Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9266, del 28-01-2022 (2022/331)

RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'ampliació d'una explotació avícola d'engreixament de pollastres en el terme municipal de Camporrobles. Expedient 090/2020/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9266

Data del DOGV
:   28-01-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/331

CVE


Data del document
:   22-09-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'ampliació d'una explotació avícola d'engreixament de pollastres en el terme municipal de Camporrobles. Expedient 090/2020/AIA. [2022/331]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 090/20-AIA.  
Títol: ampliació d'una explotació avícola d'engreixament de pollastres a Camporrobles (València), fins a una capacitat total de 68.000 places.  
Promotor: Francisco Gómez García.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Camporrobles.  
Ref. òrgan substantiu: 1/2020.  
Localització: parcel·les 236, 237, 238, 406 i 227, del polígon 8, del terme municipal de Camporrobles (València).  
  
Antecedents i descripció del projecte.  
1. Objecte del projecte.  
L'objecte del projecte és l'ampliació d'una explotació avícola d'engreixament de pollastres existent en el terme municipal de Camporrobles (València), per al qual es requereix la tramitació d'una llicència ambiental d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats en la Comunitat Valenciana.  
En la documentació tècnica s'indica que l'explotació actual està formada per una nau amb capacitat per a 37.500 places, segons la declaració d'impacte ambiental i la llicència ambiental obtinguda, però que, amb les densitats que s'empren en la pràctica, actualment té registrada en el REGA una capacitat de 32.000 pollastres (núm. d'explotació ES460800000019).  
Es pretén ampliar la capacitat de l'explotació amb la construcció d'una nova nau per a 36.000 pollastres; per tant, la capacitat de l'explotació, després de l'ampliació prevista, serà de 68.000 pollastres d'engreixament.  
2. Antecedents.  
El projecte de construcció d'explotació avícola d'engreixament, amb capacitat per a 37.500 places, va ser objecte d'avaluació d'impacte ambiental, amb referència 261/08-AIA. Aquesta avaluació va finalitzar amb una declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants, mitjançant resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural, de data 22 de setembre de 2008.  
3. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
3.1. Emplaçament.  
L'explotació actual està situada en les parcel·les 236, 237 i 238 del polígon 8 del terme municipal de Camporrobles. Per a l'ampliació prevista es pretenen vincular també a l'explotació les parcel·les confrontants 406 i 227 del polígon 8. La parcel·la resultant suposa una superfície total de 53.087 m² i la seua qualificació és de «sòl no urbanitzable, zona agrícola».  
Segons s'estableix en el projecte, la ubicació proposada per a la nova nau d'engreixament compleix la distància de 500 metres respecte a altres explotacions avícoles establides en el Reial decret 1084/2005, de 16 de setembre, d'ordenació de l'avicultura de carn i se situa aproximadament a un quilòmetre del nucli urbà de Camporrobles. La reculada mínima de l'edificació a límits i vora del camí serà superior a 3 metres i la separació de la carretera CV-475 serà superior a 25 metres, complint amb això la normativa urbanística actual.  
3.2. Descripció de les edificacions existents i previstes.  
L'explotació actual està formada per una única nau de dimensions exteriors 112,20 metres x 15,20 metres (1.705,44 m²). Disposa d'un local tècnic adossat a la nau, de 12 m², per tant, la superfície total construïda és de 1.717,44 m².  
L'explotació disposa d'un magatzem ramader amb unes dimensions exteriors de 20,00 metres x 7,53 metros (150,60 m² construïts). En el seu interior hi ha habilitats un vestuari i un lavabo, i la resta de la superfície es destina al grup electrogen, depòsit de gasoil, depòsit d'aigua, tractor per al repartiment de la pellorfa i retirada del fem, refredament i un altre material de recanvi de l'explotació avícola.  
Adossat al magatzem ramader existeix una segona construcció, de 17,63 metres x 7,53 metres (132,75 m² construïts). Aquesta edificació no està vinculada a l'activitat ramadera de l'explotació avícola, perquè es tracta d'un magatzem agrícola on el promotor guarda les collites i maquinària de la seua activitat agrícola.  
L'explotació es pretén ampliar amb la construcció d'una nova nau d'engreixament de pollastres, de forma rectangular, amb unes dimensions exteriors de 112,20 metres x 17,10 metres (1.918,62 m² construïts). Disposarà en la façana frontal de dos locals tècnics per als equips de control, de 3 metres x 4 metres cadascun, per la qual cosa la superfície total construïda d'aquesta nau avícola serà de 1.942,62 m². Es prolongarà la coberta per a cobrir la zona d'entrada a la nau i els locals tècnics, per la qual cosa la superfície total ocupada serà de 1.969,92 m².  
L'estructura de la nau estarà composta per pòrtics metàl·lics simples de dos aiguavessos. Tant els pilars com les llindes estaran construïts a partir de perfils metàl·lics tipus IPE. El tancament serà mitjançant panells tipus sàndwitx. En les cares frontals de les naus existiran unes portes grans de grans dimensions que permeten l'accés de maquinària dins de la nau. La coberta se solucionarà mitjançant plaques de xapa d'acer lacada. Sota l'estructura es col·locarà un fals sostre que donarà un bon aïllament a la coberta. La nau tindrà interiorment una solera de formigó hidròfug estanca i impermeable que evitarà qualsevol infiltració al sòl de materials contaminants procedents dels excrements.  
  
3.3. Instal·lacions.  
- Instal·lació elèctrica: l'explotació disposa de subministrament elèctric procedent de la xarxa per a alimentació dels diferents receptors d'enllumenat i força de les naus. L'explotació compta a més amb un grup electrogen de 100 kVA.  
- Distribució de pinso i aigua: per a l'alimentació, la nau disposarà de 4 línies de menjadores automàtiques suspeses. Les línies de menjadores s'alimenten des d'una tremuja al capdavant. La nau comptarà per a l'emmagatzematge del pinso amb tres sitges de polièster. Cada nau disposarà de 5 línies d'abeuradors, consistents en una canonada que recorre la nau, al llarg de la qual s'insereixen les tetines.  
- Ventilació: la nova nau comptarà amb un sistema de regulació de l'ambient a través d'un programador, en funció de diferents paràmetres. La ventilació serà dinàmica per depressió d'escombratge lateral, l'entrada d'aire es realitzarà per una trapa correguda existent en un lateral, i comptarà amb 10 ventiladors d'extracció d'aire en la façana oposada. L'obertura i tancament de la trapa es realitza mitjançant motorreductors accionats segons les ordres enviades per la regulació. Per a casos d'emergència l'obertura de la trapa pot ser manual mitjançant manovella.  
- Calefacció: per a la calefacció de la nova nau està prevista la instal·lació de canons interiors de gas propà de combustió externa.  
3.4. Descripció de l'activitat.  
Els animals es reben (pollets d'1 dia) amb un pes mitjà de 50-60 grams. Els pollets s'allotgen sobre llit de pellorfa d'arròs, disposat en el sòl de la nau a raó d'1-2 kg/m² (aproximadament 15-20 cm de grossària). L'alimentació és a base de pinsos compostos, i el cicle de criança serà de l'ordre de 50-52 dies, i s'arribarà a un pes d'1,9-2 kg per al sacrifici.  
Quan s'ha arribat al pes de sacrifici, els animals es carreguen de manera manual en gàbies per a traslladar-los a l'escorxador. Després d'això, es procedeix a la neteja i desinfecció de la nau, així com dels equips. S'efectua un buit sanitari de 2 setmanes, després del qual s'inicia un nou cicle. Es preveu que es realitzen entre 5 i 6 cicles/any.  
3.5. Consums de pinso i aigua.  
La previsió de consum de pinso és de 1.530 t/any i el consum d'aigua per a proveïment dels animals i per a neteja de les instal·lacions s'estima en 4.093 m³/any.  
L'explotació disposa de proveïment d'aigua procedent d'un pou propi, per al que compta amb l'oportuna concessió d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb destinació a ús ramader i reg. Actualment es troba en tramitació l'ampliació de la concessió d'aigües per a disposar de dotació suficient per a la futura nau. S'aporta informe de l'oficina de planificació hidrològica, signat en data 21 de març de 2021, en el qual s'indica que la modificació de característiques de la concessió d'aigua subterrània sol·licitada serà compatible amb el pla hidrològic de la Demarcació Hidrogràfica del Xúquer. No obstant això, amb caràcter previ a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de presentar davant l'òrgan substantiu la resolució de l'organisme de conca d'ampliació de la concessió d'aigua per al proveïment de l'explotació.  
3.6. Combustibles.  
La nau actual disposa d'un depòsit de propà de 12.000 litres que es considera suficient per a satisfer també les necessitats de l'ampliació prevista.  
3.7. Gestió de la gallinassa.  
S'estima per a l'explotació una vegada ampliada una producció de fem d'entorn de 680 t/any. Aquest fem és retirat per un gestor SANDACH per a la seua gestió com a abonament orgànic. S'adjunta una còpia del contracte de retirada actualitzat, de data 7 d'abril de 2020, en el qual es contempla l'ampliació prevista fins als 68.000 pollastres.  
  
Els fems produïts en l'explotació seran extrets de la nau i retirats al final de cada cicle d'engreixament per una empresa gestora. Per a facilitar aquesta operació i evitar qualsevol tipus d'infiltració al terreny, en l'extrem posterior de la nova nau, de manera similar a la nau existent, es construirà un femer descobert amb una superfície ocupada de 136 m², proveït de solera de formigó estanca i impermeable. En l'explotació no s'emmagatzemarà el fem, llevat que per alguna situació accidental no es poguera realitzar en el mateix dia la retirada d'aquest.  
3.8. Gestió de cadàvers.  
Es contractarà la corresponent assegurança per al tractament i eliminació de cadàvers per una empresa autoritzada.  
Per a la recollida dels cadàvers es disposa ja en l'explotació d'un contenidor homologat per a depositar els animals morts, amb tapa i amb un mecanisme que permet carregar-lo amb grua des d'un camió. El contenidor està situat fora del recinte de l'activitat ramadera. S'adjunta còpia de l'assegurança de retirada i destrucció contractada per a l'explotació actual, que haurà d'ampliar-se per a la capacitat de la granja després de l'ampliació. També haurà de presentar-se còpia del contracte amb empresa gestora autoritzada per a la retirada i destrucció dels cadàvers.  
3.9. Gestió d'altres residus.  
En aquesta explotació no es produeix cap residu de medicaments, perquè actualment els pollets arriben ja vacunats.  
Els únics residus que es produeixen són els envasos de l'hipoclorit de sodi que s'utilitza per a clorar l'aigua del pou, i que són retirats per la mateixa empresa que els subministra, i les garrafes de detergent industrial que s'utilitza per a la desinfecció de la nau durant els períodes de buit sanitari. Aquests envasos buits s'emmagatzemen convenientment en el magatzem de l'explotació i s'entreguen a l'ecoparc municipal, situat en la parcel·la 7 del polígon 15 de Camporrobles.  
3.10. Aigües residuals.  
Per a la gestió de les aigües residuals domèstiques procedents del lavabo de l'explotació es disposava inicialment d'un sistema de tractament format per un pou clarificador i un filtre biològic, tal com es va reflectir en la declaració d'impacte ambiental. S'ha substituït aquest sistema per un depòsit estanc en el qual s'emmagatzemaran fins a ser retirades per una empresa gestora i abocades a EDAR, per a la qual cosa s'ha sol·licitat l'oportuna autorització de l'EPSAR. S'adjunta una còpia del certificat de l'empresa gestora encarregada de la retirada de les aigües residuals.  
Per a les aigües pluvials procedents de les cobertes de les edificacions, considerades com a netes, no s'estima necessari instal·lar cap sistema per a la recollida o canalització d'aquestes. L'única actuació en aquest sentit serà la col·locació d'una vorera que vorege les edificacions, i que evitarà la infiltració d'aigües a l'interior i als fonaments de les naus, així com la proliferació de males herbes.  
3.11. Malalties infectocontagioses.  
Segons la normativa, l'explotació ha de disposar de barreres sanitàries precises per a disminuir el risc de difusió de malalties. Per aquest motiu tota l'explotació es troba envoltada amb un clos de tela metàl·lica, i s'ampliarà aquest clos per a incloure la nova nau objecte d'aquest projecte. A més, l'explotació disposarà a l'entrada d'un sistema de desinfecció de vehicles, basat en l'ús d'una motxilla amb desinfectant.  
  
L'activitat se sotmetrà en tot moment a les mesures disciplinàries que les autoritats sanitàries consideren convenients, tant als programes sanitaris que l'agrupació de defensa sanitària ramadera tinga establits o establisca per a la prevenció i lluita contra les malalties animals, com als controls dels veterinaris oficials de l'empresa integradora.  
  
Com en l'explotació s'utilitzaran panells de refredament per a la ventilació de les naus en els períodes estivals, serà d'aplicació el que es disposa en el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.  
  
Tramitació administrativa.  
Amb data 21 d'octubre de 2020, té entrada en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud d'avaluació ambiental per part de l'Ajuntament de Camporrobles per al projecte d'ampliació d'una explotació avícola d'engreixament de pollastres a Camporrobles (València), promogut per Francisco Gómez García. S'adjunta a aquesta sol·licitud el projecte bàsic i de llicència ambiental (abril 2020), resum no tècnic del projecte bàsic i de llicència ambiental (abril 2020), estudi d'impacte ambiental (abril 2020), certificat del resultat de la informació pública i informes que formen part de l'expedient de sol·licitud de la llicència ambiental.  
El 24 de març de 2021 es va realitzar un requeriment de documentació a l'òrgan substantiu, amb remissió de còpia al promotor en data 1 d'abril de 2021.  
El 9 d'abril de 2021 l'ajuntament remet part de la documentació sol·licitada en resposta al requeriment de l'òrgan ambiental.  
El 6 de maig de 2021 l'ajuntament remet informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i completa d'aquesta manera l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per termini de trenta dies, mitjançant la inserció del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 116, de data 18 de juny de 2020. Segons certifica la secretària accidental de l'Ajuntament de Camporrobles, en data 24 d'agost de 2020, durant el termini d'exposició corresponent, no es van presentar al·legacions, reclamacions o objeccions sobre aquest tema.  
  
Afeccions legals.  
La nova nau se situarà en les parcel·les 227, 237 i 238 del polígon 8 del terme municipal de Camporrobles. Aquestes parcel·les, segons el visor de la Generalitat, tenen la classificació de sòl no urbanitzable comú. S'adjunta un certificat de compatibilitat urbanística favorable, emés en data 8 d'abril de 2021.  
Segons el visor de la Generalitat, la distància de l'explotació al nucli urbà més pròxim (Camporrobles) és d'uns 1.000 metres. S'adjunta l'informe preceptiu segons la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), emés per la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, en data 6 de març de 2020. Aquest informe és favorable a l'ampliació sol·licitada en les parcel·les 227, 236, 237, 238 i 406 del polígon 6 del terme municipal de Camporrobles, des del punt de vista exclusivament agropecuari, sempre que almenys la meitat de la parcel·la quede lliure d'edificació o construcció i es mantinga en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies, i sempre que aquesta parcel·la quede vinculada registralment a aquesta construcció. Segons aquest informe es compleixen les distàncies de seguretat sanitària establides en l'article 54 de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
Les parcel·les 227 i 236 confronten amb la via pecuària Assagador del Camí Vell de Conca, que coincideix en el seu traçat amb la carretera CV-475. Aquesta via té una amplària legal de 12,50 metres, per la qual cosa la nova edificació, que respectarà la distància mínima de 25 metres respecte a la carretera, no afectarà el traçat d'aquesta via pecuària.  
  
El terme municipal de Camporrobles no està designat com a zona vulnerable, segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
D'acord amb el visor de la Generalitat, la localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afecta terreny forestal ni presenta risc d'inundació. En l'àmbit de l'explotació no consta la presència d'hàbitats ni espècies protegides.  
  
Consideracions ambientals.  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza un estudi de les alternatives tècnicament viables, tant d'ubicació com de tecnologies emprades i es justifica que la solució adoptada siga la que garanteix els mínims costos mediambientals i econòmics possibles. De la solució adoptada es valora com a positiu l'existència de l'explotació actual, amb tots els seus serveis, clos perimetral, accessos, proveïment d'aigua i xarxa elèctrica, així com personal qualificat per al maneig. D'altra banda, la ubicació de la nova nau avícola s'ha triat de manera que coincidisquen les zones brutes o d'eixida de fem de les dues naus. Així mateix, l'emplaçament triat compleix els requisits que estableix la normativa ramadera, distància suficient a nuclis urbans, bona situació respecte a vies de comunicació i a més des d'un punt de vista mediambiental no suposa afecció a espais naturals protegits ni afecció a la vegetació natural, ja que es tracta de terreny agrícola.  
  
Respecte als impactes acumulatius i sinèrgics, s'indica que el municipi de Camporrobles no té una càrrega ramadera tan elevada com altres termes municipals de la comarca, ja que les explotacions ramaderes existents no són de gran grandària, per la qual cosa no s'esperen impactes negatius acumulatius o sinèrgics destacables derivats de l'actuació prevista.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'identifiquen les accions del projecte susceptibles d'impactar en el medi ambient, en les fases d'elaboració, construcció, funcionament i abandó i, després de realitzar un inventari ambiental i una descripció de les interaccions ecològiques o ambientals claus, es procedeix a la identificació, quantificació i valoració d'impactes. D'aquesta manera, s'identifiquen com a principals impactes de l'activitat:  
- Contaminació atmosfèrica.  
Durant la fase de construcció, el trànsit de vehicles produirà un impacte negatiu a causa de la producció de sorolls, pols i emissions de gasos de combustió i durant la fase d'explotació hi haurà emissions de metà, amoníac i òxid nitrós procedents de la gestió del fem. D'altra banda, també durant la fase d'explotació, la circulació de vehicles suposarà un impacte negatiu a causa de la producció de sorolls, pols i emissions de gasos de combustió, encara que serà de curta duració temporal i amb valors d'intensitat xicotets.  
A l'interior de l'explotació es produiran sorolls ocasionats per la maquinària per al subministrament del pinso o pels mateixos animals. Atés que la major part dels sorolls produïts arribaran a valors d'intensitat xicotets, i que als valors majors s'arriba de manera puntual amb una duració d'1-3 dies i una freqüència de 5-6 vegades a l'any, no es prendran mesures correctores especials, excepte evitar la seua realització a la nit o els caps de setmana.  
Atesa la capacitat de l'explotació, l'activitat estaria classificada com a grup C, d'acord amb el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. El titular ja ha realitzat la notificació d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
En relació amb aquests impactes, en l'estudi d'impacte ambiental no s'estableixen mesures correctores específiques, per la qual cosa es considera pertinent establir les que s'esmenten a continuació:  
a) Per a minimitzar l'emissió de gasos de combustió, s'haurà de realitzar un manteniment adequat de la maquinària mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
b) Per a reduir en la mesura del possible les emissions de pols des de la mateixa obra, es realitzaran regs d'aigua periòdics, s'evitaran apilaments de terra innecessaris i es mantindrà la maquinària a emprar en bon estat. D'altra banda, els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar o, si no és possible, seran entregats a gestor autoritzat.  
- Olors.  
Segons s'indica en la documentació tècnica aportada, la producció d'olors en aquest tipus d'explotacions es concentra en els períodes de càrrega de la gallinassa al final del cicle d'engreixament, la qual cosa succeeix unes 5 vegades a l'any. Com el fem es carrega directament sobre el camió de retirada, no serà necessari el seu emmagatzematge, i es reduiran d'aquesta manera les molèsties per olors que, en qualsevol cas, quedaran limitades a les parcel·les on se situa l'explotació. No obstant això, es proposa com a mesura correctora per a evitar molèsties als veïns l'aplicació de bones pràctiques de neteja al final de cada lot de producció, reconeguda com una de les millors tècniques disponibles.  
- Contaminació de sòl i aigües.  
Durant la fase de construcció, el trànsit de vehicles i maquinària, així com el manteniment d'aquests podria ocasionar la contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies a causa de possibles vessaments d'hidrocarburs.  
L'actuació se situa en una zona qualificada en la cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana com de vulnerabilitat d'aqüífers alta. En la fase de funcionament es podria produir la contaminació del sòl i de les aigües per filtració de fem o per una mala gestió dels residus i de les aigües sanitàries.  
Per a evitar qualsevol contaminació dels aqüífers subterranis, en l'estudi d'impacte ambiental es contempla com a mesura preventiva la construcció d'un femer addicional, impermeable i estanc, amb una solera de formigó que permet evitar qualsevol infiltració de materials contaminants procedents dels excrements al sòl. Quant a les aigües residuals domèstiques, s'emmagatzemaran en un depòsit estanc fins a ser retirades per una empresa gestora i abocades a EDAR, per a la qual cosa s'ha sol·licitat l'oportuna autorització de l'EPSAR. L'activitat no genera efluents líquids, ja que tant l'aigua de neteja com l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per evaporació (a través dels ventiladors de la ventilació forçada de la instal·lació), i queda el residu sòlid d'aquestes com a part del fem produït.  
  
A més de les mesures que recull l'estudi d'impacte ambiental s'hauran d'aplicar les següents:  
a) Per al risc de contaminació per vessaments accidentals d'hidrocarburs, s'evitarà en la mesura del possible realitzar el manteniment de la maquinària mòbil sobre el terreny i en el cas de la maquinària fixa es prendran les mesures preventives necessàries per a evitar que qualsevol abocament accidental s'infiltre en el sòl (ús de cubetes durant els canvis d'oli, ús de material absorbent en el cas d'abocament accidental).  
  
b) Una vegada executada l'obra, i amb caràcter previ a la comunicació d'inici de l'activitat, el promotor presentarà davant l'òrgan substantiu un document signat per un tècnic competent, en el qual se certifique la total estanquitat i impermeabilitat del nou femer i de la solera de la nova nau, després d'haver realitzat les comprovacions oportunes.  
  
- Impacte sobre la vegetació.  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, la zona on se situarà la nova nau està actualment ocupada per cultiu de vinya de secà. Solament s'eliminarà la vegetació en la superfície ocupada per la nova edificació. La resta de la superfície no ocupada es mantindrà amb el seu cultiu actual.  
En l'estudi d'impacte ambiental no es contempla la possible afecció als cultius confrontants a causa de la pols generada durant les obres de construcció de la nova nau. Per a reduir en la mesura del possible aquest impacte s'aplicaran regs periòdics durant la fase de construcció i s'evitaran els apilaments de terra innecessaris.  
- Impacte sobre la fauna.  
En l'estudi d'impacte ambiental es conclou que l'actuació projectada no ha de suposar cap afecció significativa a la comunitat faunística. No obstant això, durant les fases de construcció i desmantellament, les obres es programaran de tal manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies més vulnerables. Pel que fa al clos perimetral de l'explotació, aquest mancarà de filferro d'arç. Durant la fase de funcionament, en cas de ser necessari desenvolupar algun tipus de control de la vegetació, aquest es realitzarà amb mitjans mecànics.  
  
- Impacte sobre el paisatge.  
El paisatge en l'entorn de l'actuació està caracteritzat per la presència de cultius agrícoles, de vinya, ametler i cereal. Durant la fase de construcció, els moviments de terres i, posteriorment, durant la fase de funcionament, els edificis i la resta de les instal·lacions ocasionaran un canvi del paisatge original. S'estima que aquest impacte negatiu no revist gran importància, ja que les noves construccions no suposaran el bloqueig de vistes des de cap punt d'observació significatiu. A més, la zona concreta on anirà la nova nau presenta un lleuger pendent per la qual cosa no serà necessari realitzar moviments de terra significatius. D'altra banda, l'explotació actual ja disposa de subministrament elèctric, per la qual cosa l'ampliació de l'explotació no requereix l'execució de nous pals o línies de subministrament elèctric (excepte la instal·lació interna per a proveir la nova nau).  
  
No obstant això, el tipus de construccions i la seua distribució dins de la parcel·la, els materials a utilitzar, així com els colors a emprar seran del tipus que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona, a fi de minorar en la mesura del possible l'impacte en el paisatge. Amb el mateix objectiu, es triaran i controlaran convenientment els llocs destinats a servir de depòsits de deixalles.  
- Impacte sobre el patrimoni.  
L'ampliació objecte d'aquest projecte se situa al costat de les parcel·les en les quals ja es va fer una prospecció arqueològica per a la construcció de la nau actual, que no va localitzar restes de cultura material antiga ni de jaciments arqueològics, amb l'obtenció de l'informe favorable vinculant previst en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
En afectar l'ampliació de l'explotació noves parcel·les, s'ha sol·licitat un nou informe a Patrimoni, que està en tramitació. S'adjunta la memòria d'impacte patrimonial, que va ser presentada en la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, a fi d'obtindre aquest informe, en la qual es conclou que l'ampliació prevista no afectarà cap dels elements culturals descrits i no es requereix establir mesures correctores en matèria d'afecció cultural. No obstant això, amb caràcter previ a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de presentar davant l'òrgan substantiu l'informe favorable vinculant previst en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
L'estudi d'impacte ambiental del projecte inclou el preceptiu programa de vigilància ambiental que contempla el control i seguiment, entre altres, del correcte funcionament dels sistemes de ventilació, de la correcta retirada del fem, de l'estat del clos perimetral, de la desinfecció de vehicles en l'entrada de l'explotació, de la neteja i desinfecció dels locals de l'explotació, de la retirada i gestió dels cadàvers, de l'absència de fissures en naus i femer, de la impermeabilitat del depòsit d'emmagatzematge d'aigües residuals i de l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques durant les obres.  
  
En general, es considera un programa de vigilància ambiental adequat per a l'activitat a desenvolupar. No obstant això, el programa de vigilància ambiental s'haurà de completar amb els següents punts:  
a) S'adoptaran i vigilaran de manera periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi i altra normativa sectorial d'aplicació.  
b) La granja comptarà amb un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les retirades de fem realitzades per un gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què es realitze aquesta retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
c) Es portarà un registre dels consums d'aigua.  
d) S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
e) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I (grup 1).  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol II, de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13.2.f del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència en matèria d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d?«ampliació d'una explotació avícola d'engreixament de pollastres amb capacitat total de 68.000 places, en el terme municipal de Camporrobles (València)», promogut per Francisco Gómez García, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
1. Durant la fase de construcció de les noves instal·lacions:  
1.1. Es realitzaran regs d'aigua periòdics i s'evitaran apilaments de terra innecessaris.  
1.2. Els materials d'excavació, que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra, es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar o, si no és possible, seran entregats a un gestor autoritzat.  
1.3. Es realitzarà un manteniment adequat de la maquinària mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
1.4. S'evitarà en la mesura del possible realitzar el manteniment de la maquinària mòbil sobre el terreny i en el cas de la maquinària fixa es prendran les mesures preventives necessàries per a evitar que qualsevol abocament accidental s'infiltre en el sòl (ús de cubetes durant els canvis d'oli, ús de material absorbent en el cas d'abocament accidental).  
1.5. Les obres es programaran de tal manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies faunístiques més vulnerables.  
1.6. El clos perimetral de l'explotació mancarà de filferro d'arç.  
  
2. D'acord amb el que s'estableix en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
3. Amb caràcter previ a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de presentar davant l'òrgan substantiu:  
3.1. L'informe favorable vinculant previst en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, relatiu a l'ampliació de l'explotació.  
3.2. La resolució de l'organisme de conca, d'ampliació de la concessió d'aigua per al proveïment de l'explotació resultant.  
4. Una vegada executada l'obra, i amb caràcter previ a la comunicació d'inici de l'activitat, el promotor presentarà davant l'òrgan substantiu:  
4.1. Un document signat per un tècnic competent, en el qual se certifique la total estanquitat i impermeabilitat del nou femer i de la solera de la nova nau, després d'haver realitzat les comprovacions oportunes.  
  
4.2. Una còpia del contracte subscrit amb una empresa gestora autoritzada per a la retirada i destrucció dels cadàvers.  
5. Durant la fase de funcionament, en cas de ser necessari desenvolupar algun tipus de control de la vegetació, aquest es realitzarà amb mitjans mecànics.  
6. Els lixiviats recollits en el femer seran retirats juntament amb el fem per l'empresa gestora autoritzada inscrita en el registre d'establiments SANDACH.  
7. El programa de vigilància ambiental es completarà amb els següents punts:  
7.1. S'adoptaran i vigilaran de manera periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi i altra normativa sectorial d'aplicació.  
7.2. La granja comptarà amb un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les retirades de fem realitzades per un gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què es realitze la retirada d'aquest. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
7.3. Es portarà un registre dels consums d'aigua.  
7.4. S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
7.5. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
8. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
9. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
Quart  
Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
  
València, 22 de setembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9266, del 28-01-2022 (2022/331)

RESOLUCIÓN de 22 de septiembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de ampliación de una explotación avícola de engorde de pollos en el término municipal de Camporrobles. Expediente 090/2020/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9266

Fecha DOGV
:   28-01-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/331

CVE


Fecha del documento
:   22-09-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de septiembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de ampliación de una explotación avícola de engorde de pollos en el término municipal de Camporrobles. Expediente 090/2020/AIA. [2022/331]  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 090/20-AIA.  
Título: Ampliación de una explotación avícola de engorde de pollos en Camporrobles (Valencia), hasta una capacidad total de 68.000 plazas.  
  
Promotor: Francisco Gómez García.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Camporrobles.  
Ref. órgano sustantivo: 1/2020.  
Localización: parcelas 236, 237, 238, 406 y 227, del polígono 8, del término municipal de Camporrobles (Valencia).  
  
Antecedentes y descripción del proyecto.  
1. Objeto del proyecto.  
El objeto del proyecto es la ampliación de una explotación avícola de engorde de pollos existente en el término municipal de Camporrobles (Valencia), para lo que se requiere la tramitación de una licencia ambiental de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana.  
En la documentación técnica se indica que la explotación actual está formada por una nave con capacidad para 37.500 plazas, según la declaración de impacto ambiental y la licencia ambiental obtenida, pero que, con las densidades que se emplean en la práctica, actualmente tiene registrada en el REGA una capacidad de 32.000 pollos (núm. de explotación ES460800000019).  
Se pretende ampliar la capacidad de la explotación con la construcción de una nueva nave para 36.000 pollos, siendo por tanto la capacidad de la explotación, tras la ampliación prevista, de 68.000 pollos de engorde.  
2. Antecedentes.  
El proyecto de construcción de explotación avícola de engorde, con capacidad para 37.500 plazas fue objeto de evaluación de impacto ambiental, con referencia 261/08-AIA. Esta evaluación finalizó con una declaración de impacto ambiental favorable con condicionantes, mediante resolución de la directora general de gestión del medio natural, de fecha 22 de septiembre de 2008.  
3. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
3.1. Emplazamiento.  
La explotación actual se encuentra situada en las parcelas 236, 237 y 238 del polígono 8 del término municipal de Camporrobles. Para la ampliación prevista se pretenden vincular también a la explotación las parcelas colindantes 406 y 227 del polígono 8. La parcela resultante supone una superficie total de 53.087 m² y su calificación es de «suelo no urbanizable, zona agrícola».  
Según se establece en el proyecto, la ubicación propuesta para la nueva nave de engorde cumple la distancia de 500 metros con respecto a otras explotaciones avícolas establecidas en el Real decreto 1084/2005, de 16 de septiembre, de ordenación de la avicultura de carne y se ubica aproximadamente a un kilómetro del casco urbano de Camporrobles. El retranqueo mínimo a lindes y borde del camino será superior a 3 metros y la separación a la carretera CV-475 será superior a 25 metros, cumpliendo con ello la normativa urbanística actual.  
3.2. Descripción de las edificaciones existentes y previstas.  
La explotación actual está formada por una única nave de dimensiones exteriores 112,20 metros x 15,20 metros (1.705,44 m²). Dispone de un local técnico adosado a la nave, de 12 m², siendo por tanto la superficie total construida de 1.717,44 m².  
La explotación dispone de un almacén ganadero con unas dimensiones exteriores de 20,00 metros x 7,53 metros (150,60 m² construidos). En su interior hay habilitados un vestuario y un aseo, destinándose el resto de la superficie al grupo electrógeno, depósito de gasoil, depósito de agua, tractor para el reparto de la cascarilla y retirada del estiércol, cooling y otro material de repuesto de la explotación avícola.  
Adosado al almacén ganadero existe una segunda construcción, de 17,63 metros x 7,53 metros (132,75 m² construidos). Esta edificación no está vinculada con la actividad ganadera de la explotación avícola, pues se trata de un almacén agrícola donde el promotor guarda las cosechas y maquinaria de su actividad agrícola.  
La explotación se pretende ampliar con la construcción de una nueva nave de engorde de pollos, de forma rectangular, con unas dimensiones exteriores de 112,20 metros x 17,10 metros (1.918,62 m² construidos). Dispondrá en la fachada frontal de dos locales técnicos para los equipos de control, de 3 metros x 4 metros cada uno, por lo que la superficie total construida de esta nave avícola será de 1.942,62 m². Se prolongará la cubierta para cubrir la zona de entrada a la nave y los locales técnicos, por lo que la superficie total ocupada será de 1.969,92 m².  
La estructura de la nave estará compuesta por pórticos metálicos simples a dos aguas. Tanto los pilares como los dinteles estarán construidos a partir de perfiles metálicos tipo IPE. El cerramiento será mediante paneles tipo sándwich. En las caras frontales de las naves existirán unos portones de grandes dimensiones que permitan el acceso de maquinaria dentro de la nave. La cubierta se solucionará mediante placas de chapa de acero lacada. Bajo la estructura se colocará un falso techo que dará un buen aislamiento a la cubierta. La nave tendrá interiormente una solera de hormigón hidrófugo estanca e impermeable que evitará cualquier infiltración al suelo de materiales contaminantes procedentes de los excrementos.  
3.3. Instalaciones.  
- Instalación eléctrica: la explotación dispone de suministro eléctrico procedente de la red para alimentación de los distintos receptores de alumbrado y fuerza de las naves. La explotación cuenta además con un grupo electrógeno de 100 kVA.  
- Distribución de pienso y agua: para la alimentación, la nave dispondrá de 4 líneas de comederos automáticos suspendidos. Las líneas de comederos se alimentan desde una tolva en cabeza. La nave contará para el almacenamiento del pienso con tres silos de poliéster. Cada nave dispondrá 5 líneas de bebederos, consistentes en una tubería que recorre la nave, a lo largo de la cual se insertan las tetinas.  
- Ventilación: La nueva nave contará con un sistema de regulación del ambiente a través de un programador, en función de distintos parámetros. La ventilación será dinámica por depresión de barrido lateral, realizándose la entrada de aire por una trampilla corrida existente en un lateral, y contando con 10 ventiladores de extracción de aire en la fachada opuesta. La apertura y cierre de la trampilla se realiza mediante motorreductores accionados según las órdenes enviadas por la regulación. Para casos de emergencia la apertura de la trampilla puede ser manual mediante manivela.  
- Calefacción: para la calefacción de la nueva nave está prevista la instalación de cañones interiores de gas propano de combustión externa.  
3.4. Descripción de la actividad.  
Los animales se reciben (pollitos de 1 día) con un peso medio de 50-60 gramos. Los pollitos se alojan sobre cama de cascarilla de arroz, dispuesta en el suelo de la nave a razón de 1-2 kg/m² (aproximadamente 15-20 cm de espesor). La alimentación es a base de piensos compuestos, siendo el ciclo de crianza del orden de 50-52 días, alcanzando un peso para el sacrificio de 1,9-2 kg.  
Cuando se ha alcanzado el peso de sacrificio, los animales se cargan de forma manual en jaulas para su traslado a matadero. Tras ello, se procede a la limpieza y desinfección de la nave, así como de los equipos. Se efectúa un vacío sanitario de 2 semanas, tras el cual se inicia un nuevo ciclo. Se prevé que se realicen entre 5 y 6 ciclos/año.  
3.5. Consumos de pienso y agua.  
La previsión de consumo de pienso es de 1.530 t/año y el consumo de agua para abastecimiento de los animales y para limpieza de las instalaciones se estima en 4.093 m³/año.  
La explotación dispone de abastecimiento de agua procedente de un pozo propio, para lo que cuenta con la oportuna concesión de aguas de la confederación hidrográfica del Júcar con destino a uso ganadero y riego. Actualmente se encuentra en tramitación la ampliación de la concesión de aguas para disponer de dotación suficiente para la futura nave. Se aporta informe de la oficina de planificación hidrológica, firmado en fecha 21 de marzo de 2021, en el que se indica que la modificación de características de la concesión de agua subterránea solicitada será compatible con el plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar. No obstante, con carácter previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo la resolución del organismo de cuenca de ampliación de la concesión de agua para el abastecimiento de la explotación.  
3.6. Combustibles.  
La nave actual dispone de un depósito de propano de 12.000 litros que se considera suficiente para satisfacer también las necesidades de la ampliación prevista.  
3.7. Gestión de la gallinaza.  
Se estima para la explotación una vez ampliada una producción de estiércol de en torno a 680 t/año. Este estiércol es retirado por un gestor SANDACH para su gestión como abono orgánico. Se adjunta copia del contrato de retirada actualizado, de fecha 7 de abril de 2020, en el que se contempla la ampliación prevista hasta los 68.000 pollos.  
Los estiércoles producidos en la explotación serán extraídos de la nave y retirados al final de cada ciclo de engorde por una empresa gestora. Para facilitar esta operación y evitar cualquier tipo de infiltración al terreno, en el extremo posterior de la nueva nave, de forma similar a la nave existente, se construirá un estercolero descubierto con una superficie ocupada de 136 m², provisto de solera de hormigón estanca e impermeable. En la explotación no se almacenará el estiércol, salvo que por alguna situación accidental no se pudiera realizar en el mismo día la retirada.  
3.8. Gestión de cadáveres.  
Se contratará el correspondiente seguro para el tratamiento y eliminación de cadáveres por empresa autorizada.  
Para la recogida de los cadáveres se dispone ya en la explotación de un contenedor homologado para depositar los animales muertos, con tapa y con un mecanismo que permite cargarlo con grúa desde un camión. El contenedor está ubicado fuera del recinto de la actividad ganadera. Se adjunta copia del seguro de retirada y destrucción contratado para la explotación actual, que deberá ampliarse para la capacidad de la granja tras la ampliación. También deberá presentarse copia de contrato con empresa gestora autorizada para la retirada y destrucción de los cadáveres.  
3.9. Gestión de otros residuos.  
En esta explotación no se produce ningún residuo de medicamentos, pues actualmente los pollitos llegan ya vacunados.  
Los únicos residuos que se producen son los envases del hipoclorito de sodio que se utiliza para clorar el agua del pozo, y que son retirados por la misma empresa que los suministra, y las garrafas de detergente industrial que se utiliza para la desinfección de la nave durante los periodos de vacío sanitario. Estos envases vacíos se almacenan convenientemente en el almacén de la explotación y se entregan al ecoparque municipal, ubicado en la parcela 7 del polígono 15 de Camporrobles.  
3.10. Aguas residuales.  
Para la gestión de las aguas residuales domésticas procedentes del aseo de la explotación se disponía inicialmente de un sistema de tratamiento formado por un pozo clarificador y un filtro biológico, tal y como se reflejó en la declaración de impacto ambiental. Se ha sustituido este sistema por un depósito estanco en el que se almacenarán hasta ser retiradas por una empresa gestora y vertidas a EDAR, para lo que se ha solicitado la oportuna autorización de la EPSAR. Se adjunta copia del certificado de la empresa gestora encargada de la retirada de las aguas residuales.  
Para las aguas pluviales procedentes de las cubiertas de las edificaciones, consideradas como limpias, no se estima necesario instalar ningún sistema para su recogida o canalización. La única actuación en este sentido será la colocación de una acera bordeando las edificaciones, que evitará la infiltración de aguas al interior y a la cimentación de las naves, así como la proliferación de malas hierbas.  
3.11. Enfermedades infectocontagiosas.  
Según la normativa, la explotación debe disponer de barreras sanitarias precisas para disminuir el riesgo de difusión de enfermedades. Por este motivo toda la explotación se encuentra rodeada con un vallado de tela metálica, y se ampliará este vallado para incluir a la nueva nave objeto de este proyecto. Además, la explotación dispondrá a la entrada de un sistema de desinfección de vehículos, basado en el uso de una mochila con desinfectante.  
La actividad se someterá en todo momento a las medidas disciplinarias que las autoridades sanitarias consideren convenientes, tanto a los programas sanitarios que la agrupación de defensa sanitaria ganadera tenga establecidos o establezca para la prevención y lucha contra las enfermedades animales, como a los controles de los veterinarios oficiales de la empresa integradora.  
Como en la explotación se utilizarán paneles cooling para la ventilación de las naves en los periodos estivales, se estará a lo dispuesto en el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.  
  
  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 21 de octubre de 2020, tiene entrada en la Subdirección General de Evaluación Ambiental la solicitud de evaluación ambiental por parte del ayuntamiento de Camporrobles para el proyecto de ampliación de una explotación avícola de engorde de pollos en Camporrobles (Valencia), promovido por Francisco Gómez García. Se adjunta a dicha solicitud el proyecto básico y de licencia ambiental (abril 2020), resumen no técnico del proyecto básico y de licencia ambiental (abril 2020), estudio de impacto ambiental (abril 2020), certificado del resultado de la información pública e informes que forman parte del expediente de solicitud de la licencia ambiental.  
El 24 de marzo de 2021, se realizó un requerimiento de documentación al órgano sustantivo, con remisión de copia al promotor en fecha 1 de abril de 2021.  
El 9 de abril de 2021, el ayuntamiento remite parte de la documentación solicitada en respuesta al requerimiento del órgano ambiental.  
El 6 de mayo de 2021, el ayuntamiento remite informe de confederación hidrográfica del Júcar, completando de este modo el expediente de evaluación de impacto ambiental.  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo por término de treinta días, mediante la inserción del correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia núm. 116, de fecha 18 de junio de 2020. Según certifica la secretaria accidental del ayuntamiento de Camporrobles, en fecha 24 de agosto de 2020, durante el plazo de exposición correspondiente, no se presentaron alegaciones, reclamaciones u objeciones al respecto.  
  
Afecciones legales.  
La nueva nave se ubicará en las parcelas 227, 237 y 238, del polígono 8, del término municipal de Camporrobles. Estas parcelas, según el visor de la Generalitat, tienen la clasificación de suelo no urbanizable común. Se adjunta certificado de compatibilidad urbanística favorable, emitido en fecha 8 de abril de 2021.  
Según el visor de la Generalitat, la distancia de la explotación al núcleo urbano más próximo (Camporrobles) es de unos 1.000 metros. Se adjunta el informe preceptivo según la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), emitido por la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, en fecha 6 de marzo de 2020. Este informe es favorable a la ampliación solicitada en las parcelas 227, 236, 237, 238 y 406, del polígono 6, del término municipal de Camporrobles, desde el punto de vista exclusivamente agropecuario, siempre y cuando al menos la mitad de la parcela quede libre de edificación o construcción y se mantenga en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias, y siempre y cuando dicha parcela quede vinculada registralmente a dicha construcción. Según este informe se cumplen las distancias de seguridad sanitaria establecidas en el artículo 54 de la Ley 6/2003, de ganadería de la Comunidad Valenciana.  
Las parcelas 227 y 236 se encuentran lindantes con la vía pecuaria Colada del Camino Viejo de Cuenca, que coincide en su trazado con la carretera CV-475. Esta vía tiene una anchura legal de 12,50 metros, por lo que la nueva edificación, que respetará la distancia mínima de 25 metros con respecto a la carretera, no afectará al trazado de esta vía pecuaria.  
El término municipal de Camporrobles, no está designado como zona vulnerable, según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designa municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
De acuerdo con el visor de la Generalitat, la localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. Tampoco afecta a terreno forestal ni presenta riesgo de inundación. En el ámbito de la explotación no consta la presencia de hábitats ni especies protegidas.  
  
Consideraciones ambientales.  
En el estudio de impacto ambiental se realiza un estudio de las alternativas técnicamente viables, tanto de ubicación como de tecnologías empleadas y se justifica que la solución adoptada sea la que garantiza los mínimos costes medioambientales y económicos posibles. De la solución adoptada se valora como positivo la existencia de la explotación actual, con todos sus servicios, vallado perimetral, accesos, abastecimiento de agua y red eléctrica, así como personal cualificado para el manejo. Por otra parte, la ubicación de la nueva nave avícola se ha elegido de forma que coincidan las zonas sucias o de salida de estiércol de las dos naves. Asimismo, el emplazamiento elegido cumple con los requisitos que establece la normativa ganadera, distancia suficiente a cascos urbanos, buena situación con respecto a vías de comunicación y además desde un punto de vista medioambiental no supone afección a espacios naturales protegidos ni afección a la vegetación natural, ya que se trata de terreno agrícola.  
Respecto a los impactos acumulativos y sinérgicos, se indica que el municipio de Camporrobles no tiene una carga ganadera tan elevada como otros términos municipales de la comarca ya que las explotaciones ganaderas existentes no son de gran tamaño, por lo que no se esperan impactos negativos acumulativos o sinérgicos destacables derivados de la actuación prevista.  
En el estudio de impacto ambiental se identifican las acciones del proyecto susceptibles de impactar en el medio ambiente, en las fases de elaboración, construcción, funcionamiento y abandono y, tras realizar un inventario ambiental y una descripción de las interacciones ecológicas o ambientales claves, se procede a la identificación, cuantificación y valoración de impactos. De este modo, se identifican como principales impactos de la actividad:  
- Contaminación atmosférica.  
Durante la fase de construcción, el tráfico de vehículos producirá un impacto negativo debido a la producción de ruidos, polvo y emisiones de gases de combustión y durante la fase de explotación habrá emisiones de metano, amoniaco y óxido nitroso procedentes de la gestión del estiércol. Por otra parte, también durante la fase de explotación, la circulación de vehículos supondrá un impacto negativo debido a la producción de ruidos, polvo y emisiones de gases de combustión, aunque será de corta duración temporal y con valores de intensidad pequeños.  
En el interior de la explotación se producirán ruidos ocasionados por la maquinaria para el suministro del pienso o por los propios animales. Dado que la mayor parte de los ruidos producidos alcanzarán valores de intensidad pequeños, y que los mayores valores se alcanzan de forma puntual con una duración de 1-3 días y una frecuencia de 5-6 veces al año, no se tomarán medidas correctoras especiales, salvo evitar su realización por la noche o los fines de semana.  
En atención a la capacidad de la explotación, la actividad estaría clasificada como grupo C de acuerdo con el Catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera establecido por el Real decreto 100/2011. El titular ya ha realizado la notificación de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera prevista en el artículo 13.3 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
En relación con estos impactos, en el estudio de impacto ambiental no se establecen medidas correctoras específicas, por lo que se considera pertinente establecer las que se relacionan a continuación:  
a) Para minimizar la emisión de gases de combustión, se deberá realizar un mantenimiento adecuado de la maquinaria mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
b) Para reducir en lo posible las emisiones de polvo desde la propia obra, se realizarán riegos de agua periódicos, se evitarán acopios de tierra innecesarios y se mantendrá la maquinaria a emplear en buen estado. Por otra parte, los materiales de excavación que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.  
- Olores.  
Según se indica en la documentación técnica aportada, la producción de olores en este tipo de explotaciones se concentra en los períodos de carga de la gallinaza al final del ciclo de engorde, lo que supone unas 5 veces al año. Como el estiércol se carga directamente sobre el camión de retirada, no será necesario su almacenamiento, reduciéndose de este modo las molestias por olores que, en cualquier caso, quedarán limitadas a las parcelas donde se ubica la explotación. No obstante, se propone como medida correctora para evitar molestias a los vecinos la aplicación de buenas prácticas de limpieza al final de cada lote de producción, reconocida como una de las mejores técnicas disponibles.  
- Contaminación de suelo y aguas.  
Durante la fase de construcción, el tráfico de vehículos y maquinaria, así como el mantenimiento de estos podría ocasionar la contaminación del suelo y de las aguas superficiales y subterráneas debido a posibles derrames de hidrocarburos.  
La actuación se ubica en una zona calificada en la cartografía temática de la Generalitat Valenciana como de vulnerabilidad de acuíferos alta. En la fase de funcionamiento se podría producir la contaminación del suelo y de las aguas por filtración de estiércol o por una mala gestión de los residuos y de las aguas sanitarias.  
Para evitar cualquier contaminación de los acuíferos subterráneos, en el estudio de impacto ambiental se contempla como medida preventiva la construcción de un estercolero adicional, impermeable y estanco, con una solera de hormigón que permite evitar cualquier infiltración de materiales contaminantes procedentes de los excrementos al suelo. En cuanto a las aguas residuales domésticas, se almacenarán en un depósito estanco hasta ser retiradas por una empresa gestora y vertidas a EDAR, para lo que se ha solicitado la oportuna autorización de la EPSAR. La actividad no genera efluentes líquidos, ya que tanto el agua de limpieza como el exceso de humedad de las deyecciones se elimina por evaporación (a través de los ventiladores de la ventilación forzada de la instalación), quedando el residuo sólido de estas como parte del estiércol producido.  
Además de las medidas que recoge el estudio de impacto ambiental se deberán aplicar las siguientes:  
a) Para el riesgo de contaminación por derrames accidentales de hidrocarburos, se evitará en lo posible realizar el mantenimiento de la maquinaria móvil sobre el terreno y en el caso de la maquinaria fija se tomarán las medidas preventivas necesarias para evitar que cualquier vertido accidental se infiltre en el suelo (uso de cubetos durante los cambios de aceite, uso de material absorbente en el caso de vertido accidental).  
b) Una vez ejecutada la obra, y con carácter previo a la comunicación de inicio de la actividad, el promotor presentará ante el órgano sustantivo un documento firmado por técnico competente, en el que se certifique la total estanqueidad e impermeabilidad del nuevo estercolero y de la solera de la nueva nave, tras haber realizado las comprobaciones oportunas.  
- Impacto sobre la vegetación.  
Según se indica en el estudio de impacto ambiental, la zona donde se ubicará la nueva nave está actualmente ocupada por cultivo de viñedo de secano. Solamente se eliminará la vegetación en la superficie ocupada por la nueva edificación. El resto de la superficie no ocupada se mantendrá con su cultivo actual.  
En el estudio de impacto ambiental no se contempla la posible afección a los cultivos colindantes debido al polvo generado durante las obras de construcción de la nueva nave. Para reducir en lo posible este impacto se aplicarán riegos periódicos durante la fase de construcción y se evitarán los acopios de tierra innecesarios.  
- Impacto sobre la fauna.  
En el estudio de impacto ambiental se concluye que la actuación proyectada no debe suponer ninguna afección significativa a la comunidad faunística. No obstante, durante las fases de construcción y desmantelamiento, las obras se programarán de tal modo que las actuaciones respeten el periodo reproductor de las especies más vulnerables. En lo que respecta al vallado perimetral de la explotación, este carecerá de alambre de espino. Durante la fase de funcionamiento, en caso de ser necesario desarrollar algún tipo de control de la vegetación, este se realizará con medios mecánicos.  
- Impacto sobre el paisaje.  
El paisaje en el entorno de la actuación está caracterizado por la presencia de cultivos agrícolas, de viñedo, almendro y cereal. Durante la fase de construcción, los movimientos de tierras y, posteriormente, durante la fase de funcionamiento, los edificios y el resto de las instalaciones ocasionarán un cambio del paisaje original. Se estima que este impacto negativo no reviste gran importancia, ya que las nuevas construcciones no supondrán el bloqueo de vistas desde ningún punto de observación significativo. Además, la zona concreta donde irá la nueva nave presenta ligera pendiente por lo que no será necesario realizar movimientos de tierra significativos. Por otra parte, la explotación actual ya dispone de suministro eléctrico, por lo que la ampliación de la explotación no requiere la ejecución de nuevos postes o líneas de suministro eléctrico (salvo la instalación interna para abastecer a la nueva nave).  
No obstante, el tipo de construcciones y su distribución dentro de la parcela, los materiales a utilizar, así como los colores a emplear serán del tipo que armonicen con la arquitectura tradicional de la zona, con el objeto de aminorar en lo posible el impacto en el paisaje. Con el mismo objetivo, se elegirán y controlarán convenientemente los lugares destinados a servir de depósitos de desechos.  
- Impacto sobre el Patrimonio.  
La ampliación objeto de este proyecto se ubica junto a las parcelas en las que ya se hizo una prospección arqueológica para la construcción de la nave actual, que no localizó restos de cultura material antigua ni de yacimientos arqueológicos, obteniéndose el informe favorable vinculante previsto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Al afectar la ampliación de la explotación a nuevas parcelas, se ha solicitado un nuevo informe a patrimonio, que se encuentra en tramitación. Se adjunta la memoria de impacto patrimonial, que fue presentada en la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, al objeto de obtener este informe, en la que se concluye que la ampliación prevista no afectará a ninguno de los elementos culturales descritos y no se precisa establecer medidas correctoras en materia de afección cultural. No obstante, con carácter previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo el informe favorable vinculante previsto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
El estudio de impacto ambiental del proyecto incluye el preceptivo programa de vigilancia ambiental que contempla, el control y seguimiento, entre otros, del correcto funcionamiento de los sistemas de ventilación, de la correcta retirada del estiércol, del estado del vallado perimetral, de la desinfección de vehículos en la entrada de la explotación, de la limpieza y desinfección de los locales de la explotación, de la retirada y gestión de los cadáveres, de la ausencia de fisuras en naves y estercolero, de la impermeabilidad del depósito de almacenamiento de aguas residuales y de la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos durante las obras.  
En general, se considera un programa de vigilancia ambiental adecuado para la actividad a desarrollar. No obstante, el programa de vigilancia ambiental se deberá completar con los siguientes puntos:  
a) Se adoptarán y vigilarán de forma periódica las medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis y demás normativa sectorial de aplicación.  
b) La granja contará con un libro de registro en el que se anotarán todas las retiradas de estiércol realizadas por gestor autorizado, con indicación del volumen de estiércol retirado y la fecha en que se realice su retirada. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
c) Se llevará un registro de los consumos de agua.  
d) Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
e) Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado, está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el anexo I (grupo 1).  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II, del título II, de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13.2.f del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, la competencia en materia de evaluación de impacto ambiental.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del Subdirector General de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Ampliación de una explotación avícola de engorde de pollos con capacidad total de 68.000 plazas, en el término municipal de Camporrobles (Valencia)», promovido por Francisco Gómez García, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Durante la fase de construcción de las nuevas instalaciones:  
1.1. Se realizarán riegos de agua periódicos y se evitarán acopios de tierra innecesarios.  
1.2. Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.  
1.3. Se realizará un mantenimiento adecuado de la maquinaria mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
1.4. Se evitará en lo posible realizar el mantenimiento de la maquinaria móvil sobre el terreno y en el caso de la maquinaria fija se tomarán las medidas preventivas necesarias para evitar que cualquier vertido accidental se infiltre en el suelo (uso de cubetos durante los cambios de aceite, uso de material absorbente en el caso de vertido accidental).  
1.5. Las obras se programarán de tal modo que las actuaciones respeten el periodo reproductor de las especies faunísticas más vulnerables.  
  
1.6. El vallado perimetral de la explotación carecerá de alambre de espino.  
2. De acuerdo con lo establecido en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, al menos la mitad de la parcela deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias.  
3. Con carácter previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo:  
3.1. El informe favorable vinculante previsto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, relativo a la ampliación de la explotación.  
3.2. La resolución del organismo de cuenca, de ampliación de la concesión de agua para el abastecimiento de la explotación resultante.  
4. Una vez ejecutada la obra, y con carácter previo a la comunicación de inicio de la actividad, el promotor presentará ante el órgano sustantivo:  
4.1. Un documento firmado por técnico competente, en el que se certifique la total estanqueidad e impermeabilidad del nuevo estercolero y de la solera de la nueva nave, tras haber realizado las comprobaciones oportunas.  
4.2. Una copia del contrato suscrito con empresa gestora autorizada para la retirada y destrucción de los cadáveres.  
5. Durante la fase de funcionamiento, en caso de ser necesario desarrollar algún tipo de control de la vegetación, este se realizará con medios mecánicos.  
6. Los lixiviados recogidos en el estercolero serán retirados junto con el estiércol por la empresa gestora autorizada inscrita en el registro de establecimientos SANDACH.  
7. El Programa de vigilancia ambiental se completará con los siguientes puntos:  
7.1. Se adoptarán y vigilarán de forma periódica las medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis y demás normativa sectorial de aplicación.  
7.2. La granja contará con un libro de registro en el que se anotarán todas las retiradas de estiércol realizadas por gestor autorizado, con indicación del volumen de estiércol retirado y la fecha en que se realice su retirada. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
7.3. Se llevará un registro de los consumos de agua.  
7.4. Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
7.5. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
8. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
9. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
Cuarto  
Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
  
València, 22 de septiembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML