar amb la ST Requena.  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase d'Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Línia elèctrica de 132 kV ST Tejo - entroncament amb Ap. 30 de l'L/ST Chera - ST Requena  
Línia elèctrica:  
- Característiques: la línia elèctrica que evacua l'energia té una longitud aproximada de 177 m. La tensió nominal és de 132 kV.  
- Traçat: va de la ST Tejo fins a connectar amb el suport 30 de la línia ST Chera - ST Requena.  
- Configuració: circuit simple, un conductor per fase d'Al-Ac, tipus LA-180. Cable de terra OPGW-14-24.  
Per al conjunt del sistema d'evacuació es projecta:   
- Aïllament de compòsit, tant en les cadenes de suspensió com en les d'amarrament.  
- Els suports seran metàl·lics, constituïts per perfils angulars de costats iguals, galvanitzats en calent, d'acer i organitzats en gelosia. Disposaran d'una banya a la part superior per al cable de terra. L'alçària varia entre 26,4 m i 36,5 m.  
- l'accés als punts d'ancoratge dels suports utilitzarà pistes i camins rurals existents, encara que per la morfologia del terreny es preveu l'obertura de camins nous. L'amplària de la calçada serà entre 3,5 i 4,5 m per a l'accés d'un camió grua perquè alce la torre.  
  
  
Anàlisis alternatives  
Alternatives per a la selecció d'emplaçaments de parcs eòlics:  
  
Selecció d'emplaçaments:  
Tal com s'ha exposat en els apartats anteriors, l'anàlisi d'alternatives de la zona eòlica es correspon aproximadament amb la fase I dels estudis territorials de desenvolupament eòlic que emprén RENOMAR per a una determinada àrea geogràfica.  
L'inventari preliminar d'emplaçaments eòlics que manifestaven possibilitat queda reflectit en el plànol del tom de cartografia corresponent.  
En total, es van diferenciar 10 grans àrees alternatives i es van analitzar, dins de cadascuna, les possibles alineacions basant-se en els criteris descrits en l'apartat de selecció d'emplaçaments. A continuació, s'indica el nombre d'alineacions analitzades en cada àrea potencial, les alienacions rebutjades (que es denominen amb lletres), els motius de rebuig, les alineacions seleccionades (que es denominen amb nombres) i posteriorment es resumeix, en una taula, a quin parc eòlic s'assigna cadascuna de les alineacions seleccionades.   
Atalaya (1 alineació)  
- Rebutjada per localització en zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
Ropé (2 alineacions). Rebutjada tota l'àrea per:  
- Localització en una zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
- Perquè es troba en una zona d'interés geològic.  
Carrasquillas (3 alineacions). Rebutjada tota l'àrea per:  
- Localització en una zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
- Dificultats constructives.  
- Aïllament geogràfic i dificultats en la comunicació.  
- Presència de savina turífera (Juniperus thurifera).  
Bicuerca (7 alineacions).  
Es rebutgen 3 alineacions pels motius següents:  
Àrea A:  
- Localització en una zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
- Dificultats constructives.  
Àrea B:  
- Localització en una zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
Àrea C:  
- Localització en una zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
- Localització en una zona boscosa de pi blanc (Pinus halepensis).  
  
- Dificultat constructiva.  
- Baix potencial eòlic.  
Se seleccionen 4 alineacions que es distribueixen entre els parcs de la Bicuerca i Bicuerca Experimental.   
Cerro Pelado: 3 alineacions   
Es rebutja 1 alineació pels motius següents:  
Àrea A:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
Se seleccionen les altres dues alineacions.   
Cabezo del Fraile: 11 alineacions, de les quals se'n rebutgen 7 pels motius següents:  
Àrees A, B i C:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
- Afecció directa a massa d'arbres.  
Àrea D:  
- Manca de recurs eòlic.  
- Dificultat constructiva.  
Àrea E:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
- Afecció directa a carrascar.  
Àrees F i G:  
- Manca de recurs eòlic.  
Se seleccionen les 4 alineacions restants.   
Negrete: s'analitzen 19 alineacions, de les quals se'n rebutgen 10 pels motius següents:  
Àrea A:  
- Localització en zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
- Baix recurs eòlic.  
Àrees B i C:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
- Afecció directa a alzinar.  
Àrea D   
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
Àrea E:  
- Avifauna. Existència d'un niu d'àguila reial.  
Àrea F:  
- Afecció a repetidors de telecomunicacions.  
Àrea G:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
Àrea H:  
- Ombres sobre l'alineació estimada, localitzada a menys de 500 m.  
Àrea I:  
- Localització en zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
- Manca de recurs eòlic.  
Se seleccionen les 9 alineacions restants, que es distribueixen entre els parcs de Negrete I i Negrete II.  
Juan Navarro: s'estudien 10 alineacions, de les quals se'n rebutgen 6 pels motius següents:   
Àrea A:  
- Proximitat a la localitat de Las Nogueras (menys de 1.000 m).  
Àrea B:  
- Ombres a l'alineació existent.  
- Proximitat a la localitat de Las Nogueras (menys de 1.000 m).  
Àrees C i F:  
- Dificultat constructiva.  
Àrees D i E:  
- Dificultat constructiva.  
- Afecció directa a pineda.  
- Parcialment, localització en zona no apta en el Pla eòlic valencià.  
Se seleccionen les 4 alineacions restants.   
Tejo: s'analitzen 20 alineacions, de les quals se'n rebutgen 9 pels motius següents:   
Àrea A:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Producció d'ombres a l'alineació seleccionada.  
Àrea B:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
- Proximitat a la microreserva Las Callejuelas.   
Àrea C:  
- Afecció arqueològica.  
- Afecció a repetidors de telecomunicacions.  
Àrea D:  
- Dificultat constructiva.  
- Manca de recurs eòlic.  
Àrees E i F:  
- Manca de recurs eòlic.  
Àrees G i H:  
- Dificultat constructiva.  
Àrea I:  
- Dificultat constructiva.  
- Afecció a repetidor de telecomunicacions.  
- Proximitat a Siete Aguas (menys de 1.000 m).  
Se seleccionen les 11 alineacions restants i es distribueixen entre els parcs de Tejo I i Tejo II.   
Chera: es consideren 13 alineacions, de les quals se'n rebutgen 6 per les raons següents:  
Àrees A, B, C i D:  
- Dificultat constructiva.  
Àrea E:  
- Mala orientació a vents dominants.  
- Manca de recurs eòlic.  
Àrea F:  
- Manca de recurs eòlic.  
Se seleccionen les set restants (encara que en una no s'ubica cap aerogenerador, se suposa que per la poca extensió).  
  
Ordenació general de la zona:  
D'acord amb la selecció d'emplaçaments descrita més amunt, el Pla energètic ha optat per definir els parcs eòlics següents:  
  
  
  
En el document s'indica que s'aprofiten tots els emplaçaments que, d'acord amb l'anàlisi efectuada i el coneixement disponible del recurs eòlic són, tècnicament, econòmicament i ambientalment viables, i que suposen l'ús de la millor tecnologia disponible en el moment de la redacció de l'oferta.   
S'assenyala, a més, que la instal·lació d'una potència elèctrica de 352,50 MW amb l'ús de 235 aerogeneradors enfront dels 270 que indica el pla eòlic com a màxim abastable, s'interpreta com una disminució de les afeccions potencials per la reducció aconseguida en els usos.  
  
Accessos:  
En l'actualitat hi ha diversos accessos que permeten una aproximació molt pròxima a l'inici dels parcs eòlics plantejats.  
El Parc eòlic de Cerro Pelado té un accés exterior directe des de la carretera comarcal CV-474, que uneix Villagordo del Cabriel amb Camporrobles a través d'un camí rural preexistent que condueix a la zona sud del parc eòlic. Per a permetre l'eixida de vehicles d'obra es projecta una eixida a la carretera CV-475 Camporrobles - Fuenterrobles.  
  
El Parc eòlic de la Sierra de la Bicuerca té un accés exterior directe des de la carretera comarcal CV-475, que uneix Camporrobles amb Fuenterrobles, a 2 km de Camporrobles a través d'un camí rural preexistent: el camí vell de Conca, que després de 2,5 km condueix a la subestació transformadora del Parc eòlic de la Sierra de la Bicuerca. Per a l'accés a la CV-475 i per tal d'evitar el pas del nucli urbà de Fuenterrobles, s'habilitarà una connexió entre el camí principal del Parc eòlic de Cerro Pelado i la carretera CV-467 d'enllaç entre Fuenterrobles i la carretera de Villagordo del Cabriel a Camporrobles.  
Els accessos al Parc eòlic Experimental de la Bicuerca estan compartits amb els del veí Parc eòlic de Sierra de la Bicuerca. Per a permetre l'eixida de vehicles d'obra es projecta una eixida a la carretera CV-470 Camporrobles - Las Cuevas.  
El Parc eòlic de Cabezo del Fraile té un accés exterior directe des de la carretera nacional N-330 que uneix Utiel amb Terol. Per a les alineacions A2 a A7, s'agafa un camí rural a partir d'aquesta carretera i, a través d'un camí rural o forestal preexistent, s'arriba a la zona central del parc eòlic. Per a permetre l'eixida de vehicles d'obra i accedir a la subestació es projecta una eixida a la carretera CV-390 Utiel-Benagéber. L'alineació A1 té un accés directe propi des de la carretera CV-390.  
  
El Parc eòlic de Negrete I té un accés exterior directe a partir de la carretera comarcal CV-391 que connecta Requena amb la CV-390. La CV-391 s'encreua amb el límit entre el terme municipal de Chelva i el terme municipal d'Utiel i des d'aquest punt d'intersecció, després d'un recorregut de 2 km per la carretera esmentada en sentit sud-oest, es connecta amb un camí forestal preexistent que, en direcció nord, condueix al Parc eòlic de Negrete I.  
El Parc eòlic de Negrete II té el mateix accés exterior directe que el Parc eòlic de Negrete I, a partir de la carretera comarcal CV-391 que connecta Requena amb la CV-390. La CV-391 s'encreua amb el límit entre el terme municipal de Chelva i el terme municipal d'Utiel i des d'aquest punt d'intersecció, després d'un recorregut de 2 km per la carretera esmentada en direcció sud-oest, es connecta amb un camí rural preexistent, que després de 1.500 metres en direcció sud-est condueix al Parc eòlic de Negrete II. En direcció nord-oest arribarà a les alineacions situades al nord de la carretera.  
El Parc eòlic de Juan Navarro té un accés exterior directe per a les alineacions A4 i A3 a partir de la CV-391 que connecta Requena amb la CV-390. Aquest accés s'instrumenta a través d'un camí rural preexistent que parteix de la carretera esmentada després de passar la població de La Cañada (aquest és un camí que uneix La Cañada amb el nucli urbà de Las Nogueras). Des d'aquesta població i mitjançant un bypass s'unirà aquest camí amb la pista asfaltada que va des de Las Nogueras fins a la carretera CV-391 i des d'aquesta pista asfaltada s'accedirà a la subestació i a les alineacions A1 i A2.  
Al Parc eòlic de Chera s'ha d'accedir a través d'una pista asfaltada provinent de Siete Aguas, anomenada Camino de Monedi, que parteix de la carretera nacional N-III València - Madrid, aproximadament a 6,5 km que passa per Buñol en direcció a Requena. Per a permetre el trànsit fluid dels vehicles d'obra i per a optimitzar aquest accés de la carretera nacional es farà un segon accés que aprofitarà camins forestals i agrícoles existents fins a l'anomenada Fuente de la Vallesa. Des d'ací parteixen els accessos a cada alineació i a la subestació.  
El Parc eòlic de Sierra del Tejo I té un accés a partir d'un camí rural existent que arranca des de l'enllaç de l'A3, anomenat El Rebollar, i es dirigeix a la pedania d'El Matutano. Després, aprofitant camins agrícoles i mitjançant camins de nova construcció, s'accedeix a les alineacions A1 i A2 situades a Requena. Per a accedir a les alineacions A3 i A4 s'aprofitarà el camí rural, en part asfaltat o amb rodament de balastos, que uneix Siete Aguas amb Chera i que parteix del mateix nucli urbà de Siete Aguas. Posteriorment, s'habilitarà el camí rural anomenat camí del Barranco de los Cinco Mojones, que parteix del camí esmentat més amunt i que permet l'accés a les alineacions A3 i A4, situades majoritàriament a Siete Aguas. Des del mateix camí esmentat en el paràgraf anterior, s'habilitarà el camí rural anomenat Camino de la Alqueruela, que permetrà l'accés a la subestació, situada a Siete Aguas.  
  
El Parc eòlic de Sierra del Tejo II tindrà els accessos principals compartits amb el Parc eòlic de Sierra del Tejo I. Posteriorment, s'habilitaran camins rurals, que parteixen del camí esmentat més amunt, que permet l'accés a les alineacions A2, A3 i A4, situades a Siete Aguas.  
  
  
Alternatives d'evacuació  
Selecció i justificació del lloc de connexió:  
D'acord amb el sistema d'evacuació plantejat per RENOMAR en el Pla Energètic, aquesta zona eòlica realitza la seua connexió a una subestació de nova construcció de 400/132 kV, ubicada pròxima a El Rebollar (terme municipal de Requena) i annexa a la línia elèctrica de 400 kV existent. Aquesta línia elèctrica existent travessa la part central de la província de València, ja que parteix de la ST d'Olmedilla (Conca) i arriba a la ST de Catadau (València).  
Una alternativa a la subestació de Requena, prevista en principi, era la prolongació de la línia elèctrica fins a la subestació de 400 kV a Cofrentes. Es va descartar per localitzar-se 28 km més al sud, la qual cosa redundaria en un nombre més gran de línies i una major longitud d'aquestes i, per tant, una major afecció ambiental sobre la vegetació, la fauna i el paisatge.  
Posició i nombre de les subestacions dels parcs eòlics:  
Des del punt de vista tècnic, sobretot per a minimitzar les pèrdues per transport de l'energia en les conduccions subterrànies de 12 kV, el més convenient és construir una subestació per a cada parc eòlic en posició central respecte a la distribució de la potència elèctrica instal·lada.  
Es va plantejar inicialment construir deu subestacions 132/12 kV, una per a cadascun dels parcs eòlics de la zona Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Experimental de la Bicuerca, Cabezo del Fraile, Sierra del Negrete I, Sierra del Negrete II, Juan Navarro, Chera, Sierra del Tejo I i Sierra del Tejo II. Aquesta opció implicava la necessitat de construir deu línies elèctriques aèries que s'unirien en dues línies elèctriques i que arribarien directament a la ST de Requena.  
Després d'estudiar les diferents alternatives es va veure la possibilitat que, d'una banda, els parcs de Sierra de la Bicuerca i Experimental de la Bicuerca; d'altra banda, Cabezo del Fraile, Sierra del Negrete I i Sierra del Negrete II i, finalment, Sierra del Tejo I i Sierra del Tejo II, compartiren subestació, perquè no es troben massa distanciats i des del punt de vista econòmic i de pèrdua d'energia en el transport subterrani de 12 kV, és admissible una posició més o menys central d'una subestació comuna per a cadascun dels tres grups de parcs.  
Això comporta l'eliminació de les subestacions dels parcs Experimental de la Sierra de la Bicuerca, Cabezo del Fraile, Sierra del Negrete II i Sierra del Tejo II ja que aquests parcs utilitzaran les de Sierra de la Bicuerca, Sierra del Negrete I i Sierra del Tejo I, respectivament. En aquest cas l'accés principal a cada parc eòlic permet traçar les rases de conducció subterrània de les línies de 12 kV, sensiblement paral·leles a aquest.  
Selecció dels corredors per a les línies elèctriques aèries:  
A continuació es descriuen les alternatives seleccionades per a l'evacuació dels parcs eòlics:  
- A la zona de Cerro Pelado s'ha aprofitat una zona de cultius situada en un tossal de la serra per a la construcció de la subestació elèctrica 12/132 kV de Cerro Pelado. Per a l'evacuació s'ha considerat l'evacuació en 132 kV en direcció NE, mitjançant una línia el més curta i recta possible a través de camps de cultiu, fins a connectar amb la ST de Bicuerca.  
- A la zona de Bicuerca s'ha aprofitat una zona de cultius situada al tossal entre les serres on se situen les dues alineacions del parc per a la construcció de la subestació elèctrica 12/132 kV de Sierra de la Bicuerca; i per a l'evacuació s'ha considerat l'evacuació en 132 kV en direcció est a través del sot existent i per camps de cultiu fins al ramal que baixa des de la Sierra del Negrete.  
- Evacuació dels parcs del Negrete I, Negrete II, Cabezo del Fraile i Juan Navarro. L'adopció per part del pla d'un punt d'evacuació situat al sud de la serra implica que aquesta siga la direcció que haurem de buscar, considerant a més que al vessant nord, l'existència d'àmplies zones de vegetació natural d'una gran qualitat (carrascar i pineda de coscolla) fa inviable l'evacuació per aquest vessant nord. A aquest fet s'uneix que la zona nord s'inclou en el territori de campeig de diverses rapaces (àguila reial i àguila de panxa blanca) que nien al nord de la zona. El vessant sud també té una vegetació important, entre la qual destaca un bon bosc de pi blanc, amb una abundant regeneració d'alzina. En aquest vessant sud hi ha, a més, dos elements que cal tenir en compte a l'hora de plantejar l'evacuació en aquesta direcció: l'Ermita del Remedio i la Urbanización Casas Medina, ja que limiten les possibilitats de traçat, i obliguen que l'evacuació siga per l'extrem oest.  
  
Cal destacar que s'ha fet un esforç de disseny per resoldre l'evacuació dels parcs Negrete I, Negrete II i Cabezo del Fraile, amb una única línia d'evacuació i una única subestació elèctrica de 12/132 kV, anomenada Negrete i situada aproximadament al centre dels tres parcs eòlics. D'aquesta eixirà la línia d'evacuació conjunta en direcció sud-est, cap a la subestació de Requena, transitarà per terrenys de cultiu i evitarà l'afecció als vessants occidentals de la Sierra del Negrete.  
En el cas del Parc de Juan Navarro s'evita la línia a les zones altes de la serra, i es localitza la subestació a la part baixa de l'emplaçament, pròxima a la carretera de Las Nogueras. Des d'ací i seguint el corredor de la carretera, es baixa fins a Requena, on s'uneix a la línia elèctrica ST Negrete - ST Requena.  
- La zona de Chera baixa cap a l'est per un vessant sense arbres i que manté una bona cobertura vegetal de matoll, on a més hi ha camins que podran aprofitar-se per a les obres necessàries, per la qual cosa la possibilitat d'augmentar els nivells d'erosió actuals és molt baixa.  
  
- La zona del Tejo evacua en 132 kV també cap al corredor Los Bosques - Requena, per mitjà d'una línia elèctrica curta a penes de 200 m de longitud.  
  
Alternatives rebutjades:  
- Enllaç Sierra del Negrete amb Juan Navarro: l'opció d'unir les dues subestacions pel nord aprofitant la vall per on corre la CV-391, es va desestimar pel fet que l'ombria d'aquestes serres presenta una vegetació arbòria de gran qualitat, a més d'uns vessants amb un fort pendent. A més, el corredor travessaria zones de campeig de diverses rapaces com l'àguila reial, l'àguila calçada, etc.   
- Evacuació Sierra de la Bicuerca: a més de la solució adoptada, es van plantejar les alternatives següents:  
- Evacuació a 132 kV: es va plantejar l'evacuació d'aquesta zona mitjançant una línia a 132 kV que eixiria en direcció sud-est i, en acostar-se a Utiel, correria paral·lela a l'autovia A3 fins a arribar a l'altura de Requena. Aquesta opció es va desestimar per motius, tant tècnics com ambientals, ja que travessaria una zona amb un gran nombre d'infraestructures i cases aïllades entre Caudete de las Fuentes i Utiel.  
- Evacuació a 20 kV: la línia eixiria des de la serra en direcció est cap a la ST dels parcs eòlics Negrete I i Negrete II, i correria al nord del nucli urbà de Las Cuevas. La major afecció d'aquesta línia la constitueix el fet que l'eixida es realitza per una zona de vegetació arbòria (pinedes) i corre entre zones de campeig de l'astor, el duc i l'àguila calçada; a més, travessaria una zona de lliscament alt al vessant de la Sierra de la Bicuerca.  
Altres opcions desestimades van ser: a) connectar a 132 kV la zona dels pantans de Contreras, opció desestimada per la manca de capacitat en la línia; b) connectar a 66 kV amb Utiel, amb inconvenients com ara la longitud de la línia (un poc més gran que la de 20 kV) i per motius econòmics; i c) connexió en 20 kV fins a la ST de Negrete.  
Documentació complementària  
a) Estudis d'avifauna previs a l'operació   
El 9 de novembre de 2007 s'aporten els estudis d'avifauna previs a l'operació duts a terme al llarg d'1 any (entre gener de 2005 i desembre de 2005), agrupats en 5 toms, com també dues addendes corresponents als anys 2006 i 2007.   
Les conclusions i les mesures correctores proposades per l'empresa adjudicatària es transcriuen a continuació:   
1. Parcs eòlics Cerro Pelado i Bicuerca  
Els estudis d'avifauna realitzats entre gener de 2005 i desembre de 2005 als parcs eòlics de Cerro Pelado i Bicuerca i la seua línia elèctrica d'evacuació permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència del funcionament de les infraestructures projectades a la comunitat d'aus, que és la següent:  
  
- No s'han identificat àrees de nidificació d'espècies amenaçades en l'àmbit territorial d'afecció de les obres projectades als parcs eòlics de Bicuerca i Cerro Pelado de la zona 9 del Pla eòlic valencià. Les infraestructures projectades per RENOMAR, SA per al desenvolupament dels parcs eòlics de Bicuerca i Cerro Pelado, com també la línia elèctrica que connecta la subestació del Parc eòlic de Cerro Pelado amb la subestació de Bicuerca i aquesta amb la línia elèctrica que procedeix dels parcs eòlics de Negrete i Cabezo del Fraile, no afecten punts o àrees de nidificació d'espècies de l'avifauna classificades com a amenaçades i, d'aquesta manera, s'evita l'impacte potencial més important sobre l'avifauna.  
- En els àmbits corresponents als parcs eòlics s'han localitzat àrees de campeig de diverses espècies d'aus rapaces forestals.  
Concretament, al Parc eòlic de la Bicuerca, una àrea de cria d'àguila serpera (Circaetus gallicus), una altra d'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), una altra d'aligot comú (Buteo buteo) i una altra de duc (Bubo bubo). Les àrees de campeig de les tres primeres espècies es localitzen a la lloma del Collado de los Ladrones, a l'est de la cresta de Bicuerca i d'acord amb les observacions d'aquest estudi, aquestes àrees no afecten, o quasi no afecten, l'alineació 1 del parc eòlic. L'àrea de campeig del duc es localitza a l'extrem sud de l'alineació A2, àmbit que, com es pot observar en la configuració del parc eòlic plantejada per RENOMAR per a la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental, s'ha descartat per a la implantació d'aerogeneradors.  
  
- Al Parc eòlic de Cerro Pelado s'ha localitzat una zona de campeig de l'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), localitzada al sud-oest de l'alineació 2.  
- En l'àmbit de la línia elèctrica no s'han localitzat àrees de cria de diverses espècies d'aus rapaces forestals.  
- No s'ha detectat una intensitat de pas, ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaces i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i la posada en funcionament de les infraestructures projectades.  
- Per a la resta de les espècies de l'avifauna analitzades en aquest informe, d'acord amb els resultats obtinguts, s'estima que l'afecció potencial dels parcs eòlics de Cerro Pelado, Bicuerca i la línia elèctrica d'ambdós parcs eòlics, és poc significativa.  
- Per tant, aquest informe valora que les infraestructures projectades per RENOMAR, SA per al desenvolupament dels parcs eòlics de Bicuerca i Cerro Pelado, com també la línia elèctrica que connecta la subestació del Parc eòlic de Cerro Pelado amb la subestació de Bicuerca i aquesta amb la línia elèctrica que procedeix dels parcs eòlics de Negrete i Cabezo del Fraile, no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen, en cap cas, una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades, per la qual cosa es compleixen els criteris i les directrius del Pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
Tenint en compte la baixa incidència que s'ha detectat sobre l'avifauna, no es proposen mesures preventives o correctores a les ja formulades en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
2. Parcs eòlics Cabezo del Fraile - Negrete I  
Els estudis d'avifauna realitzats entre gener de 2005 i desembre de 2005 als parcs eòlics de Negrete I i Cabezo del Fraile (aquest últim inclou l'alineació de Las Herradas) i la línia elèctrica d'evacuació permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència del funcionament de les infraestructures projectades a la comunitat d'aus, que és la següent:  
  
- En els àmbits corresponents als parcs eòlics, s'han localitzat àrees de campeig de diverses espècies i punts de nidificació de diverses espècies d'aus rapaces.  
- Concretament, al Parc eòlic de Negrete I s'ha identificat un punt de nidificació i àrea de campeig d'àguila daurada (Aquila chrysaetos) a la zona anomenada La Peña del Águila. En aquest sentit, es recomana deixar lliure d'aerogeneradors i de qualsevol altra infraestructura associada (rases, camins), la zona compresa entre La Boquera de Mari Sancho i l'extrem sud-est de La Peña del Águila, que conforma d'aquesta manera un corredor d'almenys 2.000 metres d'amplària entre els aerogeneradors dels parcs eòlics de Negrete I i Negrete II. Aquesta mesura s'ha adoptat en la configuració final dels parcs eòlics de Negrete I i de Negrete II, tal com es pot observar en la documentació presentada per RENOMAR al juny de l'any 2006 per a la tramitació d'avaluació d'impacte ambiental i en els plànols annexos a aquest informe, que representa la configuració final del Parc eòlic de Negrete I. Així mateix, es proposa modificar el traçat de la línia elèctrica originàriament plantejat, de manera que la connexió del Parc eòlic de Negrete es realitze de forma subterrània a través de camins existents a una subestació elèctrica comuna per als dos parcs eòlics (Negrete i Cabezo del Fraile).  
  
- En l'àmbit del Parc eòlic Cabezo del Fraile, s'han col·locat àrees de cria i campeig de diverses espècies d'aus rapaces forestals. Concretament, es tracta d'una àrea de cria d'àguila serpera (Circaetus gallicus) entre les alineacions A7 i A3 de la configuració final (alineacions A1 i A2 de la configuració inicial), dues d'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), una d'aquestes situada relativament pròxima al niu indicat més amunt per a l'àguila serpera i l'altra, al nord-oest de l'aerogenerador 7 de la configuració final (F1.6 de la configuració inicial) i, finalment, dues d'astors (Accipiter gentilis), una d'aquestes relativament pròxima al niu indicat més amunt per a l'àguila marcenca i l'altra, pròxima a l'aerogenerador 19 de la configuració final (F3.7 de la configuració inicial).  
  
- No s'ha detectat una densitat de pas ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaces i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i la posada en funcionament de les infraestructures projectades.  
- Per a la resta de les espècies de l'avifauna analitzades en aquest informe, d'acord amb els resultats obtinguts, s'estima que l'afecció potencial dels parcs eòlics del Negrete I, Cabezo del Fraile (inclosa l'alineació de Las Herradas) i la línia elèctrica d'ambdós parcs eòlics, és poc significativa.  
- Per tant, aquest informe valora que les infraestructures projectades per RENOMAR, SA per al desenvolupament dels parcs eòlics de Negrete I i Cabezo del Fraile, com també la línia elèctrica que connecta la subestació comuna amb els dos parcs eòlics amb la futura subestació de Requena de 400 kV, no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen, en cap cas, una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades, per la qual cosa es compleixen els criteris i les directrius del Pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
  
3. Parcs Juan Navarro i Negrete II  
Els estudis d'avifauna realitzats entre gener de 2005 i desembre de 2005 als parcs eòlics de Negrete II i Juan Navarro i la línia elèctrica aèria d'aquest últim permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència del funcionament de les infraestructures projectades en la comunitat d'aus, que és la següent:  
- En els àmbits corresponents als parcs eòlics s'han localitzat àrees de campeig de diverses espècies i punts de nidificació de diferents espècies d'aus rapaces.  
- En l'àmbit del Parc eòlic de Juan Navarro s'han localitzat àrees de cria i campeig de diverses espècies d'aus rapaces de caràcter forestal. Concretament, s'han detectat dos territoris d'àguila serpera (Circaetus gallicus), l'un aproximadament a 1.000 metres al nord de l'alineació 4 (alineació 1 de Negrete II a la configuració inicial) i l'altre, al sud de l'alineació 3; dos territoris d'àguila calçada (Hieraaetus pennatus), el primer s'ubica al nord de l'alineació 4 (alineació 1 de Negrete II a la configuració inicial), pròxim a l'esmentat més amunt per a l'àguila marcenca europea i el segon, al sud d'aquesta alineació, aproximadament a 1.000 metres de l'aerogenerador més meridional.  
  
- En l'àmbit del Parc eòlic de Negrete II s'ubiquen dos territoris d'àguila calçada (Hieraaetus pennatus). El primer està situat a l'oest de l'alineació 1 de Negrete II (alineació Negrete II-4 de la configuració inicial) a una distància de 1.400 m dels aerogeneradors més pròxims i la segona es troba al sud de l'extrem meridional de l'alineació 3 de Negrete II (alineació Negrete II-2 de la configuració inicial).  
  
- No s'ha detectat una intensitat de pas ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaces i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i la posada en funcionament de les infraestructures projectades.  
- Per a la resta de les espècies de l'avifauna analitzades en aquest informe, d'acord amb els resultats obtinguts, s'estima que l'afecció potencial dels parcs eòlics de Negrete II, Juan Navarro i la línia elèctrica del Parc eòlic de Juan Navarro, és poc significativa.  
  
Per tant, aquest informe valora que les infraestructures projectades per RENOMAR, SA per al desenvolupament dels parcs eòlics de Negrete II i Juan Navarro, com també la línia elèctrica de Juan Navarro, no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen, en cap cas, una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades, per la qual cosa es compleixen els criteris i les directrius del Pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
- Tenint en compte la baixa incidència que s'ha detectat sobre l'avifauna, no es proposen mesures preventives o correctores a les ja formulades en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
4. Parcs Tejos i Chera  
Els estudis d'avifauna realitzats entre gener de 2005 i desembre de 2005 als parcs eòlics del Tejo I, Tejo II i Chera, com també de la línia elèctrica ST Chera a ST Requena, permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència del funcionament de les infraestructures projectades en la comunitat d'aus, que és la següent:  
- En els àmbits corresponents als parcs eòlics s'han localitzat àrees de campeig de diverses espècies i punts de nidificació de diferents espècies d'aus rapaces.  
- En l'àmbit del Parc eòlic de Chera, destaca la presència d'un niu d'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), el punt de nidificació de la qual es troba aproximadament a 1.100 metres al sud-oest de l'aerogenerador 10, d'acord amb la configuració final (aerogenerador CH3.1 de l'alineació inicial). En relació amb aquesta presència, es proposa com a mesura correctora que les obres de la línia elèctrica en un entorn de 1.000 metres del punt de nidificació de la parella d'àguila de panxa blanca es realitze fora de l'època de reproducció (març a juliol, ambdós mesos inclosos) i que aquesta mesura de restricció temporal s'aplique també als aerogeneradors 10 i 12 de l'alineació A4, d'acord amb la configuració final (aerogeneradors CH3.1, CH3.2 i CH3.3, de la configuració inicial), com també als aerogeneradors 4, 5 i 6 de l'alineació A2 d'acord amb la configuració final (aerogeneradors CH2.1, CH2.2, CH2.3, CH2.4 i CH2.5 de la configuració inicial).  
- Al Parc eòlic de Chera, s'esmenta també la presència d'un territori de falcó pelegrí (Falco peregrinus) a l'oest de l'alineació 5 de la configuració final (alineació 4 de l'alineació inicial), encara que no s'ha confirmat la cria i un territori de duc (Bubo bubo), a l'extrem nord-oest, a les proximitats de l'alineació 5 de la configuració final (alineació 4 de l'alineació inicial).  
- En l'àmbit dels parcs eòlics del Tejo I i Tejo II, tan sols s'esmenten les àrees de cria i campeig d'àguila serpera (Circaetus gallicus) a l'entorn de l'alineació A3 del Tejo II, d'acord amb la numeració de la configuració final i la de duc (Bubo bubo) a l'oest de l'alineació A2 del Tejo I, així com un territori d'àguila reial (Aquila chrysaetos) a l'oest de l'alineació A2 del Tejo I, encara que relativament allunyada d'aquesta. A pesar de detectar-se la parella present al llarg de tot l'any, en aquest cas no es va poder localitzar amb exactitud el niu, encara que es van anotar observacions de comportaments territorials. Amb tot i això, el territori s'ha ubicat basant-se en reproduccions d'anys anteriors, com també en les observacions d'enguany.  
- No s'ha detectat una intensitat de pas ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaces i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i la posada en funcionament de les infraestructures projectades.  
- Per a la resta de les espècies de l'avifauna analitzades en aquest informe, d'acord amb els resultats obtinguts, s'estima que l'afecció potencial dels parcs eòlics del Tejo I, Tejo II i Chera, i la línia elèctrica de la ST Chera a la ST de Requena, després d'adoptar les mesures correctores que es proposen en aquest informe, és poc significativa.  
  
- Per tant, aquest informe valora que les infraestructures projectades per RENOMAR, SA per al desenvolupament dels parcs eòlics del Tejo I, Tejo II i Chera, com també la línia elèctrica de la ST Chera a la ST de Requena, no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen, en cap cas, una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades, per la qual cosa es compleixen els criteris i les directrius del Pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.  
  
  
5. Parc eòlic Bicuerca Experimental   
L'estudi d'aquest parc s'inicia en el període de nidificació de l'any 2006. Les conclusions i els resultats són:  
Els estudis d'avifauna realitzats entre març de 2006 i agost de 2006 (primer semestre del període anual que es va fer, que comprén de març de 2006 a març de 2007) al Parc eòlic de la Bicuerca experimental, permeten determinar les espècies, els períodes i les zones sensibles, com també valorar la incidència de funcionament de les infraestructures projectades en la comunitat d'aus, que és la següent:  
  
- No s'han identificat àrees de nidificació d'espècies amenaçades en l'àmbit d'afecció de les obres projectades al Parc eòlic de la Bicuerca experimental. En altres paraules, les infraestructures projectades per RENOMAR, SA per al desenvolupament del Parc eòlic de la Bicuerca experimental no afecten punts o àrees de nidificació d'espècies de l'avifauna classificades com a amenaçades i, d'aquesta manera, s'evita l'impacte potencial més important sobre l'avifauna.  
- No s'ha detectat una intensitat de pas ni un patró d'ús de l'espai del flux prenupcial d'aus planadores (rapaces i cigonyes) migradores que entren en conflicte amb la instal·lació i la posada en funcionament de les infraestructures projectades.   
- S'estima que l'afecció potencial del Parc eòlic de la Bicuerca experimental és poc significativa.  
- Per tant, aquest informe valora que les infraestructures projectades per RENOMAR, SA per al desenvolupament del Parc eòlic Bicuerca experimental, no afecten zones de nidificació d'espècies de l'avifauna amenaçades ni es preveu que provoquen, en cap cas, una disminució de les poblacions de les espècies amenaçades, per la qual cosa es compleixen els criteris i les directrius del Pla eòlic de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció de l'avifauna i les prescripcions de la declaració d'impacte ambiental.   
- Tenint en compte la baixa incidència que s'ha detectat sobre l'avifauna, no es proposen mesures preventives o correctores a les ja formulades en l'estudi d'impacte ambiental.   
a) Addendes 2006 i 2007: se centren en els períodes de nidificació dels dos anys (entre els mesos de març i agost, ambdós inclosos) a fi d'actualitzar la informació obtinguda en l'estudi previ a l'operació d'avifauna l'any 2005.  
Les conclusions de les addendes esmentades són idèntiques i ratifiquen la vigència dels estudis previs a l'operació amb caràcter general, és a dir, la informació reflectida és completament vàlida, com també la valoració de la situació actual, la valoració de les incidències en l'avifauna i, en conseqüència, es mantenen les mesures correctores que amb aquesta finalitat van ser proposades per a cada parc eòlic i cada línia elèctrica, en els toms 1, 2, 3, 4 i 5 de l'estudi d'avifauna en situació prèvia a l'operació dels parcs eòlics i línies elèctriques de la zona 9.   
b) Addendes a l'estudi d'impacte ambiental sobre afecció al patrimoni   
L'empresa promotora va presentar el 19 de maig de 2006 les addendes a l'estudi d'impacte ambiental d'afecció al patrimoni, corresponents als parcs eòlics proposats, tret del de Chera, on s'assenyalava respecte d'això que estava en curs de resolució per part de la Conselleria de Cultura i Esports i que es lliuraria en el moment que la qüestió administrativa quedara resolta. Les addendes esmentades relacionen tots els elements amb interés patrimonial (arquitectònic, etnològic, arqueològic i paleontològic) i proposen les mesures protectores o correctores pertinents per a evitar-ne l'afecció. A continuació, es detallen les modificacions del projecte original, quant a la nova ubicació o l'eliminació d'aerogeneradors dels diferents parcs, sense perjudici que entre les mesures correctores s'incloga la possibilitat d'introduir modificacions en la fase d'obres si es produïren troballes no esperades.   
  
No s'aporta l'addenda corresponent al sistema d'evacuació.  
Així, els parcs on s'introdueixen modificacions són:   
- Parc eòlic Cerro Pelado: l'existència d'un nou jaciment anomenat Las Hoyas ha distribuït de nou els aerogeneradors 11 al 19 de l'alineació A1, s'elimina la posició 20 i s'ubiquen de nou els aerogeneradors de l'alineació A2.   
D'aquesta manera, el parc estarà compost per 21 aerogeneradors distribuïts en les alineacions següents:  
Alineació A1: 19 aerogeneradors  
Alineació A2: 2 aerogeneradors   
- Parc eòlic de la Bicuerca: s'elimina l'aerogenerador 17 de l'alineació A2 per afecció al jaciment anomenat Cardete.  
D'aquesta manera, el parc estarà compost per 16 aerogeneradors distribuïts en les alineacions següents:  
Alineació A1: 12 aerogeneradors   
Alineació A2: 4 aerogeneradors   
- Parc eòlic Sierra del Tejo I: s'eliminen els aerogeneradors 1-5 de l'alineació A1 i se n'ubiquen de nou dos en l'alineació A4, un en l'alineació A3 i dos en l'alineació A1 del parc Sierra del Tejo II (un d'aquests coincident amb la posició 1), de manera que s'entén que es modifica la delimitació del parc Tejo i que aquests dos aerogeneradors constitueixen una nova alineació. Així, el parc manté el nombre d'aerogeneradors (33) distribuïts en les alineacions següents:  
A1: 7 aerogeneradors   
A2: 11 aerogeneradors  
A3: 7 aerogeneradors  
A4: 6 aerogeneradors   
A5: 2 aerogeneradors   
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat el 24 de gener de 2002, amb la remissió des de la Direcció General d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports (COPUT) de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa preadjudicatària, sobre el qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol de 2002.   
El 5 de novembre de 2002, la Direcció General d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports (COPUT) va remetre 15 toms corresponents a l'estudi d'impacte ambiental de la zona 9.  
  
El 9 de març de 2004 el gabinet del conseller de la Conselleria de Territori i Habitatge remet un acord de l'Ajuntament de Chiva sobre la moció de censura contra el projecte.  
El 27 de gener de 2006 es va remetre a l'Àrea d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, la proposta de metodologia per als estudis d'avifauna als parcs eòlics, com també unes bases de dades.  
  
El 21 de març de 2006 l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental remet un escrit de la Societat Espanyola d'Ornitologia (SEU) sobre danys en avifauna.  
L'1 d'agost de 2006 el Servei Territorial d'Energia sol·licita informe sobre els avantprojectes dels parcs eòlics de la zona.  
El 25 d'octubre de 2006 l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental remet un nou informe del Servei de Prevenció d'Incendis sobre les mesures que cal adoptar en parcs eòlics.  
El 8 de novembre de 2007 l'Àrea d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport remet una còpia de la resolució del conseller d'Infraestructures i Transport, per la qual es realitza l'aprovació provisional, d'acord amb l'informe tècnic adjunt a la resolució esmentada del Pla especial de la zona 9, una còpia de les al·legacions formulades durant el procés d'informació pública i la contestació d'aquestes per part de la Direcció General d'Energia (en l'informe tècnic, adjunt a l'aprovació provisional, s'assenyalen les modificacions introduïdes en el Pla especial exposat a informació pública de la zona 9, que es detallen en l'apartat següent).  
El 9 de novembre de 2007 RENOMAR remet l'estudi d'avifauna en situació prèvia a l'operació dels parcs i les línies elèctriques de la zona 9, i les addendes a l'estudi 2006 i 2007.  
El 13 de novembre de 2007 el Servei Territorial d'Energia remet els avantprojectes dels parcs eòlics de la zona 9 (Juan Navarro, Sierra del Tejo I, Sierra del Tejo II, Chera, Negrete I, Negrete II, Cabezo del Fraile, Experimental de la Bicuerca, Sierra de la Bicuerca i Cerro Pelado), com també els estudis d'impacte ambiental d'aquests.  
El 29 de novembre de 2007 el Servei Territorial d'Energia remet el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental, com també ecòpies de les al·legacions presentades durant el procés d'informació pública, de les següents línies elèctriques d'evacuació dels parcs eòlics:  
  
- LAAT a 132 kV des de ST Cerro Pelado fins a ST Bicuerca.  
- LAAT a 132 kV des de ST Juan Navarro fins a suport 69 de la LAAT ST Negrete - ST Requena.   
- LAAT a 132 kV des de ST Chera fins a ST Requena.  
- LAAT a 132 kV des de ST Bicuerca fins a suport 19 de la LAAT ST Negrete - ST Requena.  
- LAAT a 132 kV des de ST Sierra del Tejo fins a suport 30 de la LAAT ST Chera - ST Requena.   
- LAAT a 132 kV des de ST Negrete - ST Requena.  
- LAAT a 132 kV des de suport 69 de la LAAT ST Negrete fins a ST Requena.  
El 13 de desembre de 2007 el Servei Territorial d'Energia de València remet una documentació complementària a la remesa el dia 29 de novembre de 2007, relativa a les línies d'evacuació d'energia de la zona 9.   
El 18 de febrer de 2008 es realitza un requeriment de documentació al promotor, pel qual es va sol·licitar una còpia en CD de l'estudi d'impacte ambiental i, en format shp d'Arcview, les capes corresponents a les infraestructures eòliques i les dels resultats d'avifauna.  
  
El 25 de febrer de 2008, la sotssecretaria d'aquesta Conselleria remet a aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural, un escrit de la Secretaria d'Estat per a la Unió Europea, pel qual es trasllada la proposta de la Direcció General de Medi Ambient de la Comissió Europea sobre queixes i procediments d'infracció del dret comunitari en matèria de medi ambient. Respon a aquest escrit mitjançant una comunicació interna de 26 de febrer, dirigida a la sotssecretaria d'aquesta Conselleria.  
El 5 de març de 2008, RENOMAR remet la documentació sol·licitada el dia 18 de febrer de 2008.   
Els dies 13 i 17 de març de 2008 es remet consulta a l'Àrea d'Espais Naturals (Serveis d'Ordenació Sostenible del Medi i d'Espais Naturals), a l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental (Serveis de Biodiversitat, de Gestió Forestal i de Prevenció d'Incendis) d'aquesta Conselleria.  
El 25 de març de 2008 es remet consulta a la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura i Esport i als ajuntaments de Siete Aguas, de Chera, de Requena, de Camporrobles, d'Utiel, de Fuenterrobles, de Benagéber i de Chiva.  
El 17 d'abril de 2008 es remet informe a la Direcció General d'Energia, a través del qual es comunica que les informacions públiques que no s'ajusten als requisits de la legislació sectorial vigent en matèria d'avaluació ambiental han de realitzar novament aquest tràmit.  
  
El 5 de maig de 2008 va tenir entrada en els Serveis Centrals d'aquesta Conselleria, la Resolució de 29 d'abril de 2008, de l'Ajuntament de Requena per la qual es remet una còpia del Decret d'alcaldia núm. 2630/2006 de 8 de setembre, de l'informe d'al·legacions del regidor delegat de Medi Ambient, de l'informe sobre la valoració dels estudis d'impacte ambiental dels parcs eòlics Juan Navarro, Sierra del Tejo I i Sierra del Tejo II i el certificat del Ple de la corporació celebrat l'11 de setembre de 2006.  
El dia 9 de maig de 2008 es va remetre consulta al Centre per a la Investigació i Experimentació Forestal de la Comunitat Valenciana (CIEF) d'aquesta Conselleria.  
El 12 de maig de 2008 va tenir entrada en aquesta Conselleria l'informe de l'Ajuntament de Gestalgar.   
El dia 2 de juny de 2008 es rep l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals sobre l'afecció del projecte als hàbitats i les espècies protegides.   
  
El dia 17 de juny de 2008 es rep l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, pel qual es proposen les mesures correctores que cal adoptar, tant en la fase d'execució com en la d'explotació, de les instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.   
El 22 de juliol de 2008 van tenir entrada en aquesta Conselleria els informes vinculants emesos per la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport, corresponents als parcs eòlics Negrete I, Experimental de la Bicuerca, Juan Navarro, Sierra de la Bicuerca i Sierra del Tejo II, i el 28 de juliol de 2008 va tenir entrada l'informe vinculant corresponent als parcs eòlics Cerro Pelado, Negrete II, Sierra del Tejo i Cabezo del Fraile.  
El 5 d'agost de 2008 la Direcció General d'Energia remet informe, mitjançant el qual posa de manifest que es repetirà el tràmit d'informació pública dels avantprojectes dels parcs eòlics, l'estudi d'impacte ambiental i el Pla especial de la zona 9, per haver-se exposat al públic durant un termini inferior a 30 dies.  
El 21 d'agost de 2008, es rep informe de l'Ajuntament d'Utiel.   
   
El 20 d'octubre de 2008 es remet informe de la Direcció General d'Energia mitjançant el qual es comunica que, a més de sotmetre novament al procés d'informació pública els avantprojectes de parcs eòlics, l'estudi d'impacte ambiental i el Pla especial de la zona 9, s'han de sotmetre al mateix tràmit les línies elèctriques ATLINE/2006/766, ATLINE/2006/768 i ATLINE/2006/765, i s'ha d'establir un període mínim de 30 dies per a exposar-les al públic.  
El 30 de gener de 2009 la Conselleria d'Infraestructures i Transports remet còpies de la resolució de la nova aprovació provisional del pla especial, una còpia de les al·legacions presentades i la seua contestació per part d'aquesta Direcció General reflectida en l'informe d'al·legacions o suggeriments, corresponents a la reiteració del tràmit d'informació pública dels avantprojectes, l'estudi d'impacte ambiental i el Pla especial de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
El 19 de maig de 2009, RENOMAR remet addendes arqueològiques a l'estudi d'impacte ambiental dels parcs eòlics Negrete I, Negrete II, Cabezo del Fraile, Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Sierra del Tejo I, Sierra del Tejo II, Juan Navarro i Experimental de la Bicuerca.  
El 2 de març de 2009 es van remetre a la Direcció General de Territori i Paisatge dos escrits per sol·licitar informació sobre la proposta d'aprovació de les zones ZEPA.  
El 28 de maig de 2009 es va rebre informe del Servei de Biodiversitat d'aquesta Conselleria.  
Així mateix, durant la tramitació de l'expedient s'han rebut escrits i informes, tant de particulars com d'associacions, per a incorporar-los a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, com també consultes efectuades per organismes i particulars que han sigut degudament informades.  
Modificacions introduïdes al projecte en l'aprovació provisional del Pla especial de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana  
  
Modificacions plantejades pel promotor   
Amb data 26 de juliol de 2007 té entrada en la Direcció General d'Energia un escrit de l'empresa promotora adjudicatària de la zona 9, RENOMAR, en el qual es comunica que s'ha determinat l'eliminació dels aerogeneradors números: 1-2-3-4-5-6-7-8 de l'alineació núm. 1 del Parc eòlic del Negrete I (8 aerogeneradors); i del Parc eòlic Cabezo del Fraile, l'eliminació dels aerogeneradors 1-2-3-4-5-6-7-14-15-17 (10 aerogeneradors), com també els aerogeneradors 8 i 9; aquests últims s'ubicaran de nou dins del mateix parc eòlic.  
Les modificacions, argumenta la promotora en l'escrit, es basen en les raons següents:  
1. Un major coneixement del recurs eòlic de la zona.  
2. Els avanços tecnològics que han desembocat en la substitució d'aerogeneradors de 850 kW per uns altres de 1.500 kW.  
3. Les modificacions sorgides de la desestimació per causes ambientals de l'evacuació dels parcs de la zona 8 a la subestació de Requena evacuen, aquests parcs, a la subestació de Vilamarxant.  
  
Amb tots els canvis, es manté el nombre de parcs eòlics, es redueix el nombre d'aerogeneradors de 235 a 217 i la potència instal·lada a la zona passa de 352,5 MW a 325,5 MW.  
Rectificacions introduïdes en el Pla especial de la zona 9, per part de la Direcció General d'Energia  
Amb data 22 de març de 2005 es va formalitzar l'acord entre la Conselleria d'Infraestructures i Transport i RENOMAR, per al desenvolupament i el seguiment del programa d'actuacions del seu pla energètic, en el marc del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
En aquest acord s'estableixen els compromisos quant a les actuacions industrials i tecnològiques que ha de desenvolupar RENOMAR, entre les quals s'inclou un parc eòlic experimental.  
Aquesta actuació es materialitzarà a través de l'execució del parc eòlic anomenat Experimental de la Bicuerca, que s'ha inclòs a la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
En conseqüència, d'acord amb el que estableix l'article 83 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, urbanística valenciana, la Direcció General d'Energia considera necessària una redefinició d'aquest parc eòlic, i que s'incorporen característiques que en permeten la consideració com a actuació de caràcter experimental.  
Resum de les al·legacions presentades durant el procés d'informació pública  
La informació pública del Pla especial, el Pla energètic i l'estudi d'impacte ambiental es va efectuar, inicialment l'any 2006 per un període d'un mes, i es va repetir el tràmit l'any 2008 a fi de complir les exigències establides en la legislació vigent d'impacte ambiental, que estableix un període de 30 dies.  
Durant el procés d'informació pública del Pla especial de la zona 9 es van presentar, davant de l'òrgan substantiu, 343 escrits d'al·legacions durant el primer període d'informació pública i 494 durant el segon període. No obstant això, s'ha donat plena validesa a les al·legacions presentades durant el primer període, per la qual cosa no es fa distinció respecte al període en què s'han efectuat les al·legacions en el resum del contingut.  
Les al·legacions de caràcter ambiental presentades tant per particulars com per associacions i ajuntaments tracten sobre l'elevada qualitat ambiental i paisatgista dels enclavaments on es projecten determinats parcs eòlics, principalment els parcs eòlics de Juan Navarro, Chera, Tejo I, Tejo II, Negrete I, Negrete II i Cabezo del Fraile.  
  
- La majoria de les al·legacions sol·liciten que s'aplique el criteri d'exclusió núm. 5 de la declaració d'impacte ambiental del Pla eòlic valencià als parcs eòlics de Juan Navarro, Tejo I, Tejo II, Negrete I, Negrete II i Cabezo del Fraile, per raó de l'existència d'espècies vegetals rellevants, i per la presència de nombroses masses boscoses arbòries d'importància. Així mateix, s'al·ludeix a l'impacte visual que generaran aquests parcs de forma general i, en particular, en l'entorn del santuari de l'Ermita del Remedio.   
- Les al·legacions als parcs eòlics Juan Navarro, Negrete I i Negrete II es fonamenten en el fet que s'han projectat dins del lloc d'interés comunitari LIC (ES5233009 Sierra del Negrete) i de l'IBA 157 (Important Bird Arees o Àrees Importants per a la Conservació de les Aus) anomenada Hoces del Turia i els Serranos, i fan al·lusió al fet que s'aplique el mateix valor intrínsec a l'esmentada IBA 157 que a les zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), declarades per raó de la Directiva 79/409/CEE.   
- Pel que fa a l'afecció del Parc eòlic Juan Navarro sobre l'aldea Las Nogueras, s'han presentat nombroses al·legacions per sol·licitar que no s'autoritze aquest parc, tenint en compte la seua proximitat a aquesta població, pels bosquets d'alzines que hi ha a la Sierra de Juan Navarro, perquè es tracta d'una zona de campeig de l'àguila reial i de l'àguila de panxa blanca, i perquè les alineacions d'aerogeneradors provocarien un canvi de la configuració paisatgística de l'entorn eminentment rural i afectarien el paisatge que s'albira des de tota la comarca de la Sierra del Negrete, particularment des de les aldees Las Nogueras, La Cañada, Villar de Olmos, Estenas i Villar de Tejas.   
- Pel que fa al Parc eòlic de Chera (Sierra de Santa María), al·leguen a la instal·lació d'aerogeneradors per tractar-se d'un lloc d'un alt valor paisatgístic, amb un perfil estret de la cresta i una dificultat d'accés per l'elevat pendent que hi ha, per ser un lloc que té una gran diversitat faunística i vegetal, per l'afecció al parc geològic de Chera i per l'impacte visual sobre el futur Parc Natural de Chera - Sot de Chera i les respectives poblacions. Les al·legacions destaquen l'afecció negativa del Parc eòlic de Chera sobre el patrimoni artístic als abrics de les Clochas I i II (declarats béns d'interés cultural i patrimoni de la humanitat). També s'al·lega que l'impacte visual del Parc eòlic de Chera serà més greu del que es preveia i que l'impacte socioeconòmic que generarà el parc eòlic sobre la població serà negatiu perquè destruirà al Campillo la riquesa més gran del paisatge de Gestalgar.  
  
- Quant al Parc eòlic Tejo I, les al·legacions fan referència a l'alt valor paisatgístic i al caràcter emblemàtic de la Sierra del Tejo per a la població de Requena, per tractar-se del cim més alt del terme municipal, que es troba en plena regeneració natural després de l'incendi succeït el 1994. S'argumenta contra la instal·lació d'aerogeneradors a les serres de la part nord de Requena, que són les millor conservades del terme per la poca antropització que presenta i la sostenibilitat que durant dècades s'ha mantingut en el medi.  
  
Informes sectorials  
Servei de Conservació de la Biodiversitat   
Rebut el 28 de maig de 2009  
«Pel que fa a l'avaluació d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de la zona 9 (exp. 31/02-AIA), després d'examinar la informació facilitada pel promotor i de consultar el Banc de dades de Biodiversitat, us informe del següent:  
- Quant al flux d'aus sobre els parcs eòlics i els riscos de col·lisió, s'observa en general un encreuament reduït d'aus sobre les posicions dels aerogeneradors i la pràctica absència de voltors, espècie molt sensible a la col·lisió amb aerogeneradors.  
- Quant a llocs de nidificació pròxims a ubicacions d'aerogeneradors i pel que fa a espècies d'aus rapaces amenaçades, es considera convenient eliminar aerogeneradors en un radi de 2 km en l'entorn dels nius d'àguila de panxa blanca i d'1 km en l'entorn dels d'àguila reial. En aquests radis es proposen aerogeneradors als parcs de Tejo I, Chera, Juan Navarro I i Juan Navarro II.  
- Quant a la possible afecció a l'hàbitat d'altres espècies de fauna amenaçades, cal assenyalar el cas del talpó de Cabrera (Microtus cabrerae) als parcs de Cabezo del Fraile, Bicuerca, Negrete I i Juan Navarro, de l'ofegabous (Pleurodeles waltl) a Bicuerca i de la granota pintada (Discoglossus jeanneae) a Juan Navarro I. En cap cas, les obres previstes haurien d'afectar l'hàbitat que ocupen aquestes espècies.  
- Quant a espècies amenaçades de flora, només s'ha detectat una possible afecció de Teucrium pugionifolium, espècie inclosa en l'annex II del Decret 70/2009, de 22 de maig, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades, i que només podria afectar-se adoptant les mesures correctores oportunes, en cas que no hi haguera ubicacions alternatives per a aquestes instal·lacions (vegeu l'art. 14.2)».  
  
Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (Àrea d'Espais Naturals)   
  
Rebut El 2 de juny de 2008.   
«Documentació presentada   
Estudi d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de la zona 9, EIA de les línies elèctriques, capes d'infraestructures eòliques.  
I. Antecedents  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental tramita l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental relatiu al Pla especial de la zona eòlica 9. Es remet a aquest servei la documentació esmentada més amunt, i s'adverteix, no obstant això, del següent:  
- Que en l'aprovació provisional s'han introduït modificacions al projecte, que consisteixen en la reducció d'un total de 18 aerogeneradors dels parcs eòlics Negrete i Cabezo del Fraile, com també una nova ubicació de dos aerogeneradors d'aquest últim parc.  
- La potència finalment proposada, per tant, pel promotor és de 325,7 MW amb un total de 217 aerogeneradors.  
- El Pla eòlic estableix en l'article 29 per a la zona objecte d'informe una potència de referència de 175 MW i un nombre màxim d'aerogeneradors de 270, amb la consideració que en el moment de l'aprovació del Pla eòlic (any 2000-2001) els aerogeneradors que s'instal·laven tenien una potència unitària de 650 kV amb dimensions de diàmetre de rotor de 47 m i una altura de torre de 55 m.  
II. Descripció del projecte i afecció a Xarxa Natura 2000  
L'article 29 de l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, estableix per a la zona 9 una potència de referència de 175 MW (valor orientatiu de la potència que cal instal·lar a la zona) i un nombre màxim d'aerogeneradors de 270.  
?Els termes municipals afectats per la zona 9 són: Benagéber, Buñol, Camporrobles, Chera, Chiva, Fuenterrobles, Gestalgar, Requena, Siete Aguas i Utiel.   
En total, la zona 9 inclou 10 parcs eòlics (Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Experimental de la Bicuerca, Cabezo del Fraile, Juan Navarro, del Tejo I, del Tejo II, del Negrete I, del Negrete II, de Chera).  
Dels 10 parcs esmentats, els anomenats Negrete I, Negrete II i Juan Navarro s'assenten sobre l'àmbit territorial del LIC Sierra del Negrete, mentre que el Parc eòlic Cabezo del Fraile, de Chera i del Tejo I s'ubiquen a les proximitats del LIC esmentat; els dos últims es troben als voltants de l'ampliació de les zones ZEPA.  
Els aerogeneradors presenten una potència unitària de 1.500 kW, que sumen una potència total de 325,54 MW, i que superen en 150,54 MW la potència de referència.  
Es preveu la construcció de 6 subestacions transformadores de 132/12 kV, que s'encarregaran d'elevar a 132 kV tota l'energia de la zona eòlica 9.  
A més dels elements anteriors, els parcs eòlics integren altres elements susceptibles de generar impactes i que, en termes generals, són:  
  
- Sabates per a l'ancoratge dels aerogeneradors.  
- Camins.  
- Línia elèctrica aèria.  
- Rases.  
Factors ambientals rellevants del LIC Sierra del Negrete (ES5233009)   
El lloc d'importància comunitària Sierra del Negrete es caracteritza per constituir una àrea muntanyosa de topografia abrupta i coberta per formacions forestals, entre les quals domina una representació excel·lent de carrascars continentals. Cal destacar igualment les formacions de pi negre i savines, com també els boscos mixtos de roure valencià.  
Els hàbitats d'interés comunitari o prioritaris que es troben a la zona d'estudi d'acord amb la nostra cartografia temàtica són els següents (els números entre parèntesi indiquen el codi de Xarxa Natura 2000. Quan porta asterisc significa que és prioritari):  
- Matolls arborescents de Juniperus spp. (5210), format per matolls oberts dominats per espècies del gènere Juniperus, resultants de la degradació de boscos climàcics o que actuen com a comunitats permanents en substrats o condicions desfavorables.  
- Matolls termomediterranis i preestèpics (5330), format per matolls de naturalesa i fisonomia molt diferents, que tenen en comú que es presenten als sòls de vegetació més càlids de la península i de les illes, tret dels inclosos en altres hàbitats.  
- Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (6220\*), format per pastures xeròfiles més o menys obertes, formades per diverses gramínies i xicotetes plantes anuals.  
- Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340).  
Quant a les espècies, es destaca la presència de l'àguila serpera (Circaetus gallicus), l'àguila reial (Aquila chrysaetos) i l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus).  
  
Anàlisi de l'afecció a espais que pertanyen a la Xarxa Natura 2000   
  
Tal com s'ha esmentat en els apartats anteriors, l'article 29 de l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana estableix per a la zona 9 una potència de referència de 175 MW, en aquest sentit, la potència finalment proposada pel promotor és de 325,7 MW, quantitat que supera àmpliament l'establida per l'acord esmentat de 26 de juliol, exactament en 150,7 MW.  
Del conjunt dels 10 parcs eòlics de la zona 9, 3 afecten territorialment espais que pertanyen a la Xarxa Natura 2000, concretament el LIC Sierra del Negrete.  
Els parcs Negrete I, Negrete II i Juan Navarro presenten, en conjunt, una potència de 124,5 MW, molt per sota de l'excés de potència proposat pel promotor i que deixen, en cas de ser eliminats, una potència per a la zona 9 de 201,2 MW, encara molt superior a la de referència.  
  
No obstant això, aquesta anàlisi es realitzarà per a la potència proposada pel promotor, però es considerarà el que s'ha exposat més amunt per a les conclusions finals.  
Estudi d'alternatives. Selecció d'emplaçaments  
La recerca dels emplaçaments dels parcs eòlics ha considerat els criteris següents:  
- Criteris de producció; s'han rebutjat aquells la producció energètica dels quals no rendibilitza la inversió.  
- Criteris constructius; s'han rebutjat els emplaçaments amb topografia accidentada.  
- Criteris ambientals; s'han rebutjat els llocs amb interés geomorfològic, florístic, faunístic, paisatgístic, patrimonial, etc.  
- Criteris urbanístics i d'ordenació del territori; s'han exclòs els espais naturals dotats de figures de protecció especifica regulades com ara els parcs naturals, paratges, zones ZEPA, zones humides, microreserves, etc. No obstant això, no s'exclouen els llocs d'importància comunitària, a pesar de tenir figures de protecció especifiques.  
  
En aquest sentit, en la informació aportada no es realitza una anàlisi d'altres possibles emplaçaments dins de la zona 9, com per exemple les serres que hi ha al municipi de Chiva o Buñol, que des del punt de vista d'afecció a espais naturals protegits únicament podrien afectar l'àmbit del PORN del Parc Natural de l'Albufera, ja que no es considera que aquest tipus d'infraestructura puga suposar una afecció significativa al règim hídric d'aquest.  
Selecció d'aerogeneradors  
L'anàlisi de les condicions constructives dels parcs eòlics de la zona d'estudi ha conclòs que els emplaçaments seleccionats són adequats per a la instal·lació d'aerogeneradors de 1.300 a 2.000 kW de potència nominal i s'han escollit aerogeneradors de 1.500 kW.  
En aquest sentit, no es justifica suficientment la no-elecció de màquines de 2,1 MW o superior, la qual cosa comportaria una reducció considerable del nombre d'aerogeneradors, com també de tota la infraestructura associada.  
  
Anàlisi de l'afecció  
Després de tot el que s'ha exposat, la instal·lació dels parcs que afecten territorialment el LIC esmentat comportaria una afecció, d'acord amb la informació facilitada, als següents hàbitats d'interés comunitari o d'espècies prioritàries.  
- Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340)  
- Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilagues (4090)  
- Matolls arborescents de Juniperus spp. (5210)  
Quant a l'avifauna associada a aquests hàbitats i present a la zona, se'n destaca la següent:  
- Àguila serpera (Circaetus gallicus).  
- Astor (Accipiter gentilis).  
- Esparver vulgar (Accipiter nisus).  
- Aligot comú (Buteo buteo).  
- Àguila reial (Aquila chrysaetos)  
- Àguila calçada (Hieraaetus pennatus).  
- Àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), localitzada aproximadament a 2.500 m d'un aerogenerador a Juan Navarro.  
- Duc (Bubo bubo).  
És a dir, la zona objecte d'aquest informe presenta una gran riquesa d'avifauna, formada per espècies prioritàries, que d'acord amb la recent Llei 42/2007 del patrimoni natural i de la biodiversitat, seran objecte de mesures de conservació especials quant al seu hàbitat, a fi d'assegurar-ne la supervivència i la reproducció a la seua àrea de distribució.  
  
En conjunt, el desenvolupament dels diversos parcs eòlics comportarà una afecció directa sobre els diferents hàbitats d'interés comunitari, a pesar de situar-se algunes alineacions dels aerogeneradors als tallafocs existents. En aquest sentit, cal considerar que la instal·lació dels aerogeneradors als tallafocs comportarà una sèrie de mesures per a contrarestar la possible pèrdua d'efectivitat d'aquests, i que consistirien, entre d'altres, en la creació de faixes tallafocs, construcció de dipòsits i altres mesures que, en definitiva, ocasionarien una major afecció en aquests hàbitats.  
Així mateix, la creació de nous vials o l'adaptació dels camins existents a les necessitats que es requereixen per al transport dels aerogeneradors comportarà una afecció important sobre els hàbitats presents a la zona, com també a la fauna que hi ha associada.  
Pel que fa a l'avifauna, és molt probable l'efecte negatiu de la instal·lació dels parcs eòlics, que poden ser des de l'augment del risc de col·lisió amb els aerogeneradors, principalment de l'avifauna local, fins a l'abandó de la zona per part d'aquesta, tant com a àrea de reproducció com també com a zona d'alimentació, i que comportaria una disminució de la supervivència i de la reproducció de l'àrea de distribució d'aquestes espècies.  
D'altra banda, si atenem el conjunt de l'actuació, el desenvolupament dels parcs eòlics proposats podria ocasionar un efecte sinèrgic sobre l'espai protegit, que afectaria de manera significativa la integritat del lloc.  
En visita realitzada a la zona s'ha constatat la presència dels esmentats hàbitats d'interés comunitari, com també d'infraestructura associada a la recuperació de la fauna, com poden ser les tolles d'aigua i cultius. D'altra banda, molts dels camins necessaris per a accedir a la zona necessitaran una ampliació amb la consegüent afecció directa a la vegetació i al possible ús posterior de la població, que comportaria una degradació.  
D'altra banda, hi ha una àmplia xarxa de camins que creuen la Sierra del Negrete, molts dels quals caldria que s'ampliaren per a permetre el transport dels aerogeneradors, així com altres infraestructures de telecomunicacions i de transport d'energia que la fan especialment sensible per tal de realitzar més actuacions a la zona, i que poden sinèrgicament afectar d'una manera negativa l'estat de conservació dels hàbitats naturals.   
Pel que fa a l'afecció d'hàbitats fora de la xarxa Natura, d'acord amb la Llei 42/2007 esmentada, els òrgans competents hauran d'adoptar les mesures necessàries per a evitar el deteriorament o la contaminació d'aquests hàbitats. En aquest sentit, encara que l'EIA del Parc eòlic Chera determina que en aquest parc no s'ha cartografiat cap hàbitat d'interés comunitari, d'acord amb la cartografia disponible en aquesta Conselleria, s'ha constatat la presència dels hàbitats següents:  
- Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (6220\*)  
- Matolls arborescents de Juniperus spp. (5210)  
En aquest sentit, es considera que el desenvolupament d'aquest parc eòlic comportarà un elevat impacte ambiental, i es destaca la proximitat de les microreserves de flora Fuente de la Puerca i Barranco de la Fuente de la Gota, la proximitat al Parc Natural de Chera i la seua inclusió en l'àmbit territorial del Parc Geològic de Chera, creat per la Diputació de València el 1999, la qual cosa corrobora l'elevat valor ambiental de la zona. D'altra banda, se'n vol destacar també l'alt valor paisatgístic.  
  
  
III. Conclusions  
1. D'acord amb els criteris indicats més amunt es considera que, dels 10 parcs eòlics previstos en el Pla especial de la zona eòlica 9, tres d'aquests (Negrete I, Negrete II i Juan Navarro), amb les obres i les instal·lacions associades corresponents, poden generar un significatiu impacte ambiental negatiu sobre els hàbitats i les espècies d'interés comunitari europeu protegits en el LIC Sierra del Negrete (ES5233009).  
2. En conseqüència, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi considera que la conservació adequada dels hàbitats i les espècies protegides esmentades requereix aplicar una de les dues mesures alternatives següents:  
Alternativa 1a:   
Excloure de l'àmbit d'execució del projecte de Pla especial de la zona eòlica 9 els terrenys inclosos en aquest LIC, en els quals, per tant, no hauran d'implantar-se les instal·lacions ni executar-se les obres previstes en el projecte.   
Alternativa 2a:   
Acceptar que en el projecte concorren raons imperioses d'interés públic de primer ordre i, en conseqüència, permetre una certa afecció territorial al LIC, sempre que puguen complir-se totes les condicions derivades de l'article 45 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, que incorpora a l'ordenament jurídic espanyol l'article 6 de la Directiva 93/43/CEE del Consell (Directiva d'hàbitats).  
Aquesta alternativa té en compte que el Pla eòlic va ser aprovat pel Consell amb naturalesa de pla d'acció territorial de caràcter sectorial (article 1 de les seues normes), mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001 publicat en el DOCV de 31.07.2001.   
3. En relació amb l'alternativa 2a esmentada més amunt, es poden aplicar les disposicions següents de l'article 45 de la Llei 42/2007:  
a) Si, tot i les conclusions negatives de l'avaluació de les repercussions sobre el lloc i la falta de solucions alternatives, haguera de realitzar-se un pla, un programa o un projecte per raons imperioses d'interés públic de primer ordre, incloses raons d'índole social o econòmica, les administracions públiques competents haurien de prendre totes les mesures compensatòries que calgueren per a garantir que la coherència global de Natura 2000 quede protegida.  
La concurrència de raons imperioses d'interés públic de primer ordre només pot declarar-se per a cada supòsit concret:  
- Mitjançant una llei.   
- Mitjançant un acord (...) de l'òrgan de govern de la comunitat autònoma. Aquest acord ha de ser motivat i públic.  
L'adopció de les mesures compensatòries s'ha de dur a terme, si escau, durant el procediment d'avaluació ambiental de plans i programes i d'avaluació d'impacte ambiental de projectes, d'acord amb el que disposa la normativa aplicable. Aquestes mesures s'han d'aplicar en la fase de planificació i execució que determine l'avaluació ambiental.   
  
Les mesures compensatòries adoptades s'han de remetre, pel mitjà corresponent, a la Comissió Europea.   
b) En cas que el lloc considerat continga un tipus d'hàbitat natural o una espècie prioritària, assenyalats com a tals en els annexos I i II, únicament es podran al·legar les consideracions següents:  
- Les relacionades amb la salut humana i la seguretat pública.  
- Les relatives a conseqüències positives d'importància primordial per al medi ambient.   
- Altres raons imperioses d'interés públic de primer ordre, després de la consulta prèvia a la Comissió Europea...  
4. De la citació legislativa anterior es dedueix el següent:  
a) En relació amb els paràgrafs 1r, 2n i 4t (b) de l'art. 45.5 de la Llei 42/2007:  
- Segons com s'indica en aquest informe, i amb independència de les conclusions globals de la futura declaració d'impacte ambiental del projecte, s'ha constatat sobre el terreny que l'execució del projecte pot comportar repercussions negatives sobre determinats hàbitats i espècies del LIC esmentat.  
Per tant, és imperatiu que el promotor justifique documentalment l'absència d'alternatives d'ubicació per al projecte fora del LIC, de manera que quede raonablement clara la necessitat d'ocupar terrenys de la Xarxa Natura 2000.   
Aquesta justificació, que pot ser tant ambiental com territorial, tècnica o socioeconòmica, s'entén que és específica per a aquest projecte concret, i que no és suficient per al compliment adequat de la Directiva d'hàbitats la justificació genèrica continguda en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.   
- Pel que fa al paràgraf 1r, és factible argumentar que l'"interés públic de primer ordre del projecte, incloses raons d'índole social o econòmica" puga deduir-se de la justificació genèrica del Pla eòlic en conjunt.  
Pel que fa a tot això, es podria entendre que l'acord del Consell de 26 de juliol de 2001 sobre l'aprovació del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, publicat en el DOCV de 31.07.2001, compleix genèricament les especificacions dels paràgrafs 2n i 4t (b), quant a la declaració expressa pel Consell de l'interés públic de l'actuació en forma motivada i pública. Aquesta interpretació es basa en el fet que el Pla eòlic defineix 15 zones eòliques, entre les quals s'inclou la zona 9.  
Ara bé, cal recordar que el Pla eòlic (article 29 de la normativa) assigna per a la zona 9 una potència de referència de 175 MW, i un nombre màxim d'aerogeneradors de 270, mentre que el projecte sobre el qual s'ha emés informe en preveu 325,7 MW i 217 aerogeneradors.   
Aquesta desviació es considera irrellevant a l'efecte d'incidència directa sobre els sòls i les formacions i espècies vegetals, ja que no implica, en principi, una major ocupació física de terreny, però pot ser molt significativa per a l'avifauna, ja que les dimensions dels aerogeneradors s'incrementen notablement. Aquesta afecció sobre l'avifauna ha de ser valorada adequadament en l'estudi d'impacte ambiental, en relació amb les previsions originals del Pla eòlic.   
Pel que fa a tot això, tenint en compte la discrepància esmentada, sembla adequat que el projecte de Pla especial de la zona eòlica 9 continga una justificació de la seua adequació al Pla eòlic de la Comunitat Valenciana pel que fa a la potència instal·lada i al nombre d'aerogeneradors. Aquesta justificació pot ser rellevant per a una justificació adequada de l'interés públic de l'actuació, a l'efecte de l'article 45.5, paràgraf primer.  
b) En relació amb els paràgrafs 5é i 6é de l'article 45.5 de la Llei 42/2007:  
Tenint en compte que hi ha un risc d'incidència negativa del projecte sobre el LIC, i establits amb claredat tant l'interés públic d'aquest (amb les observacions indicades més amunt) com l'absència d'alternatives raonables d'ubicació, el promotor ha de proposar mesures compensatòries adequades, en el marc del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte.   
Aquestes mesures, que han de garantir la coherència global de la Xarxa Natura 2000 en conjunt, han de ser independents del projecte d'actuació i, per tant, s'han de plantejar com un projecte específic clarament diferenciat de les mesures correctores o complementàries que continga el projecte de Pla especial (en qualsevol cas, necessàries).   
Com a informació sobre l'objectiu, l'abast i el possible contingut d'aquestes mesures compensatòries, s'adjunta a aquest informe una còpia del document anomenat Guia interpretativa per a l'aplicació de mesures compensatòries, actualment en fase d'esborrany, elaborat pel Ministeri de Medi Ambient amb la col·laboració de les comunitats autònomes.  
Les mesures compensatòries, d'altra banda, han de ser comunicades a la Comissió Europea, a través del Ministeri de Medi Ambient.  
c) En relació amb l'article 45.6 de la mateixa llei:  
Tal com s'indica en aquest informe, en l'àmbit d'execució del projecte hi ha l'hàbitat prioritari 6220\* (annex I de la Directiva d'hàbitats): zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.   
  
En principi, l'art. 45.6, paràgraf c, imposa la necessitat de consulta prèvia a la Comissió Europea en cas d'afecció a hàbitats o espècies prioritàries. Ara bé, en aquest cas no sembla necessària aquesta consulta prèvia, ja que l'execució del projecte admet diverses mesures correctores per a evitar o minimitzar suficientment l'afecció directa a l'hàbitat prioritari. Aquest es presenta discontinu i ben definit en l'àrea d'actuació i se'n pot evitar, per tant, en la mesura que siga possible, el deteriorament per les obres. D'altra banda, es tracta de formacions vegetals que admeten mesures de restauració relativament senzilles i eficaces.   
5. En conclusió, per a l'aplicació de l'alternativa 2a esmentada, es considera necessari que el promotor, en el marc del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte de Pla especial de la zona eòlica 9, aporte la documentació addicional següent:  
a) Justificació de l'absència d'alternatives d'ubicació per al projecte fora del LIC Sierra del Negrete, de manera que quede raonablement clara la necessitat d'ocupar terrenys de la Xarxa Natura 2000.  
Aquesta justificació, que pot ser tant ambiental com territorial, tècnica o socioeconòmica, s'entén específica per al projecte Pla especial de la zona eòlica 9, i no és suficient per al compliment adequat de la Directiva d'hàbitats la justificació genèrica continguda en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana per al conjunt d'aquest.   
  
b) Com a addició a l'estudi d'impacte ambiental del projecte, una anàlisi específica de l'afecció de les actuacions a l'avifauna, des del punt de vista del canvi en la potència de referència i en el nombre i les dimensions dels aerogeneradors previstos per a la zona 9, en relació amb les previsions per a aquesta zona que consten en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
c) Pel que fa a tot això, sembla adequat que el projecte de Pla especial de la zona eòlica 9 continga una justificació de l'adequació al Pla eòlic de la Comunitat Valenciana quant a la potència instal·lada i el nombre d'aerogeneradors. Aquesta justificació pot ser rellevant per a una justificació adequada de l'interés públic de l'actuació, a l'efecte de l'article 45.5, paràgraf primer.  
d) Projecte específic de mesures compensatòries per a garantir la coherència global de la Xarxa Natura 2000, que serà independent del projecte de Pla especial de la zona eòlica 9 i s'ha d'incorporar al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'aquest últim projecte de mesures compensatòries i ha de ser consultat prèviament amb l'Àrea d'Espais Naturals, que ha d'informar específicament sobre l'adequació o no als objectius de conservació de la Xarxa Natura 2000.  
  
6. Ha d'entendre's que si no hi ha justificació suficient de tots els extrems indicats més amunt, és procedent aplicar l'alternativa 1a (excloure totalment el LIC de la zona d'actuació)».  
  
Servei de Prevenció d'Incendis Forestals   
Informe de 17 de juny de 2008   
«Dins del projecte d'execució de les instal·lacions eòliques es poden diferenciar dos tipus d'impacte en funció, principalment, de les fases de construcció i, posteriorment, de les fases d'explotació durant el període de vigència. Per tant, analitzarem els aspectes que afecten la prevenció i l'extinció d'incendis forestals en cadascuna de les fases.  
  
Possibles impactes negatius   
Els possibles impactes negatius derivats dels plans especials de desenvolupament de les zones eòliques es poden agrupar en:  
- Impactes en la fase d'execució  
- Impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació   
Els possibles impactes, propis de la fase d'execució, podrien concretar-se en la producció d'incendis forestals com a conseqüència de la utilització de maquinària i equips sense prendre les mesures de prevenció adequades, com també en l'entorpiment de les operacions d'extinció com a conseqüència de talls en camins i pistes forestals.  
Els impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació, són una conseqüència directa de l'elecció d'emplaçament dels aerogeneradors. La instal·lació d'agrupacions lineals d'aerogeneradors als careners de les línies muntanyoses ocasiona impactes negatius, tant en les tasques de prevenció d'incendis forestals com en les d'extinció.  
  
Amb caràcter general, aquests impactes podrien concretar-se en:   
- Es redueix el camp visual dels observatoris forestals de prevenció d'incendis.  
- Es limita la utilització de mitjans aeris en tasques d'extinció als parcs eòlics i a l'entorn immediat. Aquesta limitació es pot concretar en la disminució de la utilitat dels dipòsits d'aigua per a la presa d'helicòpters situats als voltants dels parcs, com també en la disminució dràstica de l'operativitat dels mitjans aeris d'extinció als voltants dels aerogeneradors.  
Quant al segon punt, cal ressaltar que a la Comunitat Valenciana l'extinció d'incendis forestals es fonamenta, en gran manera, en els mitjans aeris, per la qual cosa, als llocs amb limitacions d'ús cal reforçar les infraestructures de suport als mitjans terrestres.  
  
  
Proposta de mesures correctores  
En la fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es fan en un terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest terreny, cal ajustar-se al que estableix el Manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o als voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Per a un compliment adequat del manual esmentat, la formació i la conscienciació dels operaris que treballaran en l'execució dels treball es considera una peça clau.  
  
- Per a un compliment adequat de les mesures de seguretat, a les diferents zones de treball i en un lloc visible es col·locaran cartells informatius dels nivells de risc d'incendi diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment del Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- Cal mantenir sempre en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i les pistes forestals afectades pels treballs, de manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En la fase d'explotació:  
Tal com s'ha indicat en l'apartat anterior, la instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció aeris d'extinció en el seu entorn, ja que es tracta d'obstacles d'una gran envergadura que, en cas d'incendi, poden estar ocults pel fum. Per això, les mesures correctores s'han de dirigir fonamentalment a reforçar aquests mitjans terrestres, de manera que es compense la disminució d'efectivitat. Així, als parcs:  
  
- S'ha d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn d'observatoris forestals que puguen entorpir-ne el camp visual.  
  
- S'ha de reforçar la vigilància en la zona d'influència, bé mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància. Cal evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn de dipòsits d'aigua amb possibilitat de càrrega d'helicòpters.  
- S'ha de donar prioritat a la concentració d'aerogeneradors i s'evitaran dispersions que dificulten encara més les tasques dels mitjans d'extinció.  
- S'ha de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i l'orientació més adequada en funció de les característiques i la localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors han de disposar de senyals i balises que en faciliten la detecció pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diferents torres de cada agrupació d'aerogeneradors han de disposar, en cas de no estar executades, d'àrees de contrafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees de tallafocs de suport han de tenir, amb caràcter general, una amplària igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, l'amplària no podrà sobrepassar els 60 metres. Aquesta amplària es dividirà en 5 bandes: una de central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior on s'ha de practicar un desbrossament total i, si escau, l'eliminació de l'arbratge i, finalment, dues bandes exteriors a les anteriors on es s'ha de practicar un desbrossament parcial i, si cal, l'adevesament i la poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'han d'incrementar les amplàries establides en un 25%. A les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matoll s'ha de realitzar amb tanta intensitat que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20%. Aquestes àrees tallafocs han de mantenir-se periòdicament perquè en conserven l'efectivitat.   
- En cadascun dels parcs d'aerogeneradors, a raó d'una cada quilòmetre, s'han d'habilitar zones desbrossades mancades d'arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i el desembarcament de brigades transportades amb helicòpter.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre els aerogeneradors s'han de mantenir en un bon estat de conservació i han de permetre la circulació dels vehicles de prevenció i l'extinció d'incendis forestals, i les cunetes s'han de mantenir netes de vegetació.  
  
- En les alineacions d'aerogeneradors i com a suport a les àrees tallafocs, s'ha d'instal·lar un sistema d'abastiment d'aigua i hidrants, de manera que els hidrants estiguen situats a una distància no superior a 200 metres entre si i que el sistema d'abastiment d'aigua garantisca el funcionament de dos hidrants consecutius al mateix temps amb un cabal de 500 l/min durant una hora amb una pressió mínima de 3 kg/ cm² per a cada quilòmetre (mínim 5 hidrants) d'instal·lació. Això implica una reserva d'aigua almenys de 60 m³ cada quilòmetre. Aquest sistema d'hidrants s'ha d'efectuar atenent els criteris constructius habituals d'instal·lacions contra incendis, amb sistemes redundants de bombament, disposició d'anell, etc. que en garantisca al màxim el funcionament. Així mateix, en la fase d'explotació s'ha d'efectuar el manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua, i mantenir-les amb els mínims exigits. Com que no es poden descartar les gelades a zones de muntanyes, els hidrants han de ser del tipus columna seca.  
- Una alternativa als hidrants referits en el punt anterior podria ser una xarxa de dipòsits enterrats o semienterrats, de 20.000 a 30.000 litres de capacitat, situats al llarg dels camins que enllacen les diferents torres, dotades de sistema de càrrega ràpida d'autobombes, i amb una capacitat total equivalent del conjunt dels dipòsits de 60 m³ per quilòmetre de camí. Els dipòsits es repartiran amb una certa homogeneïtat al llarg dels camins, a una distància entre si compresa entre els 300 i els 500 metres. Així mateix, en la fase d'explotació s'ha d'efectuar un manteniment adequat de les instal·lacions, vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua i mantenir-les amb els mínims exigits.  
  
- Encara que no resulta imprescindible, es pot millorar la instal·lació anterior si cada quilòmetre té almenys un armari equipat amb mànegues i llances i també una reserva de retardant del tipus espumogen.  
  
- Totes les mesures preventives referides s'han d'executar prèviament a la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
Sistema d'evacuació  
Pel que fa al sistema d'evacuació i al traçat, aquest s'ha de realitzar preferiblement en zones agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins i evitar així, en la mesura que siga possible, l'eliminació innecessària de la vegetació, tal com s'indica en el reglament de línies elèctriques.  
Si per algun motiu justificat de construcció, el traçat de les línies elèctriques d'evacuació ha de passar per terrenys forestals, s'ha de complir tant el reglament de línies elèctriques pel que fa a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de la línia, com també en el moment de la realització de les obres d'instal·lació de les torres, el Decret 7/2004 de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o als voltants. Així mateix, han de complir el que estipula l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, en el qual s'indica el següent:  
  
"Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica han de mantenir netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre aquesta matèria. En cas de línies elèctriques d'una seguretat provada, la Conselleria pot establir altres mesures preventives alternatives."  
Amb aquesta finalitat es poden definir com a línies de seguretat provada aquelles línies que compleixen els requisits següents:  
a) Garantir la detecció de ruptura de conductor i la falta d'alta impedància.  
b) Assegurar la localització de la falta d'un rang de 500 metres amb un temps màxim de 5 minuts des de l'instant de detecció de la falta.  
  
c) Disposar d'un sistema que permeta comunicar amb el 112 (telèfon d'emergència) en un temps inferior a 5 minuts des de l'instant de la localització de la falta per a gestionar-la posteriorment.  
d) No es permetran reconnexions automàtiques quan la línia ha sigut desconnectada per una falta possiblement perillosa per al medi forestal.   
e) El compliment d'aquestes característiques, que asseguren una protecció especialment segura, ha d'estar garantit per un projecte tècnic aprovat per la conselleria competent en matèria d'energia que garantisca que el sistema de protecció compleix les característiques exposades.  
L'ús de proteccions especials que conferisquen a la línia de característiques de seguretat provada, tal com es recullen en el paràgraf anterior, permetrà que queden exemptes de l'actuació preventiva sobre matolls i arbustos a fi de mantenir neta l'amplària del carrer, i també fitar-ne la inflamabilitat i la combustibilitat. Sí que seran necessàries les tasques correctores que siguen oportunes si s'observa que s'incompleixen les distàncies de seguretat durant alguna revisió o manteniment».  
  
Informe de 29 de maig de 2009  
«Informe relatiu al concepte de seguretat provada en línies elèctriques d'evacuació d'energia en parcs eòlics  
Vist l'article 153 del Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana que estableix que, en el cas de línies elèctriques de seguretat provada, la Conselleria de Medi Ambient pot establir altres mesures alternatives.  
Atés que la Direcció General de Gestió del Medi Natural, amb data 30 de gener de 2009, ha remés a la Secretaria General Administrativa per a la seua tramitació un projecte de decret pel qual es modifica l'article 153 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, i s'aprova la instrucció tècnica per al maneig de la vegetació a la zona de protecció de les línies aèries de distribució i transport d'energia elèctrica amb conductors nus al pas per terrenys forestals IT-MVLAT, en el qual es recull: "No obstant això, en les línies que complisquen les prescripcions especials a), b) i d), relatives a càrrega de ruptura de conductors, suports, eines i aïlladors, de les recollides en el punt 5.3 de la ITC-LAT 07, no seran preceptius els tractaments sobre la vegetació dirigits a minimitzar els efectes que puguen derivar-se de la ruptura o la caiguda a terra dels conductors, això és, no caldrà actuar sobre la vegetació del carrer no afectada per les restriccions derivades de la distància de seguretat enfront de descàrregues disruptives entre conductors i vegetació."  
  
Tenint en compte tot això, aquest servei entén que seria oportú modificar el concepte de seguretat provada, incorporat en els informes elaborats amb anterioritat sobre línies elèctriques d'evacuació d'energia en parcs eòlics, pel següent: A l'efecte del que preveu l'article 153 del Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, es consideren línies elèctriques de seguretat provada les que complisquen les prescripcions especials a), b) i d), relatives a la càrrega de ruptura de conductors, suports, eines i aïlladors, de les recollides en el punt 5.3 de la ITC-LAT 07, aprovada per Reial decret 223/2008, de 15 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament sobre condicions tècniques i garanties de seguretat en línies elèctriques d'alta tensió i les seues instruccions tècniques complementàries ITC-LAT 01 a 09».  
  
Informes de la Direcció General de Patrimoni  
Es remeten nou informes evacuats els dies 7, 9 i 10 de juliol de 2008, referits a les addendes de l'estudi d'impacte ambiental realitzades pel promotor sobre l'afecció al patrimoni cultural en tots els aspectes: arquitectònic, etnològic, arqueològic i paleontològic, corresponents a tots els parcs proposats en l'oferta de desenvolupament de la zona 9 amb excepció del Parc eòlic de Chera perquè es troba pendent de resolució.  
Es ressenya l'informe íntegre corresponent a un dels parcs eòlics i, a continuació, la part de l'informe específica de cadascun d'aquests, per ser tots idèntics, i s'exceptuen les dates d'entrada de la documentació aportada pel promotor i la data de comunicació de l'informe.  
  
- Parc eòlic Cerro Pelado:   
«Per mitjà d'un escrit de l'interessat de data 21 de novembre de 2007, s'aporta a aquest centre directiu una addenda de l'estudi de l'impacte ambiental del Parc eòlic de la zona 9 Cerro Pelado, de data novembre de 2007, a l'efecte d'obtenir l'informe patrimonial previst en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Vist el que disposa l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i en l'exercici de les competències que atribueix a la Conselleria de Cultura i Esport la Llei sectorial esmentada i, dins d'aquesta, les que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Cultura i Esport, aprovat per Decret 119/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, assigna específicament a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, i després d'haver demanat els informes oportuns dels serveis tècnics, amb aquesta carta se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
  
La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat, no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar dos llocs no coneguts fins a la data, amb presència de material lític en superfície i possibilitats de correspondre a un jaciment prehistòric que s'han anomenat La Pinarona i Hoya de las Cabras. D'altra banda, va recollir les afeccions als jaciments inventariats presents a l'àrea d'estudi que són Las Hoyas, Las Hoyas I, Las Hoyas 2, Covarrobles i Cuesta Colorá. En els resultats de la prospecció arqueològica es recollien una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores, que es resumeixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres.  
  
La totalitat de les mesures expressades més amunt en l'informe a la memòria de la prospecció patrimonial prèvia s'han incorporat a l'addenda presentada. D'altra banda, s'ha pogut observar en els plànols 5.1 i 5.2 que s'ha minimitzat l'afecció sobre el conjunt de Las Hoyas mitjançant la modificació de diversos aerogeneradors (19, 20, 21 i 22).  
  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'aquesta índole, fites de pedra en sec, Corral de Clavijo, barraques de Punta del Carro, corrals, La Casa Nueva i l'assegador, que s'han documentat suficientment.  
  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no siguen afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte indirecte. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions d'aquesta línia elèctrica. També s'indica que en cas que les obres afecten directament algun dels elements etnològics referits, aquests hauran de ser objecte d'un estudi exhaustiu, tal com s'indica en la memòria, després de l'autorització pertinent de la Direcció General.  
En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, es recullen les mesures descrites en l'informe anterior i, a més, el seguiment etnològic durant l'execució de les obres.  
Pel que s'ha vist en el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previstos en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental, del Parc eòlic de la zona 9 Cerro Pelado de novembre de 2007, sempre que es complisquen les mesures correctores descrites més amunt.  
  
Aquest informe es contrau al present estudi d'impacte ambiental de l'actuació en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cadascuna de les pàgines del document, com a prova de conformitat amb l'advertència expressa que, si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores es produeixen variacions respecte de la proposta ara informada, aquesta haurà de sotmetre's de nou a l'informe vinculant establit en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Per tal de garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament establides en aquest informe ha de remetre's a aquesta administració tutelar una còpia de la declaració d'impacte ambiental de l'actuació tan prompte com es pronuncie».  
- Parc eòlic Experimental de la Bicuerca:  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va valorar les probables afeccions als jaciments inventariats presents a l'àrea d'estudi que són Hoya de Barea, El Derramador i Viña de Derramador. En els resultats de la prospecció arqueològica es recollien una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores, que es resumeixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres.  
  
La totalitat de les mesures expressades més amunt en l'informe a la memòria de la prospecció patrimonial prèvia s'han incorporat a l'addenda presentada.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de corrals, fites i barraques. Tots aquests s'han documentat parcialment, i es presenta una taula sobre la seua afecció de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, les rases i els diferents camins.  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements per a no ser afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions d'aquesta línia elèctrica i es recorda que els elements afectats hauran de ser objecte d'un estudi exhaustiu, tal com s'indica en les mesures.  
  
En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, es recullen les mesures descrites en l'informe anterior; a més, es proposa el seguiment etnològic durant l'execució de les obres per a controlar aquestes mesures»  
- Parc eòlic Bicuerca:   
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar un nou lloc, no conegut fins ara, amb presència de material lític i ceràmic en superfície i possibilitats de correspondre a un jaciment prehistòric corresponent a l'edat de bronze i que va ser anomenat El Portichuelo. D'altra banda, recull les afeccions als jaciments inventariats presents a l'àrea d'estudi que són Pico del Cerro de Cardete i assegador d'El Carrascal. En els resultats de la prospecció arqueològica es recollien una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores, que es resumeixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres.  
  
La totalitat de les mesures expressades més amunt en la memòria de la prospecció patrimonial prèvia s'han incorporat a l'addenda presentada.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica haà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de corrals, coberts, barraques i un assegador; tots aquests s'han documentat parcialment, i es presenta una taula sobre la seua afecció de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, les rases, la subestació i els diferents camins.  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no siguen afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions de la línia elèctrica esmentada. En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, es recullen les mesures descrites en l'informe anterior, a més del seguiment etnològic durant l'execució de les obres».  
- Parc eòlic Cabezo del Fraile  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat hi ha la constància de l'existència d'elements arquitectònics que poden veure's afectats per l'actuació, com ara l'Ermita del Remedio, l'Ermita de Santa Ana. Aquests elements, segons com s'observa en la cartografia aportada, encara que no es troben afectats directament per l'actuació, pateixen un important impacte visual.  
La prospecció arqueològica va localitzar un nou jaciment arqueològic no conegut fins ara i anomenat La Boquera del Tormillo. El jaciment consisteix en una àmplia dispersió de materials arqueològics amb una cronologia aproximada des del segle II aC fins al segle II dC on semblava que s'havien detectat restes d'estructures en els talls produïts pels camins antics. Així mateix, s'ha detectat la presència de material lític en superfície que pot indicar l'existència d'un jaciment prehistòric en el subsòl i que s'ha anomenat Camino de la Fuente. D'altra banda, va recollir les afeccions als jaciments inventariats presents a l'àrea d'estudi que són Las Casas Royas I a V, El Collado i Cerro de la Calera. En els resultats de la prospecció arqueològica es recollien una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Aquestes mesures es resumeixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres. L'informe va fer una insistència especial en la possibilitat de desplaçar l'emplaçament dels aerogeneradors i les instal·lacions que pogueren afectar el patrimoni arqueològic.  
  
La totalitat de les mesures expressades més amunt en l'informe a la memòria de la prospecció patrimonial prèvia s'han afegit a l'addenda presentada amb la incorporació, a més, d'un nou jaciment anomenat Villa del Collado, de cronologia romana.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'aquesta índole, corrals, cases, coberts, pous, fites i barraques. Tots aquests s'han documentat parcialment, i es presenta una taula sobre la seua afecció de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, les rases, la subestació i els diferents camins.  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no siguen afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar-ne els treballs en totes les instal·lacions d'aquesta línia elèctrica, igual que en el cas excepcional que s'afectara algun dels elements etnològics, aquests haurien de ser objecte d'un estudi exhaustiu abans de la seua desaparició.  
En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores sobre el patrimoni etnològic es recullen les mesures correctores anteriors, a més d'un seguiment etnològic durant les obres d'execució».  
- Parc eòlic Negrete I  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'Inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar un nou jaciment arqueològic, no conegut fins ara, i que es va anomenar La Boquera del Tormillo. El jaciment consisteix en una àmplia dispersió de materials arqueològics amb una cronologia aproximada des del segle II aC fins al segle II dC, on sembla que s'hagen detectat restes d'estructures en els talls produïts pels camins antics. En els resultats de la prospecció arqueològica es recollien una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Aquestes mesures es resumeixen en la realització d'un estudi de detall previ i la realització de sondejos arqueològics de comprovació del jaciment de La Boquera del Tormillo i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres. L'informe insistia en la possibilitat de desplaçar l'emplaçament dels aerogeneradors i les instal·lacions que pogueren afectar el patrimoni arqueològic. La totalitat de les mesures s'han incorporat a l'addenda presentada.  
  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de fites de pedra en sec, un corral en ruïnes i una bassa, que es troben bastant documentats.   
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no siguen afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar-ne els treballs en totes les instal·lacions de la línia elèctrica esmentada. També s'indica que en cas que les obres afectaren directament algun dels elements etnològics esmentats més amunt, aquests han de ser objecte d'un estudi exhaustiu, tal com s'indica en la memòria.  
En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, es recullen les mesures descrites en l'informe anterior, a més del seguiment etnològic durant l'execució de les obres».  
- Parc eòlic Negrete II  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat hi ha la constància de l'existència d'elements arquitectònics que es veuran afectats per l'actuació amb un important impacte visual, com ara l'Ermita del Remedio i l'Ermita de Santa Ana. Per això, les afeccions esmentades i les mesures correctores i compensatòries corresponents han de quedar recollides en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
La prospecció arqueològica no va localitzar restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en superfície dins de l'àrea prospectada, encara que es va plantejar com a mesura de vigilància la realització del seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten afecció al subsòl.  
L'estudi incorpora l'afecció al jaciment anomenat La Boquera del Tormillo, que consisteix en una àmplia dispersió de materials arqueològics amb una cronologia aproximada des del segle ii aC fins al segle ii dC amb presència de restes d'estructures en els talls produïts pels camins antics. Aquest jaciment va ser detectat en la prospecció del Parc eòlic Negrete I i serà valorat igualment en els estudis d'aquest parc, i s'inclouran en ambdós estudis les mesures preventives i de vigilància sobre el jaciment que s'hi van indicar i que es concreten en la realització d'un estudi de detall previ i la realització de sondejos arqueològics de comprovació del jaciment La Boquera del Tormillo.  
  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'aquesta índole, fites, basses, corrals i casa refugi; tots bastant documentats.  
  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no siguen afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar-ne els treballs en totes les instal·lacions de la línia elèctrica esmentada, igual que en el cas excepcional que s'afecten alguns dels elements etnològics, aquests hauran de ser objecte d'un estudi exhaustiu.  
En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores sobre el patrimoni etnològic es recullen les mesures correctores anteriors, a més d'un seguiment etnològic durant l'execució de les obres».  
- Parc eòlic Juan Navarro  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'Inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar dos llocs no coneguts fins ara, que s'han anomenat JN-14 i JN-15. El primer correspon a un camí històric amb presència de marques de carro de difícil adscripció i el segon correspon a un jaciment que presenta materials arqueològics amb una àmplia cronologia perquè s'hi han detectat materials lítics de la segona meitat del tercer mil·lenni i ceràmica de cronologia ibèrica, romana i andalusina. D'altra banda, va recollir les afeccions als jaciments inventariats presents en l'àrea d'estudi... En els resultats de la prospecció arqueològica es recullen una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Aquestes mesures es resumeixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres.  
  
La totalitat de les mesures expressades més amunt en l'informe a la memòria de la prospecció patrimonial prèvia s'han incorporat a l'addenda presentada.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica ha de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'aquesta índole, tots aquests documentats, i es presenta una taula sobre la seua afecció de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, les rases, la subestació i els diferents camins.  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no siguen afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar-ne els treballs en totes les instal·lacions de la línia elèctrica esmentada. En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic, es recullen les mesures descrites en l'informe anterior i, a més, el seguiment etnològic durant l'execució de les obres.  
  
Des de la consideració del patrimoni paleontològic afectat, els serveis tècnics d'aquesta Direcció General ressenyen les limitacions del projecte següents.  
S'adjunta un document de síntesi sobre el projecte de construcció del Parc eòlic Juan Navarro, localitzat als termes municipals de Requena i Utiel, i adscrit a la zona eòlica 9. A manera informativa, es fa una breu descripció de l'emplaçament i de les actuacions més importants que cal realitzar-hi. S'adjunten planimetries corresponents amb la posició dels aerogeneradors (29 aerogeneradors distribuïts en 4 alienacions), edificis auxiliars i línies d'evacuació.  
  
Des del punt de vista paleontològic, les formacions geològiques d'interés rellevant en aquest sector de la serralada Ibèrica queden reduïdes a dues unitats geològiques del juràssic superior i cretaci inferior, anomenades Formació arenes i argiles del Villar (coneguda informalment com a fàcies Purbeck) i Formació arenes i argiles del Collado (fàcies Weald), pel seu contingut paleontològic de restes de vertebrats fòssils (dinosaures i faunes associats), especialment la primera unitat esmentada.   
Segons el projecte presentat, els aerogeneradors de les alineacions A1, A2 i A3 s'ubicaran sobre els materials carbonàtics (calcàries, margues i dolomies) d'origen marí del juràssic i cretaci superior, que culminen els relleus de les serres implicades, allunyats de les unitats geològiques ressenyades més amunt. Es tracta de materials carbonàtics que, si bé es caracteritzen pel contingut paleontològic abundant d'invertebrats marins, aquest presenta un caràcter generalitzat, sense singularitat científica ni valor patrimonial. Els camins d'accés i la subestació transformadora es localitzen sobre els mateixos materials, si bé en afloraments diferents.   
En canvi, l'alineació d'aerogeneradors anomenada A4, com també les rases per al cablatge i els camins d'accés, s'ubiquen sobre materials detrítics del cretaci superior en fàcies Weald, per la qual cosa els moviments de terres inherents al desenvolupament del projecte poden afectar jaciments paleontològics d'interés patrimonial.  
  
Tenint en compte el que s'ha exposat en el paràgraf precedent, el projecte presentat comprén la realització de moviments de terres, la qual cosa implica la possibilitat que es vegen afectats materials que puguen contenir jaciments paleontològics d'interés rellevant. Per això, durant la fase d'execució del projecte ha de realitzar-se un seguiment paleontològic d'aquelles obres que impliquen moviments de terres en els punts següents del traçat proposat per a l'alineació anomenada A4:  
  
- Obres d'excavació per als fonaments dels aerogeneradors núm. 23 a 29, com també al llarg del traçat de les rases per a les conduccions subterrànies en els entorns esmentats, i en les obres de condicionament dels camins d'accés des de les aldees de La Cañada i Las Nogueras.  
  
- Obres per a la construcció de la planta de formigó, situada a l'entorn de l'aldea de Las Nogueras.  
El seguiment paleontològic ha de ser autoritzat per la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià, per la qual cosa el promotor hi ha de remetre un projecte d'intervenció.  
Qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant que es realitzara durant l'execució del projecte s'ha de comunicar a la Conselleria de Cultura i Esport, o als ajuntaments implicats, segons el que disposa l'article 63 de la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià.  
  
Per tot això, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental del Parc eòlic de la zona 9 Juan Navarro de novembre de 2007, sempre que es complisquen les mesures correctores anteriors i amb la condició que es realitze el seguiment paleontològic en els termes previstos més amunt per a la salvaguarda del patrimoni paleontològic present en l'àmbit que s'hi refereix.  
Aquest informe es contrau al present estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització amb condicions en totes i cadascuna de les pàgines del document, amb l'advertència expressa que, si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores es produïren variacions respecte de la proposta ara informada, aquesta ha de sotmetre's de nou a l'informe vinculant establit en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Per tal de garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en el present informe ha de remetre's a aquesta administració tutelar una còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com s'hi pronuncie».  
- Parc eòlic Tejo I  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar un nou jaciment arqueològic anomenat El Moral i sembla que correspon al període epipaleolític (9000-7000BP). D'altra banda, va recollir les afeccions als jaciments inventariats presents en l'àrea d'estudi que són La Cárcama, Cueva de la Cárcama i El Moral. Així mateix, recull l'afecció als jaciments d'El Raidón, Caseruchos de Moros i Corral del Pimiento, que pertanyen al Parc eòlic Tejo II però que poden veure's afectats per les obres de construcció del Parc Tejo I per l'ampliació de camins, la instal·lació de rases o de la subestació. En els resultats de la prospecció arqueològica es recollien una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Aquestes mesures es resumeixen en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres. L'informe va fer una insistència especial en la possibilitat de desplaçar l'emplaçament dels aerogeneradors i les instal·lacions que puguen afectar el patrimoni arqueològic.  
  
Amb anterioritat es va indicar que les ubicacions dels aerogeneradors 1, 2, 3, 4 i 5 de l'alineació 1 no es consideraven adequades. Aquests aerogeneradors afecten directament un jaciment que, per les seues característiques, pot tenir la consideració de bé d'interés cultural. Per tot això es considerava necessari que, tant les actuacions previstes com els estudis de detall havien de tenir en compte aquesta apreciació i intentar evitar per tots els mitjans la instal·lació dels elements esmentats.  
La totalitat de les mesures expressades més amunt en l'informe a la memòria de la prospecció patrimonial prèvia s'han incorporat a l'addenda presentada i inclouen una nova ubicació dels 5 aerogeneradors de l'alineació 1.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica s'ha de comunicar immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de diversos elements d'aquesta índole, corrals, casetes, fites de pedra i altres en mal estat, quasi en ruïnes.  
La majoria d'aquests són elements de poc interés, i alguns es veuran afectats d'una manera indirecta o directa. Entre els afectats segons la taula d'afeccions cal destacar, per estar encara en peu i no en ruïnes, els corrals TII6, TII20 i TII17. Aquests elements han de ser documentats seguint el model de fitxa etnològica d'aquesta Direcció General davant de la possible afecció o desaparició.  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no siguen afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe, que no és el cas, i poder canviar la ubicació d'aerogeneradors i instal·lacions. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar les mesures correctores anteriors.  
  
En aquest estudi d'impacte es recullen les mesures correctores anteriors, encara que no s'han presentat les fitxes etnològiques dels elements que seran afectats, ja que aquestes es realitzaran durant la pròxima intervenció arqueològica i etnològica sol·licitada per a les actuacions necessàries per a la protecció dels elements etnològics i jaciments arqueològics documentats».  
- Parc eòlic Tejo II  
«La documentació presentada correspon a una addenda a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Després de revisar l'estudi i de consultar l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat el 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat, no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica va localitzar dos nous llocs amb presència de material lític en superfície no coneguts i que van ser anomenats Cerro de Ardalejo i El Moral II. D'altra banda, va recollir les afeccions als jaciments inventariats presents a l'àrea d'estudi que són: Corral del Pimiento, Caserucho de Moros, El Raidón i Castillo de Raidón. En els resultats de la prospecció arqueològica es recullen una sèrie d'actuacions arqueològiques com a mesures correctores. Aquestes mesures poden resumir-se en la realització d'estudis de detall previs dels jaciments afectats, la realització de sondejos arqueològics de comprovació i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres. L'informe remarca la possibilitat de desplaçar l'emplaçament dels aerogeneradors i les instal·lacions que puguen afectar el patrimoni arqueològic.  
  
L'addenda a l'estudi aportada recull la totalitat de les mesures plantejades en l'informe de la prospecció arqueològica.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica s'ha de comunicar immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'aquesta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic s'ha constatat la presència en l'àmbit de corrals, coberts, pous i barraques. Tots aquests s'han documentat parcialment i es presenta una taula d'afecció de les diferents obres del parc eòlic, els aerogeneradors, les rases, la subestació i els diferents camins.  
Amb tot, es recullen diverses mesures correctores, com l'abalisament i el jalonament temporal de tots els elements perquè no sigun afectats i, fins i tot, per a evitar qualsevol impacte directe. Igualment, es comparteix el seguiment etnològic proposat durant l'execució de les obres per a supervisar els treballs de les obres en totes les instal·lacions de la línia elèctrica esmentada, igual que en el cas excepcional que s'afectaren alguns dels elements etnològics, aquests han de ser objecte d'un estudi exhaustiu abans de la desaparició.  
En aquest estudi d'impacte, en l'apartat 5.2 sobre mesures preventives i correctores que cal aplicar sobre el patrimoni etnològic i en el 5.5, es recullen les mesures descrites més amunt per al seu compliment durant l'execució de les obres».  
Informes dels ajuntaments  
Dels informes sol·licitats als ajuntaments inclosos a la zona 9 es va rebre resposta dels següents:  
- Ajuntament de Requena  
Rebut el 5 de maig de 2008.  
Pel que fa a la consulta formulada per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, l'Ajuntament de Requena es ratifica en les al·legacions que es van presentar durant el procés d'informació pública del Pla especial de la zona 9.  
La major discrepància de l'Ajuntament rau en el fet que la ubicació escollida per a la instal·lació dels deu parcs eòlics a tota la zona 9 és la que més impacte presenta, tant per al paisatge com per a la flora i la fauna del terme municipal. En les al·legacions es descriuen àmpliament els danys a la vegetació, la flora, la fauna, el paisatge i el patrimoni que comporta instal·lar els parcs eòlics de Juan Navarro, Tejo I i Tejo II.   
  
- Ajuntament de Gestalgar  
Rebut el 12 de maig de 2008.  
Com a resposta a la consulta, l'Ajuntament de Gestalgar remet informe de l'arquitecte municipal en què posa de manifest la necessitat de tenir en compte la presència de punts de nidificació i campeig d'aus protegides a la zona d'actuació d'aquest terme municipal. Així mateix, emet informe desfavorable sobre el traçat de la línia elèctrica d'evacuació per travessar el lloc declarat Patrimoni de la Humanitat, Abrigo rupestre de las Clochas.  
- Ajuntament d'Utiel  
Rebut el 21 d'agost de 2008.  
L'Ajuntament d'Utiel no realitza cap objecció a l'estudi d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de la zona 9.  
Afeccions legals o ambientals   
1. Espais naturals protegits   
a) El traçat del sistema d'evacuació del Parc eòlic de Chera afectaria l'extrem sud-est del PORN de Chera-Sot de Chera, aprovat per Decret de 16 de febrer de 2007, del Govern Valencià.  
b) Una gran part de la zona eòlica 9 es troba inclosa en l'àmbit territorial del LIC Sierra del Negrete.  
2. Coves. En l'àmbit de la zona eòlica 9 es troben catalogades les cavitats següents:  
- Sima de las Palomas (terme de Chiva)  
- Cueva de la Pedriza (terme de Requena)  
- Cueva del Barranco Hondo (limítrof amb la zona, amb una població important de quiròpters)   
3. Parc geològic de Chera. Impulsat per la Diputació Provincial de València, en col·laboració amb la Universitat de València i amb l'Ajuntament de Chera es va crear el Parc geològic de Chera a fi de donar a conéixer els valors geològics de la comarca de Requena-Utiel, que en bona part se sintetitzen a l'àrea de Chera. L'objectiu d'aquest va ser la selecció d'itineraris atractius des de diversos punts de vista, ecològic, paisatgístic i, especialment, geològic. Els itineraris III i IV (El Burgal i Lomas del Orao) es troben inclosos o molt pròxims al Parc eòlic de Chera i a la línia d'evacuació.  
  
4. Microreserves. En l'àmbit de la zona es troben declarades les microreserves de flora següents:  
- Fuente de la Puerca (encara que es troba en una zona no apta, es ressenya per ser limítrofa amb l'alineació del Parc eòlic de Chera)  
- Barranco de la Fuente de la Gota   
- Las Callejuelas (limítrof amb l'alineació A1 del Parc eòlic Tejo I)  
- Cañada Honda   
5. Camins ramaders  
En l'àmbit dels parcs es poden veure afectats els camins ramaders següents:  
a) Parc Cerro Pelado  
- Assegador de Portugal de 20,89 metres d'amplària legal   
(termes de Fuenterrobles i Camporrobles)  
b) Bicuerca experimental  
- Assegador Real núm. 12 o de Conca de 75,22 m d'amplària legal (terme de Camporrobles)  
c) Bicuerca: totes en terme de Camporrobles   
- Assegador núm. 12 o de Conca de 75,22 m d'amplària legal   
- Assegador Real de la Serranía o de Hórtola de 75,22 m d'amplària legal  
- Assegador del Camino Viejo de Cuenca de 12,50 metres d'amplària legal  
d) Cabezo del Fraile  
- Assegador de la Torre de 37,5 m d'amplària legal (terme d'Utiel)   
e) Negrete II  
- Assegador del Charco Tizón i Lontanar de 10 m d'amplària legal (terme d'Utiel)  
f) Chera  
- Assegador de la Tejería de 15-25 m d'amplària legal (terme de Siete Aguas)  
- Assegador d'Aragó de 37,5 m d'amplària legal (terme de Buñol)  
g) Tejo II  
- Assegador d'El Pantanillo i de la Fuente del Garbanzo de 15-25 m d'amplària legal (terme de Siete Aguas)  
Quant al sistema d'evacuació, corresponent al corredor seleccionat, els camins ramaders que podrien veure's afectats són:  
- Assegador de Caudete de 20 m d'amplària legal   
- Assegador del Charco Tizón i Lontanar de 10 m d'amplària legal   
- Assegador de Sant Joan de 75 m d'amplària legal   
- Assegador del Peñón o de los Clérigos de 37,5 m d'amplària legal   
- Assegador Real de las Cabañas de 35-75 m d'amplària legal   
6. Terrenys forestals i forests d'utilitat pública  
La pràctica totalitat dels terrenys inclosos en l'àmbit de la zona 9 són terrenys forestals, i una part important es troben catalogats com d'utilitat pública amb la denominació següent:  
- V095 Sierra del Negrete  
- V3015V095 Sierra del Negrete  
- V043 el Monte   
- V050 Caídas del Río Turia  
- V04614007V116 El Burgal i altres   
- V068 Malacara  
- V3007V068 Malacara  
- V3012V067 Serra de Chera  
- V1046V146 Fuente del Sapo  
- V3003V066 La Cabaña Malacara i El Quixal   
- V1045V147 Las Callejuelas i Pozo Torrentino   
7. Patrimoni cultural.   
A tots els parcs hi ha un elevat nombre d'elements patrimonials d'interés que pot veure's afectat; per això, s'han realitzat els estudis arqueològics corresponents i s'han proposat les mesures correctores pertinents per a evitar els impactes, que disposen dels informes vinculants de la Conselleria de Cultura, tret del Parc eòlic de Chera i del sistema d'evacuació.   
8. Classificació i qualificació urbanística. El Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de pla d'acció territorial sectorial, aprovat mitjançant Acord de 26 de juliol de 2001 del Consell de la Generalitat Valenciana, estableix en principi les possibles àrees de compatibilitat de l'ús eòlic amb el preexistent i que és, no obstant això, el pla especial el que fixa definitivament l'àmbit d'aquest i, per tant, les àrees on resultarà compatible l'ús eòlic.   
  
Cal observar les limitacions de caràcter urbanístic per la proximitat a sòl urbà o urbanitzable, en principi, als parcs de Cerro Pelado, Bicuerca Experimental, Negrete II, Juan Navarro i Tejo II.  
  
9. PRISE (Pla d'infraestructures de seguretat i emergències de la Comunitat Valenciana).  
S'hi inclou la base aèria de prevenció i extinció d'incendis de Siete Aguas situada a l'est dels parcs Tejo I i Tejo II.   
  
Consideracions ambientals   
En primer terme, cal assenyalar que el projecte, entenent com a tal el conjunt de les infraestructures necessàries per a la posada en funcionament de les instal·lacions eòliques de la zona 9 (aerogeneradors, rases per a les línies elèctriques interiors, accessos interiors i exteriors, subestacions, línies elèctriques aèries d'evacuació de l'energia generada, i la resta d'obra civil associada) constitueix des del punt de vista d'avaluació ambiental un projecte únic, com es desprén de la normativa del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (article 13), independentment que l'autorització administrativa i, per tant, la seua tramitació corresponga a diversos òrgans de l'administració autonòmica.   
  
Per això, el pronunciament de la viabilitat del projecte de les instal·lacions eòliques no pot ser realitzat de forma parcial sinó que s'ha d'avaluar globalment considerant la totalitat de les alternatives viables, sense perjudici que siga necessària una avaluació posterior sobre els aspectes de detall que es concretaran com a resultats d'estudis més detallats o bé per estar pendents de procediments administratius no realitzats o en curs.  
L'examen d'alternatives, d'acord amb el que estableix el Pla eòlic, ha de comprendre la totalitat de la zona eòlica que es vol desenvolupar. En aquest punt, cal destacar que no s'ha inclòs cap alternativa per a la ubicació de parcs eòlics a la zona apta amb prescripcions situada a l'oest de Siete Aguas, quan en el projecte presentat els parcs amb més potència per a instal·lar es trobaven en aquesta zona i a la mateixa es troba el Parc de la Sierra de Cabrera, per la qual cosa es disposa de recurs aprofitable. L'examen d'alternatives es considera incomplet, sense que això supose cap diagnòstic sobre el valor d'aquesta àrea.   
En conseqüència, l'avaluació ambiental s'efectua sobre la proposta de desenvolupament exposada a informació pública i modificada, a proposta del promotor, en l'aprovació provisional del Pla especial i, posteriorment, en les addendes de l'estudi d'impacte ambiental sobre l'afecció al patrimoni, i resulten un total de 10 parcs, 214 aerogeneradors i 321 MW, com també el corredor seleccionat (a escala 1:10.000) sobre el qual es marca el traçat del sistema d'evacuació.   
En primer terme, cal realitzar una sèrie de matisacions o aclariments al supòsit establit com a punt de partida per a l'anàlisi d'alternatives de la selecció d'emplaçaments (punt 5 de l'estudi d'impacte ambiental) en el qual s'indica:  
«No hi correspon analitzar les alternatives a l'energia eòlica ni a la zona eòlica considerada, ja que això ha sigut objecte d'anàlisi i qualificació en l'avaluació d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que es configurava com un autèntic pla d'acció territorial».  
Precisament, una de les determinacions més importants del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana ha sigut, en primer lloc, la de definir les àrees o les zones eòliques del territori de la Comunitat susceptibles de desenvolupament eòlic (entre aquestes, la que ens ocupa: zona 9) i, en segon lloc, la de classificar el territori de les zones catalogades en funció de l'aptitud a la instal·lació i el funcionament de parcs eòlics, amb la definició de tres categories d'aptitud: zones no aptes, zones aptes amb compliment de prescripcions i zones aptes.  
El Pla eòlic es va tramitar com un pla d'acció territorial de caràcter sectorial per a l'ordenació de la instal·lació d'infraestructures eòliques en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
L'abast de la valoració efectuada per a la determinació de l'aptitud del territori es va ajustar, a l'escala de treball del pla (1:100.000) i als 6 criteris d'exclusió i 5 criteris de prescripció establits. Les determinacions de l'aptitud del territori establides en el Pla eòlic són únicament concloents per a les zones no aptes delimitades en aquest, i es proposa (com una de les estratègies per a complir els objectius ambientals del pla) la determinació de l'aptitud definitiva de les zones aptes i aptes amb prescripcions a una valoració ambiental en la fase de desenvolupament, és a dir, a l'obligatorietat de realitzar un estudi d'impacte ambiental corresponent al Pla energètic i al pla especial de cada zona.   
  
L'escala i l'àmbit del Pla eòlic oferia un marc idoni per a l'avaluació i la reducció de l'impacte acumulatiu sobre el paisatge a nivells que no sobrepassaren la capacitat de càrrega del territori, i que en resultara una determinació prescriptiva que consistia en la limitació del nombre d'aerogeneradors en cadascuna de les zones, les 15 zones delimitades.   
  
Tal com s'indica en la documentació presentada pel promotor, s'ha produït un notable avanç tecnològic en la fabricació dels aerogeneradors, que tendeix actualment a la instal·lació de turbines de més potència unitària, que comporta una minimització del conjunt de l'obra civil dels parcs. Aquest nou escenari que ens permet la millor tecnologia disponible ha de tendir a una optimització del recurs eòlic sense sobrepassar l'ocupació i la capacitat d'acollida del territori.  
  
El procediment seguit per a l'autorització de les instal·lacions eòliques en l'àmbit de la Comunitat Valenciana s'ajusta, des del punt de vista de l'avaluació ambiental, al que es coneix com avaluació en cascada, és a dir, a la realització d'avaluacions successives a cada moment del procés, cadascuna amb un abast diferent, identificant en cada fase tant el grau d'incertesa o les dificultats dels aspectes avaluats, com també els aspectes que s'han d'avaluar en les següents.   
  
Procedim, per tant, en primer lloc, a recordar les consideracions efectuades en l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic per a la zona 9 (en la qual la valoració ambiental i l'aplicació dels criteris d'exclusió i la aprescripció presentava deficiències importants) i, a continuació, analitzarem el grau d'adequació d'aquest:  
«A la zona de Fuenterrobles i Camporrobles s'ha ampliat com a zona no apta la superfície de forest la vegetació de la qual, formada per pineda i carrascar, presenta les mateixes característiques que la zona ja exclosa en el pla, vessant est de la Sierra de la Bicuerca. Per a la resta de l'àrea potencial, s'ha observat que hi ha zones de matoll i carrascar dispers que han de proposar-se com a zona apta amb prescripcions (vessant oest de la Sierra de la Bicuerca, Pico Rocha del Cabetero, Atalaya del Sabinar i La Pinarona-Cerro Pelado).  
La meitat occidental de l'àrea és molt homogènia i és freqüent la presència de carrasques, roures valencians, freixos, etc., i és difícil la delimitació d'àrees pures d'aquestes formacions. No obstant això, s'han delimitat les àrees on aquestes espècies es troben de forma més abundant que, a més, constitueixen àrees importants per a grans rapaces o són espais significatius per les seues característiques morfològiques i s'han de considerar com a zones no aptes. Les zones que cal considerar com a no aptes són:  
Una superfície que comprén la Sierra de la Atalaya, la Loma de la Pinada i que connectaria per El Cantalar amb la Sierra del Negrete, i que s'estén pel Cerro de Don Gil cap al sud-est fins a la carretera VV-6222.  
La serra que comprén des de Casas de Medina fins al Pico Navarro.  
Vessant est de la Sierra de Utiel.  
Els terrenys corresponents al terme de Loriguilla i l'àrea muntanyosa oest de Chera i els terrenys de Requena fins al Río del Reatillo.  
  
Finalment, el Embalse de Buseo i l'entorn d'aquest, inclosa la Sierra de Enmedio.  
La resta de la Sierra de Utiel que envolta i encercla les àrees descrites com a no aptes per presentar característiques molt semblants a aquestes serà considerada com a zona apta amb prescripcions, i com a espai d'especial sensibilitat per presentar característiques molt semblants a aquestes».  
En la meitat oriental de l'àrea potencial, les zones aptes, marcades en el pla forestal com a àrees cremades, són àrees predominantment de matoll format majoritàriament per espècies que han rebrotat amb exemplars aïllats de carrasca, per la qual cosa hauria de modificar-se a zona apta amb prescripcions.  
A les proximitats de l'àrea potencial, al terme municipal de Cheste es troba la Cueva del Barranco Hondo, que inclou una important població de quiròpters.  
La consideració d'especial sensibilitat per a aquells espais que presenten característiques molt pròximes a les definides amb criteris d'exclusió, a fi de remarcar-ne el valor. Aquests espais apareixen marcats en una sèrie específica de plànols de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic.   
Les àrees marcades com a zones aptes d'especial sensibilitat es corresponen amb les àrees on s'ubiquen els parcs de Negrete I, Negrete II i Juan Navarro, ubicats en l'àmbit del LIC Sierra del Negrete. Sobre el terreny s'ha confirmat l'existència d'extenses formacions de carrascar, amb diferents graus de maduresa, que es veurien afectades per les alineacions projectades i les seues infraestructures associades, per la qual cosa s'aplicaria el criteri núm. 5 d'exclusió del Pla eòlic.  
  
Al parc Juan Navarro les formacions vegetals presenten un grau de cobertura elevat i en una etapa de desenvolupament bastant avançada, on s'alternen i es barregen les pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) amb carrascars (Quercus rotundifolia). Aquests últims es presenten ben sovint com a sotabosc de les pinedes. El grau de desenvolupament, la cobertura i l'estat de conservació de les formacions vegetals, l'alternança de terrenys forestals i valls agrícoles, com també l'elevada integració dels nuclis de població en l'entorn, conformen un paisatge d'una qualitat molt elevada. Hi ha, a més, espècies de fauna amenaçades, com ara el talpó de Cabrera (Microtus cabrerae), l'ofegabous (Pleurodeles Waltl) i el gripau pintat (Discoglossus jeanneae) al paratge de Los Aguazuelos, on s'han realitzat intervencions, dins del programa LIFE, de recuperació d'hàbitats d'amfibis. Aquest paratge podria veure's afectat per la rasa de les línies d'evacuació subterrània de les alineacions A3 i A4 a la ST Juan Navarro.  
  
També hi ha una població de talpó de Cabrera (Microtus cabrerae) al paratge de La Boquera del Tormillo, molt pròxim al camí pel qual es projecta la rasa d'evacuació a la ST Negrete, provinent dels parcs Negrete I i Negrete II i en l'entorn de la ST de Negrete.   
  
Altres valors que augmenten la qualitat dels emplaçaments dels parcs Negrete I, Negrete II i Juan Navarro són: la nidificació d'una parella d'àguila reial (Aquila chrysaetos) al paratge anomenat Fuente del Águila, al límit entre els parcs Negrete I i Negrete II i la localització de diverses àrees de cria i campeig d'espècies de rapaces de caràcter forestal, com l'àguila calçada i l'àguila serpera als parcs de Juan Navarro i Negrete II.   
Així mateix, d'acord amb la valoració de l'aptitud del territori per a incloure instal·lacions eòliques del Pla eòlic, el vessant est de la Sierra de la Bicuerca es qualifica com a zona no apta. El parc anomenat Bicuerca proposa un tram de l'alineació A1 (aerogeneradors 1 a 7) sobre zona no apta que presenta les mateixes característiques que les alineacions A i C, que s'han rebutjat per estar incloses en zona no apta i per dificultats constructives.   
L'aplicació dels criteris d'exclusió establits en el Pla eòlic segueix en vigor i s'han d'aplicar en la fase de desenvolupament d'aquest. No obstant això, a la zona 9 resulta crucial la consideració del relleu i l'accessibilitat en la determinació de la viabilitat ambiental dels emplaçaments.   
Una idea de la complexitat del relleu de l'àrea es pot extraure de l'esquema tectònic regional d'acord amb els mapes geològics d'Espanya 1:50.000, corresponents als fulls de Chulilla, Requena, Utiel, Cheste i Chelva.  
L'àrea on s'assenta la zona eòlica 9 i el seu sistema d'evacuació es divideix en dos dominis estratigràfics i tectònics desiguals: el domini terciari subhoritzontal o lleugerament plegat (per on corre majoritàriament el sistema d'evacuació) i el domini mesozoic amb directrius ibèriques ben determinades (sobre el qual s'assenten els parcs eòlics proposats).   
L'estructura general del mesozoic, (sobre la qual s'ha delimitat l'àrea potencial oriental) està definida per tres grans alineacions ibèriques: al SE anticlinal de la Sierra de Juan Navarro, al centre el gran sinclinal de la Sierra de Enmedio i al NE l'anticlinal de Sot de Chera, totes aquestes amb complexos enllaços entre si. L'esquema ibèric definit així queda tallat per un sistema de falles transversals clarament apreciables, entre les quals destaquen notablement les que determinen la Fosa de Chera.  
A l'extrem nord-oest d'aquesta àrea eòlica potencial el llarg anticlinal de la Sierra de Juan Navarro s'atenua notablement i se solapa amb el miocé, i apareix una xicoteta àrea d'estructura cretàcica (Creu de Sant Sebastià) amb un relleu menys complex que la resta de l'àrea.  
L'àrea eòlica occidental comprén les estructures mesozoiques de la Sierra de la Bicuerca i del Cerro Pelado, ambdós de directriu clarament ibèrica i la conca sinclinal entre els dos ocupada per materials terciaris i quaternaris (per on corre la línia elèctrica a les subestacions ST Cerro Pelado i ST Bicuerca).   
Aquesta gran complexitat tectònica de la zona dóna com a resultat un relleu amb un estil característic de l'àrea, que consisteix en grans crestes subverticals, de directriu ibèrica, que es complica localment en molts dels emplaçaments seleccionats: careners molt reduïts, inexistents o amb molts alts i baixos, vessants accentuats o molt accentuats coronats sovint per murs subverticals. L'escala dels mapes de l'avantprojecte inclòs en el Pla energètic (escala 1:10.000) no reflecteix la intricada topografia que s'aprecia perfectament sobre el terreny en gran part dels parcs. Es pot afirmar que, tant les dificultats constructives i, conseqüència, els impactes residuals d'una gran part de les propostes efectuades estan infravalorats en l'estudi d'impacte ambiental de la zona 9. En aquest sentit, és freqüent als parcs de Juan Navarro, Chera, Tejo I i Tejo II que en una mateixa selecció hi haja trams rebutjats per dificultats constructives i trams seleccionats. Cal considerar, a més, que els emplaçaments més complexos per a albergar les alineacions d'aerogeneradors requereixen també la construcció de nous vials amb una longitud considerable.  
  
Basant-se en les consideracions anteriors, s'enumeren a continuació els emplaçaments o les posicions rebutjades amb indicació del motiu específic:  
- Parc de Bicuerca  
Alineació A1; aerogeneradors 1 a 7 ambdós inclosos, per dificultats constructives i per estar inclòs en zona no apta (tal com s'ha indicat més amunt).   
- Parc Cabezo del Fraile.  
Alineació A4: aerogenerador 12 per dificultats constructives  
- Parc Chera, complet.  
Alineacions A1 A2,, A3 i A4 dificultats constructives i incloses en el radi de 2.000 metres d'un niu d'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus).  
Alineació A5: dificultats constructives, afecció a exemplars de roure valencià (Quercus faginea), inclosa en el radi de 2.000 metres d'un niu d'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus).  
Alineació A7 per microreserva limítrof.  
A més, la línia elèctrica afecta elements patrimonials declarats bé d'interés cultural (pintures rupestres del jaciment del Barranco de Las Clochas).  
- Parc Tejo I  
Alineacions A1, A2 i A3: dificultats constructives tant als accessos com al carener.  
- Parc Tejo II  
Alineació A1 i A2 dificultats constructives.   
En previsió que fóra degudament justificada l'absència d'alternatives a què es fa referència en l'informe d'ordenació sostenible del medi, i s'optara pel desenvolupament dels parcs situats en l'àmbit del LIC, s'ha efectuat una avaluació d'acord amb els criteris generals aplicats a l'àrea i als principis rectors de l'avaluació ambiental (prevenció, precaució i mínim impacte ambiental), dels emplaçaments, amb la indicació de quins són rebutjats a continuació. La resta podrien ser acceptats des del punt de vista ambiental, després de l'anàlisi del projecte constructiu corresponent.   
- Parc de Juan Navarro, complet i el sistema d'evacuació associat a aquest.   
Per totes les raons apuntades més amunt, l'emplaçament de Juan Navarro es considera en conjunt d'una qualitat molt elevada. Presenta, a més, dificultats constructives, especialment en les alineacions A1 i A3, per la qual cosa no resulta un emplaçament compatible amb l'ús eòlic.  
  
- Parc Negrete I  
Alineacions A3, A4 i A5 presenten dificultats constructives o accessos excessivament llargs en relació amb la capacitat de l'emplaçament.   
  
Alineació A2: aerogeneradors 16 a 19, ambdós inclosos, per trobar-se a una distància inferior a 1.000 m d'un niu d'àguila reial.  
  
- Parc Negrete II  
Alineació A1: aerogenerador 1, per existència de murs subverticals, pendents pocs favorables.   
Alineació A2: aerogenerador 3, per pendent poc favorable.  
Alineació A3, aerogeneradors 7 i 8 per trobar-se en el radi de 1.000 metres d'un niu d'àguila reial.  
Alineació A3, aerogeneradors 20 a 26, ambdós inclosos, pendent longitudinal elevat.  
A continuació, s'indiquen els aspectes que cal tenir en compte en els projectes constructius d'aquells parcs que es consideren viables, totalment o parcialment. S'obvien les consideracions especifiques relatives al patrimoni cultural ja que s'han detallat i condicionat en els corresponents informes vinculants de la Conselleria de Cultura i que s'han transcrit en l'apartat dels informes sectorials.   
Les afeccions derivades del sistema d'evacuació i les consideracions que, si escau, cal tenir en compte en la valoració del traçat definitiu, es consignen al parc o parcs a què va associat cada tram.   
  
- Parc eòlic Cerro Pelado   
El Parc de Cerro Pelado s'ha dissenyat de nou a fi d'evitar l'afecció al jaciment anomenat Las Hoyas, s'ha eliminat un aerogenerador de l'alineació A1 i s'han desplaçat els aerogeneradors a la vora sud del perímetre d'aquest jaciment, tal com queda reflectit en el pla 5.2 (mesures correctores) de l'addenda de les modificacions. No obstant això, les modificacions de les infraestructures associades (camins i rases) no s'han reflectit en el pla, per la qual cosa haurà de ser concretada en el projecte constructiu corresponent.   
D'altra banda, la remodelació realitzada per a evitar les afeccions al patrimoni pot incidir negativament en l'afecció a l'assegador de Portugal de 20,89 m d'amplària legal, d'acord amb la classificació de camins ramaders del terme de Camporrobles. Una situació idèntica és la de l'aerogenerador 10 de l'alineació A1 i la de ST Cerro Pelado, que afecta l'assegador de Portugal de 20,89 m d'amplària legal, d'acord amb la classificació dels camins ramaders del terme municipal de Fuenterrrobles.  
El nombre d'aerogeneradors definitiu del parc quedarà supeditat al resultat de les intervencions de l'informe de la Conselleria de Cultura sobre els elements d'interés patrimonial, especialment sobre el jaciment de Las Hoyas, a l'existència del camí ramader de 20,89 m d'amplària legal, d'acord amb la classificació dels termes de Camporrobles i Fuenterrobles, que pot veure's afectat pels aerogeneradors 13, 10 de l'alineació A1 i per la ST Cerro Pelado.   
El projecte constructiu ha d'incloure, a més de tots els aspectes relacionats amb l'obra civil del parc a escala detallada, la valoració ambiental de les alternatives per a l'accés a alineació A2 i la justificació de la solució adoptada.   
- Parc eòlic Bicuerca   
D'altra banda, cal assenyalar que en la posició de l'aerogenerador 11 conflueixen tres camins ramaders: el final de l'assegador Real de la Serranía o d'Hórtola, de 75,22 metres d'amplària, i l'inici de l'assegador Real núm. 12 o de Conca, com també l'assegador del Camino Viejo de Cuenca de 12,5 metres d'amplària, d'acord amb la classificació del terme de Camporrobles. En conseqüència, cal estudiar la ubicació de l'aerogenerador 11 de l'alineació A1 amb detall en el projecte constructiu.  
Un altre aspecte de l'obra civil que s'ha d'estudiar acuradament és la distribució de l'alineació A2 i la infraestructura associada, ja que tant del traçat de l'accés proposat com de la distribució dels aerogeneradors, a causa del relleu del turó, poden derivar-se impactes notables i de difícil correcció. En aquest sentit es considera que cal estudiar alternatives de disseny conjunt quant a l'accés dels aerogeneradors situats sobre Cerro Cardete dels parcs Bicuerca i Bicuerca Experimental, i la nova distribució i atenció en el disseny de l'obra civil de les infraestructures situades a Cerro Cardete a fi de minimitzar-ne els efectes negatius.  
  
Aquesta modificació resulta, a més, convenient per a evitar l'afecció directa a l'hàbitat de l'ofegabous (Pleurodeles waltl).   
- Parc de Bicuerca Experimental   
A més de les consideracions efectuades al Parc de Bicuerca, cal assenyalar la possible afecció de l'aerogenerador 10 de l'alineació A2 sobre l'assegador Real núm. 12 o de Conca de 75,22 metres d'amplària legal d'acord amb la classificació de camins ramaders.   
- Parc de Cabezo del Fraile   
La subestació a la qual s'evacua l'energia generada al Parc Cabezo del Fraile, encara que es troba inclosa al parc eòlic Negrete, es troba en realitat en l'entorn del parc Cabezo del Fraile. Tenint en compte les circumstàncies en relació amb la viabilitat d'aquest parc (ressenyades més amunt) es considera convenient incloure la subestació en aquest parc i procedir al desplaçament de la subestació a un emplaçament menys visible, considerant en tot cas que en l'entorn es localitza una població de talpó de Cabrera (Microtus cabrerae).   
Una part important de les posicions se situen sobre àrees tallafocs amb un pendent longitudinal en alguns trams notable, que s'incrementa considerablement fora d'aquestes, per la qual cosa l'àmbit del pla especial en aquests emplaçaments s'ha de restringir a una amplària màxima de 50 metres a cada costat, en previsió que puntualment els vials de les alineacions necessiten un major recorregut per a suavitzar el pendent longitudinal del camí. No obstant això, amb caràcter general, les infraestructures han d'estar ubicades sobre les zones tallafocs, que són les de menys pendent.   
Cal tenir en compte en el projecte constructiu l'existència en l'àmbit del Parc Cordel de la Torre de 37,5 m d'acord amb la classificació del terme d'Utiel.   
- Parc Tejo I (alineació A4) i Tejo II (alineacions A3 i A4)   
L'alineació A4 (d'acord amb les modificacions realitzades en l'addenda de patrimoni, és a dir, amb 6 aerogeneradors) del Parc Tejo I i les alienacions A3 i A4 resulten, en principi, emplaçaments amb relleu menys desfavorable i, per tant, amb menys dificultats constructives. Les formacions vegetals presenten una qualitat mitjana, per la qual cosa amb les mesures correctores pertinents, definides en el projecte constructiu, podrien ser acceptables des del punt de vista ambiental.   
No obstant això, hi ha diversos aspectes importants que no s'han avaluat, que generen incertesa en la valoració de l'impacte ambiental i, per tant, en la viabilitat d'aquest, i que resulta necessari analitzar-los amb més detall.  
En primer terme, l'alineació a4 es troba en la mateixa direcció que la pista d'aterratge de la base aèria de prevenció i extinció d'incendis de Siete Aguas, que forma part del PLISE (Pla d'infraestructures de seguretat i emergències de la Comunitat Valenciana). La distància entre la part oest de la pista d'aterratge i l'aerogenerador més oriental de l'alineació esmentada és de 1.500 m aproximadament. En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha valorat la interferència amb els cons d'aproximació o qualsevol altre aspecte relacionat amb la funcionalitat de la infraestructura.  
En segon terme, cal indicar que l'estudi preoperacional d'avifauna no ha recollit mostra de l'alineació A3, tot i que en aquest estudi s'identifica l'alineació sobre un territori d'àguila serpera, que d'altra banda va ser observada en aquest emplaçament durant una de les visites de camp efectuades a la zona.  
En tercer lloc, i no per això menys important, l'accés al parc Tejo II es realitza a través dels accessos principals del Parc Tejo I: Camino del Rebollar a Casas de Matutano i el camí de nou traçat que descendeix de l'alineació A1 d'aquest parc cap al paratge Pozo de Raidón. Aquests accessos s'han rebutjat per dificultats constructives.   
  
Després d'estudiar la viabilitat de les alienacions assenyalades, en relació amb els aspectes indicats en els paràgrafs anteriors, cal que es torne a estudiar el traçat de la línia elèctrica, ja que el corredor proposat té un impacte ambiental considerable. Es proposen, al respecte, l'anàlisi d'una alternativa que consisteix en el desplaçament cap a l'oest (ajustant-lo al camí del Rebollar i a Casas de Matutano), de manera que es connecte amb els suports 99 o 100 de la línia ST Negrete-ST Requena amb la unificació de la línia i, a partir d'aquest punt, fins a la subestació ST Requena, la qual cosa reduiria considerablement l'impacte en aquest tram. No obstant això, en l'examen d'alternatives assenyalat, s'ha de considerar que en els enclavaments agrícoles limítrofs amb el camí a Casas de Matutano es localitzen poblacions de talpó de Cabrera.   
  
Part dispositiva en l'apartat de protecció de l'avifauna  
S'estudiaran acuradament les modificacions necessàries al disseny de les infraestructures associades als parcs per evitar qualsevol alteració de les espècies de fauna terrestre amenaçada a l'àrea, d'acord amb l'informe del Servei de Biodiversitat, tal com s'ha concretat en l'apartat de consideracions ambientals de la part dispositiva d'aquesta resolució.   
  
  
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i les estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 1 del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, del Consell pel qual es modifica l'article 16.2 del Decret 131/2007, de 27 de juliol del Consell, que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot això i, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar no acceptable, des del punt de vista ambiental, les infraestructures eòliques proposades com a oferta al desenvolupament de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, promogut per RENOMAR que es detallen a continuació:  
- Parc eòlic Juan Navarro complet i tram del sistema d'evacuació comprés entre la ST Juan Navarro-connexió amb Ap.69 de la L/ST Negrete-ST Requena.  
- Parc eòlic Negrete I  
Alineacions A3, A4 i A5 i la seua infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge).  
Pel que fa a la subestació i la planta de formigó situades al costat de la carretera CV-390, cal ajustar-se al que s'ha especificat en el punt 2.2. de l'apartat tercer de la part dispositiva d'aquesta resolució.   
- Parc Negrete II  
Aerogenerador 1 de l'alineació A1  
Aerogenerador 3 de l'alineació A2 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)   
Aerogeneradors 7 i 8 de l'alineació A3 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)   
Aerogeneradors 20 a 26 (ambdós inclosos) de l'A3 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)  
- Parc eòlic de Chera complet i tram del sistema d'evacuació de la Línia ST Chera-ST Requena comprés entre la ST de Chera i Ap. 30.  
  
- Parc Tejo I  
Alineacions A1, A2 i A3 i la infraestructura associada a aquestes (camins, rases i plataformes de muntatge)  
- Parc Tejo II   
Alineacions A1 i A2 i la infraestructura associada a aquestes (camins, rases i plataformes de muntatge)  
- Parc eòlic Cabezo del Fraile   
Aerogenerador 12 de l'alineació A4 i la infraestructura associada a aquest (camins, rases i plataformes de muntatge)  
- Parc eòlic de Bicuerca   
Aerogeneradors 1 a 7 (ambdós inclosos) de l'alineació A1 i la infraestructura associada a aquests (camins, rases i plataformes de muntatge)   
  
Segon  
Fins que no es justifiquen tots i cadascun dels condicionants establits en l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, no es poden considerar acceptables, des del punt de vista ambiental, les infraestructures eòliques proposades com a oferta al desenvolupament de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, promogut per RENOMAR, que es detallen a continuació:  
- Parc eòlic Negrete I.  
Aerogeneradors 9 a 15, ambdós inclosos de l'alineació A2 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes)  
- Parc eòlic Negrete II   
Aerogenerador 2 de l'alineació A1  
Aerogeneradors 4, 5 i 6 de l'alineació A2   
Aerogeneradors 9 a 19, ambdós inclosos, de l'alineació A3   
Les justificacions requerides i, si escau, el projecte constructiu parcial o total de les alineacions ressenyades en aquest apartat ha de ser objecte d'avaluació ambiental i de resolució complementària d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer   
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, l'execució de l'oferta de desenvolupament d'instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana als parcs o emplaçaments no inclosos en els apartats primer o segon de la part dispositiva d'aquesta resolució, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
  
1. A la formulació d'una resolució complementària del sistema d'evacuació a la ST de Requena, sobre el traçat definitiu ajustat al corredor seleccionat (escala 1:10.000), d'acord amb la planimetria inclosa en l'estudi d'impacte ambiental presentat el dia 13 de novembre de 2007, amb les excepcions assenyalades en l'apartat primer i en el punt 2,2 d'aquest mateix apartat respecte de la línia d'evacuació entre la ST Tejo i la ST Requena de la part dispositiva d'aquesta resolució i havent complit els tràmits previstos en la legislació sectorial d'impacte ambiental.  
  
2. Emplaçaments de les instal·lacions   
a) La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestacions i dels vials d'accés, tant interiors com exteriors, i la resta d'obra civil associada seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació remesa el 13 de novembre de 2007, excepte en aquells elements modificats o eliminats en l'aprovació provisional del Pla especial o en les addendes de l'estudi d'impacte ambiental d'afecció al patrimoni (presentades el 19 de maig de 2008 amb informe favorable de la Conselleria de Cultura de data juliol de 2008), amb les excepcions o matisacions que es detallen en el punt següent i que queden, en tot cas, supeditades als replantejaments necessaris per a evitar afeccions de la superfície pertanyent a camins ramaders, a elements d'interés patrimonial assenyalats en les addendes arqueològiques o detectats fortuïtament o a l'existència de flora endèmica, amenaçada o d'interés.  
  
b) Basant-se en les especificacions de l'apartat de consideracions ambientals de la part dispositiva d'aquesta resolució, les excepcions o les matisacions a què es refereix el punt anterior són:  
- Parc eòlic Cerro Pelado  
El nombre d'aerogeneradors definitiu del parc quedarà supeditat al resultat de les intervencions de l'informe de la Conselleria de Cultura sobre els elements d'interés patrimonial, especialment sobre el jaciment de las Hoyas, i a l'existència del camí ramader de 20,89 m d'amplària legal, d'acord amb la classificació dels termes de Camporrobles i Fuenterrobles, que pot veure's afectat pels aerogeneradors 13, 10 de l'alineació A1 i per la ST Cerro Pelado.   
El projecte constructiu ha d'incloure, a més de tots els aspectes relacionats amb l'obra civil del parc a escala detallada, la valoració ambiental de les alternatives per a l'accés a alineació A2 i la justificació de la solució adoptada.  
- Parcs eòlic Bicuerca i Bicuerca Experimental   
S'ha d'estudiar una alternativa en el disseny dels camins i de les rases que unifique l'accés a les alineacions A2 d'ambdós parcs, a fi d'evitar impactes a la fauna amenaçada i minimitzar l'impacte visual de les infraestructures situades a Cerro Cardete.  
Així mateix, s'ha d'estudiar la redistribució dels aerogeneradors de l'alineació A2 del parc de Bicuerca,  
- Parc eòlic Cabezo del Fraile  
S'ha d'analitzar la reubicació de la subestació ST Negrete i de la planta de formigó en emplaçaments menys importants visualment, amb la consideració que en l'entorn es localitzen poblacions de talpó de Cabrera (Microtus cabrerae) i l'existència del camí ramader assegador de la Torre de 37,5 m d'amplària legal classificada.   
- Parc eòlics Tejo I i Tejo II  
La viabilitat de les alineacions A4 del Parc Tejo I i les alineacions A3 i A4 del Parc Tejo II quedarà condicionada a l'anàlisi i la valoració dels aspectes següents:  
Possible interferència amb la base aèria de Siete Aguas.  
Trobar un accés alternatiu al projectat (Rebollar Casas de Matutano) que siga ambientalment acceptable.  
Que es completen els estudis d'avifauna sobre l'alineació A3.  
c) Es presentaran davant de l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'aquesta Direcció General, almenys amb dos mesos d'antelació a la data prevista per al replantejament definitiu, els projectes d'execució de la totalitat dels emplaçaments considerats viables, d'acord amb el que s'ha especificat en els punts anteriors, sobre els quals s'ha de formular una resolució complementària.  
El projecte constructiu s'ha d'elaborar tenint en compte:   
El resultat de la totalitat de les actuacions que en cada cas siguen necessàries per a determinar l'afecció al patrimoni, requerits en els informes emesos per la Conselleria de Cultura en cadascun dels parcs sobre les addendes a l'estudi d'impacte ambiental sobre afecció al patrimoni cultural.  
Les possibles afeccions i alternatives existents a escala detallada, d'acord amb les especificacions assenyalades en el punt anterior.   
L'escala gràfica del projecte ha de tenir un nivell mínim de detall 1:2.000 i ha d'incloure plànols topogràfics de planta, transversals i longitudinals del condicionament dels vials d'accés als parcs, el traçat i el disseny definitius dels vials interiors, de les rases, de les plataformes de muntatge, les fonamentacions, la ubicació de les subestacions, de la planta de formigó, etc., i les mesures correctores o protectores per a la prevenció d'incendis (apartat 5.6), d'acord amb els criteris establits en l'informe emés pel Servei de Prevenció d'Incendis d'aquesta Conselleria. En la documentació gràfica es consignaran els jaciments existents i el perímetre corresponent, els camins ramaders existents en l'àmbit dels parcs, com també la vegetació d'interés a fi que tots aquests elements queden degudament preservats de les obres mitjançant el corresponent jalonament des del moment del replantejament.   
  
Es detallarà la ubicació, en coordenades UTM, de cadascun dels aerogeneradors com també la denominació definitiva a fi d'unificar dades i facilitar la tasca del programa de vigilància ambiental.   
d) La reubicació dels aerogeneradors i de la subestació que calguera realitzar després de la formulació de la resolució complementària dels projectes constructius, s'ha de fer, si escau, dins de l'àmbit del Pla especial i d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 2.1 anterior i es comunicaran a aquesta Direcció General mitjançant un informe extraordinari.  
Els aerogeneradors que no puguen ser ubicats de nou han de ser eliminats.   
3. L'inici de les obres queda supeditat a:  
- La formulació de la resolució complementària a aquesta declaració d'impacte ambiental favorable sobre el sistema d'evacuació de la zona 9 a la ST de Requena, d'acord amb el que estableix el punt 1 anterior.  
  
- La formulació de la resolució complementària a aquesta declaració d'impacte ambiental favorable sobre els projectes constructius, el contingut dels quals s'ha especificat en l'apartat 2 anterior.  
4. En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) han d'efectuar-se les modificacions següents:  
L'àmbit del Pla especial per als aerogeneradors i subestacions (àrea on es declaren compatibles les instal·lacions eòliques) s'ha d'ajustar a les alineacions considerades aptes en aquesta resolució, i s'han d'eliminar expressament els parcs, les alineacions o les posicions que s'han considerat no aptes per afecció a l'avifauna, per afecció a la vegetació, el paisatge, etc.  
Així mateix, l'àmbit del Pla especial per als accessos i rases queda supeditat a les variacions que hagen de realçar-se, d'acord amb el que s'ha especificat en el punt 2.2 anterior.  
L'amplària fixada de l'àmbit de Pla especial (200 metres) s'ha de reduir com a mínim a la meitat, ja que comprén zones de vessant amb pendents acusats, i és preferent la realització de l'obra ajustada a les àrees tallafocs o a les zones de menys pendent.   
Per tant, l'amplària màxima de l'àmbit del Pla especial per a les alineacions dels aerogeneradors ha de ser de 50 metres a l'un costat i a l'altre. Aquesta franja, en tot fas, ha de formar part dels 1.000 metres de zona d'afecció que es declara d'acord amb l'article 25 de la normativa del Pla eòlic valencià, aprovat mitjançant un acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 26 de juliol de 2001, i ha d'excloure en tot cas:  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent del municipi en qüestió.   
- Els camins ramaders classificats limítrofs amb les alineacions o la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats o determinada per l'òrgan competent després de la prospecció arqueològica corresponent.  
5. Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol 13 de la memòria general de la zona 9 i el capítol 9 de cadascun dels parcs eòlics i la de la documentació complementària presentada s'han de complementar amb les que es detallen a continuació:  
a) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció del soroll  
  
- Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, han de circular amb les caixes cobertes de lona.  
- Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció.   
- S'ha d'efectuar un manteniment periòdic dels silenciadors dels escapaments, rodaments, engranatges i mecanismes en general de tota la maquinària que intervinga en l'obra.  
- La realització de voladures com a mètode d'excavació s'ha d'utilitzar puntualment i només en els supòsits en què no hi haja tècniques alternatives. En aquest cas, s'ha de comunicar mitjançant un informe extraordinari aquesta circumstància a fi de determinar la necessitat d'aplicació de mesures preventives o correctores addicionals.  
b) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic   
Durant les obres, en la fase de moviment de terres, s'ha de realitzar un seguiment amb la finalitat de detectar formacions càrstiques d'interés (coves, dolines, avencs, etc). Davant de qualsevol troballa d'aquesta naturalesa s'han de detenir els treballs, cal establirun perímetre d'afecció i s'ha de comunicar, mitjançant un informe extraordinari, a l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'aquesta Direcció General a fi de valorar ne la importància i emetre'n informe, atenent el que estableix l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre de la Generalitat Valenciana d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.   
c) Protecció al patrimoni  
Sense perjudici de les accions que s'hagen de dur a terme per a evitar l'afecció a jaciments inventariats o detectats, d'acord amb les addendes a l'estudi d'impacte ambiental sobre afecció al patrimoni (amb informe favorable per la Conselleria de Cultura al juliol de 2008) i amb els informes vinculants emesos per la Conselleria de Cultura, i en el punt 2.2, durant les obres s'ha de realitzar una vigilància permanent, de manera que si apareixen jaciments arqueològics o palentològics, s'han de suspendre obligatòriament els treballs, s'ha d'establir un perímetre de protecció i s'ha de notificar immediatament a la Conselleria de Cultura.   
d) Protecció de la fauna  
- Si la fase d'obres comprén totalment o parcialment l'època de nidificació de rapaces forestals, s'ha de verificar l'existència de nius en una franja de 500 metres a l'un costat i a l'altre de les alineacions projectades, al voltant de la planta de formigó i de la zona d'ubicació de la subestació, a fi d'establir la limitació en l'execució de les obres que garantisquen l'èxit de la reproducció. Les limitacions esmentades s'han d'establir per a l'obra civil de qualsevol naturalesa que es trobe a una distància igual o inferior a 500 metres dels punts de nidificació detectats i seran aplicables entre els mesos de març a juny, ambdós inclosos.   
- S'han d'estudiar acuradament les modificacions necessàries al disseny de les infraestructures associades als parcs (camins, rases i subestacions) per a evitar qualsevol alteració de les espècies de fauna terrestre amenaçada a l'àrea, d'acord amb l'informe del Servei de Biodiversitat, i amb les localitzacions assenyalades en l'apartat de les consideracions ambientals de la part expositiva d'aquesta resolució.  
e) Protecció del sòl i la vegetació   
- Durant la fase de construcció, el condicionament tant dels camins d'accés als parcs com els vials interiors no sobrepassarà els 4,5 metres (tret de les cunetes, els sobreamples dels revolts i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària, que han de distar almenys 500 metres entre si i s'han de fer coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a les instal·lacions dels aerogeneradors). En cap cas, els vials interiors poden tenir una amplària superior als vials d'accés principals.  
  
- Les dimensions de plataformes, fonamentacions, subestació, àrees d'abassegament, planta de formigó, etc., s'han de reduir al mínim imprescindible per a l'execució de l'obra i per a complir les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.   
- La restauració ambiental ha de comprendre la totalitat de les superfícies afectades, que inclou els talussos i terraplens residuals generats en la fase de construcció, d'acord amb els establits en els apartats corresponents de l'estudi d'impacte ambiental.   
- Si cal utilitzar materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de la mateixa excavació de les obres (sabates, plataformes, rases, etc.), s'han d'obtenir de pedreres autoritzades i l'eliminació de materials sobrants s'ha d'efectuar a un abocador inert legalitzat. Si no hi ha pedreres o abocadors legals en l'entorn de l'obra s'ha de tramitar l'estudi d'impacte ambiental corresponent, d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, del Govern Valencià, pel qual s'aproven el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
  
- Cal tenir en compte l'informe remés pel Servei de Prevenció d'Incendis, de 29 maig de 2009, relatiu al concepte de seguretat provada en línies elèctriques d'evacuació d'energia en parcs eòlics.  
  
f) Protecció contra incendis  
S'han d'aplicar totes les mesures apuntades en l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis, tant en la fase de construcció com en la de funcionament, i es consignaran en els projectes constructius (punt 2.2) els aspectes següents:  
- La situació especifica dels dipòsits d'aigua com a reforç dels sistemes d'extinció terrestre, com també les característiques d'aquests.   
  
- Les característiques de les àrees tallafocs, tant de nova obertura, com també la magnitud de l'ampliació de les existents, i la manera d'execució.   
- Concreció i proposta de les àrees que cal condicionar per a l'embarcament i el desembarcament de les brigades transportades amb helicòpter.   
Les mesures esmentades han d'estar executades en el moment en què comence la fase de muntatge dels aerogeneradors.  
g) Si en el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers o impactes no detectats en aquesta avaluació d'impacte ambiental, caldrà estudiar-los i corregir-los.  
6. En relació amb el programa de vigilància ambiental   
a) S'ha de realitzar un control de l'avifauna durant la fase d'obres i s'ha de procedir de forma semblant a la utilitzada a la zona 8 tramitada amb anterioritat. S'ha d'iniciar en el moment de replantejament de les obres i s'ha d'acabar en el moment en què les instal·lacions comencen a funcionar.   
b) La metodologia per a la realització del pla de seguiment de la incidència per col·lisió dels parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters), s'ha d'ajustar al protocol establit pel Servei de Biodiversitat d'aquesta Direcció General, incidint o complementant-se en tot cas amb els condicionants següents:   
- S'han de dur a terme experiments, en cadascuna de les estacions de l'any, de detecció i permanència de cadàvers a fi d'establir factors de correcció en la determinació de la mortalitat per col·lisió, tant per a les alineacions d'aerogeneradors com de la línia elèctrica.   
  
- Sense perjudici de la informació que s'incloga en l'informe anual, les dades de mortalitat o qualsevol incidència ressenyable corresponent a aus rapaces i de les espècies catalogades en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana), com també la recollida de cadàvers s'ha de realitzar d'acord amb el protocol elaborat amb aquesta finalitat pel Servei de Biodiversitat d'aquesta Conselleria.  
- El període de 5 anys proposat per a la realització del seguiment és el mínim imprescindible per a poder determinar la incidència dels parcs eòlics instal·lats, i queda supeditada la continuïtat i la metodologia de seguiment, per a la resta del període de funcionament de l'activitat, als resultats obtinguts en el període mínim.  
El pla de seguiment s'ha de reiniciar per a aquells aerogeneradors o trams de línia elèctrica que, transcorreguts sis mesos des de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques i per qualsevol causa, s'hagen ubicat de nou o s'hagen modificat.   
- Si el programa de vigilància ambiental demostra, en el transcurs del temps, la perillositat de qualsevol dels aerogeneradors instal·lats, en relació amb la població de voltors o exemplars d'espècies d'avifauna incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, serà aplicable l'article 34.4 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament que desenvolupa l'article 7.2.c de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental.   
A l'efecte d'aquest article, el llindar crític, s'ha de determinar a partir de l'avaluació de les dades demanades en el Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en les aus i quiròpters, efectuada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.   
  
Les mesures protectores o correctores o les modificacions que calga aplicar-hi, inclòs el desmantellament dels aerogeneradors en el cas d'impacte crític, serà a càrrec de l'empresa adjudicatària, sense que, en cap cas, es puga entendre que està subjecte a compensacions per part d'aquesta Administració.   
c) Llista d'informes   
A més dels informes proposats per al control de la vigilància ambiental, durant la fase d'obres s'han de presentar informes ordinaris amb una periodicitat mensual, on s'han de descriure les actuacions que s'hagen dut a terme des de l'informe anterior, i s'hi ha adjuntar el reportatge fotogràfic corresponent.   
Si sorgeix qualsevol incidència o imprevist (ex. jaciments arqueològics o paleontològics, formacions càrstiques, o qualsevol dada d'interés relativa a l'avifauna) s'ha de comunicar a l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'aquesta Direcció General mitjançant un informe extraordinari.   
d) Cal realitzar un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població resident, tant als nuclis urbans com a les edificacions aïllades, com també de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i, en especial, sobre el turisme rural.  
  
L'estudi s'ha d'iniciar en el moment del replantejament de les obres i s'ha d'estendre almenys a un any després de l'entrada en funcionament de les instal·lacions eòliques. Les dades demanades durant la fase d'obres s'han d'incloure en l'informe núm. 2, és a dir, a la finalització de les obres de restitució dels terrenys previ a la revegetació.  
7. Mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural  
Es consideren adequades les mesures compensatòries proposades, encara que les del grup de millora dels valors naturals cal concretar-les mitjançant un estudi específic, que s'ha de presentar en el termini màxim d'1 any, comptador des de la posada en funcionament de les instal·lacions eòliques.   
  
Quart  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Cinqué   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
  
València, 29 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
  
Resolució de correcció d'errors a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 31/02-AIA   
Promotor: RENOMAR   
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia. Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte del projecte: instal·lacions eòliques de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: termes municipals de Fuenterrobles, Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Sinarcas, Benagéber, Utiel, Chelva, Loriguilla, Chera, Sot de Chera, Gestalgar, Chiva, Requena, Siete Aguas i Buñol.  
  
S'ha detectat un error en l'apartat primer de la part dispositiva de la DIA formulada a les instal·lacions eòliques de la zona 9, mitjançant Resolució de 29 de maig de 2009.  
Aquest error consisteix en l'omissió de les posicions de l'alineació A2 del Parc eòlic Negrete I (aerogeneradors 16 a 19, ambdós inclusivament), que es troben a una distància inferior a 1.000 m del punt de nidificació de l'àguila reial.  
Si bé en la part expositiva, apartat de consideracions ambientals, s'enumeraven i es descrivien els emplaçaments que es rebutjaven, entre els quals s'incloïen els aerogeneradors esmentats (pàg. 75), per un error de transcripció, aquests no es van incloure en l'apartat primer de la part dispositiva.   
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta resolució:  
  
  
Primer  
Es procedeix a reparar l'error detectat en l'apartat primer de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental de les instal·lacions de la zona 9, formulada mitjançant Resolució de 29 de maig de 2009, de manera que  
On diu:  
«- Parc eòlic Negrete I,  
Alineacions A3, A4 i A5 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge).  
Pel que fa a la subestació i la planta de formigó situades al costat de la carretera CV-390 s'ha de considerar el que s'especifica en el punt 2.2. de l'apartat tercer de la part dispositiva de la present resolució»;  
Ha de dir  
«- Parc eòlic Negrete I,  
Alineacions A3 A4 i A5 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge).   
Aerogeneradors 16 a 19 (ambdós inclusivament) de l'alineació A2 i la infraestructura associada (camins, rases i plataformes de muntatge)  
Pel que fa a la subestació i la planta de formigó situades al costat de la carretera CV-390, s'ha de considerar el que s'especifica en el punt 2.2. de l'apartat tercer de la part dispositiva d'aquesta resolució».  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és cap inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
  
València, 3 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6716, del 17-02-2012 (2012/1574)

RESOLUCIÓN de 14 de diciembre de 2011, del director general de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de la declaración y la resolución complementaria correspondiente al proyecto de instalaciones eólicas de la zona 9 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6716

Fecha DOGV
:   17-02-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/1574

CVE


Fecha del documento
:   14-12-2011

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Sot de Chera](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [Loriguilla](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Chera](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [Caudete de las Fuentes](javascript:void(0))
    * [Siete Aguas](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Benagéber](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Chelva](javascript:void(0))
    * [Gestalgar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 14 de diciembre de 2011, del director general de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de la declaración y la resolución complementaria correspondiente al proyecto de instalaciones eólicas de la zona 9 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana. [2012/1574]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración y la resolución complementaria correspondiente al expediente 31/02 AIA.  
  
Valencia, 14 de diciembre de 2011.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 31/02-AIA   
Promotor: RENOMAR   
Autoridad sustantiva: Dirección General de Energía. Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto del proyecto: instalaciones eólicas de la zona 9 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
Localización: términos municipales de Fuenterrobles, Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Sinarcas, Benagéber, Utiel, Chelva, Loriguilla, Chera, Sot de Chera, Gestalgar, Chiva, Requena, Siete Aguas y Buñol.  
Descripción del proyecto  
Antecedentes   
La oferta de desarrollo de la zona 9 de la empresa promotora, presentada y seleccionada en la convocatoria pública de adjudicación de las zonas eólicas, difiere en varios aspectos de la expuesta a información pública. A continuación, se describe brevemente ya que resulta trascendente para algunos aspectos de la evaluación ambiental.  
La propuesta consistía en la instalación de 281 aerogeneradores (284,75 MW) distribuidos en 8 parques eólicos de la siguiente manera:  
1. Parques eólicos con aerogeneradores de 850 KW:   
- Bicuerca (13 aerogeneradores),  
- Negrete I (42 aerogeneradores)  
- Negrete II (33 aerogeneradores)  
- Sierra del Tejo (58 aerogeneradores)  
- Juan Navarro (35 aerogeneradores)  
- Chera (37 aerogeneradores)  
Dimensiones de las turbinas son: 52 m de rotor, 55 m de altura de torre.  
Dimensiones de la obra civil:  
Zapatas de 11,5 x 11,5 x 0,8 m  
Plataformas de 12 x 17 m (204 m²)  
2. Parques eólicos con aerogeneradores de 1,5 MW:  
- Bosques I (33 aerogeneradores)  
- Bosques II (19 aerogeneradores)   
Dimensiones de las turbinas son: 77m de rotor, 61,5 m de altura de torre.  
Dimensiones de la obra civil:  
- Zapatas de 11,5 x 11, 5 x 1,5-2 m   
- Plataformas de 14 x 29 (406 m²)  
La evacuación de la energía se preveía a la subestación de Cofrentes presentando tan sólo un esquema de las alternativas de trazado.  
Propuesta actual   
De acuerdo con la documentación expuesta a información pública, las instalaciones proyectadas para la zona 9 tienen las siguientes características, presentándose en el documento únicamente un esquema poco definido de los diferentes trazados.  
Se proyecta la instalación de 235 aerogeneradores, que producirán una potencia de 352,5 MW, agrupados en 10 parques eólicos: Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Experimental de Bicuerca, Cabezo del Fraile, Negrete I, Negrete II, Juan Navarro, Tejo I, Tejo II y Chera. La energía producida por los parques se evacua en 12 kV o en 30 kV subterráneamente a seis subestaciones situadas en los parques de Cerro Pelado, Sierra de Bicuerca, Negrete I, Juan Navarro, Sierra del Tejo y Chera, donde se trasforma a 132 kV. De cada subestación parte una línea aérea de 132 kV que se va unificando de oeste a este hasta la subestación de Requena (400 kV), que se ubica al este del Rebollar.   
El modelo de aerogenerador seleccionado tiene una potencia unitaria de 1,5 MW (INGETUR IT77/1500) con una altura de torre de 80 m y longitud de palas de 37 m (en este punto conviene que el promotor analice en los proyectos constructivos la posibilidad de instalar aerogeneradores de mayor potencia unitaria.)  
Las dimensiones de la obra civil para la instalación de las infraestructuras eólicas descritas son:  
Viales. Se requieren caminos de 4,5 metros de firme, tanto en el acceso principal a cada uno de los parques como en los viales interiores. Los viales interiores comprenden los caminos de acceso a las cumbreras, el camino paralelo a cada alienación de aerogeneradores y a la subestación. La caja (firme+cunetas+desmonte+terraplenes) es variable dependiendo de la pendiente del terreno por el que se traza el camino. En los parques proyectados se prevén las siguientes secciones tipo:  
- Sección tipo 1/4,5 m, camino en pista existente con firme de zahorras, anchura de caja 8,4 metros.  
- Sección tipo 2/4,5 m, camino en terreno llano con firme de zahorras, anchura de caja 5,7 m.  
- Sección tipo 4/4,5 m, camino a media ladera de poca pendiente con firme de zahorras, anchura de caja 8,4 m. Se proyecta un subtipo con escollera en la zona de Caballeros que reduce ligeramente (1,20 m) la anchura de afección de fuerte pendiente con firme de zahorras.   
- Sección tipo 5/4,5 m, camino a media ladera de fuerte pendiente con firme de zahorras, anchura de caja 11,1 m.  
La anchura del firme se amplía en los tramos de camino curvos con un radio de curvatura insuficiente para el paso de los trasportes especiales.  
Zanjas. La energía generada por cada turbina se evacua en subterráneo hasta la correspondiente subestación, lo que conlleva la ejecución de una zanja de 1,20 m de profundidad, que generalmente discurre adosada a los viales. La anchura varía entre 0,80 y 1,80 m en función del número de circuitos que alberga. Las zanjas previstas en los parques de la zona 9 responden a los siguientes tipos:  
- tipo 1: 0,80 m  
- tipo 2: 0,90 m   
- tipo 3: 1,20 m   
Zapatas. El área ocupada para la cimentación de la torre del aerogenerador es de 187,69 m² (13,7 x 13,7 metros).  
Plataforma de montaje. El montaje de cada aerogenerador precisa una plataforma de 392 m² (14 m x 28 m) paralela al camino y colindante con la zapata.   
Los 235 aerogeneradores a instalar tienen una potencia unitaria de 1,5 MW y se distribuyen del siguiente modo:   
3. Parque eólico Cerro Pelado (33 MW) con 22 aerogeneradores, distribuidos en dos alineaciones:  
- A1, 20 aerogeneradores   
- A2, 2 aerogeneradores   
Las dimensiones tipo y longitudes de los caminos proyectados son   
  
  
  
Las dimensiones tipo y longitudes de las zanjas proyectadas son:  
  
  
  
4. Parque Eólico Sierra de la Bicuerca (25,5 MW) con 17 aerogeneradores, distribuidos en dos alineaciones:  
- A1, 12 aerogeneradores   
- A2, 5 aerogeneradores   
Las dimensiones tipo y las longitudes de los caminos proyectados en el Parque eólico Sierra de la Bicuerca son:  
  
  
  
Las dimensiones tipo y longitudes de las zanjas proyectadas son:  
  
  
  
5. Parque Eólico Experimental de la Bicuerca (18 MW) con 12 aerogeneradores, distribuidos en dos alineaciones:  
- A1, 7 aerogeneradores   
- A2, 5 aerogeneradores   
Por las condiciones de viento de este emplazamiento (bajo recurso y baja turbulencia), se proyecta este parque como experimental con objeto de ensayar y comprobar la eficacia de diversas medidas y dispositivos a adaptar en la turbina, con el fin de mejorar la producción eléctrica, sobre todo en el tramo de velocidad de viento más bajo (de 3 a 6 m/s). Las características del aerogenerador y de la obra civil no varían respecto del resto de parques.  
Las dimensiones tipo y longitudes de los caminos proyectados en el Parque eólico Experimental de Bicuerca son:  
  
  
  
Las dimensiones tipo y longitudes de las zanjas proyectadas son:  
  
  
  
6. Parque eólico Cabezo del Fraile (43,5 MW) con 29 aerogeneradores, distribuidos en siete alineaciones:  
- A1, 4 aerogeneradores   
- A2, 3 aerogeneradores   
- A3, 4 aerogeneradores  
- A4, 3 aerogeneradores  
- A5, 4 aerogeneradores  
- A6, 3 aerogeneradores  
- A7, 8 aerogeneradores  
Las dimensiones tipo y longitudes de los caminos proyectados en el Parque eólico de Cabezo del Fraile son:  
  
  
  
Las dimensiones tipo y longitudes de las zanjas proyectadas son:  
  
  
  
7. Parque Eólico Negrete I (42 MW) con 28 aerogeneradores, distribuidos en cinco alineaciones:  
- A1, 8 aerogeneradores   
- A2,11 aerogeneradores   
- A3, 5 aerogeneradores  
- A4, 2 aerogeneradores  
- A5, 2 aerogeneradores  
Las dimensiones tipo y longitudes de los caminos proyectados en el Parque Eólico de Negrete I son:  
  
  
  
Las dimensiones tipo y longitudes de las zanjas proyectadas son:  
  
  
  
8. Parque eólico Negrete II (39 MW) con 26 aerogeneradores, distribuidos en tres alineaciones:  
- A1, 2 aerogeneradores   
- A2, 4 aerogeneradores   
- A3, 20 aerogeneradores  
Las dimensiones tipo y longitudes de los caminos proyectados en el Parque eólico de Negrete II son:  
  
  
  
Las dimensiones tipo y longitudes de las zanjas proyectadas son:  
  
  
  
9. Parque eólico Juan Navarro (43,5 MW) con 29 aerogeneradores, distribuidos en cuatro alineaciones:  
- A1, 8 aerogeneradores   
- A2,7 aerogeneradores   
- A3,7 aerogeneradores  
- A4,7 aerogeneradores  
Las dimensiones tipo y longitudes de los caminos proyectados en el Parque eólico de Juan Navarro son:  
  
  
  
Las dimensiones tipo y longitudes de las zanjas proyectadas son:  
  
  
  
10. Parque eólico Chera (28,5 MW) con 19 aerogeneradores, distribuidos en siete alineaciones:  
- A1, 2 aerogeneradores   
- A2,3 aerogeneradores   
- A3, 3 aerogeneradores  
- A4, 5 aerogeneradores  
- A5, 2 aerogeneradores  
- A6, 2 aerogeneradores  
- A7, 2 aerogeneradores  
Las dimensiones tipo y longitudes de los caminos proyectados en el Parque eólico de Chera son:  
  
  
  
Las dimensiones tipo y longitudes de las zanjas proyectadas son:  
  
  
  
11. Parque eólico Sierra del Tejo I (49.5 MW) con 33 aerogeneradores dispuestos en 4 alineaciones:   
- A1, 12 aerogeneradores   
- A2, 11 aerogeneradores   
- A3, 6 aerogeneradores  
- A4, 4 aerogeneradores  
Las dimensiones tipo y longitudes de los caminos proyectados en el Parque eólico Sierra del Tejo I son:  
  
  
  
Las dimensiones tipo y longitudes de las zanjas proyectadas son:  
  
  
  
12. Parque eólico Sierra del Tejo II (30 MW) con 20 aerogeneradores, distribuidos en cuatro alineaciones:  
- A1, 6 aerogeneradores   
- A2,5 aerogeneradores   
- A3,3 aerogeneradores  
- A4,6 aerogeneradores  
Las dimensiones tipo y longitudes de los caminos proyectados en el parque eólico Sierra del Tejo II son:  
  
  
  
Las dimensiones tipo y longitudes de las zanjas proyectadas son:  
  
  
  
- Se ha previsto la construcción de un centro de transformación 12/30 kV en el Parque eólico de Sierra de Negrete II, donde conectarán las líneas de media tensión (12 kV) procedentes del parque eólico. De este centro de transformación partirá una línea eléctrica subterránea (30 kV) que llevará la energía hasta la subestación de Negrete.  
El centro de transformación estará configurado por una caseta prefabricada de 100 m² y un edificio anejo de 50 m² que albergará las celdas de 12 kV. Se localizará entre los aerogeneradores.  
- Se prevén 6 subestaciones en la zona de estudio a las que conectarán las líneas de media tensión provenientes de los parques eólicos a 12 kV o 30 kV. De estas subestaciones partirán las líneas aéreas de alta tensión (132 kV) que evacuará la energía eléctrica generada en todos los parques de la zona.  
Cada subestación estará configurada principalmente por un sistema de 132 kV, de 1 a 3 transformadores de potencia 12/132 kV. En la subestación de Negrete, existirá además un sistema de 30 (proveniente del Centro de transformación del Parque eólico de Negrete II) y uno de los transformadores será de 30/132 kV.   
- Además, dispondrán de un edificio de una sola planta que tendrá dos salas principales: la sala de control y celdas, además de un almacén. Este edificio ocupa una superficie de 225 m², siendo el total de la subestación de aproximadamente 2.800 m².  
  
Sistema de evacuación  
Se plantea la construcción de dos tendidos eléctricos de 132 kV, uno occidental y otro oriental que llevarán la energía a la subestación de Requena 400/132 kV.  
Línea occidental: evacuará la energía producida en los parques Negrete I, Negrete II y Cabezo del Fraile, desde la subestación de Negrete. El tendido sigue una trayectoria sur y luego sudeste hasta llegar a la subestación de Requena. A este tendido se le unen dos ramales, primero uno proveniente de la ST de Sierra de la Bicuerca, al que anteriormente se le ha unido el proveniente de la ST Cerro Pelado y, posteriormente, otro proveniente de la ST de Juan Navarro.  
Desde este punto, el tendido común para los siete parques mencionados continúa en trayectoria general sureste hasta la ST de Requena en cuyas proximidades hay que sortear las infraestructuras del AVE y la Autovía A3.  
Línea oriental: de la subestación de Chera parte un tendido de 132 kV para llegar a la ST de Tejo, a la que llega la energía de los parques eólicos Tejo I y Tejo II. Desde aquí sigue en dirección suroeste hasta conectar con la subestación de Requena y, que al igual que en la línea anterior tiene que sortear las infraestructuras del AVE y la autovía A3.  
Las características de cada tramo son:  
Línea eléctrica de 132 kV ST. Cerro Pelado - ST Bicuerca  
Tendido eléctrico:  
- Características: el tendido eléctrico que evacua la energía tiene una longitud aproximada de 5,38 km. La tensión nominal es de 132 kV.  
- Trazado: va de la ST Cerro Pelado a conectar con la ST Bicuerca.  
- Configuración: simple circuito, un conductor por fase de Al-Ac, tipo LA-180. Cable de tierra OPGW-14-24.  
Línea eléctrica de 132 kV ST Bicuerca - entronque con Ap. 19 de la L/ST Negrete - ST Requena (tramo norte)  
Tendido eléctrico:  
- Características: el tendido eléctrico que evacua la energía tiene una longitud aproximada de 14,84 km. La tensión nominal es de 132 kV.  
- Trazado: va de la ST Bicuerca hasta conectar con el apoyo 19 de la línea ST Negrete - ST Requena (tramo norte).  
- Configuración: simple circuito, un conductor por fase de Al-Ac, tipo LA-180. Cable de tierra OPGW-14-24.  
Línea eléctrica de 132 kV ST Negrete - ST Requena (tramo norte)  
Tendido eléctrico:  
- Características: el tendido eléctrico que evacua la energía tiene una longitud aproximada de 19,1 km. La tensión nominal es de 132 kV.  
- Trazado: va de la ST Negrete hasta conectar la línea que va a la ST Requena (subestación que recoge toda la energía producida por la zona 9).  
- Configuración: simple circuito, un conductor por fase de Al-Ac, tipo GULL. Cable de tierra OPGW-14-24.  
Línea eléctrica de 132 kV ST Negrete - ST Requena (tramo sur)  
Tendido eléctrico:  
- Características: el tendido eléctrico que evacua la energía tiene una longitud aproximada de 12,35 km. La tensión nominal es de 132 kV.  
- Trazado: va del apoyo final del tramo norte de la línea ST Negrete - ST Requena hasta la ST Requena.  
- Configuración: simple circuito, dos conductores por fase de Al-Ac, tipo GULL. Cable de tierra OPGW-14-24.  
Línea eléctrica de 132 kV ST Juan Navarro - entronque con Ap. 69 de la L/ST Negrete - ST Requena  
Tendido eléctrico:  
- Características: el tendido eléctrico que evacua la energía tiene una longitud aproximada de 7,84 km. La tensión nominal es de 132 kV.  
- Trazado: va de la ST Juan Navarro a conectar con el apoyo 69 de la línea ST Negrete - ST Requena (en el punto de encuentro de los tramos norte y sur).  
- Configuración: simple circuito, un conductor por fase de Al-Ac, tipo LA-180. Cable de tierra OPGW-14-24.  
Línea eléctrica de 132 kV ST Chera - ST Requena  
Tendido eléctrico:  
- Características: el tendido eléctrico que evacua la energía tiene una longitud aproximada de 4,8 km. La tensión nominal es de 132 kV.  
- Trazado: va de la ST Chera hasta conectar con la ST Requena.  
- Configuración: simple circuito, un conductor por fase de Al-Ac, tipo LA-180. Cable de tierra OPGW-14-24.  
Línea eléctrica de 132 kV ST Tejo - entronque con Ap. 30 de la L/ST Chera - ST Requena  
Tendido eléctrico:  
- Características: el tendido eléctrico que evacua la energía tiene una longitud aproximada de 177 m. La tensión nominal es de 132 kV.  
- Trazado: va de la ST Tejo hasta conectar con el apoyo 30 de la línea ST Chera - ST Requena.  
- Configuración: simple circuito, un conductor por fase de Al-Ac, tipo LA-180. Cable de tierra OPGW-14-24.  
Para el conjunto del sistema de evacuación se proyecta:   
- Aislamiento de composite, tanto en las cadenas de suspensión como en las de amarre.  
- Apoyos serán metálicos, constituidos por perfiles angulares de lados iguales, galvanizados en caliente, de acero y organizados en celosía. Dispondrán de un cuerno en la parte superior para el cable de tierra. La altura varía entre 26,4 m y 36,5 m.  
- Acceso a los puntos de anclaje de los apoyos utilizando pistas y caminos rurales existentes, aunque dada la morfología del terreno se prevé la apertura de caminos nuevos. La anchura de la calzada será entre 3,5 y 4,5 m de anchura para el acceso de un camión grúa para el alzado de la torre.  
  
Análisis alternativas  
Alternativas para la selección de emplazamientos de parques eólicos.  
Selección de emplazamientos:  
Tal y como ha sido expuesto en los apartados anteriores, el análisis de alternativas de la zona eólica se corresponde aproximadamente con la fase I de los estudios territoriales de desarrollo eólico que emprende RENOMAR para una determinada área geográfica.  
El inventario preliminar de emplazamientos eólicos que manifestaban posibilidad, queda reflejado en el correspondiente plano del tomo de cartografía.  
En total se diferenciaron 10 grandes áreas alternativas analizando dentro de cada una de ellas las posibles alineaciones en base a los criterios descritos en el apartado de selección de emplazamientos. A continuación, se indica el número de alineaciones analizadas en cada área potencial, las alienaciones rechazadas (que se denominan con letras), los motivos de rechazo, las alineaciones seleccionadas (que se denominan con números) y posteriormente se resume, en una tabla, a qué parque eólico se asigna cada una de las alineaciones seleccionadas.   
Atalaya (1 alineación)  
- Rechazada por localización en zona no apta en el Plan eólico valenciano.  
Rope (2 alineaciones). Rechazada toda el área por:  
- Localización en una zona no apta en el Plan eólico valenciano.  
- Por estar en una zona de interés geológico.  
Carrasquillas (3 alineaciones) Rechazada toda el área por:  
- Localización en una zona no apta en el Plan eólico valenciano.  
- Dificultades constructivas.  
- Aislamiento geográfico y dificultades en la comunicación.  
- Presencia de sabina albar (Juniperus thurifera).  
Bicuerca (7 alineaciones).  
Se rechazan 3 alineaciones por los siguientes motivos:  
Área A  
- Localización en una zona no apta en el Plan eólico valenciano.  
- Dificultades constructivas.  
Área B  
- Localización en una zona no apta en el Plan eólico valenciano.  
Área C  
- Localización en una zona no apta en el Plan eólico valenciano.  
- Localización en una zona boscosa de pino carrasco (Pinus halepensis).  
- Dificultad constructiva.  
- Bajo potencial eólico.  
Se seleccionan 4 alineaciones que se distribuyen entre los parques de Bicuerca y Bicuerca Experimental.   
Cerro Pelado 3 alineaciones   
Se rechaza 1 alineación por los siguientes motivos:  
Área A  
- Mala orientación a vientos dominantes.  
- Falta de recurso eólico.  
Se seleccionan las otras dos alineaciones.   
Cabezo del Fraile: 11 alineaciones, de las cuales se rechazan 7 por los siguientes motivos:  
Áreas A, B y C  
- Mala orientación a vientos dominantes.  
- Falta de recurso eólico.  
- Afección directa a masa arbolada.  
Área D  
- Falta de recurso eólico.  
- Dificultad constructiva.  
Área E  
- Mala orientación a vientos dominantes.  
- Falta de recurso eólico.  
- Afección directa a carrascal.  
Áreas F y G  
- Falta de recurso eólico.  
Se seleccionan las 4 alineaciones restantes.   
Negrete: Se analizan 19 alineaciones, de las cuales se rechazan 10 por los siguientes motivos:  
Área A  
- Localización en zona no apta en el Plan eólico valenciano.  
- Bajo recurso eólico.  
Áreas B y C  
- Mala orientación a vientos dominantes.  
- Falta de recurso eólico.  
- Afección directa a encinar.  
Área D   
- Mala orientación a vientos dominantes.  
- Falta de recurso eólico.  
Área E  
- Avifauna. Existencia de un nido de águila real.  
Área F  
- Afección a repetidores de telecomunicaciones.  
Área G  
- Mala orientación a vientos dominantes.  
- Falta de recurso eólico.  
Área H  
- Sombras sobre la alineación estimada, localizada a menos de 500 m.  
Área I  
- Localización en zona no apta en el Plan eólico valenciano  
- Falta de recurso eólico.  
Se seleccionan las 9 alineaciones restantes, que se distribuyen entre los parques de Negrete I y Negrete II.  
Juan Navarro: Se estudian 10 alineaciones de las cuales se rechazan 6 por los siguientes motivos:   
Área A  
- Proximidad a la localidad de Las Nogueras (menos de 1.000 m).  
Área B  
- Sombras a la alineación existente.  
- Proximidad a la localidad de Las Nogueras (menos de 1.000 m).  
Áreas C y F  
- Dificultad constructiva.  
Áreas D y E  
- Dificultad constructiva.  
- Afección directa a pinar.  
- Parcialmente, localización en zona no apta en el Plan eólico valenciano.  
Se seleccionan las 4 alineaciones restantes   
Tejo: Se analizan 20 alineaciones, de las cuales se rechazan 9 por los siguientes motivos:   
Área A  
- Mala orientación a vientos dominantes.  
- Producción de sombras a la alineación seleccionada.  
Área B  
- Mala orientación a vientos dominantes.  
- Falta de recurso eólico.  
- Proximidad a la microrreserva Las Callejuelas.   
Área C  
- Afección arqueológica.  
- Afección a repetidores de telecomunicaciones.  
Área D  
- Dificultad constructiva.  
- Falta de recurso eólico.  
Áreas E y F  
- Falta de recurso eólico.  
Áreas G y H  
- Dificultad constructiva.  
Área I  
- Dificultad constructiva.  
- Afección a repetidor de telecomunicaciones.  
- Proximidad a Siete Aguas (menos de 1.000 m).  
Se seleccionan las 11 alineaciones restantes distribuyéndose entre los parques de Tejo I y Tejo II.   
Chera: Se consideran 13 alineaciones, de las cuales se rechazan 6 por las siguientes razones:  
Áreas A, B, C y D  
- Dificultad constructiva.  
Área E  
- Mala orientación a vientos dominantes.  
- Falta de recurso eólico.  
Área F  
- Falta de recurso eólico.  
Se seleccionan las siete restantes (aunque en una de ellas no se ubica ningún aerogenerador, se supone que por su escasa extensión).  
  
Ordenación general de la zona:  
De acuerdo a la selección de emplazamientos descrita anteriormente el Plan energético ha optado por definir los siguientes parques eólicos:  
  
  
  
En el documento se indica que se aprovechan todos los emplazamientos que, de acuerdo al análisis efectuado y el conocimiento disponible del recurso eólico son, técnica, económica y ambientalmente viables, proponiendo el uso de la mejor tecnología disponible al momento de la redacción de la oferta.   
Se señala, además, que la instalación de una potencia eléctrica de 352,50 MW con el empleo de 235 aerogeneradores frente a los 270 que indica el Plan eólico como máximo alcanzable se interpreta como una disminución de las afecciones potenciales por la reducción conseguida en las ocupaciones.  
Accesos  
En la actualidad existen diversos accesos que permiten una aproximación muy cercana al inicio de los parques eólicos planteados.  
El Parque eólico de Cerro Pelado tiene un acceso exterior directo desde la carretera comarcal CV-474, que une Villagordo de Cabriel con Camporrobles a través de un camino rural preexistente que conduce a la zona sur del parque eólico. Para permitir la salida de vehículos de obra se proyecta una salida a la carretera CV-475 Camporrobles - Fuenterrobles.  
El Parque eólico de la Sierra de la Bicuerca tiene un acceso exterior directo desde la carretera comarcal CV-475, que une Camporrobles con Fuenterrobles, a 2 km de Camporrobles a través de un camino rural preexistente: el camino viejo de Cuenca, que tras 2,5 km conduce a la subestación transformadora del Parque eólico de la Sierra de la Bicuerca. Para el acceso a la CV-475 y evitar el paso del núcleo urbano de Fuenterrobles, se habilitará una conexión entre el camino principal del Parque eólico de Cerro Pelado y la carretera CV-467 de enlace entre Fuenterrobles y la carretera Villagordo de Gabriel a Camporrobles.  
Los accesos al Parque eólico Experimental de la Bicuerca están compartidos con los del vecino Parque eólico de Sierra de la Bicuerca. Para permitir la salida de vehículos de obra se proyecta una salida a la carretera CV-470 Camporrobles - Las Cuevas.  
El Parque eólico de Cabezo del Fraile tiene un acceso exterior directo desde la carretera nacional N-330 que une Utiel con Teruel. Para las alineaciones A2 a A7, se toma un camino rural a partir de esta carretera y, a través de un camino rural o forestal preexistente, se llega a la zona central del parque eólico. Para permitir la salida de vehículos de obra y acceder a la subestación se proyecta una salida a la carretera CV-390 Utiel-Benageber. La alineación A1 tiene su propio acceso directo desde la carretera CV-390.  
El Parque eólico de Negrete I tiene un acceso exterior directo a partir de la carretera comarcal CV-391 que conecta Requena con la CV-390. La CV-391 se cruza con el límite entre el término municipal de Chelva y el término municipal de Utiel y desde ese punto de intersección, tras un recorrido de 2 km por dicha carretera en sentido suroeste, se conecta con un camino forestal preexistente que, en dirección norte conduce al Parque eólico de Negrete I.  
El Parque eólico de Negrete II tiene el mismo acceso exterior directo que el Parque eólico de Negrete I, a partir de la carretera comarcal CV-391 que conecta Requena con la CV-390. La CV-391 se cruza con el límite entre el término municipal de Chelva y el término municipal de Utiel y desde ese punto de intersección, tras un recorrido de 2 km por dicha carretera en dirección suroeste, se conecta con un camino rural preexistente, que después de 1.500 metros en dirección sureste conduce al Parque eólico de Negrete II. En dirección noroeste llegará a las alineaciones situadas al norte de la carretera.  
El Parque eólico de Juan Navarro tiene un acceso exterior directo para las alineaciones A4 y A3 a partir de la CV-391 que conecta Requena con la CV-390. Este acceso se instrumenta a través de un camino rural preexistente que parte de dicha carretera una vez pasada la población de La Cañada (este es un camino que une La Cañada con el núcleo urbano de Las Nogueras). Desde esta población y mediante un by-pass se unirá dicho camino con la pista asfaltada que va desde Las Nogueras a la carretera CV-391 y desde dicha pista asfaltada se accederá a la subestación y las alineaciones A1 y A2.  
Al Parque eólico de Chera se debe acceder a través de una pista asfaltada proveniente de Siete Aguas, denominada Camino de Monedí, que parte de la carretera nacional N-III Valencia - Madrid, a unos 6,5 km. pasando Buñol en dirección a Requena. Para permitir el tráfico fluido de los vehículos de obra y para optimizar este acceso de la carretera nacional se hará un segundo acceso aprovechando caminos forestales y agrícolas existentes hasta la denominada Fuente de la Vallesa, desde aquí parten los accesos a cada alineación y a la subestación.  
El Parque eólico de Sierra del Tejo I tiene un acceso a partir de un camino rural existente que arranca desde el enlace de la A3, denominado El Rebollar, y se dirige a la pedanía de El Matutano. Después, aprovechando caminos agrícolas y mediante caminos de nueva construcción, se accede a las alineaciones A1 y A2 situadas en Requena. Para acceder a las alineaciones A3 y A4 se aprovechará el camino rural, en parte asfaltado o con rodadura de zahorras, que une Siete Aguas con Chera y que parte del mismo núcleo urbano de Siete Aguas. Posteriormente se habilitará el camino rural denominado camino del Barranco de los Cinco Mojones, que parte del camino anteriormente citado y que permite el acceso a las alineaciones A3 y A4, situadas mayoritariamente en Siete Aguas. Desde el mismo camino citado en el párrafo anterior, se habilitará el camino rural denominado Camino de la Alqueruela, y que permite el acceso a la subestación, situada en Siete Aguas.  
El Parque eólico de Sierra del Tejo II tendrá sus accesos principales compartidos con el parque eólico de Sierra de Tejo I. Posteriormente se habilitarán caminos rurales, que parten del camino anteriormente citado, y que permite el acceso a las alineaciones A2, A3 y A4, situadas en Siete Aguas.  
  
Alternativas de evacuación  
Selección y justificación del lugar de conexión.  
De acuerdo al sistema de evacuación planteado por RENOMAR en el Plan Energético, esta zona eólica realiza su conexión a una subestación de nueva construcción de 400/132 kV, ubicada próxima a El Rebollar (término municipal de Requena) y anexa a la línea eléctrica de 400 kV existente. Esta línea eléctrica existente, atraviesa la parte central de la provincia de Valencia, ya que parte de la ST de Olmedilla (Cuenca) y llega a la ST Catadau (Valencia).  
Una alternativa a la subestación Requena, contemplada en un principio, era la prolongación de la línea eléctrica hasta la subestación de 400 kV en Cofrentes. Fue descartada por localizarse 28 km más al sur, lo que redundaría en un mayor número de tendidos y una mayor longitud de los mismos y, por tanto, una mayor afección ambiental sobre la vegetación, la fauna y el paisaje.  
Posición y número de las subestaciones de los parques eólicos:  
Desde el punto de vista técnico, sobre todo para minimizar las pérdidas por transporte de la energía en las conducciones subterráneas de 12 kV, lo más conveniente es construir una subestación para cada parque eólico en posición central respecto a la distribución de la potencia eléctrica instalada.  
Se planteó inicialmente construir diez subestaciones 132/12 kV, una para cada uno de los parques eólicos de la zona Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Experimental de Bicuerca, Cabezo del Fraile, Sierre de Negrete I, Sierra de Negrete II, Juan Navarro, Chera, Sierra de Tejo I y Sierra de Tejo II. Esta opción implicaba la necesidad de construir diez tendidos eléctricos aéreos que se unirían en dos tendidos eléctricos que llegarían directamente a la ST de Requena.  
Una vez estudiadas las diferentes alternativas se vio la posibilidad de que, por un lado, los parques de Sierra de la Bicuerca y Experimental de Bicuerca; por otro, Cabezo del Fraile, Sierra de Negrete I y Sierra de Negrete II, y por último Sierra del Tejo I y Sierra del Tejo II, compartiesen subestación, debido a que no se encuentran demasiado distanciados y desde el punto de vista económico y de pérdida de energía en el transporte subterráneo de 12 kV, es admisible una posición más o menos central de una subestación común para cada uno de los tres grupos de parques.  
Esto conlleva a la eliminación de las subestaciones de los parques Experimental de la Sierra de la Bicuerca, Cabezo del Fraile, Sierra de Negrete II y Sierra del Tejo II ya que estos parques utilizarán las de Sierra de la Bicuerca, Sierra de Negrete I y Sierra del Tejo I, respectivamente. En este caso el acceso principal a cada parque eólico permite trazar las zanjas de conducción subterránea de los tendidos de 12 kV, sensiblemente paralelas al mismo.  
Selección de los pasillos para los tendidos eléctricos aéreos.  
A continuación se describen las alternativas seleccionadas para la evacuación de los parques eólicos:  
- En la zona de Cerro Pelado se ha aprovechado una zona de cultivos situada en un collado de la sierra para la construcción de la subestación eléctrica 12/132 kV de Cerro Pelado. Para la evacuación se ha considerado la evacuación en 132 kV en dirección NE, mediante un tendido lo más corto y recto posible a través de campos de cultivo, hasta conectar con la ST de Bicuerca.  
- En la zona de Bicuerca se ha aprovechado una zona de cultivos situada en el collado entre las sierras donde se sitúan las dos alineaciones del parque para la construcción de la subestación eléctrica 12/132 kV de Sierra de la Bicuerca; y para la evacuación se ha considerado la evacuación en 132 kV en dirección este a través del vallejo existente y por campos de cultivo hasta el ramal que baja desde la Sierra del Negrete.  
- Evacuación de los parques de Negrete I, Negrete II, Cabezo del Fraile y Juan Navarro. La adopción por parte del plan de un punto de evacuación situado al sur de la sierra implica que sea ésta la dirección que deberemos buscar, considerando además que en la ladera norte, la existencia de amplias zonas de vegetación natural de gran calidad (carrascal y pinar de carrasco) hace inviable la evacuación por esta ladera norte. A este hecho se une que la zona norte está incluida en el territorio de campeo de diversas rapaces (águila real y águila perdicera) que anidan al norte de la zona. La ladera sur también tiene vegetación importante, entre la que destaca un buen bosque de pino carrasco, con abundante regenerado de encina. En esta ladera sur existen además dos elementos que hay que tener en cuenta a la hora de plantear la evacuación en esta dirección: la Ermita del Remedio y la Urbanización Casas Medina, ya que limitan las posibilidades de trazado, y obligan a que la evacuación sea por el extremo oeste.  
Hay que destacar que se ha hecho un esfuerzo de diseño para resolver la evacuación de los parques Negrete I, Negrete II y Cabezo del Fraile, con una única línea de evacuación y una única subestación eléctrica de 12/132 kV denominada Negrete y situada aproximadamente en el centro de los tres parques eólicos. De ella saldrá la línea de evacuación conjunta en dirección sur-este, hacia la subestación de Requena, transitando por terrenos de cultivo y evitando la afección a las laderas occidentales de la Sierra de Negrete.  
En el caso del Parque de Juan Navarro se evita la línea en las zonas altas de la sierra, localizando la subestación en la parte baja del emplazamiento, próxima a la carretera de Las Nogueras. Desde aquí y siguiendo el corredor de la carretera se baja hasta requena, donde se une a la línea eléctrica ST Negrete - ST Requena.  
- La zona de Chera baja hacia el este por una ladera desarbolada y que mantiene una buena cobertura vegetal de matorral, donde además hay caminos que podrán aprovecharse para las obras necesarias, por lo que la posibilidad de aumentar los niveles de erosión actuales es muy pequeña.  
- La zona de Tejo evacua en 132 kV también hacia el corredor Los Bosques - Requena, por medio de un corto tendido eléctrico de apenas 200 m de longitud.  
  
Alternativas rechazadas:  
- Enlace Sierra Negrete con Juan Navarro: la opción de unir las dos subestaciones por el norte de los mismos aprovechando el valle por donde discurre la CV-391, se desestimó debido a que la umbría de estas sierras presenta una vegetación arbórea de gran calidad, además de unas laderas con fuertes pendiente. Además, el pasillo atravesaría zonas de campeo de varias rapaces como águila real, águila calzada, etc.   
- Evacuación sierra de Bicuerca: además de la solución adoptada, se plantearon las siguientes alternativas:  
- Evacuación a 132 kV: se planteó la evacuación de esta zona mediante una línea a 132 kV que saldría en dirección sureste y, al acercarse a Utiel, discurriría paralela a la autovía A3 hasta llegar a la altura de Requena. Esta opción se desestimó por motivos, tanto técnicos, como ambientales, ya que atravesaría una zona con un gran número de infraestructuras y casas aisladas entre Caudete de las Fuentes y Utiel.  
- Evacuación a 20 kV: la línea saldría desde la sierra en dirección este hacia la ST de los parques eólicos Negrete I y Negrete II, discurriendo al norte del núcleo urbano de Las Cuevas. La mayor afección de esta línea la constituye el hecho de que la salida se realiza por una zona de vegetación arbórea (pinares) y discurre entre zonas de campeo de azor, búho real y águila calzada; además, atravesaría una zona de deslizamiento alto en la ladera de la Sierra de Bicuerca.  
Otras opciones desestimadas fueron: a) conectar a 132 kV la zona de los pantanos de Contreras, opción desestimada por falta de capacidad en la línea; b) conectar a 66 kV con Utiel, con inconvenientes tales como longitud de línea (algo mayor que la de 20 kV) y por motivos económicos; y c) conexión en 20 kV hasta la ST de Negrete.  
Documentación complementaria  
a) Estudios preoperacionales de avifauna   
El 9 de noviembre de 2007 se aportan los estudios de avifauna preoperacional llevado a cabo a lo largo de 1 año (entre enero de 2005 y diciembre de 2005), agrupados en 5 tomos, así como dos adendas correspondientes a los años 2006 y 2007.   
Las conclusiones y medidas correctoras propuestas por la empresa adjudicataria se transcriben a continuación:   
1. Parques eólicos Cerro Pelado y Bicuerca  
Los estudios de avifauna realizados entre enero de 2005 y diciembre de 2005 en los parques eólicos de Cerro Pelado y Bicuerca y su línea eléctrica de evacuación, permiten determinar las especies, los periodos y las zonas sensibles, así como valorar la incidencia del funcionamiento de las infraestructuras proyectadas en la comunidad de aves, siendo ésta la siguiente:  
- No se han identificado áreas de nidificación de especies amenazadas en el ámbito territorial de afección de las obras proyectadas en los Parques eólicos de Bicuerca y Cerro Pelado de la zona 9 del Plan eólico valenciano. Las infraestructuras proyectadas por RENOMAR, SA para el desarrollo de los parques eólicos de Bicuerca y Cerro Pelado, así como la línea eléctrica que conecta la subestación del Parque eólico de Cerro Pelado con la subestación de Bicuerca y ésta con la línea eléctrica que procede de los parques eólicos de Negrete y Cabezo del Fraile, no afectan a puntos o áreas de nidificación de especies de la avifauna clasificadas como amenazadas, evitando de esta forma el impacto potencial más importante sobre la avifauna.  
- En los ámbitos correspondientes a los parques eólicos se han localizado áreas de campeo de varias especies de aves rapaces forestales.  
Concretamente, en el parque eólico de Bicuerca, un área de cría de culebrera europea (Circaetus gallicus), otra de águila calzada (Hieraaetus pennatus), otra de busardo ratonero (Buteo buteo) y otra de búho real (Bubo bubo). Las áreas de campeo de las tres primeras especies se localizan en la loma del Collado de los Ladrones, al este de la cresta de Bicuerca y de acuerdo a las observaciones del presente estudio, estas áreas no afectan, o apenas afectan a la alineación 1 del parque eólico. El área de campeo de búho real se localiza en el extremo sur de la alineación A2, ámbito que, como se puede observar en la configuración del parque eólico planteada por RENOMAR para la tramitación de la evaluación de impacto ambiental, ha sido descartado para la implantación de aerogeneradores.  
- En el Parque eólico de Cerro Pelado, se ha localizado una zona de campeo del águila calzada (Hieraaetus pennatus), localizada al suroeste de la alineación 2.  
- En el ámbito del tendido eléctrico no se han localizado áreas de cría de varias especies de aves rapaces forestales.  
- No se ha detectado una intensidad de paso, ni un patrón de uso del espacio del flujo prenupcial de aves planeadoras (rapaces y cigüeñas) migradoras que entren en conflicto con la instalación y puesta en funcionamiento de las infraestructuras proyectadas.  
- Para el resto de las especies de la avifauna analizadas en el presente informe, de acuerdo a los resultados obtenidos, se estima que la afección potencial de los parques eólicos de Cerro Pelado, Bicuerca y la línea eléctrica de ambos parques eólicos, es poco significativa.  
- Por lo tanto, el presente informe valora que las infraestructuras proyectadas por RENOMAR, SA para el desarrollo de los parques eólicos de Bicuerca y Cerro Pelado, así como la línea eléctrica que conecta la subestación del Parque eólico de Cerro Pelado con la subestación de Bicuerca y ésta con la línea eléctrica que procede de los parques eólicos de Negrete y Cabezo del Fraile, no afectan a zonas de nidificación de especies de la avifauna amenazadas ni se prevé que provoquen, en ningún caso, una disminución de las poblaciones de las especies amenazadas, por lo que se da cumplimiento a los criterios y directrices del Plan eólico de la Generalitat Valenciana en materia de protección de la avifauna y a las prescripciones de la declaración de impacto ambiental.  
Dada la baja incidencia que se ha detectado sobre la avifauna, no se proponen medidas preventivas o correctoras a las ya formuladas en el estudio de impacto ambiental.  
  
2. Parques eólicos Cabezo del Fraile - Negrete I  
Los estudios de avifauna realizados entre enero de 2005 y diciembre de 2005 en los parques eólicos de Negrete I y Cabezo del Fraile (éste último incluyendo la alineación de Las Herradas) y su línea eléctrica de evacuación, permiten determinar las especies, los periodos y las zonas sensibles, así como valorar la incidencia del funcionamiento de las infraestructuras proyectadas en la comunidad de aves, siendo ésta la siguiente:  
- En los ámbitos correspondientes a los parques eólicos, se han localizado áreas de campeo de varias especies y puntos de nidificación de varias especies de aves rapaces.  
- Concretamente, en el Parque eólico de Negrete I se ha identificado un punto de nidificación y área de campeo de águila real (Aquila chrysaetos) en la zona denominada Peña del Águila. En este sentido, se recomienda dejar libre de aerogeneradores y de cualquier otra infraestructura asociada (zanjas, caminos), la zona comprendida entre Boquera de Mari Sancho y el extremo sureste de Peña del Águila, conformando de esta forma un pasillo de al menos 2.000 metros de anchura entre los aerogeneradores de los parques eólicos de Negrete I y Negrete II. Esta medida ha sido adoptada en la configuración final de los parques eólicos de Negrete I y de Negrete II, tal y como se puede observar en la documentación presentada por RENOMAR en junio del año 2006 para la tramitación de evaluación de impacto ambiental y en los planos anexos al presente informe, que representa la configuración final del Parque eólico de Negrete I. Asimismo, se propone modificar el trazado del tendido eléctrico originalmente planteado, de forma que la conexión del Parque eólico de Negrete se realiza de forma subterránea a través de caminos existentes a una subestación eléctrica común para los dos parques eólicos (Negrete y Cabezo del Fraile).  
- En el ámbito del Parque eólico Cabezo del Fraile, se han colocado áreas de cría y campeo de varias especies de aves rapaces forestales. Concretamente, se trata de un área de cría de culebrera europea (Circaetus gallicus) entre las alineaciones A7 y A3 de la configuración final (alineaciones A1 y A2 de la configuración inicial), dos de águila calzada (Hieraaetus pennatus), uno de ellos situado relativamente cercano al nido anteriormente indicado para el águila culebrera y el otro al noroeste del aerogenerador 7 de la configuración final (F1.6 de la configuración inicial) y, por último, dos de azor (Accipiter gentilis), uno de ellos relativamente cercano al nido anteriormente indicado para el águila culebrera y el otro cercano al aerogenerador 19 de la configuración final (F3.7 de la configuración inicial).  
- No se ha detectado una densidad de paso ni un patrón de uso del espacio del flujo prenupcial de aves planeadoras (rapaces y cigüeñas) migradoras que entren en conflicto con la instalación y puesta en funcionamiento de las infraestructuras proyectadas.  
- Para el resto de las especies de la avifauna analizadas en el presente informe, de acuerdo a los resultados obtenidos, se estima que la afección potencial de los parques eólicos de Negrete I, Cabezo del Fraile (incluida la alineación de Las Herradas) y la línea eléctrica de ambos parques eólicos, es poco significativa.  
- Por lo tanto, el presente informe valora que las infraestructuras proyectadas por RENOMAR, SA. para el desarrollo de los parques eólicos de Negrete I y Cabezo del Fraile, así como la línea eléctrica que conecta la subestación común a ambos parques eólicos con la futura subestación de Requena de 400 kV, no afectan a zonas de nidificación de especies de la avifauna amenazadas ni se prevé que provoquen, en ningún caso, una disminución de las poblaciones de las especies amenazadas, por lo que se da cumplimiento a los criterios y directrices del Plan eólico de la Generalitat Valenciana en materia de protección de la avifauna y a las prescripciones de la declaración de impacto ambiental.  
  
3. Parques Juan Navarro y Negrete II  
Los estudios de avifauna realizados entre enero de 2005 y diciembre de 2005 en los parques eólicos de Negrete-II y Juan Navarro y la línea eléctrica aérea de este último permiten determinar las especies, los periodos y las zonas sensibles, así como valorar la incidencia del funcionamiento de las infraestructuras proyectadas en la comunidad de aves, siendo esta la siguiente:  
- En los ámbitos correspondientes a los parques eólicos se han localizado áreas de campeo de varias especies y puntos de nidificación de varias especies de aves rapaces.  
- En el ámbito del Parque eólico de de Juan Navarro se han localizado áreas de cría y campeo de varias especies de aves rapaces de carácter forestal. Concretamente, se han detectado dos territorios de culebrera europea (Circaetus gallicus), uno a aproximadamente 1.000 metros al norte de la alineación 4 (alineación 1 de Negrete II en la configuración inicial) y el otro, al sur de la alineación 3; dos territorios de aguililla calzada (Hieraaetus pennatus), el primero de ellos se ubica al norte al norte de la alineación 4 (alineación 1 de Negrete II en la configuración inicial), cercano al citado anteriormente para culebrera europea y el segundo, al sur de esta alineación a unos 1.000 metros del aerogenerador más meridional.  
- En el ámbito del Parque eólico de Negrete II se ubican dos territorios de aguililla calzada (Hieraaetus pennatus). El primero de ellos está situado al oeste de la alineación 1 de Negrete II (alineación Negrete II-4 de la configuración inicial) a una distancia de 1.400 m de los aerogeneradores más próximos y la segunda se encuentra al sur del extremo meridional de la alineación 3 de Negrete II (alineación Negrete II-2 de la configuración inicial).  
- No se ha detectado una intensidad de paso ni un patrón de uso del espacio del flujo prenupcial de aves planeadoras (rapaces y cigüeñas) migradoras que entren en conflicto con la instalación y puesta en funcionamiento de las infraestructuras proyectadas.  
- Para el resto de las especies de la avifauna analizadas en el presente informe, de acuerdo a los resultados obtenidos, se estima que la afección potencial de los parques eólicos de Negrete II, Juan Navarro y la línea eléctrica del Parque eólico de Juan Navarro, es poco significativa.  
Por lo tanto, el presente informe valora que las infraestructuras proyectadas por RENOMAR, SA para el desarrollo de los parques eólicos de Negrete II y Juan Navarro, así como la línea eléctrica de Juan Navarro, no afectan a zonas de nidificación de especies de la avifauna amenazadas ni se prevé que provoquen en ningún caso una disminución de las poblaciones de las especies amenazadas, por lo que se da cumplimiento a las criterios y directrices del Plan eólico de la Generalitat Valenciana en materia de protección de la avifauna y a las prescripciones de la declaración de impacto ambiental.  
- Dada la baja incidencia que se ha detectado sobre la avifauna, no se proponen medidas preventivas o correctoras a las ya formuladas en el estudio de impacto ambiental.  
  
4. Parques Tejos y Chera  
Los estudios de avifauna realizados entre enero de 2005 y diciembre de 2005 en los parques eólicos de Tejo I, Tejo II y Chera, así como de la línea eléctrica ST Chera a ST Requena, permiten determinar las especies, los periodos y las zonas sensibles así como valorar la incidencia del funcionamiento de las infraestructuras proyectadas en la comunidad de aves, siendo esta la siguiente:  
- En los ámbitos correspondientes a los parques eólicos, se han localizado áreas de campeo de varias especies y puntos de nidificación de varias especies de aves rapaces.  
- En el ámbito del Parque eólico de Chera, destaca la presencia de un nido de águila-azor perdicera (Hieraaetus fasciatus), cuyo punto de nidificación se encuentra unos 1.100 metros al suroeste del aerogenerador 10, de acuerdo a la configuración final (aerogenerador CH3.1 de la alineación inicial). En relación a esta presencia, se propone como medida correctora, que las obras de la línea eléctrica en un entorno de 1.000 metros del punto de nidificación de la pareja de águila azor perdicera se realice fuera de la época de reproducción (marzo a julio, ambos meses incluidos) y que esta medida de restricción temporal se aplique también a los aerogeneradores 10 y 12 de la alineación A4, de acuerdo a la configuración final (aerogeneradores CH3.1, CH3.2 y CH3.3, de la configuración inicial) así como a los aerogeneradores 4, 5 y 6 de la alineación A2 de acuerdo a la configuración final (aerogeneradores CH2.1, CH2.2, CH2.3, CH2.4 y CH2.5 de la configuración inicial).  
- En el Parque eólico de Chera, se citan también la presencia de un territorio de halcón peregrino (Falco peregrinus) al oeste de la alineación 5 de la configuración final (alineación 4 de la alineación inicial), aunque no se ha confirmado la cría y un territorio de Búho Real (Bubo bubo), en el extremo noroeste en las cercanías de la alineación 5 de la configuración final (alineación 4 de la alineación inicial).  
- En el ámbito de los parques eólicos de Tejo I y Tejo II, tan sólo se citan las áreas de cría y campeo de culebrera europea (Circaetus gallicus) en el entorno de la alineación A3 de Tejo II de acuerdo a la numeración de la configuración final y la de búho real (Bubo bubo) al oeste de la alineación A2 de Tejo I, así como un territorio de águila real (Aquila chrysaetos) al oeste de alineación A2 de Tejo I, aunque relativamente alejada de la misma. Pese a detectarse la pareja presente a lo largo de todo el año, en este caso no se pudo localizar con exactitud el nido, aunque se anotaron observaciones de comportamientos territoriales. Con todo, el territorio se ha ubicado en base a reproducciones de años anteriores, así como en base a las observaciones de este mismo año.  
- No se ha detectado una intensidad de paso ni un patrón de uso del espacio del flujo prenupcial de aves planeadoras (rapaces y cigüeñas) migradoras que entren en conflicto con la instalación y puesta en funcionamiento de las infraestructuras proyectadas.  
- Para el resto de las especies de la avifauna analizadas en el presente informe, de acuerdo a los resultados obtenidos, se estima que la afección potencial de los parques eólicos de Tejo I, Tejo II y Chera, y la línea eléctrica de la ST Chera a la ST de Requena, una vez adoptadas las medidas correctoras que se proponen en el presente informe, es poco significativa.  
- Por lo tanto, el presente informe valora que las infraestructuras proyectadas por RENOMAR, SA para el desarrollo de los parques eólicos de Tejo I, Tejo II y Chera, así como la línea eléctrica la línea eléctrica de la ST Chera a la ST de Requena, no afectan a zonas de nidificación de especies de la avifauna, amenazadas ni se prevé que provoquen, en ningún caso, una disminución de las poblaciones de las especies amenazadas, por lo que se da cumplimiento a las criterios y directrices del Plan eólico de la Generalitat Valenciana en materia de protección de la avifauna y a las prescripciones de la declaración de impacto ambiental.  
  
5. Parque eólico Bicuerca Experimental   
El estudio de este parque se inicia en el periodo de nidificación del año 2006, las conclusiones y resultados del mismo son:  
Los estudios de avifauna realizados entre marzo de 2006 y agosto de 2006 (primer semestre del período anual que se va realizar que comprende de marzo de 2006 a marzo de 2007) en el Parque eólico de Bicuerca experimental, permiten determinar las especies, los periodos y las zonas sensibles así como valorar la incidencia de funcionamiento de las infraestructuras proyectadas en la comunidad de aves siendo ésta la siguiente:  
- No se han identificado áreas de nidificación de especies amenazadas en el ámbito de afección de las obras proyectadas en el Parque eólico de Bicuerca experimental. En otras palabras, las infraestructuras proyectadas por RENOMAR SA; para el desarrollo del Parque eólico de Bicuerca experimental, no afectan a puntos o áreas de nidificación de especies de la avifauna clasificadas como amenazadas, evitando de esta forma el impacto potencial más importante sobre la avifauna.  
- No se ha detectado una intensidad de paso ni un patrón de uso del espacio del flujo prenupcial de aves planeadores (rapaces y cigüeñas) migradoras que entren en conflicto con la instalación y puesta en funcionamiento de las infraestructuras proyectadas.   
- Se estima que la afección potencial del Parque eólico de Bicuerca experimental es poco significativa.  
- Por lo tanto el presente informe valora que las infraestructuras proyectadas por RENOMAR, SA. para el desarrollo del Parque eólico Bicuerca experimental, no afectan a zonas de nidificación de especies de la avifauna amenazadas ni se prevé que provoquen en ningún caso una disminución de las poblaciones de las especies amenazadas, por lo que se da cumplimiento los criterios y directrices del Plan eólico de la Generalitat Valenciana en materia de protección de la avifauna y a las prescripciones de la declaración de impacto ambiental.   
- Dada la baja incidencia que se ha detectado sobre la avifauna no se proponen mediadas preventivas o correctoras a las ya formuladas en el estudio de impacto ambiental.   
a) Adendas 2006 y 2007: se centran en los periodos de nidificación de ambos años (entre los meses de marzo y agosto, ambos inclusive) con el fin de actualizar la información obtenida en el estudio preoperacional de avifauna en el año 2005.  
Las conclusiones de dichas adendas son idénticas y ratifican la vigencia de los estudios preoperacionales a todos los efectos, es decir la información reflejada es completamente válida, así como la valoración de las situación actual, la valoración de las incidencias en la avifauna y, en consecuencia, se mantienen las medidas correctoras que a los efectos fueron propuestas para cada parque eólico y línea eléctrica, en los tomos 1, 2, 3, 4 y 5 del estudio de avifauna en situación preoperacional de los parques eólicos y líneas eléctricas de la zona 9.  
b) Adendas al estudio de impacto ambiental sobre afección al patrimonio   
La empresa promotora presentó el 19 de mayo de 2006 las adendas al estudio de impacto ambiental de afección al patrimonio, correspondientes a los parques eólicos propuestos, exceptuando el de Chera, señalando al respecto que estaba en curso de resolución por parte de la Conselleria de Cultura y Deportes y que se entregará en cuanto la cuestión administrativa quedara resuelta. Dichas adendas relacionan todos los elementos con interés patrimonial (arquitectónico, etnológico, arqueológico y paleontológico) proponiendo las medidas protectoras o correctoras pertinentes para evitar su afección. A continuación, se detallan las modificaciones del proyecto original, en cuanto a reubicación o eliminación de aerogeneradores de los diferentes parques, sin perjuicio de que entre las medidas correctoras se incluya la posibilidad de introducir modificaciones en la fase de obras si se produjeran hallazgos no esperados.   
No se aporta la adenda correspondiente al sistema de evacuación.  
Así, los parques en los que se introducen modificaciones son:   
- Parque eólico Cerro Pelado: la existencia de un nuevo yacimiento denominado Las Hoyas ha redistribuido los aerogeneradores 11 al 19 de la alineación A1, se elimina la posición 20 y se reubican los aerogeneradores de la alineación A2.   
De este modo el parque estará compuesto de 21 aerogeneradores distribuidos en las siguientes alineaciones:  
Alineación A1: 19 aerogeneradores  
Alineación A2: 2 aerogeneradores   
- Parque eólico de Bicuerca: se elimina el aerogenerador 17 de la alineación A2 por afección al yacimiento denominado Cardete   
De este modo, el parque estará compuesto por 16 aerogeneradores distribuidos en las siguientes alineaciones:  
Alineación A1: 12 aerogeneradores   
Alineación A2: 4 aerogeneradores   
- Parque eólico Sierra del Tejo I: Se eliminan los aerogeneradores 1-5 de la alineación A1 y se reubican dos en la alineación A4, uno en la alineación A3 y dos en la alineación A1 del parque Sierra del Tejo II (uno de ellos coincidente con la posición 1), con lo que se entiende que se modifica la delimitación del parque Tejo constituyendo estos dos aerogeneradores una nueva alineación. Así, el parque mantiene el número de aerogeneradores (33) distribuidos en las siguientes alineaciones:  
- A1: 7 aerogeneradores   
- A2: 11 aerogeneradores  
- A3: 7 aerogeneradores   
- A4: 6 aerogeneradores   
- A5: 2 aerogeneradores   
Tramitación administrativa  
El expediente fue incoado el 24 de enero de 2002, con la remisión desde la Dirección General de Industria y Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes (COPUT) del estudio de impacto ambiental presentado por la empresa preadjudicataria, sobre el que se emitieron sendos informes de subsanación de deficiencias los días 14 de junio y 11 de julio de 2002.   
El 5 de noviembre de 2002, la Dirección General de Industria y Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes (COPUT) remitió 15 tomos correspondientes al estudio de impacto ambiental de la zona 9.  
El 9 de marzo de 2004 el gabinete del conseller de la Conselleria de Territorio y Vivienda remite acuerdo del Ayuntamiento de Chiva sobre moción de censura contra el proyecto.  
El 27 de enero de 2006 se remitió al Área de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, la propuesta de metodología para los estudios de avifauna en los parques eólicos, así como unas bases de datos.  
El 21 de marzo de 2006 el Área de Recursos Forestales y Conservación Ambiental remite escrito de la Sociedad Española de Ornitología (SEO) sobre daños en avifauna.  
El 1 de agosto de 2006 el Servicio Territorial de Energía solicita informe sobre los anteproyectos de los parques eólicos de la zona.  
El 25 de octubre de 2.006 el Área de Recursos Forestales y Conservación Ambiental remite nuevo informe del Servicio de Prevención de Incendios sobre las medidas a adoptar en parques eólicos.  
El 8 de noviembre de 2007 el Área de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remite copia de la resolución del conseller de Infraestructuras y Transporte, por la que se realiza la aprobación provisional, de acuerdo el informe técnico adjunto a la misma del Plan especial de la zona 9, copia de las alegaciones formuladas durante el proceso de información pública y su contestación por parte de la Dirección General de Energía (en el informe técnico, adjunto a la aprobación provisional, se señalan las modificaciones introducidas en el Plan especial expuesto a información pública de la zona 9, que se detallan en el apartado siguiente).  
El 9 de noviembre de 2007 RENOMAR remite estudio de avifauna en situación preoperacional de los parques y las líneas eléctricas de la zona 9, y adendas al estudio 2006 y 2007.  
El 13 de noviembre de 2007 el Servicio Territorial de Energía remite los anteproyectos de los parques eólicos de la zona 9 (Juan Navarro, Sierra de Tejo I, Sierra de Tejo II, Chera, Negrete I, Negrete II, Cabezo de Fraile, Experimental de Bicuerca, Sierra Bicuerca y Cerro Pelado), así como los estudios de impacto ambiental de los mismos.  
EL 29 de noviembre de 2007 el Servicio Territorial de Energía remite el proyecto técnico y estudio de impacto ambiental, así como copias de las alegaciones presentadas durante el proceso de información pública, de las siguientes líneas eléctricas de evacuación de los parques eólicos:  
- LAAT a 132 kV desde ST Cerro Pelado hasta ST. Bicuerca.  
- LAAT a 132 kV desde ST Juan Navarro hasta apoyo 69 de la LAAT ST Negrete - ST Requena.   
- LAAT a 132 kV desde ST Chera hasta ST. Requena.  
- LAAT a 132 kV desde ST Bicuerca hasta apoyo 19 de la LAAT ST Negrete - ST Requena.  
- LAAT a 132 kV desde ST Sierra del Tejo hasta apoyo 30 de la LAAT ST Chera - ST Requena.   
- LAAT a 132 kV desde ST Negrete - ST Requena.  
- LAAT a 132 kV desde apoyo 69 de la LAAT ST Negrete hasta ST Requena.  
El 13 de diciembre de 2007 el Servicio Territorial de Energía de Valencia remite documentación complementaria a la remitida en fecha 29 de noviembre de 2007, relativa a las líneas de evacuación de energía de la zona 9.   
El 18 de febrero de 2008 se realiza un requerimiento de documentación al promotor, por el que se solicitó copia en CD del estudio de impacto ambiental y, en formato shp de Arcview, las capas correspondientes a las infraestructuras eólicas y las de los resultados de avifauna.  
El 25 de febrero de 2.008, la subsecretaria de esta Conselleria remite a esta Dirección General de Gestión del Medio Natural, escrito de la Secretaría de Estado para la Unión Europea, por el que se traslada la propuesta de la Dirección General de Medio Ambiente de la Comisión Europea sobre quejas y procedimientos de infracción del derecho comunitario en materia de medio ambiente. Respondiendo al mismo mediante comunicación interna de 26 de febrero, dirigida a la subsecretaria de esta Conselleria.  
El 5 de marzo de 2.008, RENOMAR remite la documentación solicitada en fecha 18 de febrero de 2008.   
Los días 13 y 17 de marzo de 2008 se remite consulta al Área de Espacios Naturales (Servicios de Ordenación Sostenible del Medio y de Espacios Naturales), al Área de Recursos Forestales y Conservación Ambiental (Servicios de Biodiversidad, de Gestión Forestal y de Prevención de Incendios) de esta Conselleria.  
El 25 de marzo de 2008 se remite consulta a la Dirección General de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura y Deporte y a los ayuntamientos de Siete Aguas, de Chera, de Requena, de Camporrobles, de Utiel, de Fuenterrobles, de Benageber y de Chiva.  
El 17 de abril de 2008 se remite informe a la Dirección General de Energía, por el que se comunica que aquellas informaciones públicas que no se ajustan a los requisitos de la legislación sectorial vigente en materia de evaluación ambiental deberán realizar de nuevo dicho trámite.  
El 5 de mayo de 2008 tuvo entrada en los Servicios Centrales de esta Conselleria, la Resolución de 29 de abril de 2008, del Ayuntamiento de Requena por la que se remite copia del Decreto de la alcaldía núm. 2630/2006 de 8 de septiembre, del informe de alegaciones del concejal delegado de Medio Ambiente, del informe sobre la valoración de los estudios de impacto ambiental de los parques eólicos Juan Navarro, Sierra del Tejo I y Sierra del Tejo II y el certificado del Pleno de la corporación celebrado el 11 de septiembre de 2006.   
En fecha 9 de mayo de 2008 se remitió consulta al Centro para la Investigación y Experimentación Forestal de la Comunitat Valenciana (CIEF) de esta Conselleria.  
El 12 de mayo de 2008 tuvo entrada en esta Conselleria el informe del Ayuntamiento de Gestalgar.   
En fecha 2 de junio de 2008 se recibe el informe del Área de Espacios Naturales sobre la afección del proyecto a los hábitats y especies protegidos.   
En fecha 17 de junio de 2008 se recibe el informe del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal por el que se proponen las medidas correctoras a adoptar, tanto en la fase de ejecución como en la de explotación, de las instalaciones eólicas de la zona 9 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.   
El 22 de julio de 2008 tuvieron entrada en esta Conselleria, los informes vinculantes emitidos por la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura y Deporte, correspondientes a los parques eólicos Negrete I, Experimental de Bicuerca, Juan Navarro, Sierra de la Bicuerca y Sierra del Tejo II, y el 28 de julio de 2008 tuvo entrada el informe vinculante correspondiente a los parques eólicos Cerro Pelado, Negrete II, Sierra del Tejo y Cabezo del Fraile.  
El 5 de agosto de 2.008 la Dirección General de Energía remite informe, por el que pone de manifiesto que se procederá a repetir el trámite de información pública de los anteproyectos de parques eólicos, estudio de impacto ambiental y plan especial de la zona 9, por haber estado expuestos al público durante un plazo inferior a 30 días.  
El 21 de agosto de 2008, se recibe informe del Ayuntamiento de Utiel.   
El 20 de octubre de 2008 se remite informe a la Dirección General de Energía por el que se comunica que, además de someter nuevamente al proceso de información pública los anteproyectos de parques eólicos, estudio de impacto ambiental y Plan especial de la zona 9, se debe someter al mismo trámite las líneas eléctricas ATLINE/2006/766, ATLINE/2006/768 y ATLINE/2006/765, estableciendo un periodo mínimo de 30 días para su exposición al público.  
El 30 de enero de 2009 la Conselleria de Infraestructuras y Transportes remite copias de la resolución de nueva aprobación provisional del plan especial, copia de las alegaciones presentadas y su contestación por parte de esa Dirección General reflejada en el informe de alegaciones o sugerencias, correspondientes a la reiteración del trámite de información pública de los anteproyectos, estudio de impacto ambiental y Plan especial de la zona 9 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
El 19 de mayo de 2009, RENOMAR remite adendas arqueológicas al estudio de impacto ambiental de los parques eólicos Negrete I, Negrete II, Cabezo de Fraile, Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Sierra del Tejo I, Sierra del Tejo II, Juan Navarro y Experimental de Bicuerca.  
El 2 de marzo de 2009 se remitieron a la Dirección General de Territorio y Paisaje dos escritos solicitando información acerca de la propuesta de aprobación de la zonas ZEPA.  
El 28 de mayo de 2009 se recibió informe del Servicio de Biodiversidad de esta Conselleria.  
Asimismo, durante la tramitación del expediente se han recibido escritos e informes, tanto de particulares como de asociaciones, para su incorporación al expediente de evaluación de impacto ambiental, así como consultas efectuadas por organismos y particulares que han sido debidamente informadas.  
Modificaciones al proyecto introducidas en la aprobación provisional del Plan especial de la zona 9 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana  
Modificaciones planteadas por el promotor:   
Con fecha 26 de julio de 2007 tiene entrada en la Dirección General de Energía escrito de la empresa promotora adjudicataria de la zona 9, RENOMAR, en el que se comunica que se ha determinado la eliminación de los aerogeneradores números: 1-2-3-4-5-6-7-8 de la alineación núm. 1 del Parque eólico de Negrete I (8 aerogeneradores); y del Parque eólico Cabezo de Fraile, la eliminación de los aerogeneradores 1-2-3-4-5-6-7-14-15-17 (10 aerogeneradores), así como los aerogeneradores 8 y 9; éstos últimos reubicándolos dentro del propio parque eólico.  
Las modificaciones, argumenta la promotora en su escrito, están fundamentadas en las siguientes razones:  
1. Un mayor conocimiento del recurso eólico de la zona.  
2. Los avances tecnológicos que han desembocado en la sustitución de aerogeneradores de 850 kW por otros de 1.500 kW.  
3. Las modificaciones surgidas de la desestimación por causas ambientales de la evacuación de los parques de la zona 8 a la subestación de Requena yendo a evacuar, los citados parques, a la subestación de Vilamarxant.  
Con todos los cambios se mantiene el número de parques eólicos, se reduce el número de aerogeneradores de 235 a 217 y la potencia instalada en la zona pasa de 352,5 MW a 325,5 MW.  
Rectificaciones introducidas en el Plan especial de la zona 9, por parte de la Dirección General de Energía:  
Con fecha 22 de marzo de 2005 se formalizó acuerdo entre la Conselleria de Infraestructuras y Transporte y RENOMAR, para el desarrollo y seguimiento del programa de actuaciones de su plan energético, en el marco del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
En el citado acuerdo se establecen los compromisos en cuanto a las actuaciones industriales y tecnológicas que corresponde desarrollar a RENOMAR, entre las que se incluye un parque eólico experimental.  
Esta actuación se materializará a través de la ejecución del parque eólico denominado Experimental de Bicuerca, que se ha incluido en la zona 9 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
En consecuencia, de acuerdo con lo establecido en el artículo 83 de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, urbanística valenciana, la Dirección General de Energía considera necesaria una redefinición del citado parque eólico, incorporando características que permitan su consideración como actuación de carácter experimental.  
Resumen de las alegaciones presentadas durante el proceso de información pública  
La información pública del Plan especial, Plan energético y estudio de impacto ambiental se efectuó, inicialmente en el año 2006 por un periodo de un mes, repitiendo el trámite en el año 2008 con el fin de dar cumplimiento a las exigencias establecidas en la vigente legislación de impacto ambiental, que establece un periodo de 30 días.  
Durante el proceso de información pública del Plan especial de la zona 9 se presentaron, ante el órgano sustantivo, 343 escritos de alegaciones durante el primer periodo de información pública y 494 durante el segundo periodo. No obstante lo anterior, se ha dado plena validez a las alegaciones presentadas en el primer periodo, por lo que no se hace distinción al periodo en el que se han efectuado las alegaciones en el resumen del contenido de las mismas.  
Las alegaciones de carácter ambiental presentadas tanto por particulares como por asociaciones y ayuntamientos versan sobre la elevada calidad ambiental y paisajista de los enclaves en los que se proyectan determinados parques eólicos, principalmente los parques eólicos de Juan Navarro, Chera, Tejo I, Tejo II, Negrete I, Negrete II y Cabezo de Fraile.  
- La mayoría de las alegaciones solicitan que se aplique el criterio de exclusión núm. 5 de la declaración de impacto ambiental del Plan eólico valenciano en los parques eólicos de Juan Navarro, Tejo I, Tejo II, Negrete I, Negrete II, y Cabezo de Fraile, en virtud de la existencia de especies vegetales relevantes, y por la presencia de numerosas masas boscosas arbóreas de importancia. Asimismo, se alude al impacto visual que se generará por estos parques de forma general, y en particular, en el entorno del santuario de la Ermita del Remedio.   
- Las alegaciones a los parques eólicos Juan Navarro, Negrete I y Negrete II se fundamentan en que se han proyectado dentro del lugar de interés comunitario LIC (ES5233009 Sierra del Negrete) y de la IBA 157 (Important Bird Areas o Áreas Importantes para la Conservación de las Aves) denominada Hoces del Turia y los Serranos, haciendo alusión a que se aplique el mismo valor intrínseco a la citada IBA 157 que a las zonas de especial protección para las aves (ZEPA), declaradas en virtud de la Directiva 79/409/CEE.   
- Respecto a la afección del Parque eólico Juan Navarro sobre la aldea Las Nogueras, se han presentado numerosas alegaciones solicitando que no se autorice dicho parque, dada su proximidad a dicha población, por los bosquetes de encinas existentes en la Sierra de Juan Navarro, por tratarse de una zona de campeo del águila real y del águila perdicera, y porque las alineaciones de aerogeneradores provocarían un cambio de la configuración paisajística del entorno eminentemente rural afectando al paisaje que se divisa desde toda la comarca de la Sierra del Negrete, particularmente desde las aldeas Las Nogueras, La Cañada, Villar de Olmos, Estenas y Villar de Tejas.   
- Respecto al Parque eólico de Chera (Sierra de Santa María), alegan a la instalación de aerogeneradores por tratarse de un lugar de alto valor paisajístico, con un perfil estrecho de la cresta y dificultad de acceso por la elevada pendiente existente, por ser un lugar que alberga gran diversidad faunística y vegetal, por la afección al parque geológico de Chera y por el impacto visual sobre el futuro Parque Natural de Chera - Sot de Chera y sus poblaciones. Las alegaciones destacan la afección negativa del Parque eólico de Chera sobre el patrimonio artístico en los abrigos de las Clochas I y II (declarados bien de interés cultural y patrimonio de la humanidad). También se alega que el impacto visual del Parque eólico de Chera será mayor al previsto y que el impacto socioeconómico que generará el parque eólico sobre la población será negativo por destruir en el Campillo la mayor riqueza del paisaje de Gestalgar.  
- En relación con el Parque eólico Tejo I, las alegaciones aluden al alto valor paisajístico y al carácter emblemático de la Sierra del Tejo para la población de Requena, por tratarse del pico más alto del término municipal, el cual se encuentra en plena regeneración natural tras el incendio acaecido en 1994. Se argumenta contra la instalación de aerogeneradores en las sierras de la parte norte de Requena, que son las mejor conservadas del término por su escasa antropización y la sostenibilidad que durante décadas se ha mantenido en el medio.  
  
Informes sectoriales  
Servicio de Conservación de la Biodiversidad   
Recibido el 28 de mayo de 2009.  
«En relación con la evaluación de impacto ambiental de las instalaciones eólicas de la zona 9 (exp. 31/02-AIA), examinada la información facilitada por el promotor y consultado el Banco de datos de Biodiversidad, le informo de lo siguiente:  
- En cuanto al flujo de aves sobre los parques eólicos y riesgos de colisión, se observa en general un reducido cruce de aves sobre las posiciones de los aerogeneradores y la práctica ausencia de buitres, especie muy sensible a la colisión con aerogeneradores.  
- En cuanto a lugares de nidificación próximos a ubicaciones de aerogeneradores y en lo que se refiere a especies de aves rapaces amenazadas, se considera conveniente eliminar aerogeneradores en un radio de 2 km en el entorno de los nidos de águila perdicera y de 1 km en el entorno de los de águila real. En estos radios se proponen aerogeneradores en los parques de Tejo 1, Chera, Juan Navarro I y Juan Navarro II.  
- En cuanto a posible afección al hábitat de otras especies de fauna amenazadas, cabe señalar el caso de topillo de Cabrera (Microtus cabrerae) en los parques de Cabezo de Fraile, Bicuerca, Negrete I, Juan Navarro, del gallipato (Pleurodeles waltl) en Bicuerca y del sapillo pintojo (Discoglossus jeanneae) en Juan Navarro I. En ningún caso las obras previstas deberían afectar al hábitat que ocupan estas especies.  
- En cuanto a especies amenazadas de flora, sólo se ha detectado una posible afección a Teucrium pugionifolium, especie incluida en el anexo II del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de flora amenazadas, por lo que sólo podría afectarse, adoptando las oportunas medidas correctoras, en el caso de que no existieran ubicaciones alternativas para estas instalaciones (ver art. 14.2)».  
  
Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (Área de Espacios Naturales)  
Recibido el 2 de junio de 2008.   
«Documentación presentada:   
Estudio de impacto ambiental de las instalaciones eólicas de la zona 9, EIA de las líneas eléctricas, capas de infraestructuras eólicas.  
I. Antecedentes  
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental está tramitando el expediente de evaluación de impacto ambiental relativo al Plan especial de la zona eólica 9. Se remite a este servicio la documentación anteriormente citada, advirtiendo, no obstante, de lo siguiente:  
- Que en la aprobación provisional se han introducido modificaciones al proyecto, consistentes en la reducción de un total de 18 aerogeneradores de los parques eólicos Negrete y Cabezo Fraile, así como la reubicación de dos aerogeneradores de este último parque.  
- La potencia finalmente propuesta, por tanto, por el promotor es de 325,7 MW con un total de 217 aerogeneradores.  
- El Plan eólico establece en su artículo 29 para la zona objeto de informe una potencia de referencia de 175 MW y un número máximo de aerogeneradores de 270, considerando que en el momento de aprobación del Plan eólico (año 2000-2001) los aerogeneradores que se instalaban tenían una potencia unitaria de 650 kV con dimensiones de diámetro de rotor de 47 m y altura de torre de 55 m.  
II. Descripción del proyecto y afección a Red Natura 2000  
El artículo 29 del Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan eólico de la Comunitat Valenciana, establece para la zona 9 una potencia de referencia de 175 MW (valor orientativo de la potencia a instalar en la zona) y un número máximo de aerogeneradores de 270.  
?Los términos municipales afectados por la zona 9 son: Benageber, Buñol, Camporrobles, Chera, Chiva, Fuenterrobles, Gestalgar, Requena, Siete Aguas y Utiel.   
En total, la zona 9 incluye 10 parques eólicos (Cerro Pelado, Sierra de la Bicuerca, Experimental de la Bicuerca, Cabezo del Fraile, Juan Navarro, del Tejo I, del Tejo II, de Negrete I, de Negrete II, de Chera)  
De los 10 parques citados, los denominados Negrete I, Negrete II y Juan Navarro se asientan sobre el ámbito territorial del LIC Sierra Negrete, mientras que el Parque eólico Cabezo del Fraile, de Chera y del Tejo I se ubican en las proximidades del citado LIC; estando los dos últimos en las inmediaciones de la ampliación de las zonas ZEPA.  
Los aerogeneradores presentan una potencia unitaria de 1.500 KW, que suma una potencia total de 325,54 MW, superando en 150,54 MW la potencia de referencia.  
Se prevé la construcción de 6 subestaciones transformadoras de 132/12 kV, que se encargarán de elevar a 132 kV toda la energía de la zona eólica 9.  
Aparte de los elementos anteriores, los parques eólicos integran otros elementos susceptibles de generar impactos y que, en términos generales son:  
- Zapatas para el anclaje de los aerogeneradores.  
- Caminos.  
- Tendido eléctrico aéreo.  
- Zanjas.  
Factores ambientales relevantes del LIC Sierra del Negrete (ES5233009):   
El lugar de importancia comunitaria Sierra del Negrete se caracteriza por constituir un área montañosa de abrupta topografía y cubierta por formaciones forestales, entre las que domina una excelente representación de carrascales continentales. A destacar igualmente las formaciones de pino negro y sabinas, así como los bosques mixtos de quejigo.  
Los hábitats de interés comunitario o prioritarios que se encuentran en la zona de estudio de acuerdo con nuestra cartografía temática son los siguientes (los números entre paréntesis indican el código de Red Natura 2000. Cuando lleva asterisco indica que es prioritario):  
- Matorrales arborescentes de Juniperus spp. (5210), formado por matorrales abiertos dominados por especies del genero Juniperus, resultantes de la degradación de bosques climácicos o que actúan como comunidades permanentes en sustratos o condiciones desfavorables.  
- Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos (5330), formado por matorrales de muy diferente naturaleza y fisionomía que tienen en común el presentarse en los pisos de vegetación más cálidos de la península y de las islas, con excepción de los incluidos en otros hábitat.  
- Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea (6220\*), formado por pastos xerófilos más o menos abiertos formados por diversas gramíneas y pequeñas plantas anuales.  
- Bosques de Quercus ilex y Quercus rotundifolia (9340).  
En cuanto a las especies se destaca la presencia del águila culebrera (Circaetus gallicus), águila real (Aquila chrysaetos) y águila azor perdicera (Hieraetus fasciatus).  
  
Análisis de la afección a espacios pertenecientes a la Red Natura 2000:   
Tal como se ha mencionado en los apartados anteriores, el artículo 29 del Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan eólico de la Comunitat Valenciana establece para la zona 9 una potencia de referencia de 175 MW; en ese sentido la potencia finalmente propuesta por el promotor es de 325,7 MW, superando ampliamente la establecida por el citado acuerdo de 26 de julio, exactamente en 150,7 MW.  
Del conjunto de los 10 parques eólicos de la zona 9, 3 de ellos afectan territorialmente a espacios pertenecientes a la Red Natura 2000, concretamente al LIC Sierra del Negrete  
Dichos parques Negrete I, Negrete II y Juan Navarro presentan, en conjunto, una potencia de 124,5 MW, muy por debajo del exceso de potencia propuesto por el promotor y dejando, en caso de ser eliminados, una potencia para la zona 9 de 201,2 MW, todavía muy superior a la de referencia.  
No obstante, el presente análisis se va a realizar para la potencia propuesta por el promotor, pero considerando lo expuesto anteriormente para las conclusiones finales.  
Estudio de alternativas. Selección de emplazamientos  
La búsqueda de los emplazamientos de los parques eólicos ha considerado los siguientes criterios:  
- Criterios de producción; rechazándose aquellos cuya producción energética no rentabiliza la inversión.  
- Criterios constructivos; rechazándose aquellos emplazamientos con topografía accidentada.  
- Criterios ambientales; rechazándose aquellos lugares con interés geomorfológico, florístico, faunístico, paisajístico, patrimonial, etc.  
- Criterios urbanísticos y de ordenación del territorio; excluyéndose los espacios naturales dotados de figuras de protección específica reguladas como son los parques naturales, parajes, zonas ZEPAS, zonas húmedas, microrreservas, etc. No obstante, no se excluyen los lugares de importancia comunitaria, a pesar de contar con figuras de protección especificas.  
En este sentido, en la información aportada no se realiza un análisis de otros posibles emplazamientos dentro de la zona 9, como por ejemplo las sierras existentes en el municipio de Chiva o Buñol, que desde el punto de vista de afección a espacios naturales protegidos únicamente podrían afectar al ámbito del PORN del Parque Natural de l'Albufera, no considerándose que este tipo de infraestructura pueda suponer una afección significativa al régimen hídrico del mismo.  
Selección de aerogeneradores  
El análisis de las condiciones constructivas de los parques eólicos de la zona de estudio ha concluido que los emplazamientos seleccionados son adecuados para la instalación de aerogeneradores de 1.300 a 2.000 kW de potencia nominal escogiéndose aerogeneradores de 1.500 kW.  
En ese sentido no se justifica suficientemente la no elección de máquinas de 2,1 MW o superior, lo que conllevaría una reducción considerable del número de aerogeneradores, así como de toda la infraestructura asociada.  
  
Análisis de la afección  
Una vez expuesto lo anterior, la instalación de los parques que afectan territorialmente al citado LIC conllevaría una afección, de acuerdo con la información facilitada, a los siguientes hábitats de interés comunitario o especies prioritarios.  
- Bosques de Quercus ilex y Quercus rotundifolia (9340)  
- Brezales oromediterraneos endémicos con aliagas (4090)  
- Matorrales arborescentes de Juniperus spp. (5210)  
Respecto a la avifauna asociada a dichos hábitats y presentes en la zona se destacan las siguientes:  
- Culebra Europea (Circaetus gallicus).  
- Azor común (Accipiter gentilis).  
- Gavilán común (Accipiter nisus).  
- Busardo RATONERO (Buteo buteo).  
- Águila real (Aquila chrysaetos)  
- Águililla calzada (Hieratus pennatus).  
- Águila-azor perdicera (Hieratus fasciatus), localizada a unos 2.500 m de un aerogenerador en Juan Navarro.  
- Buho real (Bubo bubo).  
Es decir, la zona objeto de este informe presenta una gran riqueza de avifauna, formada por especies prioritarias, que de acuerdo con la reciente Ley 42/2007 del patrimonio natural y de la biodiversidad serán objeto de medidas de conservación especiales en cuanto a su hábitat, con el fin de asegurar su supervivencia y su reproducción en su área de distribución.  
En su conjunto, el desarrollo de los diferentes parques eólicos conllevará una afección directa sobre los diferentes hábitats de interés comunitario, a pesar de ubicarse algunas alineaciones de los aerogeneradores en los cortafuegos existentes. En este sentido, es necesario considerar que la instalación de los aerogeneradores en los cortafuegos conllevará una serie de medidas para contrarrestar la posible pérdida de efectividad de los mismos, y que consistirían entre otras, la creación de fajas cortafuegos, construcción de depósitos y otras medidas, que en definitiva acarrearían una mayor afección a estos hábitats.  
Asimismo, la creación de nuevos viales o la adaptación de los caminos existentes a las necesidades que se requieren para el transporte de los aerogeneradores llevarán asociada una afección importante sobre los hábitats presentes en la zona, así como a su fauna asociada.  
Respecto a la avifauna, es muy probable el efecto negativo de la instalación de los parques eólicos, éstos pueden ir desde el aumento del riesgo de colisión con los aerogeneradores, principalmente de la avifauna local, hasta el abandono de la zona por parte de la misma, tanto como área de reproducción, como zona de alimentación, conllevando una disminución de la supervivencia y de la reproducción del área de distribución de estas especies.  
Por otro lado, si atendemos al conjunto de la actuación, el desarrollo de los parques eólicos propuestos podría acarrear un efecto sinérgico sobre el espacio protegido, afectando de manera significativa a la integridad del lugar.  
En visita realizada a la zona se ha constatado la presencia de los citados hábitats de interés comunitario, así como de infraestructura asociada a la recuperación de la fauna, como pueden ser las charcas de agua y cultivos. Por otro lado, muchos de los caminos necesarios para acceder a la zona necesitaran una ampliación con la consiguiente afección directa a la vegetación y posible uso posterior de la población, conllevando una degradación.  
Por otro lado, existe una amplia red de caminos que cruzan la Sierra del Negrete, muchos de los cuales tendrían que ampliar su anchura para permitir el transporte de los aerogeneradores, así como otras infraestructuras de telecomunicaciones y de transporte de energía que la hacen especialmente sensible de cara a realizar más actuaciones en la zona, pudiendo sinérgicamente afectar de manera negativa al estado de conservación de los hábitats naturales.   
Respecto a la afección de hábitats fuera de la Red Natura, de acuerdo con la citada Ley 42/2007, los órganos competentes deberán adoptar las medidas necesarias para evitar el deterioro o la contaminación de los citados hábitats. En ese sentido, aunque el EIA del Parque eólico Chera determina que en el citado parque no se ha cartografiado ningún hábitat de interés comunitario, de acuerdo con la cartografía disponible en esta Conselleria, se ha constatado la presencia de los siguientes hábitats:  
- Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea (6220\*)  
- Matorrales arborescentes de Juniperus spp. (5210)  
En ese sentido, se considera que el desarrollo del citado parque eólico conllevará un elevado impacto ambiental, destacándose en ese sentido la cercanía de las microrreservas de flora Fuente de la Puerca y Barranco de la Fuente de la Gota, la cercanía al Parque Natural de Chera y su inclusión en el ámbito territorial del Parque Geológico de Chera, creado por la Diputación de Valencia en 1999, lo que corrobora el elevado valor medioambiental de la zona. Por otro lado, se quiere destacar también su alto valor paisajístico.  
  
III. Conclusiones  
1. De acuerdo con los criterios antes indicados se considera que, de los 10 parques eólicos previstos en el Plan especial de la zona eólica 9, tres de ellos (Negrete I, Negrete II y Juan Navarro), con sus obras e instalaciones asociadas, pueden generar un significativo impacto ambiental negativo sobre los hábitats y especies de interés comunitario europeo protegidos en el LIC Sierra del Negrete (ES5233009).  
  
2. En consecuencia, el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio considera que la adecuada conservación de dichos hábitats y especies protegidos requiere aplicar una de las dos siguientes medidas alternativas:  
Alternativa 1ª:  
Excluir del ámbito de ejecución del proyecto de Plan especial de la zona eólica 9 los terrenos incluidos en el citado LIC, en los cuales, por tanto, no deberán implantarse las instalaciones ni ejecutarse las obras previstas en el proyecto.   
Alternativa 2ª:   
Aceptar que en el proyecto concurren razones imperiosas de interés público de primer orden y, en consecuencia, permitir cierta afección territorial al LIC, siempre que puedan cumplirse todas las condiciones derivadas del artículo 45 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y de la biodiversidad, el cual incorpora al ordenamiento jurídico español el artículo 6 de la Directiva 93/43/CEE del Consejo (Directiva de hábitats).  
Esta alternativa tiene en cuenta que el Plan eólico fue aprobado por el Consell con naturaleza de plan de acción territorial de carácter sectorial (artículo 1 de sus normas), mediante acuerdo de 26 de julio de 2001 publicado en el DOCV de 31.07.2001.   
3. En relación con la alternativa 2ª antes citada, son aplicables las siguientes disposiciones del artículo 45 de la Ley 42/2007:  
a) Si, a pesar de las conclusiones negativas de la evaluación de las repercusiones sobre el lugar y a falta de soluciones alternativas, debiera realizarse un plan, programa o proyecto por razones imperiosas de interés público de primer orden, incluidas razones de índole social o económica, las administraciones públicas competentes tomarán cuantas medidas compensatorias sean necesarias para garantizar que la coherencia global de Natura 2000 quede protegida.  
La concurrencia de razones imperiosas de interés público de primer orden sólo podrá declararse para cada supuesto concreto:  
- Mediante una ley.   
- Mediante acuerdo del (...) órgano de gobierno de la comunidad autónoma. Dicho acuerdo deberá ser motivado y público.  
La adopción de las medidas compensatorias se llevará a cabo, en su caso, durante el procedimiento de evaluación ambiental de planes y programas y de evaluación de impacto ambiental de proyectos, de acuerdo con lo dispuesto en la normativa aplicable. Dichas medidas se aplicarán en la fase de planificación y ejecución que determine la evaluación ambiental.   
Las medidas compensatorias adoptadas serán remitidas, por el cauce correspondiente, a la Comisión Europea.   
b) En caso de que el lugar considerado albergue un tipo de hábitat natural o una especie prioritaria, señalados como tales en los anexos I y II, únicamente se podrán alegar las siguientes consideraciones:  
- Las relacionadas con la salud humana y la seguridad pública.  
- Las relativas a consecuencias positivas de primordial importancia para el medio ambiente.   
- Otras razones imperiosas de interés público de primer orden, previa consulta a la Comisión Europea (...)  
4. De la anterior cita legislativa se deduce lo siguiente:  
a) En relación con los párrafos 1º, 2º y 4º (b) del art. 45.5 de la Ley 42/2007:  
- Según se indica en este informe, y con independencia de las conclusiones globales de la futura declaración de impacto ambiental del proyecto, se ha constatado sobre el terreno que la ejecución del proyecto puede conllevar repercusiones negativas sobre determinados hábitats y especies del citado LIC.  
Por tanto, es imperativo que el promotor justifique documentalmente la ausencia de alternativas de ubicación para el proyecto fuera del LIC, de manera que quede razonablemente clara la necesidad de ocupar terrenos de la Red Natura 2000.   
Esta justificación, que puede ser tanto medioambiental como territorial, técnica o socioeconómica, se entiende específica para este proyecto concreto, no siendo suficiente para el adecuado cumplimiento de la Directiva de hábitats la justificación genérica contenida en el Plan eólico de la Comunitat Valenciana.   
- Respecto al párrafo 1º, es factible argumentar que el "interés público de primer orden del proyecto, incluidas razones de índole social o económica" pueda deducirse de la justificación genérica del Plan eólico en su conjunto.  
En relación con lo anterior, podría entenderse que el acuerdo del Consell de 26 de julio de 2001 sobre aprobación del Plan eólico de la Comunitat Valenciana, publicado en el DOCV de 31.07.2001, cumple genéricamente las especificaciones de los párrafos 2º y 4º (b), en cuanto a expresa declaración por el Consell del interés público de la actuación en forma motivada y pública. Esta interpretación se basa en que el Plan eólico define 15 zonas eólicas, entre las que se incluye la zona 9.  
Ahora bien, debe recordarse que el Plan eólico (artículo 29 de su normativa) asigna, para la zona 9 una potencia de referencia de 175 MW, y un número máximo de aerogeneradores de 270, mientras que el proyecto informado prevé 325,7 MW y 217 aerogeneradores.   
Esta desviación se considera irrelevante a los efectos de incidencia directa sobre los suelos y las formaciones y especies vegetales, ya que no implica, en principio, una mayor ocupación física de terreno, pero puede ser muy significativa para la avifauna, ya que las dimensiones de los aerogeneradores se incrementan notablemente. Esta afección sobre la avifauna debe ser adecuadamente valorada en el estudio de impacto ambiental, en relación con las previsiones originales del Plan eólico.   
En relación con lo anterior, dada la citada discrepancia, parece adecuado que el proyecto de Plan especial de la zona eólica 9 contenga una justificación de su adecuación al Plan eólico de la Comunitat Valenciana en cuanto a potencia instalada y número de aerogeneradores. Esta justificación puede ser relevante para una adecuada justificación del interés público de la actuación, a los efectos del citado artículo 45.5, párrafo primero.  
b) En relación con los 5º y 6º del artículo 45.5 de la Ley 42/2007:  
  
Teniendo en cuenta que existe un riesgo de incidencia negativa del proyecto sobre el LIC, y establecidos con claridad tanto el interés público del mismo (con las observaciones antes indicadas) como la ausencia de alternativas razonables de ubicación, el promotor deberá proponer adecuadas medidas compensatorias, en el marco del procedimiento de evaluación de impacto ambiental del proyecto.   
Estas medidas, que deberán garantizar la coherencia global de la Red Natura 2000 en su conjunto, deben ser independientes del proyecto de actuación y, por tanto, plantearse como proyecto específico claramente diferenciado de las medidas correctoras o complementarias que contenga el proyecto de Plan especial (en cualquier caso necesarias).   
Como información sobre el objetivo, alcance y posible contenido de estas medidas compensatorias, se adjunta a este informe copia del documento denominado Guía interpretativa para la aplicación de medidas compensatorias, actualmente en fase de borrador, elaborado por el Ministerio de Medio Ambiente con la colaboración de las comunidades autónomas.  
Las medidas compensatorias, por otra parte, deberán ser comunicadas a la Comisión Europea, a través del Ministerio de Medio Ambiente.  
c) En relación con el artículo 45.6 de la misma ley:  
Como se indica en el presente informe, en el ámbito de ejecución del proyecto existe el hábitat prioritario 6220\* (anexo I de la Directiva de hábitats): zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea.   
En principio el citado art. 45.6, párrafo c, impone la necesidad de consulta previa a la Comisión Europea en caso de afección a hábitats o especies prioritarias. Ahora bien, en este caso no parece necesaria esta consulta previa, ya que la ejecución del proyecto admite distintas medidas correctoras para evitar o minimizar suficientemente la afección directa al citado hábitat prioritario. Éste se presenta discontinuo y bien definido en el área de actuación, pudiendo por tanto evitarse en lo posible, su deterioro por las obras. Por otra parte se trata de formaciones vegetales que admiten medidas de restauración relativamente sencillas y eficaces.   
5. En conclusión, para la aplicación de la citada alternativa 2ª, se considera necesario que el promotor, en el marco del procedimiento de evaluación de impacto ambiental del proyecto de Plan especial de la zona eólica 9, aporte la siguiente documentación adicional:  
a) Justificación de la ausencia de alternativas de ubicación para el proyecto fuera del LIC Sierra del Negrete, de manera que quede razonablemente clara la necesidad de ocupar terrenos de la Red Natura 2000.  
Esta justificación, que puede ser tanto medioambiental como territorial, técnica o socioeconómica, se entiende específica para el proyecto Plan especial de la zona eólica 9, no siendo suficiente para el adecuado cumplimiento de la Directiva de hábitats la justificación genérica contenida en el Plan eólico de la Comunitat Valenciana para el conjunto de éste.   
b) Como adición al estudio de impacto ambiental del proyecto, análisis específico de la afección de las actuaciones a la avifauna, desde el punto de vista del cambio en la potencia de referencia y en el número y dimensiones de los aerogeneradores previstos para la zona 9, en relación con las previsiones para esta zona que figuran en el Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
c) En relación con lo anterior, parece adecuado que el proyecto de Plan especial de la zona eólica 9 contenga una justificación de su adecuación al Plan eólico de al Comunitat Valenciana en cuanto a potencia instalada y número de aerogeneradores. Esta justificación puede ser relevante para una adecuada justificación del interés público de la actuación, a los efectos del citado artículo 45.5, párrafo primero.  
d) Proyecto específico de medidas compensatorias para garantizar la coherencia global de la Red Natura 2000, que será independiente del proyecto de Plan especial de la zona eólica 9 y deberá incorporarse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de este último proyecto de medidas compensatorias deberá ser consultado previamente con el Área de Espacios Naturales, quien informará específicamente sobre su adecuación o no a los objetivos de conservación de la Red Natura 2000.  
6. Debe entenderse que si no existe justificación suficiente de todos los extremos antes indicados, procede aplicar la alternativa 1a (excluir totalmente el LIC de la zona de actuación)».  
  
Servicio de prevención de incendios forestales   
Informe de 17 de junio de 2008   
«Dentro del proyecto de ejecución de las instalaciones eólicas se pueden diferenciar dos tipos de impacto en función, principalmente de las fases de construcción y, posteriormente, de las fases de explotación durante el período de vigencia. Por tanto analizaremos los aspectos que afectan a la prevención y extinción de incendios forestales en cada una de las fases.  
Posibles impactos negativos   
Los posibles impactos negativos derivados de los planes especiales de desarrollo de las zonas eólicas se pueden agrupar en:  
- Impactos en la fase de ejecución  
- Impactos en la fase de explotación, propios de la instalación   
Los posibles impactos, propios de la fase de ejecución, podrían concretarse en la producción de incendios forestales como consecuencia de la utilización de maquinaria y equipos sin tomar las adecuadas medidas de prevención, así como en el entorpecimiento de las operaciones de extinción como consecuencia de cortes en caminos y pistas forestales.  
Los impactos en la fase de explotación, propios de la instalación, son consecuencia directa de la elección de emplazamiento de los aerogeneradores. La instalación de agrupaciones lineales de aerogeneradores en las cumbreras de las cuerdas montañosas ocasiona impactos negativos, tanto en las labores de prevención de incendios forestales como en las de extinción.  
Con carácter general, estos impactos podrían concretarse en:   
- Se reduce el campo visual de los observatorios forestales de prevención de incendios.  
- Se limita la utilización de medios aéreos en labores de extinción en los parques eólicos y en su entorno inmediato. Esta limitación se puede concretar en la disminución de la utilidad de los depósitos de agua para toma de helicópteros situados en las inmediaciones de los parques, así como en la drástica disminución de la operatividad de los medios aéreos de extinción en las inmediaciones de los aerogeneradores.  
Respecto al segundo punto, es necesario resaltar que en la Comunitat Valenciana la extinción de incendios forestales se fundamenta en gran medida, en los medios aéreos, por lo que, en aquellos lugares con limitaciones de uso, se hace necesario reforzar las infraestructuras de apoyo a los medios terrestres.  
  
Propuesta de medidas correctoras  
En la fase de ejecución:  
- En todas las actuaciones que se realicen en terreno forestal o en un franja de seguridad 500 metros alrededor del mismo, se estará a lo establecido en el Manual de normas de seguridad en prevención de incendios forestales en ejecución de obras y trabajos realizados en terrenos forestales o en sus inmediaciones, aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana. Para un adecuado cumplimiento del citado manual, la formación y concienciación de los operarios que van a trabajar en la ejecución de los trabajo se considera pieza clave.  
- Para un adecuado cumplimiento de las medidas de seguridad, en las diferentes zonas de trabajo y en lugar visible se colocarán carteles informativos de los niveles de riesgo de incendio diarios establecidos por la Dirección General de Interior en cumplimiento del Plan especial frente al riesgo de incendios forestales de la Comunitat Valenciana.  
- En todo momento se mantendrán en buen estado de conservación y libres de obstáculos los caminos y pistas forestales afectadas por los trabajos, de tal manera que no se interrumpa el normal funcionamiento de los medios de prevención y extinción de incendios forestales.  
En la fase de explotación:  
Como se ha indicado en el apartado anterior, la instalación de aerogeneradores en terrenos forestales genera una disminución en la eficacia de los medios de prevención aéreos de extinción en el entorno de los mismos, al tratarse de obstáculos de gran envergadura que, en caso de incendio, pueden estar ocultos por el humo. Por lo que, las medidas correctoras han de ir dirigidas fundamentalmente a refuerzo de estos medios terrestres, de tal manera que se compense esa disminución de efectividad. Así, en los parques:  
- Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de observatorios forestales que puedan entorpecer el campo visual de los mismos.  
- Se reforzará la vigilancia en la zona de influencia, bien mediante sistemas automáticos de detección de incendios forestales o mediante patrullas de vigilancia. Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de depósitos de agua con posibilidad de carga de helicópteros.  
- Se primará la concentración de aerogeneradores evitando dispersiones que dificulten aún más las labores de los medios de extinción.  
  
- Se dispondrá de un sistema de vigilancia y alerta de incendios integrado en un sistema que permita, en caso de incendio, la parada de los aerogeneradores y su orientación más adecuada en función de las características y localización del incendio. Asimismo, los aerogeneradores dispondrán de señales y balizamientos que faciliten su detección por los medios aéreos.  
- Los viales que comunican las diferentes torres de cada agrupación de aerogeneradores dispondrán, en el caso de no estar ejecutadas, de áreas contrafuegos de apoyo para los medios de extinción terrestres. Las áreas cortafuegos de apoyo tendrán con carácter general una anchura igual a 10 veces la altura media de la vegetación circundante. En cualquier caso, su anchura no podrá sobrepasar los 60 metros. Dicha anchura se dividirá en 5 bandas: una central decapada coincidente con el vial, dos bandas laterales a la anterior en que se practicará un desbroce total y, en su caso, la eliminación del arbolado y, por último dos bandas exteriores a las anteriores en las que se practicará un desbroce parcial y, en su caso, el adehesamiento y poda del arbolado. En vaguadas y cruces de caminos se incrementarán las anchuras establecidas en un 25%. En las bandas exteriores o de desbroce parcial, el adehesamiento del arbolado y el desbroce del matorral se realizará con una intensidad tal que resulte una superficie total cubierta del orden del 20%. Estas áreas cortafuegos habrán de mantenerse periódicamente para que conserven su efectividad   
- En cada uno de los parques de aerogeneradores, a razón de uno cada kilómetro, se habilitarán zonas desbrozadas carentes de arbolado, fuera de la zona de influencia de los aerogeneradores, para el embarque y desembarque de brigadas helitransportadas.  
- Tanto los accesos a los parques como los viales de comunicación entre los aerogeneradores se mantendrían en buen estado de conservación, permitiendo la circulación de los vehículos de prevención y extinción de incendios forestales, y sus cunetas se mantendrán limpias de vegetación.  
- En las alineaciones de aerogeneradores y como apoyo a las áreas cortafuegos se instalarán un sistema de abastecimiento de agua e hidrantes, de forma que los hidrantes estén ubicados a una distancia no superior a 200 metros entre ellos y que el sistema de abastecimiento de agua garantice el funcionamiento de dos hidrantes consecutivos a la vez con un caudal de 500 l/min durante una hora con una presión mínima de 3 kg/ cm² para cada kilómetro (mínimo 5 hidrantes) de instalación. Lo anterior implica una reserva de agua de al menos 60 m³·cada kilómetro. Este sistema de hidrantes de efectuará bajo los criterios constructivos habituales de instalaciones contra incendios, con sistemas redundantes de bombeo, disposición de anillo, etc. que garantice al máximo su funcionamiento. Asimismo, en la fase de explotación se deberá efectuar el mantenimiento adecuado de las instalaciones y vigilar el nivel de llenado de las reservas de agua, manteniéndolas con los mínimos exigidos. Dado que no es descarte las heladas en zonas de montañas, los hidrantes serán del tipo columna seca.  
- Una alternativa a los hidrantes referidos en el punto anterior podrá ser una red de depósitos enterrados o semienterrados, de 20.000 a 30.000 litros de capacidad, situados a lo largo de los caminos que enlazan las diferentes torres, dotados de sistema de carga rápida de autobombas, y con una capacidad total equivalente del conjunto de los depósitos de 60 m³ por kilómetro de camino. Los depósitos se repartirán con cierta homogeneidad a lo largo de los caminos a una distancia entre ellos comprendida entre los 300 y 500 metros- Asimismo en la fase de explotación se deberá efectuar un mantenimiento adecuado de las instalaciones, vigilar el nivel de llenado de las reservas de agua manteniéndolas con los mínimos exigidos.  
- Aunque no resulta imprescindible, se pude mejorar la instalación anterior disponiendo cada kilómetro de al menos un armario equipado con mangueras y lanzas así como una reserva de retardante del tipo espumógeno.  
- Todas las medidas preventivas referidas habrán de estar ejecutadas previamente a la instalación de las torres de los aerogeneradores.  
Sistema de evacuación.  
Con respecto al sistema de evacuación y en lo que se refiere a su trazado, éste se deberá realizar preferiblemente en zona agrícolas o en líneas paralelas a trazados de carreteras y caminos para de esta forma evitar, en lo posible, la eliminación innecesaria de la vegetación, tal y como se indica en el reglamento de líneas eléctricas.  
En caso de que por motivo justificado de construcción, el trazado de las líneas eléctricas de evacuación deban pasar por terrenos forestales, se deberá cumplir tanto el reglamento de líneas eléctricas en lo referente a la anchura de limpieza de las calles en la proyección del tendido, así como en el momento de la realización de las obras de instalación de las torres, el Decreto 7/2004 de 23 de enero, sobre normas de seguridad en prevención de incendios forestales en la ejecución de obras y trabajos realizados en terrenos forestales o inmediaciones. Asimismo, deberán cumplir lo estipulado en el artículo 153 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo del Gobierno Valenciano, pro el que se prueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana, en el que se indica lo siguiente:  
"Los titulares de líneas aéreas de conducción eléctrica habrán de mantener limpias de vegetación las zonas de proyección de los conductores, de acuerdo con lo que establece la normativa vigente sobre esta materia. En caso de tendidos eléctricos de probada seguridad, la Conselleria podrá establecer otra medias preventivas alternativas"  
A tal efecto se pueden definir como líneas de probada seguridad aquellas líneas que cumplen los siguientes requisitos:  
a) Garantizar la detección de rotura de conductor y falta de alta impedancia.  
b) Asegurar la localización de la falta de un rango de 500 metros con un tiempo máximo de 5 minutos desde el instante de detección de la falta.  
c) Disponer de un sistema que permita comunicar con el 112 (teléfono de emergencia) en un tiempo inferior a 5 minutos desde el instante de la localización de la falta para su posterior gestión.  
d) No se permitirán reenganches automáticos cuando la línea ha sido desconectada por una falta posiblemente peligrosa para el medio forestal.   
e) El cumplimiento de estas características que aseguran una protección especialmente segura estará garantizado por un proyecto técnico aprobado por la conselleria competente en materia de energía que garantice que el sistema de protección cumple las características expuestas.  
El empleo de protecciones especiales que confieran a la línea de características de probadas seguridad, tal y como se recogen en el párrafo anterior, permitirá que éstas queden exentas de la actuación preventiva sobre matorrales y arbustos con el fin de mantener limpio el ancho de las calle, así como acotar la inflamabilidad y combustibilidad de las mismas. Sí serán necesarias aquellas tareas correctoras que sean oportunas si se observa que se incumplen las distancias de seguridad durante alguna revisión o mantenimiento».  
Informe de 29 de mayo de 2009  
«Informe relativo al concepto de probada seguridad en líneas eléctricas de evacuación de energía en parques eólicos  
Visto el artículo 153 del Reglamento de la Ley 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana que establece que, en el caso de tendidos eléctricos de probada seguridad, la Conselleria de Medio Ambiente podrá establecer otras medidas alternativas.  
Considerando que la Dirección General de Gestión del Medio Natural, con fecha 30 de enero de 2009, ha remitido a la Secretaría General Administrativa para su tramitación un proyecto de decreto por el que se modifica el artículo 153 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana, y se aprueba la instrucción técnica para el manejo de la vegetación en la zona de protección de las líneas aéreas de distribución y transporte de energía eléctrica con conductores desnudos a su paso por terrenos forestales IT-MVLAT, en el que se recoge: "No obstante lo anterior, en aquellas líneas que cumplan las prescripciones especiales a), b) y d), relativas a carga de rotura de conductores, apoyos, herrajes y aisladores, de las recogidas en el punto 5.3 de la ITC-LAT 07, no serán preceptivos los tratamientos sobre la vegetación dirigidos a minimizar los efectos que pudieran derivarse de la rotura o caída a tierra de los conductores, esto es, no será necesario actuar sobre la vegetación de la calle no afectada por las restricciones derivadas de la distancia de seguridad frente a descargas disruptivas entre conductores y vegetación."  
A la vista de anterior, este servicio entiende que sería oportuno modificar el concepto de probada seguridad, incorporado en los informes elaborados con anterioridad sobre líneas eléctricas de evacuación de energía en parques eólicos, por el siguiente: A los efectos de lo previsto en el artículo153 del Reglamento de la Ley 3/1993 forestal de la Comunitat Valenciana, se considerarán líneas eléctricas de probada seguridad aquellas que cumplan las prescripciones especiales a), b) y d), relativas a carga de rotura de conductores, apoyos, herrajes y aisladores, de las recogidas en el punto 5.3 de la ITC-LAT 07, aprobada por Real decreto 223/2008, de 15 de febrero, por el que se aprueba el Reglamento sobre condiciones técnicas y garantías de seguridad en líneas eléctricas de alta tensión y sus instrucciones técnicas complementarias ITC-LAT 01 a 09».  
Informe de la Dirección General de Patrimonio  
Se remiten nueve informes evacuados los días 7,9 y 10 de julio de 2008, referidos a las adendas del estudio de impacto ambiental realizadas por el promotor sobre la afección al patrimonio cultural en todos sus aspectos: arquitectónico, etnológico, arqueológico y paleontológico, correspondientes a todos los parques propuestos en la oferta de desarrollo de la zona 9 exceptuando el parque eólico de Chera por encontrarse pendiente de resolución.  
Se reseña el informe íntegro correspondiente a uno de los parques eólicos, y a continuación la parte del informe específica de cada uno de ellos, por ser idénticos todos ellos, exceptuando las fechas de entrada de la documentación aportada por el promotor y la fecha de comunicación del informe.  
- Parque eólico Cerro Pelado  
«Mediante escrito del interesado de fecha 21 de noviembre de 2007, se aporta a este centro directivo adenda del estudio del impacto ambiental, del Parque eólico de la zona 9 Cerro Pelado, de fecha noviembre de 2007, a los efectos de obtener el informe patrimonial contemplado en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Visto lo que dispone el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano y en el ejercicio de las competencias que atribuye a la Conselleria de Cultura y Deporte la referida ley sectorial y, dentro de la misma las que el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Cultura y Deporte, aprobado por Decreto 119/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, asigna específicamente a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, y tras haber recabado los oportunos informes de los servicios técnicos, por la presente se sustancia el informe vinculante legalmente previsto en los siguientes términos:  
La documentación presentada corresponde a una adenda al estudio de impacto ambiental en el que se recoge el impacto que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio.  
Revisado el estudio y consultado el inventario de patrimonio arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia, redactado en 1979 por el Ministerio de Cultura, en lo referente al municipio afectado, no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
La prospección arqueológica localizó dos lugares no conocidos hasta la fecha, con presencia de material lítico en superficie y posibilidades de corresponder a un yacimiento prehistórico que han sido denominados La Pinarona y Hoya de las Cabras. Por otro lado, recogió las afecciones a los yacimientos inventariados presentes en el área de estudio que son las Hoyas, Las Hoyas I, las Hoyas2, Covarrobles y Cuesta Colorá. En los resultados de la prospección arqueológica se recogían una serie de actuaciones arqueológicas como medidas correctoras, estas medidas se resumen en la realización de estudios de detalle previos de los yacimientos afectados, la realización de sondeos arqueológicos de comprobación y el seguimiento arqueológico de la totalidad de las obras que conlleven movimientos de tierras.  
La totalidad de las medidas anteriormente expresadas en el informe a la memoria de la prospección patrimonial previa han sido incorporadas a la adenda presentada. Por otro lado, se ha podido observar en los planos 5.1 y 5.2 que ha sido minimizada la afección sobre el conjunto de Las Hoyas mediante la modificación de diversos aerogeneradores (19, 20, 21 y 22).  
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índice arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico se ha constatado la presencia en el ámbito de varios elementos de esta índole, mojones de piedra en seco, Corral de Clavijo, barracas de Punta del Carro, corrales, la Casa Nueva y la colada azagador, todos ellos se han documentado suficientemente.  
Con todo, se recogen varias medidas correctoras, como el balizamiento y jalonamiento temporal de todos los elementos para no ser afectados e incluso para evitar cualquier impacto indirecto. Igualmente, se comparte el seguimiento etnológico propuesto durante la ejecución de las obras para supervisar los trabajos de las obras en todas las instalaciones de dicha línea eléctrica. También se indica que en el caso de las obras afectarán directamente a alguno de los elementos etnológicos referidos, estos deberán ser objeto de un estudio exhaustivo, tal y como se indica en la memoria, tras la autorización pertinente de la Dirección General.  
En dicho estudio de impacto, en el apartado 5.2 sobre medidas preventivas y correctoras a aplicar sobre el patrimonio etnológico, se recogen las medidas descritas en el anterior informe, y además, el seguimiento etnológico durante la ejecución de las obras.  
Por lo visto en el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano la adenda del estudio de impacto ambiental, del Parque eólico de la zona 9 Cerro Pelado de fecha noviembre de 2007 siempre que se cumplan las medidas correctoras descritas anteriormente.  
El presente informe se contrae al presente estudio de impacto ambiental de la actuación en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad con la expresa advertencia de que, si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.  
En orden a garantizar el cumplimiento de las medidas preventivas o correctoras estrictamente establecidas en el presente informe deberá remitirse a esta administración tutelar copia de la declaración de impacto ambiental de la actuación tan pronto como ésta se pronuncie».  
- Parque eólico Experimental Bicuerca  
«La documentación presentada corresponde a una adenda al estudio de impacto ambiental en el que se recoge el impacto que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio.  
Revisado el estudio y consultado el inventario de patrimonio arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia, redactado en 1979 por el Ministerio de Cultura, en lo referente al municipio afectado no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
La prospección arqueológica valoró las probables afecciones a los yacimientos inventariados presentes en el área de estudio que son Hoya de Barea, Derramador y Viña del Derramador. En los resultados de la prospección arqueológica se recogían una serie de actuaciones arqueológicas como medidas correctoras, estas medidas se resumen en la realización de estudios de detalle previos de los yacimientos afectados, la realización de sondeos arqueológicos de comprobación y el seguimiento arqueológico de la totalidad de las obras que conlleven movimientos de tierras.  
La totalidad de las medidas anteriormente expresadas en el informe a la memoria de la prospección patrimonial previa han sido incorporadas a la adenda presentada.  
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico se ha constatado la presencia en el ámbito de corrales, mojones y barracas. Todos ellos se han documentado parcialmente, y se presenta una tabla sobre la afección a los mismos de las diferentes obras del parque eólico, los aerogeneradores, zanjas y diferentes caminos.  
Con todo, se recogen varias medidas correctoras, como el balizamiento y jalonamiento temporal de todos los elementos para no ser afectados e, incluso, para evitar cualquier impacto directo. Igualmente, se comparte el seguimiento etnológico propuesto durante la ejecución de las obras para supervisar los trabajos de las obras en todas las instalaciones de dicha línea eléctrica y se recuerda que los elementos afectados deberán ser objeto de un estudio exhaustivo, como se indica en las medidas.  
En dicho estudio de impacto, en el apartado 5.2 sobre medidas preventivas y correctoras a aplicar sobre el patrimonio etnológico, se recogen las medidas descritas en el anterior informe; además se propone el seguimiento etnológico durante la ejecución de las obras para controlar dichas medidas».  
- Parque eólico Bicuerca  
«La documentación presentada corresponde a una adenda al estudio de impacto ambiental en el que se recoge el impacto que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio.  
Revisado el estudio y consultado el inventario de patrimonio arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia, redactado en 1979 por el Ministerio de Cultura, en lo referente al municipio afectado no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
La prospección arqueológica localizó un nuevo lugar, no conocido hasta la fecha, con presencia de material lítico y cerámico en superficie y posibilidades de corresponder a un yacimiento prehistórico correspondiente a la edad de bronce y que fue denominado El Portichuelo. Por otro lado, recoge las afecciones a los yacimientos inventariados presentes en el área de estudio que son Pico del Cerro Cardete y cañada del Carrascal. En los resultados de la prospección arqueológica se recogían una serie de actuaciones arqueológicas como medidas correctoras, estas medidas se resumen en la realización de estudios de detalle previos de los yacimientos afectados, la realización de sondeos arqueológicos de comprobación y el seguimiento arqueológico de la totalidad de las obras que conlleven movimientos de tierras.  
La totalidad de las medidas anteriormente expresadas en la memoria de la prospección patrimonial previa han sido incorporadas a la adenda presentada.  
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico se ha constatado la presencia en el ámbito de corrales, cobertizos, barracas y una cañada; todos ellos se han documentado parcialmente, y se presenta una tabla sobre la afección a los mismos de las diferentes obras del parque eólico, los aerogeneradores, zanjas, subestación y diferentes caminos.  
Con todo, se recogen varias medidas correctoras, como el balizamiento y jalonamiento temporal de todos los elementos para no ser afectados, e incluso, para evitar cualquier impacto directo. Igualmente se comparte el seguimiento etnológico propuesto durante la ejecución de las obras para supervisar los trabajos de las obras en todas las instalaciones de dicha línea eléctrica, En dicho estudio de impacto en el apartado 5.2 sobre medidas preventivas y correctoras a aplicar sobre el patrimonio etnológico, se recogen las medidas descritas en el anterior informe mas el seguimiento etnológico durante la ejecución de las obras».  
- Parque eólico Cabezo Fraile:  
«La documentación presentada corresponde a una adenda al estudio de impacto ambiental en el que se recoge el impacto que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio.  
Revisado el estudio y consultado el inventario de patrimonio arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia, redactado en 1979 por el Ministerio de Cultura, en lo referente al municipio afectado existe la constancia de la existencia de elementos arquitectónicos que pueden verse afectados por la actuación, como son la Ermita del Remedio, la Ermita de Santa Ana. Dichos elementos según se observa en la cartografía aportada, aunque no son afectados directamente por la actuación, sufren un importante impacto visual.  
La prospección arqueológica localizó un nuevo yacimiento arqueológico no conocido hasta la fecha y denominado La Boquera del Tormillo. El yacimiento consiste en una amplia dispersión de materiales arqueológicos con una cronología aproximada desde el siglo II a.c. hasta el siglo II d.c. donde parece haberse detectado restos de estructuras en los cortes producidos por los caminos antiguos. Asimismo, se ha detectado la presencia de material lítico en superficie que puede indicar la existencia de un yacimiento prehistórico en el subsuelo y que ha sido denominado Camino de la Fuente. Por otro lado recogió las afecciones a los yacimientos inventariados presentes en el área de estudio que son las Casas Royas I a V, El Collado y Cerro de la Calera. En los resultados de la prospección arqueológica se recogían una serie de actuaciones arqueológicas como medidas correctoras. Estas medidas se resumen en la realización de estudios de detalle previos de los yacimientos afectados, la realización de sondeos arqueológicos de comprobación y el seguimiento arqueológico de la totalidad de las obras que conlleven movimientos de tierras. El informe hizo especial hincapié en la posibilidad de desplazar el emplazamiento de los aerogeneradores e instalaciones que pudieran afectar al patrimonio arqueológico  
La totalidad de las medidas anteriormente expresadas en el informe a la memoria de la prospección patrimonial previa han sido incorporadas a la adenda presentada incorporando además, un nuevo yacimiento denominado Villa del Collado, de cronología romana.  
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.   
Desde la consideración del patrimonio etnológico se ha constatado la presencia en el ámbito de varios elementos de esta índole, corrales, casas, cobertizos, pozos, mojones y barracas. Todos ellos se han documentado parcialmente, y se presenta una tabla sobre la afección a los mismos de las diferentes obras del parque eólico, los aerogeneradores, zanjas, subestación y diferentes caminos.  
Con todo, se recogen varias medidas correctoras, como el balizamiento y jalonamiento temporal de todos los elementos para no ser afectados e incluso para evitar cualquier impacto directo. Igualmente, se comparte el seguimiento etnológico propuesto durante la ejecución de las obras para supervisar los trabajos de las obras en todas las instalaciones de dicha línea eléctrica, al igual que en el caso excepcional de que se afectaran a alguno de los elementos etnológicos, estos deberán ser objeto de un estudio exhaustivo antes de su desaparición.  
En dicho estudio de impacto y en el apartado 5.2 medidas preventivas y correctoras sobre el patrimonio etnológico se recogen las medidas correctoras anteriores, además de un seguimiento etnológico durante las obras de ejecución».  
- Parque eólico Negrete I  
«La documentación presentada corresponde a una adenda al estudio de impacto ambiental en el que se recoge el impacto que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio.  
Revisado el estudio y consultado el inventario de patrimonio arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia, redactado en 1979 por el Ministerio de Cultura, en lo referente al municipio afectado no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
La prospección arqueológica localizó un nuevo yacimiento arqueológico, no conocido hasta la fecha, y que fue denominado La Boquera del Tormillo. El yacimiento consiste en una amplia dispersión de materiales arqueológicos con una cronología aproximada desde el siglo II a.c. hasta el siglo II d.c. donde parece haberse detectado restos de estructuras en los cortes producidos por los caminos antiguos. En los resultados de la prospección arqueológica se recogían una serie de actuaciones arqueológicas como medidas correctoras. Estas medidas se resumen en la realización de un estudio de detalle previo y la realización de sondeos arqueológicos de comprobación del yacimiento de La Boquera del Tomillo y el seguimiento arqueológico de la totalidad de las obras que conlleven movimientos de tierras. El informe hacía hincapié en la posibilidad de desplazar el emplazamiento de los aerogeneradores e instalaciones que puedan afectar al patrimonio arqueológico. La totalidad de las medidas han sido incorporadas a la adenda presentada.  
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico se ha constatado la presencia en el ámbito de mojones de piedra en seco, un corral arruinado y una balsa, estando suficientemente documentados.  
Con todo se recogen varias medidas correctoras, como el balizamiento y jalonamiento temporal de todos los elementos para no ser afectados e incluso para evitar cualquier impacto directo. Igualmente, se comparte el seguimiento etnológico propuesto durante la ejecución de las obras para supervisar los trabajos de las obras en todas las instalaciones de dicha línea eléctrica. También se indica que en el caso de que las obras afectaran directamente a alguno de los elementos etnológicos antes citados, estos deberán ser objeto de un estudio exhaustivo tal como se indica en la memoria.  
En dicho estudio de impacto, en el apartado 5.2 sobre medidas preventivas y correctoras a aplicar sobre el patrimonio etnológico, se recogen las medidas descritas en el anterior informe, mas el seguimiento etnológico durante la ejecución de las obras».  
- Parque eólico Negrete II  
«La documentación presentada corresponde a una adenda al estudio de impacto ambiental en el que se recoge el impacto que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio.  
Revisado el estudio y consultado el inventario de patrimonio arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia, redactado en 1979 por el Ministerio de Cultura, en lo referente al municipio afectado existe la constancia de la existencia de elementos arquitectónicos que serán afectados por la actuación con un importante impacto visual, como son la Ermita del Remedio y la Ermita de Santa Ana. Es por ello que dichas afecciones y las correspondientes medidas correctoras y compensatorias deberán quedar recogidas en el correspondiente estudio de impacto ambiental.  
La prospección arqueológica no localizó restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en superficie dentro del área prospectada, aunque planteo como medida de vigilancia la realización del seguimiento arqueológico de la totalidad de las obras que conlleven afección al subsuelo.  
El estudio incorpora la afección al yacimiento denominado la Boquera del Tormillo, consistente en una amplia dispersión de materiales arqueológicos con una cronología aproximada desde el siglo II a.c. hasta el siglo II d.c. con presencia de restos de estructuras en los cortes producidos por los caminos antiguos. Este yacimiento fue detectado en la prospección del Parque eólico de Negrete I y será valorado igualmente en los estudios de dicho parque, incluyendo en ambos estudios las medidas preventivas y de vigilancia sobre el yacimiento que allí se indicaron y que se concretan en la realización de un estudio de detalle previo y la realización de sondeos arqueológicos de comprobación del yacimiento La Boquera del Tormillo.  
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico se ha constatado la presencia en el ámbito de varios elementos de esta índole, mojones, balsas, hito, corrales y casa refugio; todos ellos se han documentado suficientemente.  
Con todo, se recogen varias medidas correctoras, como el balizamiento y jalonamiento temporal de todos los elementos para no ser afectados e incluso para evitar cualquier impacto directo. Igualmente se comparte el seguimiento etnológico propuesto durante la ejecución de las obras para supervisar los trabajos de las obras en todas las instalaciones de dicha línea eléctrica, al igual que en el caso excepcional de que se afectaran a alguno de los elementos etnológicos, estos deberán ser objeto de un estudio exhaustivo.  
En dicho estudio de impacto, y en el apartado 5.2 medidas preventivas y correctoras sobre el patrimonio etnológico se recogen las medidas correctoras anteriores, además de un seguimiento etnológico durante la ejecución de las obras».  
- Parque Eólico Juan Navarro  
«La documentación presentada corresponde a una adenda al estudio de impacto ambiental en el que se recoge el impacto que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio.  
Revisado el estudio y consultado el inventario de patrimonio arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia, redactado en 1979 por el Ministerio de Cultura, en lo referente al municipio afectado no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
La prospección arqueológica localizó dos lugares no conocidos hasta la fecha, que han sido denominados JN-14 y JN-15. El primero corresponde a un camino histórico con presencia de marcas de carro de difícil adscripción y el segundo corresponde a un yacimiento que presenta materiales arqueológicos con una amplia cronología al detectarse materiales líticos de la segunda mitad del tercer milenio y cerámica de cronología ibérica, romana y anadalusí. Por otro lado, recogió las afecciones a los yacimientos inventariados presentes en el área de estudio. En los resultados de la prospección arqueológica se recogían una serie de actuaciones arqueológicas como medidas correctoras. Estas medidas se resumen en la realización de estudios de detalle previos de los yacimientos afectados, la realización de sondeos arqueológicos de comprobación y el seguimiento arqueológico de la totalidad de las obras que conlleven movimientos de tierras.  
La totalidad de las medidas anteriormente expresadas en el informe a la memoria de la prospección patrimonial previa han sido incorporadas a la adenda presentada.  
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico se ha constatado la presencia en el ámbito de varios elementos de esta índole todos ellos se han documentado, y se presenta una tabla sobre la afección a los mismos de las diferentes obras del parque eólico, los aerogeneradores, zanjas, subestación y diferentes caminos.  
Con todo, se recogen varias medidas correctoras, como el balizamiento y jalonamiento temporal de todos los elementos para no ser afectados e, incluso, para evitar cualquier impacto directo. Igualmente, se comparte el seguimiento etnológico propuesto durante la ejecución de las obras para supervisar los trabajos de las obras en todas las instalaciones de dicha línea eléctrica En dicho estudio de impacto en el apartado 5.2 sobre medidas preventivas y correctoras a aplicar sobre el patrimonio etnológico, se recogen las medidas descritas en el anterior informe, y además, el seguimiento etnológico durante la ejecución de las obras.  
Desde la consideración del patrimonio paleontológico afectado los servicios técnicos de esta Dirección General reseñan las siguientes limitaciones del proyecto.  
Se adjunta un documento de síntesis sobre el proyecto de construcción del Parque eólico Juan Navarro, localizado en los términos municipales de Requena y Utiel, y adscrito a la zona eólica 9. A modo informativo se hace una breve descripción del emplazamiento y de las actuaciones más importantes a realizar. Se adjuntan planimetrías correspondientes con la posición de los aerogeneradores (29 aerogeneradores distribuidos en 4 alienaciones), edificios auxiliares y líneas de evacuación.  
Desde el punto de vista paleontológico, las formaciones geológicas de interés relevante en este sector de la cordillera ibérica quedan reducidas a dos unidades geológicas del jurásico superior y cretácico inferior, denominadas formación arenas y arcillas de Villar del Arzobispo (conocida informalmente como facies Purbeck) y formación arenas y arcillas del Collado (facies Weald), por su contenido paleontológico de restos de vertebrados fósiles (dinosaurios y faunas asociadas), especialmente la primera unidad mencionada.   
Según el proyecto presentado, los aerogeneradores de las alineaciones A1, A2 y A3 se ubicarán sobre los materiales carbonáticos (calizas, margas y dolomías) de origen marino del jurásico y cretácico superior que culminan los relieves de las sierras implicadas, alejados de las unidades geológicas arriba reseñadas. Se trata de materiales carbonáticos que si bien se caracterizan por su abundante contenido paleontológico de invertebrados marinos, éste presenta un carácter generalizado, sin singularidad científica ni valor patrimonial. Los caminos de acceso y la subestación transformadora se localizan sobre los mismos materiales, si bien en afloramientos diferentes.   
En cambio, la alineación de aerogeneradores denominada A4, así como las zanjas para el cableado y los caminos de acceso al mismo, se ubican sobre materiales detríticos del cretácico superior en facies Weald, por lo que los movimientos de tierras inherentes al desarrollo del proyecto pueden afectar a yacimientos paleontológicos de interés patrimonial.  
A la vista de lo expuesto en el párrafo precedente, el proyecto presentado contempla la realización de movimientos de tierras, lo que implica la posibilidad de que se vean afectados materiales que puedan albergar yacimientos paleontológicos de interés relevante. Es por ello que durante la fase de ejecución del proyecto deberá realizarse un seguimiento paleontológico de aquellas obras que implicasen movimientos de tierras en los siguientes puntos del trazado propuesto para la alineación denominada A4:  
- Obras de excavación para las cimentaciones de los aerogeneradores núm. 23 a 29, así como a lo largo del trazado de las zanjas para las conducciones subterráneas en los entornos mencionados, y en las obras de acondicionamiento de los caminos de acceso desde las aldeas de la Cañada y Las Nogueras.  
- Obras para la construcción de la planta de hormigón, situada en el entorno de la aldea de Las Nogueras.  
El seguimiento paleontológico deberá ser autorizado por la Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano, por lo cual el promotor tendrá que remitir un proyecto de intervención.  
Cualquier hallazgo paleontológico de interés relevante que se realizase durante la ejecución del proyecto deberá ser comunicado a la Conselleria de Cultura y Deporte, o a los ayuntamientos implicados, según lo dispuesto en el artículo 63 de la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano la adenda del estudio de impacto ambiental, del Parque eólico de la zona 9 Juan Navarro de fecha noviembre de 2007, siempre que se cumplan las anteriores medidas correctoras y con la condición de que se realice el seguimiento paleontológico en los términos previstos anteriormente para la salvaguarda del patrimonio paleontológico presente en el ámbito que se refiere.  
El presente informe se contrae al presente estudio de impacto ambiental en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización con condiciones en todas y cada una de las páginas del documento, con la expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
En orden a garantizar el cumplimiento de las medidas preventivas o correctoras estrictamente patrimoniales establecidas en el presente informe deberá remitirse a esta administración tutelar copia de la declaración de impacto de la actuación tan pronto como esta se pronuncie».  
- Parque eólico Tejo I  
«La documentación presentada corresponde a una adenda al estudio de impacto ambiental en el que se recoge el impacto que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio.  
Revisado el estudio y consultado el inventario de patrimonio arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia, redactado en 1979 por el Ministerio de Cultura, en lo referente al municipio afectado no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
La prospección arqueológica localizó un nuevo yacimiento arqueológico denominado El Moral y parece corresponder al periodo epipaleolítico (9000-7000BP). Por otro lado recogió las afecciones a los yacimientos inventariados presentes en el área de estudio que son La Cárcama, Cueva de la Cárcama y el Moral. Asimismo, recoge la afección a los yacimientos de El Raidón, Caseruchos de los Moros y Corral del Pimiento, pertenecientes al Parque eólico Tejo II pero que pueden verse afectados por las obras de construcción del Parque Tejo I por la ampliación de caminos, instalación de zanjas o de la subestación. En los resultados de la prospección arqueológica se recogían una serie de actuaciones arqueológicas como medidas correctoras. Estas medidas se resumen en la realización de estudios de detalle previos de los yacimientos afectados, la realización de sondeos arqueológicos de comprobación y el seguimiento arqueológico de la totalidad de las obras que conlleven movimientos de tierras. El informe hizo especial hincapié en la posibilidad de desplazar el emplazamiento de los aerogeneradores e instalaciones que pudieran afectar al patrimonio arqueológico.  
Con anterioridad se indicó que la ubicación de los aerogeneradores 1, 2, 3, 4 y 5 de la alineación 1 no se consideraban adecuadas. Dichos aerogeneradores afectan directamente a un yacimiento que, por sus características pude tener la consideración de bien de interés cultural. Por todo ello se considero necesario que tanto las actuaciones previstas como los estudios de detalle debían tener en cuenta esta apreciación e intentar evitar por todos los medios la instalación de dichos elementos.  
  
La totalidad de las medidas anteriormente expresadas en el informe a la memoria de la prospección patrimonial previa han sido incorporadas a la adenda presentada incluyendo la reubicación de los 5 aerogeneradores de la alineación 1.  
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico se ha constatado la presencia en el ámbito de varios elementos de esta índole, corrales, casetas, hitas de piedra y otros en mal estado, casi arruinados.  
La mayoría de ellos son elementos de poco interés y alguno de ellos se verán afectados de forma indirecta o directa. De entre los afectados según la tabla de afecciones cabe destacar por estar todavía en pie y no arruinados, los corrales TII6, TII20 y TII17. Dichos elementos deberán ser documentados siguiendo el modelo de ficha etnológica de esta Dirección General ante su posible afección o desaparición.  
Con todo, se recogen varias medidas correctoras, como el balizamiento y jalonamiento temporal de todos los elementos para no ser afectados e, incluso, para evitar cualquier impacto directo, que no es el caso, poder cambiar la ubicación de aerogeneradores e instalaciones. Igualmente, se comparte el seguimiento etnológico propuesto durante la ejecución de las obras para supervisar las medidas correctoras anteriores.  
En dicho estudio de impacto se recogen las medidas correctoras anteriores, aunque no se han presentado las fichas etnológicas de los elementos que van a ser afectados, ya que estas serán realizadas durante la próxima intervención arqueológica y etnológica solicitada para las actuaciones necesarias para la protección de los elementos etnológicos y yacimientos arqueológicos documentados».  
- Parque eólico Tejo II  
«La documentación presentada corresponde a una adenda al estudio de impacto ambiental en el que se recoge el impacto que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio.  
Revisado el estudio y consultado el inventario de patrimonio arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia, redactado en 1979 por el Ministerio de Cultura, en lo referente al municipio afectado, no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
La prospección arqueológica localizó dos nuevos lugares con presencia de material lítico en superficie no conocidos y que fueron denominados Cerro del Ardalejo y El Moral II. Por otro lado, recogió las afecciones a los yacimientos inventariados presentes en el área de estudio que son: Corral del Pimiento, Caserucho de los Moros, El Raidón y Castillo de Raidón. En los resultados de la prospección arqueológica se recogen una serie de actuaciones arqueológicas como medidas correctoras. Estas medidas pueden resumirse en la realización de estudios de detalle previos de los yacimientos afectados, la realización de sondeos arqueológicos de comprobación y el seguimiento arqueológico de la totalidad de las obras que conlleven movimientos de tierras. El informe hace hincapié en la posibilidad de desplazar el emplazamiento de los aerogeneradores e instalaciones que puedan afectar al patrimonio arqueológico.  
La adenda al estudio aportada recoge la totalidad de las medidas planteadas en el informe de la prospección arqueológica.  
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico se ha constatado la presencia en el ámbito de corrales, cobertizos, pozos y barracas. Todos ellos se han documentado parcialmente y se presenta una tabla de afección a los mismos de las diferentes obras del parque eólico, los aerogeneradores, zanjas, subestación y diferentes caminos  
Con todo, se recogen varias medidas correctoras, como el balizamiento y jalonamiento temporal de todos los elementos para no ser afectados, e incluso, para evitar cualquier impacto directo. Igualmente, se comparte el seguimiento etnológico propuesto durante la ejecución de las obras para supervisar los trabajos de las obras en todas las instalaciones de dicha línea eléctrica, al igual que en el caso excepcional de que se afectaran a alguno de los elementos etnológicos, estos deberán ser objeto de un estudio exhaustivo antes de su desaparición.  
En dicho estudio de impacto, en el apartado 5.2 sobre medidas preventivas y correctoras a aplicar sobre el patrimonio etnológico y en el 5.5, se recogen las medidas descritas anteriormente para su cumplimiento durante la ejecución de las obras».  
Informes de los ayuntamientos.  
De los informes solicitados a los ayuntamientos incluidos en la zona 9 se recibió respuesta de los siguientes:  
- Ayuntamiento de Requena  
Recibido el 5 de mayo de 2008.  
En relación a la consulta formulada por la Dirección General de Gestión del Medio Natural, el Ayuntamiento de Requena se ratifica en las alegaciones que fueron presentadas durante el proceso de información pública del Plan especial de la zona 9.  
La mayor discrepancia del Ayuntamiento reside en que la ubicación escogida para la instalación de los diez parques eólicos en toda la zona 9 es la que mayor impacto presenta tanto para el paisaje como para la flora y fauna del término municipal. En las alegaciones se describen ampliamente los daños a la vegetación, flora, fauna, paisaje y patrimonio que supone instalar los parques eólicos de Juan Navarro, Tejo I y Tejo II.   
- Ayuntamiento de Gestalgar  
Recibido el 12 de mayo de 2008.  
Como respuesta a la consulta, el Ayuntamiento de Gestalgar remite informe del arquitecto municipal en el que pone de manifiesto la necesidad de tener en consideración la presencia de puntos de nidificación y campeo de aves protegidas en la zona de actuación de ese término municipal. Asimismo, informa desfavorable el trazado de la línea eléctrica de evacuación por atravesar el lugar declarado Patrimonio de la Humanidad, Abrigo Rupestre de las Clochas.  
- Ayuntamiento de Utiel  
Recibido el 21 de agosto de 2008.  
El Ayuntamiento de Utiel no realiza objeción alguna al estudio de impacto ambiental de las instalaciones eólicas de la zona 9.  
Afecciones legales o ambientales   
1. Espacios naturales protegidos.   
a) El trazado del sistema de evacuación del Parque eólico de Chera afectaría al extremo sureste del PORN de Chera-Sot de Chera, aprobado por Decreto de 16 de febrero de 2007 del Gobierno Valenciano.  
b) Una gran parte de la zona eólica 9 se encuentra incluida en el ámbito territorial del LIC Sierra Negrete.  
2. Cuevas. En el ámbito de la zona eólica 9 se encuentran catalogadas las siguientes cavidades:  
- Sima de las Palomas (término de Chiva)  
- Cueva de la Pedriza (término de Requena)  
- Cueva del Barranco Hondo (colindante con la zona, con una población importante de quirópteros)   
3. Parque geológico de Chera.   
Impulsado por la Diputación Provincial de Valencia, en colaboración con la Universidad de Valencia y con el Ayuntamiento de Chera se creó el Parque Geológico de Chera con el fin de dar a conocer los valores geológicos de la comarca de Requena-Utiel, que en buena parte se sintetizan en el área de Chera. El objetivo del mismo fué la selección de itinerarios atractivos desde diversos puntos de vista, ecológico, paisajístico y, especialmente, geológico. Los itinerarios III y IV (Burgal y Lomas del Orao) se encuentran incluidos o muy próximos al Parque eólico de Chera y su línea de evacuación.  
4. Microrreservas. En el ámbito de la zona están declaradas las siguientes microrreservas de flora:  
- Fuente de la Puerca (aunque está en zona no apta se reseña por ser colindante con la alineación del parque eólico de Chera)  
- Fuente del Barranco de la Fuente de la Gota   
- Las Callejuelas (colindante con la alineación A1 del parque eólico Tejo I)  
- Cañada Honda   
5. Vías pecuarias.  
En el ámbito de los parques se pueden ver afectadas las siguientes vías pecuarias:  
a) Parque de Cerro Pelado  
- Vereda de Portugal de 20,89 metros de anchura legal (términos de Fuenterrobles y Camporrobles)  
b) Bicuerca experimental  
- Cañada Real núm. 12 o de Cuenca de 75,22 m de anchura legal (término de Camporrobles)  
c) Bicuerca: todas en término de Camporrobles   
- Cañada núm. 12 o de Cuenca de 75,22 m de anchura legal   
- Cañada Real de la Serranía o de Hortolá de 75,22 m de anchura legal  
- Colada del Camino Viejo de Cuenca de 12,50 metros de anchura legal  
d) Cabezo Fraile  
- Cordel de la Torre de 37,5 m. de anchura legal (término de Utiel)   
e) Negrete II  
- Colada del Charco Tizón y Lontanar de 10 m de anchura legal (término de Utiel)  
f) Chera  
- Azagador de la Tejería de 15-25 m de anchura legal (término de Siete Aguas)  
- Cordel de Aragón de 37,5 m de anchura legal (término de Buñol)  
g) Tejo II  
- Azagador del Pantanillo y de la Fuente del Garbanzo de 15-25 m de anchura legal (término de Siete Aguas)  
En cuanto al sistema de evacuación, correspondiente al pasillo seleccionado, las vías pecuarias que podrían verse afectadas son:  
- Vereda de Caudete de 20 m de anchura legal   
- Colada del Chaco Tizón o Lontanar de 10 m de anchura legal   
- Cañada Real de San Juan de 75 m. de anchura legal   
- Cordel del Peñón o de los Clérigos de 37,5 m de anchura legal   
- Cañada Real de las Cabañas de 35-75 m de anchura legal   
6. Terrenos forestales y montes de utilidad pública   
La práctica totalidad de los terrenos incluidos en el ámbito de la zona 9 son terrenos forestales, encontrándose una parte importante catalogados como de utilidad pública con la siguiente denominación:  
- V095 Sierra Negrete  
- V3015V095 Sierra Negrete  
- V043 el Monte   
- V050 Caídas del Río Turia  
- V04614007V116 Burgal y otros   
- V068 Malacara  
- V3007V068 Malacara  
- V3012V067 Sierra de Chera  
- V1046V146 Fuente del Sapo  
- V3003V066 La Cabaña Malacara y El Quixal   
- V1045V147 Las Callejuelas y Pozo Torrentino   
7. Patrimonio cultural.  
En todos los parques existe un elevado número de elementos patrimoniales de interés que puede verse afectado; habiendo realizado los correspondientes estudios arqueológicos y propuesto las pertinentes medidas correctoras para evitar los impactos, contando con los informes vinculantes de la Conselleria de Cultura a excepción del Parque eólico de Chera y del sistema de evacuación.   
8. Clasificación y calificación urbanística.  
El Plan eólico de la Comunitat Valenciana, que tiene carácter de plan de acción territorial sectorial, aprobado mediante acuerdo de 26 de julio de 2001 del Consell de la Generalitat Valenciana, establece en principio las posibles áreas de compatibilidad del uso eólico con el preexistente, siendo no obstante, el Plan especial el que fija definitivamente el ámbito del mismo y por tanto las áreas en las que resultará compatible el uso eólico.   
Es necesario observar las limitaciones de carácter urbanístico por la proximidad a suelo urbano o urbanizable, en principio, en los parques de Cerro Pelado, Bicuerca Experimental, Negrete II, Juan Navarro y Tejo II.  
9. PLISE (Plan de infraestructuras de seguridad y emergencias de la Comunitat Valenciana).  
En él se incluye la base aérea de prevención y extinción de incendios de Siete Aguas situada al este de los parques de Tejo I y Tejo II.   
  
Consideraciones ambientales   
En primer término, hay que señalar que el proyecto, entendiendo como tal el conjunto de las infraestructuras necesarias para la puesta en funcionamiento de las instalaciones eólicas de la zona 9 (aerogeneradores, zanjas para las líneas eléctricas interiores, accesos interiores y exteriores, subestaciones, líneas eléctricas aéreas de evacuación de la energía generada, y demás obra civil asociada) constituye desde el punto de vista de evaluación ambiental un proyecto único, como se desprende de la propia normativa del Plan eólico de la Comunitat Valenciana (artículo 13), independientemente de que la autorización administrativa y, por tanto, su tramitación corresponda a varios órganos de la administración autonómica.   
Es por ello, que el pronunciamiento de la viabilidad del proyecto de las instalaciones eólicas no pueda ser realizado de forma parcial sino que debe ser evaluado globalmente considerando la totalidad de las alternativas viables, sin perjuicio de que sea necesaria una evaluación posterior sobre aquellos aspectos de detalle que se concretarán como resultados de estudios más detallados o bien por estar pendientes de procedimientos administrativos no realizados o en curso.  
El examen de alternativas, de acuerdo con lo establecido en el Plan eólico, debe abarcar la totalidad de la zona eólica a desarrollar. En este punto, cabe resaltar que no se ha incluido ninguna alternativa para la ubicación de parques eólicos en la zona apta con prescripciones situada al oeste de Siete Aguas, cuando en el proyecto presentado los parques con mayor potencia a instalar se encontraban en esta zona y en la misma se encuentra el Parque de la Sierra de Cabrera, por lo que se dispone de recurso aprovechable. El examen de alternativas se considera incompleto, sin que ello suponga diagnostico alguno sobre el valor de esta área.   
En consecuencia, la evaluación ambiental se efectúa sobre la propuesta de desarrollo expuesta a información pública modificada, a propuesta del promotor, en la aprobación provisional del Plan especial, y posteriormente, en las adendas del estudio de impacto ambiental sobre la afección al patrimonio, resultando un total de 10 parques, 214 aerogeneradores y 321 MW, así como el pasillo seleccionado (a escala 1:10.000) sobre el que se grafía el trazado del sistema de evacuación.  
En primer término hay que realizar una serie de matizaciones o aclaraciones al supuesto establecido como punto de partida para el análisis de alternativas de la selección de emplazamientos (punto 5 del estudio de Impacto ambiental) en el que se indica:  
«No corresponde aquí analizar las alternativas a la propia energía eólica ni a la zona eólica considerada, puesto que ello ha sido objeto de análisis y calificación en la evaluación de impacto ambiental del Plan eólico de la Comunitat Valenciana, el cual se configuraba como un auténtico Plan de acción territorial».  
Precisamente, una de las determinaciones más importantes del Plan eólico de la Comunitat Valenciana ha sido, en primer lugar, la de definir las áreas o zonas eólicas del territorio de la Comunidad susceptibles de desarrollo eólico (entre ellas la que nos ocupa: zona 9) y, en segundo lugar, la de clasificar el territorio de las zonas catalogadas en función de su aptitud a la instalación y funcionamiento de parques eólicos, definiendo tres categorías de aptitud: zonas no aptas, zonas aptas con cumplimiento de prescripciones y zonas aptas.  
El Plan eólico se tramitó como un plan de acción territorial de carácter sectorial para la ordenación de la instalación de infraestructuras eólicas en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
El alcance de la valoración efectuada para la determinación de la aptitud del territorio se ajustó, a la escala de trabajo del plan (1:100.000) y a los 6 criterios de exclusión y 5 criterios de prescripción establecidos. Las determinaciones de la aptitud del territorio establecidas en el Plan eólico son únicamente concluyentes para las zonas no aptas delimitadas en el mismo, posponiendo (como una de las estrategias para cumplir los objetivos ambientales del plan) la determinación de la aptitud definitiva de las zonas aptas y aptas con prescripciones a una valoración ambiental en la fase de desarrollo, es decir, a la obligatoriedad de realizar un estudio de impacto ambiental correspondiente al Plan energético y al plan especial cada zona.   
La escala y ámbito del Plan eólico ofrecía un marco idóneo para la evaluación y reducción del impacto acumulativo sobre el paisaje a niveles que no sobrepasaran la capacidad de carga del territorio, resultando de ello una determinación prescriptiva consistente en la limitación del número de aerogeneradores en cada una de las zonas, las 15 zonas delimitadas.   
Tal y como se indica en la documentación presentada por el promotor, se ha producido un notable avance tecnológico en la fabricación de los aerogeneradores, tendiendo actualmente a la instalación de turbinas de mayor potencia unitaria que conllevan una minimización del conjunto de la obra civil de los parques. Este nuevo escenario que nos permite la mejor tecnología disponible debe tender a una optimización del recurso eólico sin sobrepasar la ocupación y la capacidad de acogida del territorio.  
El procedimiento seguido para la autorización de las instalaciones eólicas en el ámbito de la Comunitat Valenciana se ajusta, desde el punto de vista de la evaluación ambiental, a lo que se conoce como evaluación en cascada, es decir, a la realización de evaluaciones sucesivas en cada momento del proceso, cada una con un alcance diferente, identificando en cada fase tanto el grado de incertidumbre y/o las dificultades de los aspectos evaluados así como los aspectos que deben ser evaluados en las siguientes.   
Procedemos, por tanto, en primer lugar, a recordar las consideraciones efectuadas en el estudio de impacto ambiental del Plan eólico para la zona 9 (en la que la valoración ambiental y la aplicación de los criterios de exclusión y prescripción presentaba deficiencias importantes) y, a continuación, analizaremos el grado de adecuación al mismo:  
«En la zona de Fuenterrobles y Camporrobles se ha ampliado como zona no apta, la superficie de monte cuya vegetación, formada por pinar y carrascal, presenta las mismas características que la zona ya excluida en el plan, vertiente este de la Sierra de la Bicuerca. Para el resto del área potencial, se ha observado que existen zonas de matorral y carrascal disperso que deben proponerse como zona apta con prescripciones (vertiente oeste de la Sierra de la Bicuerca, Pico Rocha del Cabetero, Atalaya del Sabinar y La Pinarona-Cerro Pelado).  
La mitad occidental del área es muy homogénea siendo frecuente la presencia de carrascas, quejigos, fresnos, etc., siendo difícil la delimitación de áreas puras de estas formaciones. No obstante lo anterior, se ha procedido a delimitar las áreas en las que estas especies se dan de forma más abundante que, además, constituyen áreas importantes para grandes rapaces y son espacios significativos por sus características morfológicas debiendo ser consideradas como zonas no aptas. Las zonas a considerar como no aptas son:  
Una superficie que comprende la Sierra Atalaya, la Loma de la Pinada y que conectaría por El Cantalar con la Sierra del Negrete, extendiéndose por el Cerro de Don Gil hacia el sureste hasta la carretera VV-6222.  
La sierra que abarca desde Casas de Medina hasta el Pico Navarro.  
  
Vertiente este de la Sierra de Utiel.  
Los terrenos correspondientes al término de Loriguilla y el área montañosa oeste de Chera y los terrenos de Requena hasta el Río Reatillo.  
Por último, el Pantano de Buseo y su entorno, incluida la Sierra de Enmedio.  
El resto de la Sierra de Utiel que envuelve y rodea las áreas descritas como no aptas por presentar características muy similares a ellas será considerada como zona apta con prescripciones, y como espacio de especial sensibilidad por presentar características muy similares a ellas».  
En la mitad oriental del área potencial, las zonas aptas, grafiadas en el plan forestal como áreas quemadas, son áreas predominantemente de matorral formado mayoritariamente por especies rebrotadoras con ejemplares aislados de carrasca, por lo que debería modificarse a zona apta con prescripciones.  
En las proximidades del área potencial, en el término municipal de Cheste se encuentra La Cueva del Barranco Hondo que alberga una importante población de quirópteros.  
La consideración de especial sensibilidad para aquellos espacios que presentan características muy próximas a las definidas con criterios de exclusión, con el fin de recalcar el valor de los mismos. Estos espacios aparecen grafiados en una serie específica de planos del estudio de impacto ambiental del Plan eólico.  
Las áreas grafiadas como zonas aptas de especial sensibilidad se corresponden con las áreas donde se ubican los parques de Negrete I, Negrete II y Juan Navarro, ubicados en el ámbito del LIC Sierra Negrete. Sobre el terreno se ha confirmado la existencia de extensas formaciones de carrascal, con diferentes grados de madurez, que se verían afectadas por las alineaciones proyectadas y sus infraestructuras asociadas, por lo que procedería aplicar el criterio núm. 5 de exclusión del Plan eólico.  
En el parque de Juan Navarro las formaciones vegetales presentan un grado de cobertura elevado y en una etapa de desarrollo bastante avanzada, alternando y mezclándose los pinares de pino carrasco (Pinus halepensis) con carrascales (Quercus rotundifolia). Presentándose estos últimos con frecuencia como sotobosque de los pinares. El grado de desarrollo, la cobertura y el estado de conservación de las formaciones vegetales, la alternancia de terrenos forestales y valles agrícolas, así como la elevada integración de los núcleos de población en el entorno, conforman un paisaje de calidad muy elevada. Existen, además, especies de fauna amenazadas, tales como topillo de Cabrera (Microtus cabrerae), el gallipato (Pleurodeles Waltl) y el sapillo pintojo (Discoglossus jeanneae) en el paraje de Los Aguazuelos, donde se han realizado intervenciones, dentro del programa LIFE, de recuperación de hábitas de anfibios. Dicho paraje podría verse afectado por la zanja de las líneas de evacuación subterránea de las alineaciones A3 y A4 a la ST Juan Navarro.  
También existen una población de topillo de Cabrera (Microtus cabrerae) en el paraje de La Boquera del Tormillo, muy próximo al camino por el que proyecta la zanja de evacuación a la ST Negrete, proveniente de los parques Negrete I y Negrete II y en el entorno de la ST de Negrete.   
Otros valores que acrecientan la calidad de los emplazamientos de los parques Negrete I, Negrete II y Juan Navarro son: la nidificación de una pareja de águila real (Aquila Chrysaetos) en el paraje denominado Fuente del Águila, en el límite entre el parque Negrete I y Negrete II y la localización de varias áreas de cría y campeo de especies de rapaces de carácter forestal, como el águila calzada y culebrera española en el parque de Juan Navarro y Negrete II.   
Asimismo, de acuerdo con la valoración de la aptitud del territorio para albergar instalaciones eólicas del Plan eólico, la ladera este de la Sierra de la Bicuerca se califica como zona no apta. El parque denominado Bicuerca propone un tramo de la alineación A1 (aerogeneradores 1 a 7) sobre zona no apta presentando las mismas características que las alineaciones A y C, que han sido rechazadas por estar incluidas en zona no apta y por dificultades constructivas.   
La aplicación de los criterios de exclusión establecidos en el Plan eólico sigue en vigor y deben ser aplicados en la fase de desarrollo del mismo. No obstante lo anterior, en la zona 9 resulta crucial la consideración del relieve y la accesibilidad en la determinación de la viabilidad ambiental de los emplazamientos.   
Una idea de la complejidad del relieve del área se puede extraer del esquema tectónico regional (de acuerdo con los mapas geológicos de España 1:50.000, correspondientes a las hojas de Chulilla, Requena, Utiel Cheste y Chelva).  
El área donde se asienta la zona eólica 9 y su sistema de evacuación se divide en dos desiguales dominios estratigráficos y tectónicos: el domino terciario subhorizontal o ligeramente plegado (por donde discurre mayoritariamente el sistema de evacuación) y el dominio mesozóico con directrices ibéricas bien determinadas (sobre el que se asientan los parques eólicos propuestos).   
La estructura general del mesozóico, (sobre la que se ha delimitado el área potencial oriental) viene definida por tres grandes alineaciones ibéricas: al SE el anticlinal de la Sierra de Juan Navarro, en el centro el gran sinclinal de la Sierra de Enmedio y al NE el anticlinal de Sot de Chera, todas ellas con complejos enlaces entre sí. El esquema ibérico así definido queda cortado por un sistema de fallas transversales claramente apreciables, entre las que se destacan notablemente las que determinan la Fosa de Chera.  
En el extremo noroeste de esta área eólica potencial el largo anticlinal de la Sierra de Juan Navarro se atenúa notablemente y se solapa con el mioceno, apareciendo una pequeña área de estructura cretácica (Cruz de San Sebastián) con un relieve menos complejo que el resto del área.  
El área eólica occidental abarca la estructura mesozoica de la Sierra de la Bicuerca y del Cerro Pelado, ambos de directriz claramente ibérica y la cubeta sinclinal entre ambas ocupada por materiales terciarios y cuaternarios (por donde discurre la línea eléctrica ente las subestaciones ST Cerro Pelado y ST Bicuerca).   
Esta gran complejidad tectónica de la zona da como resultado un relieve con un estilo característico del área, consistente en grandes crestones subverticales o volcados, de directriz ibérica, que se complica localmente en muchos de los emplazamientos seleccionados: cumbreras muy reducidas, inexistente o con muchos altibajos, laderas acentuadas o muy acentuadas coronadas frecuentemente por paredones subverticales. La escala de los mapas del anteproyecto incluido en el Plan energético (escala 1:10.000) no refleja la intrincada topografía que se aprecia perfectamente sobre el terreno en gran parte de los parques. Se puede afirmar que, tanto las dificultades constructivas y, consecuencia los impactos residuales de una gran parte de las propuestas efectuadas están infravalorados en el estudio de impacto ambiental de la zona 9. En este sentido, es frecuente en los parques de Juan Navarro, Chera, Tejo I y Tejo II que en una misma cuerda haya tramos rechazados por dificultades constructivas y tramos seleccionados. Hay que considerar, además, que los emplazamientos más complejos para albergar las alineaciones de aerogeneradores requieren también la construcción de nuevos viales con una longitud considerable.  
En base a las consideraciones anteriores se enumeran a continuación aquellos emplazamientos y/o posiciones rechazadas indicando el motivo específico:  
- Parque de Bicuerca.   
Alineación A1; aerogeneradores 1 a 7 ambos inclusive, por dificultades constructivas y por estar incluido en zona no apta (tal y como se ha indicado anteriormente).   
- Parque Cabezo Fraile. Alineación A4: aerogenerador 12 por dificultades constructivas  
- Parque Chera completo.  
Alineaciones A1 A2, A3 y A4 dificultades constructivas e incluidas en el radio de 2.000 metros de un nido de águila perdicera (Hieraaetus fasciatus).  
Alineación A5: dificultades constructivas, afección a ejemplares de quejigo (Quercus faginea), incluida en el radio de 2.000 metros de un nido de águila perdicera (Hieraetus fasciatus).  
Alineación A7 por microrreserva colindante.  
Además la línea eléctrica afecta a elementos patrimoniales declarados bien de interés cultural (pinturas rupestres del yacimiento del Barranco de Las Clochas).  
- Parque Tejo I  
Alineaciones A1, A2 y A3: dificultades constructivas tanto en accesos como en cumbrera.  
- Parque Tejo II  
Alineación A1 y A2 dificultades constructivas.   
En previsión de que fuera debidamente justificada la ausencia de alternativas a la que se hace referencia en el informe de ordenación sostenible del medio, y se optara por el desarrollo de los parques situados en el ámbito del LIC, se ha efectuado una evaluación acuerdo a los criterios generales aplicados en el área y a los principios rectores de la evaluación ambiental (prevención, precaución y mínimo impacto ambiental), de los emplazamientos, indicando cuales son rechazados a continuación. El resto podrían ser aceptados desde el punto de vista ambiental, tras el análisis del correspondiente proyecto constructivo.   
- Parque de Juan Navarro, completo y el sistema de evacuación asociado al mismo.   
Por todas las razones apuntadas anteriormente el emplazamiento de Juan Navarro se considera en conjunto de una calidad muy elevada. Presenta, además, dificultades constructivas, especialmente en las alineaciones A1 y A3, por lo que no resulta un emplazamientos compatible con el uso eólico.  
- Parque Negrete I   
- Alineaciones A3, A4 y A5 presentan dificultades constructivas o accesos excesivamente largos en relación con la capacidad del emplazamiento.   
- Alineación A2: aerogeneradores 16 a 19, ambos inclusive, por encontrarse a una distancia menor de 1.000 m de un nido de águila real.  
- Parque Negrete II  
Alineación A1: aerogenerador 1, por existencia de paredones subverticales, pendientes poco favorables   
Alineación A2: aerogenerador 3, por pendiente poco favorable.  
Alineación A3 aerogeneradores 7 y 8 por encontrarse en el radio de 1.000 metros de una nido de águila real.  
Alineación A3 aerogeneradores 20 a 26 ambos inclusive, pendiente longitudinal elevada.  
A continuación, se indican los aspectos a tener en cuenta en los proyectos constructivos de aquellos parques que se consideran viables, total o parcialmente. Se obvian las consideraciones especificas relativas al patrimonio cultural ya que han sido detalladas y condicionadas en los correspondientes informes vinculantes de la Conselleria de Cultura y que han sido transcritos en el apartado de los informes sectoriales.   
Las afecciones derivadas del sistema de evacuación y las consideraciones que, en su caso, deban ser tenidas en cuenta en la valoración del trazado definitivo, se consignan, en el parque o parques a los que va asociado cada tramo.   
- Parque eólico Cerro Pelado   
El parque de Cerro Pelado ha sido rediseñado con el fin de evitar la afección al yacimiento denominado de Las Hoyas, eliminado un aerogenerador de la alineación A1 y desplazando los aerogeneradores al borde sur del perímetro de dicho yacimiento, tal y como queda reflejado en el plano 5.2 (medidas correctoras) de la adenda de las modificaciones. No obstante, las modificaciones de las infraestructuras asociadas (caminos y zanjas) no se han reflejado en el plano, por lo que deberá ser concretado en el correspondiente proyecto constructivo.   
Por otra parte, la remodelación realizada para evitar las afecciones al patrimonio puede incidir negativamente en la afección a la vereda de Portugal de 20,89 m de anchura legal, de acuerdo con la clasificación de vías pecuarias del término de Camporrobles. Idéntica situación se tiene con el aerogenerador 10 de la alineación A1 y con la ST Cerro Pelado, que afecta a la Vereda de Portugal de 20,89 m de anchura legal, de acuerdo con la clasificación de las vías pecuarias del término municipal de Fuenterrrobles.  
El número de aerogeneradores definitivo del parque quedará supeditado al resultado de las intervenciones del informe de la Conselleria de Cultura sobre los elementos de interés patrimonial, especialmente sobre el yacimiento de las Hoyas, a la existencia de la vía pecuaria de 20,89 m de anchura legal, de acuerdo con la clasificación de los términos de Camporrobles y Fuenterrobles, que puede verse afectada por los aerogeneradores 13, 10 de la alineación A1 y por la ST Cerro Pelado.   
El proyecto constructivo incluirá, además de todos los aspectos relacionados con la obra civil del parque a escala detallada, la valoración ambiental de las alternativas para el acceso a alineación A2 y la justificación de la solución adoptada.   
- Parque eólico Bicuerca   
Por otra parte, es necesario señalar que en la posición del aerogenerador 11 confluyen tres vías pecuarias: el final de la cañada Real de la Serranía o de Hortolá, de 75,22 metros de anchura y el inicio de la cañada Real núm. 12 o de Cuenca, así como la colada del Camino Viejo de Cuenca de 12,5 metros de anchura, de acuerdo con la clasificación del término de Camporrobles. En consecuencia, deberá ser estudiado con detalle en el proyecto constructivo la ubicación del aerogenerador 11 de la alineación A1.  
Otro aspecto de la obra civil que debe ser cuidadosamente estudiado es la distribución de la alineación A2 y su infraestructura asociada, ya que tanto del trazado del acceso propuesto, como de la distribución de los aerogeneradores, debido al relieve del cerro, pueden derivarse impactos notables y de difícil corrección. En este sentido se considera que es necesario estudiar alternativas de diseño conjunto en cuanto al acceso de los aerogeneradores situados sobre Cerro Cardete de los parques Bicuerca y Bicuerca Experimental, y la redistribución y cuidado en el diseño de la obra civil de las infraestructuras situadas en el Cerro Cardete con el fin de minimizar los efectos negativos.  
Dicha modificación resulta, además, conveniente para evitar la afección directa al hábitat del gallipato (Pleurodeles Waltl).  
- Parque de Bicuerca experimental   
Además de las consideraciones efectuadas en el Parque de Bicuerca es necesario señalar la posible afección del aerogenerador 10 de la alineación A2 sobre la cañada Real núm. 12 o de Cuenca de 75,22 metros de anchura legal de acuerdo con la clasificación de vías pecuarias.   
- Parque de Cabezo Fraile   
La subestación a la que se evacua la energía generada en el parque Cabezo Fraile, aunque está incluida en el parque eólico de Negrete, se encuentra en realidad en el entorno del parque de Cabezo Fraile. Dadas las circunstancias en relación con la viabilidad de este parque (reseñadas anteriormente) se considera conveniente incluir la subestación en este parque y proceder al desplazamiento de la subestación a un emplazamiento menos visible, considerando en todo caso que en el entorno se localiza una población de topillo de Cabrera (Microtus cabrerae).   
Una parte importante de las posiciones se sitúan sobre aéreas cortafuegos con una pendiente longitudinal en algunos tramos notable, que se incrementa considerablemente fuera de las mismas, por lo que el ámbito del plan especial en estos emplazamientos debe estar restringido a una anchura máxima de 50 metros a cada lado, en previsión de que puntualmente los viales de las alineaciones precisen un mayor recorrido para suavizar la pendiente longitudinal del camino. No obstante lo anterior, con carácter general, las infraestructuras deben estar ubicadas sobre las zonas cortafuegos, que son las de menor pendiente.   
Se tendrá en cuenta en el proyecto constructivo la existencia en el ámbito del Parque del Cordel de la Torre de 37,5 m de acuerdo con la clasificación del término de Utiel.   
- Parque de Tejo I (alineación A4) y Tejo II (alineaciones A3 y A4)   
La alineación A4 (de acuerdo con las modificaciones realizadas en la adenda de patrimonio, es decir con 6 aerogeneradores) del parque Tejo I y las alienaciones a3 y a4 resultan en principio emplazamientos con relieve menos desfavorable y por tanto con menores dificultades constructivas. Las formaciones vegetales presentan una calidad media por lo que con las medidas correctoras pertinentes definidas en el proyecto constructivo, podrían ser aceptables desde el punto de vista ambiental.   
No obstante lo anterior, existen varios aspectos importantes que no han sido evaluados, que generan incertidumbre en la valoración del impacto ambiental, y por tanto en la viabilidad del mismo, resultando necesario analizarlos con mayor detalle.  
En primer término, la alineación a4 se encuentra en la misma dirección que la pista de aterrizaje de la base aérea de prevención y extinción de incendios de Siete Aguas, que forma parte del PLISE (Plan de infraestructuras de seguridad y emergencias de la Comunitat Valenciana). La distancia entre el borde oeste de la pista de aterrizaje y el aerogenerador más oriental de la citada alineación es de unos 1.500 m. En el estudio de impacto ambiental no ha sido valorada la interferencia con los conos de aproximación o cualquier otro aspecto relacionado con la funcionalidad de la infraestructura.  
En segundo término, hay que indicar que el estudio pre operacional de avifauna no ha muestreado la alineación A3, a pesar de que en dicho estudio se identifica la alineación sobre un territorio de águila culebrera, que por otra parte fue observada en dicho emplazamiento durante una de las visitas de campo efectuadas a la zona.  
En tercer lugar, y no por ello menos importante, el acceso al parque Tejo II se realiza a través de los accesos principales del parque Tejo I: Camino del Rebollar a las Casas de Matutano y camino de nuevo trazado que desciende de la alineación A1 de este parque hacia el paraje Pozo Raidón. Dichos accesos han sido desechados por dificultades constructivas   
Una vez estudiada la viabilidad de las alienaciones señaladas, en relación con los aspectos indicados en los párrafos anteriores, debería reestudiarse el trazado de la línea eléctrica, ya que el pasillo propuesto tiene un impacto ambiental considerable. Se proponen, al respecto, el análisis de una alternativa consistente en el desplazamiento hacia el oeste (ajustándolo al Camino entre el Rebollar y las Casas de Matutano), de forma que se conecte con los apoyos 99 o 100 de la línea ST Negrete-ST Requena unificando el tendido, a partir de este punto, hasta la subestación ST Requena, lo que reduciría considerablemente el impacto en este tramo. No obstante, lo anterior, en el examen de alternativas señalado, se deberá considerar que en los enclaves agrícolas colindantes con el camino a las Casas de Matutano se localizan poblaciones de topillo de Cabrera.   
Parte dispositiva en el apartado de protección de la avifauna  
Se estudiarán cuidadosamente las modificaciones necesarias al diseño de las infraestructuras asociadas a los parques para evitar cualquier alteración de las especies de fauna terrestre amenazada en el área, de acuerdo con el informe del Servicio de Biodiversidad, de acuerdo con lo concretado en el apartado de consideraciones ambientales de la parte dispositiva de esta resolución.   
  
Consideraciones jurídicas   
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I del apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.   
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de impacto ambiental.   
- El artículo 1 del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, del Consell por el que se modifica el artículo 16.2 del Decreto 131/2007, de 27 de julio del Consell, aprobatorio del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo ello y, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar no aceptable, desde el punto de vista ambiental, las infraestructuras eólicas propuestas como oferta al desarrollo de la zona 9 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana, promovido por RENOMAR que a continuación se detallan:  
- Parque eólico de Juan Navarro completo y tramo del sistema de evacuación comprendido entre la ST Juan Navarro-entronque con Ap.69 de la L/ST Negrete-ST Requena.  
- Parque eólico Negrete I,   
Alineaciones A3, A4 y A5 y su infraestructura asociada (caminos, zanjas y plataformas de montaje).  
En relación con la subestación y planta de hormigón situadas junto a la carretera CV-390, se estará a lo especificado en el punto 2.2 del apartado tercero de la parte dispositiva de la presente resolución.   
- Parque Negrete II   
Aerogenerador 1 de la alineación A1  
Aerogenerador 3 de la alineación A2 y su infraestructura asociada (caminos, zanjas, y plataformas de montaje)   
Aerogeneradores 7 y 8 de la alineación A3 y su infraestructura asociada (caminos, zanjas y plataformas de montaje)   
Aerogeneradores 20 a 26 (ambos incluidos) de la A3 y su infraestructura asociada (caminos, zanjas y plataformas de montaje)   
- Parque eólico de Chera completo y tramo del sistema de evacuación de la Línea ST Chera ST Requena comprendido entre la ST de Chera y el Ap. 30.  
- Parque Tejo I  
Alineaciones A1, A2 y A3 y la infraestructura asociada a las mismas (caminos, zanjas y plataformas de montaje)  
- Parque Tejo II   
Alineaciones A1 y A2 y la infraestructura asociada a las mismas (caminos, zanjas y plataformas de montaje)  
- Parque eólico Cabezo Fraile   
Aerogenerador 12 de la alineación A4 y la infraestructura asociada al mismo (caminos, zanjas y plataformas de montaje)  
- Parque eólico de Bicuerca   
Aerogeneradores 1 a 7 (ambos inclusive) de la alineación A1 y la infraestructura asociada a las mismas (caminos, zanjas y plataformas de montaje)   
  
Segundo  
En tanto no se justifiquen todos y cada uno de los condicionantes establecidos en el informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, no se pueden considerar aceptables, desde el punto de vista ambiental, las infraestructuras eólicas propuestas como oferta al desarrollo de la zona 9 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana, promovido por RENOMAR, que a continuación se detallan:  
- Parque eólico Negrete I.  
Aerogeneradores 9 a 15, ambos inclusive de la alineación A2 y su infraestructura asociada (caminos, zanjas y plataformas)  
- Parque eólico Negrete II   
Aerogenerador 2 de la alineación A1.  
Aerogeneradores 4, 5 y 6 de la alineación A2   
Aerogeneradores 9 a 19, ambos inclusive, de la alineación A3  
Las justificaciones requeridas y, en su caso, el proyecto constructivo parcial o total de las alineaciones reseñadas en este apartado deberá ser objeto de evaluación ambiental y de resolución complementaria a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, la ejecución la oferta de desarrollo de instalaciones eólicas de la zona 9 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana en los parques o emplazamientos no incluidos en los apartados primero o segundo de la parte dispositiva de la presente resolución, siempre y cuando se ajuste a los siguientes condicionantes:  
1. A la formulación de una resolución complementaria del sistema de evacuación a la ST de Requena, sobre el trazado definitivo ajustado al pasillo seleccionado (escala 1:10.000), de acuerdo con la planimetría incluida en el estudio de impacto ambiental presentado el día 13 de noviembre de 2007, con las excepciones señaladas en el apartado primero y en el punto 2,2 de este mismo apartado respecto de la línea de evacuación entre la ST Tejo y la ST Requena de la parte dispositiva de la presente resolución y habiendo cumplimentado los trámites previstos en la legislación sectorial de impacto ambiental.  
2. Emplazamientos de las instalaciones   
a) La ubicación de los aerogeneradores, el trazado de las zanjas, de las subestaciones y de los viales de acceso, tanto interiores como exteriores, y demás obra civil asociada serán, en principio, los descritos o grafiados en la documentación remitida el 13 de noviembre de 2007, excepto en aquellos elementos modificados eliminados en la aprobación provisional del Plan especial o en las adendas del estudio de impacto ambiental de afección al patrimonio (presentadas el 19 de mayo de 2008 con informe favorable de la Conselleria de Cultura de fecha julio de 2008), con las excepciones o matizaciones que se detallan en punto siguiente y quedando, en todo caso, supeditados a los replanteos necesarios para evitar afecciones de la superficie perteneciente a vías pecuarias, a elementos de interés patrimonial señalados en las adendas arqueológicas o detectados fortuitamente o a la existencia de flora endémica, amenazada o de interés.   
b) En base a las especificaciones del apartado de consideraciones ambientales de la parte dispositiva de esta resolución, las excepciones o matizaciones a las que se refiere el punto anterior son:  
- Parque eólico Cerro Pelado  
El número de aerogeneradores definitivo del parque quedará supeditado al resultado de las intervenciones del informe de la Conselleria de Cultura sobre los elementos de interés patrimonial, especialmente sobre el yacimiento de las Hoyas, a la existencia de la vía pecuaria de 20,89 m de anchura legal, de acuerdo con la clasificación de los términos de Camporrobles y Fuenterrobles que puede verse afectada por los aerogeneradores 13, 10 de la alineación A1 y por la ST Cerro Pelado.   
El proyecto constructivo incluirá además de todos los aspectos relacionados con la obra civil del parque a escala detallada, la valoración ambiental de las alternativas para el acceso a alineación A2 y la justificación de la solución adoptada.  
- Parques eólicos Bicuerca y Bicuerca experimental   
Se estudiarán una alternativa en el diseño de los caminos y de las zanjas que unifique el acceso a las alineaciones A2 de ambos parques, con el fin de evitar impactos a la fauna amenazada y minimizar el impacto visual de las infraestructuras situadas en el Cerro Cardete.  
Asimismo, se estudiará la redistribución de los aerogeneradores de la alineación A2 del parque de Bicuerca.  
- Parque eólico Cabezo Fraile  
Se analizará la reubicación de la subestación ST Negrete y de la planta de hormigonado a emplazamientos menos importantes visualmente, considerando que en el entorno se localizan poblaciones de topillo de Cabrera (Microtus cabrerae) y la existencia de la vía pecuaria cordel e la Torre de 37,5 m de anchura legal clasificada.   
- Parque eólicos Tejo I y Tejo II  
La viabilidad de las alineaciones A4 del Parque Tejo I y las alineaciones A3 y A4 del Parque Tejo II quedará condicionada al análisis y valoración de los siguientes aspectos:  
Posible interferencia con la base aérea de Siete Aguas.  
Encontrar un acceso alternativo al proyectado (Rebollar Casas de Matutano) que sea ambientalmente aceptable.  
Que se completen los estudios de avifauna sobre la alineación A3.   
c) Se presentarán ante el Área de Evaluación Ambiental de esta Dirección General, al menos con dos meses de antelación a la fecha prevista para el replanteo definitivo, los proyectos de ejecución de la totalidad de los emplazamientos considerados viables, de acuerdo con lo especificado en los puntos anteriores, sobre los que se formulará una resolución complementaria.  
El proyecto constructivo se elaborará teniendo en cuenta:   
El resultado de la totalidad de las actuaciones que en cada caso sean necesarias para determinar la afección al patrimonio requeridos en los informe emitidos por la Conselleria de Cultura en cada uno de los parques sobre las adendas al estudio de impacto ambiental sobre afección al patrimonio cultural.  
Las posibles afecciones y alternativas existentes a escala detallada, de acuerdo con las especificaciones señaladas en el punto anterior .  
La escala gráfica del proyecto tendrá un nivel mínimo de detalle 1:2.000 e incluirá planos topográficos de planta, transversales y longitudinales del acondicionamiento de los viales de acceso a los parques, el trazado y diseño definitivos de los viales interiores, de las zanjas, de las plataformas de montaje, cimentaciones, ubicación de las subestaciones, de la planta de hormigonado, etc.. y las medidas correctoras o protectoras para la prevención de incendios (apartado 5.6) de acuerdo con los criterios establecidos en el informe emitido por el Servicio de Prevención de Incendios de esta Conselleria. En la documentación gráfica se consignarán los yacimientos existentes y su correspondiente perímetro, las vías pecuarias existentes en el ámbito de los parques, así como la vegetación de interés con el fin de que todos estos elementos queden debidamente preservados de las obras mediante el correspondiente jalonado desde el momento del replanteo.   
Se detallará la ubicación, en coordenadas UTM, de cada uno de los aerogeneradores así como la denominación definitiva con el fin de unificar datos y facilitar la labor del programa de vigilancia ambiental.   
d) La reubicación de los aerogeneradores y de la subestación que fuera necesario realizar con posteridad a la formulación de la resolución complementaria de los proyectos constructivos, se deberá realizar, en su caso, dentro del ámbito del Plan especial y de acuerdo con los criterios de delimitación que se marcan en el apartado 2.1 anterior y serán comunicadas a esta dirección general mediante un informe extraordinario.  
Los aerogeneradores que no puedan ser reubicados deberán ser eliminados.   
3. El inicio de las obras quedará supeditado a:  
- La formulación de la resolución complementaria a la presente declaración de impacto ambiental favorable sobre el sistema de evacuación de la zona 9 a la ST de Requena, de acuerdo con lo establecido en el punto 1 anterior.  
- La formulación de la resolución complementaria a la presente declaración de impacto ambiental favorable sobre los proyectos constructivos, cuyo contenido se ha especificado en el apartado 2 anterior.  
4. En la documentación con eficacia normativa (tanto gráfica como escrita) deberá procederse a las siguientes modificaciones:  
El ámbito del Plan especial para los aerogeneradores, y subestaciones (área en la que se declaran compatibles las instalaciones eólicas) se ajustará a las alineaciones consideradas aptas en la presente resolución, eliminando expresamente los parques, alineaciones y/o posiciones que se han considerados no aptos por afección a la avifauna, por afección a la vegetación, paisaje, etc.   
Asimismo el ámbito del Plan especial para los accesos y zanjas quedará supeditado a las variaciones que deban realzarse, de acuerdo con lo especificado en el punto 2.2 anterior.  
La anchura fijada del ámbito de Plan especial (200 metros) se reducirá como mínimo a la mitad, ya que abarca zonas de ladera con pendientes acusadas, siendo preferente la realización de las obras ajustadas a las áreas cortafuegos o a las zonas de menor pendiente.   
Por tanto la anchura máxima del ámbito del Plan especial para las alineaciones de los aerogeneradores será de 50 metros a ambos lados. Dicha franja formará, en todo caso, parte de los 1.000 metros de zona de afección que se declara de acuerdo con el artículo 25 de la Normativa del Plan eólico valenciano, aprobado mediante acuerdo del Conselll de la Generalitat Valenciana de 26 de julio de 2001, y excluirá en todo caso:  
- Las áreas declaradas no aptas en el Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
- Cualquier superficie que se encuentre a menos de 1.000 m de suelo clasificado como urbano o urbanizable en el planeamiento urbanístico vigente del municipio en cuestión.   
- Las vías pecuarias clasificadas colindantes con las alineaciones o la subestación transformadora o que atraviesen las alineaciones de aerogeneradores.  
- La superficie incluida en el perímetro de protección de elementos patrimoniales de interés inventariados o determinada por el órgano competente tras la correspondiente prospección arqueológica.  
5. Las medidas preventivas y correctoras propuestas en el capítulo 13 de la memoria general de la zona 9 y el capítulo 9 de cada uno de los parques eólicos y la de la documentación complementaria presentada serán complementadas con las que a continuación se detallan:  
a) Medidas de protección de calidad del aire y prevención del ruido  
- Los vehículos de transporte de material, en la fase de construcción, circularán con las cajas cubiertas de lona.  
- Medidas de prevención de la contaminación acústica en la fase de construcción.  
- Se efectuará un mantenimiento periódico de los silenciosos de los escapes rodamientos engranajes y mecanismos en general de toda la maquinaria que intervenga en la obra.  
- La realización de voladuras como método de excavación se utilizara puntualmente y solo en los supuestos en los que no existan técnicas alternativas. En este caso se comunicará mediante un informe extraordinario dicha circunstancia con el fin de determinar la necesidad de aplicación de medidas preventivas o correctoras adicionales.  
b) Protección del sistema hidrológico e hidrogeológico   
Durante las obras, en la fase de movimiento de tierras, se realizará un seguimiento con la finalidad de detectar formaciones cársticas de interés (cuevas, dolinas, simas, etc.). Ante cualquier hallazgo de esta naturaleza se detendrán los trabajos, se establecerá un perímetro de afección y se comunicará, mediante un informe extraordinario, al Área de Evaluación Ambiental de esta Dirección General con el fin de valorar e informar de la importancia del mismo, atendiendo a lo establecido en el artículo 16 de la Ley 11/94, de 27 de diciembre de la Generalitat Valenciana de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.   
c) Protección al patrimonio.   
Sin perjuicio de las acciones que se deban llevar a cabo para evitar la afección a yacimientos inventariados y/o detectados, de acuerdo con las adendas al estudio de impacto ambiental sobre afección al patrimonio (informadas favorablemente por la Conselleria de Cultura en julio de 2008) y con los informes vinculantes emitidos por la Conselleria de Cultura, y en el punto 2.2, durante las obras se realizará una vigilancia permanente de forma que si apareciesen yacimientos arqueológicos o paleontológicos se suspenderán obligatoriamente los trabajos, se establecerá un perímetro de protección y se notificará inmediatamente a la Conselleria de Cultura.  
d) Protección de la fauna  
- Si la fase de obras abarca total o parcialmente la época de nidificación de rapaces forestales, se verificará la existencia de nidos en una franja de 500 metros a ambos lados de las alineaciones proyectadas, alrededor de la planta de hormigonado y de la zona de ubicación de la subestación, con el fin de establecer la limitación en la ejecución de las obras que garanticen el éxito de la reproducción. Dichas limitaciones se establecerán para la obra civil de cualquier naturaleza que se encuentre a una distancia igual o inferior a 500 metros de los puntos de nidificación detectados y será de aplicación entre los meses de marzo a junio, ambos inclusive.   
- Se estudiarán cuidadosamente las modificaciones necesarias al diseño de las infraestructuras asociadas a los parques (caminos, zanjas y subestaciones) para evitar cualquier alteración de las especies de fauna terrestre amenazada en el área, de acuerdo con el informe del Servicio de Biodiversidad, y con las localizaciones señaladas en el apartado de las consideraciones ambientales de la parte expositiva de la esta resolución.  
e) Protección del suelo y la vegetación   
- Durante la fase de construcción, el acondicionamiento tanto de los caminos de acceso a los parques como los viales interiores no sobrepasará los 4,5 metros (exceptuando las cunetas, los sobre anchos de las curvas y los ensanches para el cruce de maquinaria, que distarán al menos 500 metros entre ellos y se harán coincidirán con alguna de las plataformas habilitadas para las instalaciones de los aerogeneradores). En ningún caso, los viales interiores tendrán un ancho superior a los viales de acceso principales.  
- Las dimensiones de plataformas, cimentaciones, subestación, áreas de acopio, planta de hormigonado, etc., se reducirán, al mínimo imprescindible para la ejecución de la obra y para cumplir con las medidas de seguridad exigidas en la legislación sectorial.   
- La restauración ambiental abarcará la totalidad de las superficies afectadas, incluyendo los taludes y terraplenes residuales generados en la fase de construcción, de acuerdo a lo establecido en los correspondientes apartados del estudio de impacto ambiental.   
- Si fuera necesaria la utilización de materiales (tanto áridos como tierra vegetal) no provenientes de la propia excavación de las obras (zapatas, plataformas, zanjas, etc.) se obtendrán de canteras autorizadas y la eliminación de materiales sobrantes se efectuará a vertedero de inertes legalizado. Si no existieran canteras o vertederos legales en el entorno de la obra se deberá tramitar el correspondiente estudio de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/ 1990, de 15 de octubre del Consell del Gobierno Valenciano, por el que se aprueban el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental.  
- Se tendrá en cuenta el informe remitido por el Servicio de Prevención de Incendios, de 29 mayo de2009, relativo al concepto de probada seguridad en líneas eléctricas de evacuación de energía en parques eólicos.  
f) Protección contra incendios  
Se aplicarán todas las medidas apuntadas en el informe del Servicio de Prevención de Incendios, tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento, consignando en los proyectos constructivos (punto 2.2) los siguientes aspectos:  
- La situación específica de los depósitos de agua como refuerzo de los sistemas de extinción terrestre, así como las características de los mismos.  
- Las características de las áreas cortafuegos, tanto de nueva apertura, así como la magnitud de la ampliación de las existentes así como el modo de ejecución.   
- Concreción y propuesta de las áreas a acondicionar para el embarque y desembarque de las brigadas helitransportadas.   
  
Dichas medidas estarán ejecutadas en el momento en el que comience la fase de montaje de los aerogeneradores.  
g) Si en el desarrollo de las obras o en la fase de funcionamiento de las actuaciones previstas se observan daños a terceros o impactos no detectados en la presente evaluación de impacto ambiental, se procederá a su estudio y corrección.  
6. En relación con el programa de vigilancia ambiental   
a) Se realizará control de la avifauna durante la fase de obras y procediendo de forma similar a la utilizada en las zona 8 tramitada con anterioridad. Se iniciará en el momento de replanteo de las obras y será finalizado en el momento en el que las instalaciones entren en funcionamiento.   
b) La metodología para la realización del plan de seguimiento de la incidencia por colisión, de los parques eólicos y líneas eléctricas en la fauna (aves y quirópteros), se ajustará al protocolo establecido por el Servicio de Biodiversidad de esta Dirección General, incidiendo o complementándose en todo caso con los siguientes condicionantes:   
- Se llevarán a cabo experimentos, en cada una de las estaciones del año, de detectabilidad y permanencia de cadáveres con el fin de establecer factores de corrección en la determinación de la mortalidad por colisión, tanto para las alineaciones de aerogeneradores como de la línea eléctrica.   
- Sin perjuicio de la información que se incluya en el informe anual, los datos de mortalidad o cualquier incidencia reseñable correspondiente a aves rapaces y de aquellas especies catalogadas en el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas (Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat Valenciana), así como la recogida de cadáveres se realizará de acuerdo con el protocolo elaborado al efecto por el Servicio de Biodiversidad de esta Conselleria.  
- El periodo de 5 años propuesto para la realización del seguimiento es el mínimo imprescindible para poder determinar la incidencia de los parques eólicos instalados, quedando supeditada la continuidad y metodología de seguimiento, para el resto del periodo de funcionamiento de la actividad, a los resultados obtenidos en el periodo mínimo.  
El plan de seguimiento se reiniciará para aquellos aerogeneradores o tramos de línea eléctrica que, transcurridos seis meses desde la puesta en marcha de las instalaciones eólicas y por cualquier causa, se hubieran reubicado o modificado.   
- Si el programa de vigilancia ambiental demuestra, en el transcurso del tiempo, la peligrosidad de cualquiera de los aerogeneradores instalados, en relación con la población de buitres o ejemplares de especies de avifauna incluidas en el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazada, será aplicable el artículo 34.4 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento que desarrolla el artículo 7.2.c de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental.   
A efectos de dicho artículo, el umbral crítico, será determinado a partir de la evaluación de los datos recabados en el Plan de seguimiento de la incidencia de parques eólicos y líneas eléctricas en las aves y quirópteros, efectuada por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad.   
Las medidas protectoras o correctoras o las modificaciones que fuera necesario aplicar, incluido el desmantelamiento de los aerogeneradores en el caso de impacto crítico, se realizará a cargo de la empresa, sin que, en ningún caso se pueda entender que está sujeto a compensaciones por parte de esta Administración.   
c) Relación de informes   
Además de los informes propuestos para el control de la vigilancia ambiental, durante la fase de obras se presentarán informes ordinarios con una periodicidad mensual, en el mismo se describirán las actuaciones que se hayan llevado a cabo desde el anterior informe, adjuntando el correspondiente reportaje fotográfico.   
Si surgiera cualquier incidencia o imprevisto (yacimientos arqueológicos o paleontológicos, formaciones cársticas, o cualquier dato de interés relativo a la avifauna) se comunicará al Área de Evaluación Ambiental de esta Dirección General mediante un informe extraordinario.   
d) Se realizará un estudio sobre el grado de aceptación de las instalaciones eólicas por parte de la población residente, tanto en los núcleos urbanos como en las edificaciones aisladas, así como de la incidencia sobre la socio economía de la zona y en especial sobre el turismo rural.  
El estudio se iniciará en el momento del replanteo de las obras y se extenderá al menos a un año después de la entrada en funcionamiento de las instalaciones eólicas. Los datos recabados durante la fase de obras se incluirán en el informe núm. 2, es decir, a la finalización de las obras de restitución de los terrenos previo a la revegetación   
7. Medidas compensatorias ambientales y de ámbito rural  
Se consideran adecuadas las medidas compensatorias propuestas aunque las del grupo de mejora de los valores naturales será necesario concretarlas mediante un estudio específico que se presentará en el plazo máximo de 1 año, contado desde la puesta en funcionamiento de las instalaciones eólicas.   
  
Cuarto  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Quinto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia, 29 de mayo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
  
  
Resolución de corrección de errores a la declaración de impacto ambiental  
Expediente: 31/02-AIA   
Promotor: RENOMAR   
Autoridad sustantiva: Dirección General de Energía. Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto del proyecto: instalaciones eólicas de la zona 9 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
Localización: términos municipales de Fuenterrobles, Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Sinarcas, Benagéber, Utiel, Chelva, Loriguilla, Chera, Sot de Chera, Gestalgar, Chiva, Requena, Siete Aguas y Buñol.  
Se ha detectado un error en el apartado primero de la parte dispositiva de la DÍA formulada a las instalaciones eólica de la zona 9, mediante Resolución de fecha 29 de mayo de 2009.  
Dicho error consiste en la omisión de las posiciones de la alineación A2 del Parque eólico Negrete I (aerogeneradores 16 a 19, ambos inclusive), que se encuentran a una distancia inferior a 1.000 m del punto de nidificación de águila real.  
Si bien en la parte expositiva, apartado de consideraciones ambientales, se enumeraban y describían los emplazamientos que se rechazaban, entre los que se incluían los ya mencionados aerogeneradores (pág. 75), por un error de transcripción estos no se incluyeron en el apartado primero de la parte dispositiva.   
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la presente resolución:  
  
  
Primero  
Se procede a subsanar el error detectado en el apartado primero de la parte dispositiva de la declaración de impacto ambiental de las instalaciones de la zona 9, formulada mediante Resolución de 29 de mayo de 2009, de forma que  
Donde dice:  
«- Parque eólico Negrete I,  
Alineaciones A3, A4 y A5 y su infraestructura asociada (caminos, zanjas y plataformas de montaje).  
En relación con la subestación y planta de hormigón situada junto a la carretera CV-390 se estará a lo especificado en el punto 2.2., del apartado tercero de la parte dispositiva de la presente resolución»;  
Debe decir  
«- Parque eólico Negrete I,  
Alineaciones A3 A4 y A5 y su infraestructura asociada (caminos, zanjas y plataformas de montaje).   
Aerogeneradores 16 a 19 (ambos inclusive) de la alineación A2 y su infraestructura asociada (caminos, zanjas y plataformas de montaje)  
En relación con la subestación y planta de hormigón situadas junto a la carretera CV-390, se estará a lo especificado en el punto 2.2., del apartado tercero de la parte dispositiva de la presente resolución».  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunidad Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia, 3 de junio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML