Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5869, del 14-10-2008 (2008/11664)

RESOLUCIÓ de 8 de setembre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Cervera del Maestre, Titaguas, Sinarcas, Almassora, L'Alcora, Onda, Cheste i Crevillent.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5869

Data del DOGV
:   14-10-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/11664

CVE


Data del document
:   08-09-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Cervera del Maestre](javascript:void(0))
    * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [Titaguas](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de setembre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Cervera del Maestre, Titaguas, Sinarcas, Almassora, L'Alcora, Onda, Cheste i Crevillent. [2008/11664]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 315/06-AIA Cervera del Maestre, 376/06-AIA Titaguas, 374/06-AIA Sinarcas, 351/06-AIA Almassora, 372/02-AIA L'Alcora, Onda, 343/06-AIA Cheste, 377/06-AIA Titaguas i 410/06-AIA Crevillent.  
València, 8 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 315/06-AIA  
Títol del projecte: Canvi de recurs per a explotar: Explotació àrids secció A) Maestrat núm. 542.  
Promotor: Mármoles Tarragona, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.   
Ubicació: Parcel·la 65 del polígon 5. Partida Castellanetes. Terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló).  
Antecedents  
Mármoles Tarragona, SA disposa en la parcel·la objecte d'aquest projecte d'una declaració d'impacte ambiental favorable i autorització d'explotació de recursos secció A) Maestrat núm. 542 per a l'aprofitament de roca ornamental.   
La declaració d'impacte ambiental i la resolució posterior d'aquesta van ser emeses respectivament el 20 de febrer i 6 de juny de 2002 per la directora general de Planificació i Gestió del Medi.  
Descripció del projecte  
1. Alternatives i justificació de la solució adoptada  
El motiu pel qual l'empresa promotora sol·licita el canvi del recurs és que després d'explotar la pedrera i estudiar les característiques naturals de la pedra i la rendibilitat econòmica d'aquesta, l'empresa promotora ha arribat a la conclusió que en la superfície que s'ha d'explotar no es disposa de recurs de pedra ornamental beneficiable que resulte rendible, per la qual cosa s'opta pel canvi de recurs i se sol·licita una nova autorització per a l'extracció i elaboració d'àrids mitjançant matxucada.   
Pel que fa al mètode d'explotació triat s'ha optat per dissenyar l'explotació i la restauració de la pedrera per fases simultànies que permeten restaurar progressivament els bancs d'explotació una vegada esgotats aquests.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
La superfície total que es veurà afectada per l'explotació i la resta d'infraestructures annexes serà de 143.362 m², mentre que la superfície que s'ha d'explotar es redueix a 90.620 m². El volum d'extracció anual previst és de 260.000 m³/any i una vida d'explotació estimada en 6 anys.  
Del total del material que s'ha d'explotar s'estima que el 80% d'aquest siga beneficiable mentre que el 20% restant considerat com a material inert s'abassega temporalment en un runam i que es reutilitzarà en la restauració de la pedrera.  
La superfície total que es veurà afectada per l'explotació i la resta d'infraestructures annexes serà de 143.362 m² mentre que la superfície que s'ha d'explotar es redueix a 90.620 m².  
El disseny de l'explotació permetrà l'extracció del recurs des de la cota 344.50 m fins a la cota 250 m. L'explotació es durà a terme mitjançant l'avanç de bancs descendents de 15 m d'alçària i bancs de treball intermedis de 16 m d'ample. L'extracció del material es realitzarà per mitjà de voladures i posteriorment la totalitat del material es carregarà fins a la planta instal·lada dins dels límits de la parcel·la per a la matxucada i classificació d'aquest. El material estèril s'abassegarà en un runam provisional situat a la vora de la zona d'explotació fins a la reutilització d'aquest en la restauració dels bancs i plataforma d'explotació.  
Previ a l'extracció del material el sòl serà retirat i abassegat en una àrea destinada per a l'esmentat ús situada dins dels límits de la parcel·la. El sòl es mantindrà en òptimes condicions d'ús per a ser utilitzat posteriorment en les tasques de restauració.  
A mesura que s'esgoten els bancs de restauració, aquests seran desplegats en bancs d'alçària no superior als 7,5 m i un angle d'inclinació general del perfil de restauració de 35º. Cadascun dels bancs de restauració disposarà d'una berma intermèdia de 4 m d'ample dotada de contrapendent i un sistema de drenatge que permetrà reconduir les aigües d'escorriment cap a la xarxa de drenatge natural sense produir entollades ni processos erosius.  
Una vegada remodelada la topografia, s'aportarà el sòl vegetal prèviament retirat i abassegat i s'afegirà sòl vegetal extern mesclat amb fangs de depuradora.  
Finalment, els bancs, bermes i plataforma de restauració seran revegetats mitjançant la sembra i plantació d'espècies arbustives i arbòries de caràcter forestal.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 28 de juliol de 2006, es rep des del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló el projecte d'explotació, projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, sol·licitant la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
S'adjunta certificat del resultat de la informació pública de l'expedient, en el que s'indica que després d'haver-se sotmés a tràmit d'informació pública l'estudi d'impacte ambiental mitjançant anunci publicat en el DOGV núm. 5282, de 16 de juny de 2006 no es van presentar al·legacions al respecte.  
Informes sectorials  
Informe del Servei Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de Castelló (expedient explotació pedrera calcària ornamental núm. 451/00-AIA):  
En l'esmentat informe es descriuen les característiques naturals de la zona d'explotació i s'avaluen els principals impactes que l'activitat pot generar sobre el medi ambient.   
- Es considera que l'afecció a la vegetació pot ser baixa des del punt de vista de la seua composició però de gran importància pel que fa a la protecció dels sòls enfront de l'erosió.  
- El valor paisatgístic de la zona s'estima com a moderat-alt, encara que la conca visual d'aquesta siga reduïda i llunyana.  
- En conjunt es considera acceptable el projecte des del punt de vista ambiental sempre que es prenguen les mesures correctores adequades per a corregir l'impacte visual, l'eliminació de la vegetació i l'increment de l'erosió que comporta l'execució del projecte. Això implica la necessitat de dur a terme una bona restauració geomorfològica i posterior revegetació de l'àrea afectada per l'explotació.  
- Per a la revegetació cal limitar l'ús de llots de depuradora i les espècies de ràpid creixement per a talussos i zones de major pendent.  
- Per als bancs i zones planes cal seguir criteris paisatgístics. Es recomana la mescla entre espècies arbustives i arbòries.  
Si cal aportar terra vegetal externa a l'explotació, s'aconsella utilitzar sòls que es corresponguen amb les característiques dels sòls rojos forestals presents en la zona.  
- Atés l'alt risc de contaminació de l'aqüífer càrstic subjacent a l'explotació el manteniment de la maquinària es realitzarà en tallers o llocs preparats per a l'esmentat ús i queda prohibit qualsevol abocament d'olis, lubricants o qualsevol altre element relacionat amb el manteniment de la maquinària.  
- Hauran de prendre's les mesures adequades per a minimitzar l'alçament de pols (regs i cobriment de les caixes en els camions).  
Informe de compatibilitat urbanística: Es disposa de l'informe emés per l'Ajuntament de Cervera del Maestre de data 2 d'octubre de 2001 en el qual s'indica que la parcel·la 65 del polígon 5, on es pretén situar l'explotació minera, està classificat en la delimitació de sòl urbà vigent en el municipi, com a sòl no urbanitzable comú.   
L'estudi d'impacte ambiental, indica que la classificació del sòl actualment continua sent sòl no urbanitzable comú.  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià: L'estudi d'impacte ambiental adjunta únicament la sol·licitud de prospecció arqueològica als Serveis Territorials de Castelló quedant pendent l'informe vinculant de la Direcció General.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La pedrera se situa en la partida Castellanetes, a la parcel·la 65 del polígon 5 del terme municipal de Cervera, a uns 3.700 m del nucli urbà d'aquest.   
A la pedrera es pot accedir des de la carretera CV-135 que uneix Cervera del Maestre amb Càlig, a l'altura del pk 7+500 es pren una pista asfaltada a mà esquerra, després de 1.500 m es pren un camí sense asfaltar que discorre pel barranc del Rent, després de 700 m hi ha una senda a la dreta que porta als límits de la zona que s'ha d'explotar per la part sud.  
La pedrera se situa en una xicoteta elevació apartada de les zones de trànsit habituals i amb un determinat resguard visual. Aquest tossal és limitat en la vessant corresponent a l'àrea d'actuació per dues xicotetes rambles, el barranc del Rent o d'Eiximeno, al sud i oest, i el barranc de Fabià a l'est, confluint ambdós barrancs en un en l'extrem sud-est del tossal. A partir d'ací, discorre cap a la rambla de Cervera travessant terrenys agrícoles de secà al llarg de xicotetes revoltes.  
La parcel·la que s'ha d'explotar s'estén des de la revolta 250 m respectant el corral abandonat que hi ha a mitja vessant, fins a la cota 345, aproximadament.   
Els materials que s'han d'explotar es corresponen amb unes calcàries del gargasià (cretaci inferior). En l'àrea d'explotació afloren en les cotes més baixes de l'explotació uns nivells margocalcaris intercalats amb calcàries amb orbitolines mentre que a mesura que pugem la cota afloren unes calcàries massives amb Toucasia sp. en bancs de 20-30 m de potència.  
Els materials apareixen fallats i plegats amb capbussaments que passen de ser subhoritzontals fins als 20-30º cap a al NE.  
Els sòls que es desenvolupen en la zona s'inclouen dins de l'ordre dels entisòls, atés que s'assenten directament sobre el material rocós i es veu limitat el desenvolupament d'aquests per la part inferior. Aquests sòls són joves, en fase de desenvolupament amb abundants afloraments de roca.  
La vegetació que es desenvolupa sobre l'esmentat sòl és una màquia litoral típica del pis bioclimàtic termomediterrani, amb ombroclima semiràrid-sec que se situa dins de l'associació Querco-Lentiscetum. En general la pràctica totalitat de la zona presenta una vegetació densa de matoll amb predomini de coscoll i presència de grups de carrasques.  
La zona ha sigut cartografiada com a sòl forestal pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el Catàleg de zones humides, no es troben pròximes a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader ni forest d'utilitat pública.  
2. Identificació i valoració d'impactes. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
El projecte tramitat afecta directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, la vegetació i la fauna.  
L'actual sistema d'explotació genera nous impactes derivats del tipus d'explotació projectada.  
Les accions que originaran nous impactes sobre l'àrea avaluada són l'extracció i transport de material en la fase d'explotació i restauració, l'increment del trànsit rodat per les carreteres d'accés, l'extracció del material mitjançant voladures, la trituració i matxucada de l'àrid, l'abassegament dels materials per a la classificació i venda d'aquests, l'abassegament d'estèrils i la restauració proposada pròpiament.  
Es produirà un deteriorament de les carreteres i camins d'accés, una alteració paisatgística, l'alçament de pols i producció de sorolls i vibracions, el canvi morfològic de la parcel·la afectada per l'explotació, una possible contaminació d'aigües subterrànies per mala gestió dels residus perillosos generats en l'explotació, la contaminació de les aigües superficials per l'arrossegament de sediments cap als barrancs pròxims i l'increment dels fenòmens erosius.   
El projecte d'explotació i restauració tramitat ha tingut en compte tota una sèrie de mesures protectores i correctores que han fet que els impactes derivats de l'explotació siguen compatibles amb el medi i que el projecte des del punt de vista ambiental es considere acceptable.  
No obstant això, les afeccions a l'atmosfera derivades de la instal·lació de la planta de tractament i la possible afecció a les aigües superficials per l'arrossegament de sediments no han sigut valorades adequadament i en conseqüència no s'han definit les mesures correctores necessàries que s'han d'aplicar per a aconseguir reduir i, fins i tot, eliminar l'esmentada afecció.  
D'altra banda per a valorar l'efectivitat del projecte de restauració és necessari elaborar un pla de restauració integral que garantisca el correcte sistema de restauració plantejat, la integració de l'explotació en el seu entorn immediat i el seguiment de les labors de restauració proposades.  
El pla de vigilància ha de preveure totes les mesures correctores proposades en l'esmentat projecte com també les que s'adopten en aquesta resolució.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior i de la proposta emesa es formula, basant-se en les competències que tinc legalment atribuïdes, la present  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Formular amb caràcter favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de canvi de recurs de la pedrera denominada Maestrat núm. 542, al terme municipal de Cervera del Maestre, promogut per Mármoles Tarragona, SA sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures correctores proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, com també les modificacions introduïts per aquest.  
Segon  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:  
1. La posada en marxa de l'explotació d'àrids quedarà supeditada a l'obtenció de l'informe vinculant favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic, tal com estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
2. D'acord amb l'Ordre 82/2005, de 22 de desembre de 2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana, l'explotació prèviament a ser autoritzada per la Direcció General d'Indústria i Comerç, haurà de disposar d'un pla de restauració integral el qual haurà de tenir l'informe favoràble de l'Àrea de Recursos Forestals de la Direcció General de Gestió del Medi Natural. Una vegada s'aprove el pla de restauració se n'haurà de remetre una còpia a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
3. El pla de restauració haurà d'anar encaminat a restaurar progressivament la superfície afectada per l'explotació i realitzarà una ordenació espacial i temporal dels treballs que s'han de dur a terme. En l'esmentat pla s'hauran de desenvolupar les obres necessàries per a possibilitar la reconstrucció, estabilització del sòl i condicionament superficial del terreny mitjançant la convenient reforestació d'aquest. Entre les esmentades obres és necessari detallar les característiques de les superfícies de restauració (talussos, bermes i plataformes), drenatges i revegetació proposada.  
4. Es desaconsella l'ús de llots de depuradora com a substrat per a la revegetació de la superfície explotada.  
5. Els abassegaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació s'hauran de mantenir al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.   
6. Les distintes instal·lacions de la planta d'insistència i classificació hauran d'estar equipades amb dispositius que eliminen o disminuïsquen l'emissió de pols: filtres de mànega que aspiren els focus emissors (trituradores, garbells, etc.), riscos polvoritzats situats en les trituradores i en les eixides de les cintes a estocs, carenat de cintes transportadores, protecció dels estocs de fins (<10 mm) amb obres de fàbrica o sitges.  
7. El manteniment de la maquinària s'haurà de realitzar en llocs adequats per a aquest fi. En cas que es faça en la mateixa explotació s'haurà de disposar d'un taller cobert i amb sòl impermeabilitzat on es realitzen tots les reparacions i manteniment de la maquinària. Els residus perillosos s'hauran d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, envasats, identificats i etiquetats. Disposaran de safates o cubetes que garantisquen el confinament i la posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'hauran d'entregar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.   
8. El pla de vigilància ambiental de l'explotació haurà d'incorporar totes les mesures necessàries per a garantir el bon desenvolupament del pla de restauració que s'aprove com també els condicionants exposats en els punts anteriors. El control ambiental haurà de comprendre la vida de l'explotació més un període de temps posterior (mínim dos anys) a la fase final de restauració de manera que quede degudament garantida la regeneració de l'espai afectat per l'explotació.  
9. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'explotació haurà de ser comunicat a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Territori i Habitatge, a fi que puguen ser inspeccionades, atesa la seua condició d'espais naturals protegits mitjançant l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
10. El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on es recullen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració i l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aquestes. L'esmentat servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta Direcció General.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 376/06-AIA  
Títol: Explotació de vedells d'encebament a Titaguas  
Promotor: María Villar López   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Titaguas  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació de vaquí d'encebament  
Localització: Polígon 518 parcel·les 1787 i 1788, terme municipal de Titaguas (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat d'una explotació de vedells d'encebament. Les característiques del projecte s'hi resumeixen a continuació.   
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 18.390 m², la superfície ocupada és de 4.563 m². L'explotació disposarà de:  
- Dues naus d'encebament, segons plànols. Cada nau d'encebament disposarà de 14 mòduls. Tindrà una zona coberta amb solera de formigó i llit de palla i un parc exterior amb sòl de terra.   
- Femer. Solera de 200 m² en pendent amb fossa per a la recollida de lixiviats impermeable.  
- Llatzaret adossat a una de les naus d'encebament.  
- Paller de 100 m².  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 980 caps d'encebament (588 UGM, vaquins de més de sis mesos i fins a dos anys). Encara que també es fa referència a 1.000 animals i s'empra aquesta xifra en el càlcul de la producció de fem. Entraran vedells amb una massa aproximada de 150 kg i romandran en l'explotació fins a assolir 350-400 kg. S'esperen 1,2 cicles/any. El sistema de maneig serà: tot dins, tot fora.   
Els residus generats en l'explotació seran: fem, residus sòlids, aigües residuals i cadàvers.   
Part del fem generat (dejeccions i palla) s'emprarà com a adob orgànic i part s'entregarà a un gestor, no s'hi especifiquen quantitats. El fem generat, si és destinat a cultius, se sotmetrà a un procés de compostatge passiu sobre una superfície impermeable i posteriorment serà traslladat al femer. S'ha estimat una producció de fem de 6.753 t/any en funció de les dades que configuren en el Codi valencià de bones pràctiques (vaquí- animals jóvens).  
Per a la seua gestió es té previst disposar d'un llibre de registre en què es reflectisca la data d'entrada i eixida, la quantitat i el receptor a on anirà destinat el fem.   
Les aigües residuals s'emmagatzemaran en una fossa que es portarà a la depuradora mitjançant camió cisterna.  
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa de proveïment municipal. S'adjunta informe de l'Ajuntament de disponibilitat davant de l'augment del consum. Es té previst dotar l'explotació amb un dipòsit d'emmagatzemament de 100.000 litres.  
La distància al nucli urbà és de 2.000 metres, aproximadament.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 30 d'octubre de 2006, amb la remissió per l'Ajuntament de Titaguas del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 177, de 28 de juliol de 2005, edicte i informació als veïns. No s'hi han presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 30 d'octubre de 2006, l'Ajuntament de Titaguas remet a l'Àrea d'Impacte Ambiental l'expedient amb la documentació següent: expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.  
   
Dins del projecte d'activitat s'adjunta:  
- Autorització prèvia de la Direcció Territorial de València de la CTH. Es fa referència a l'informe favorable de la CAPA.  
En l'expedient municipal:  
- Certificat de l'Ajuntament davant de l'increment d'aigua previst com a conseqüència de la implantació de l'activitat.  
- Informe provisional de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport respecte al patrimoni etnològic.   
- Informe favorable del tècnic municipal amb data 11 de juliol de 2005 en el qual s'indica:  
(...) la superfície màxima que han d'ocupar les instal·lacions, inclosos parcs, femer i la resta d'instal·lacions, accés, etc., no ha de superar el 25% de la superfície, això és, 4.597,5 m² i mai els 5117,5 m² que figuren en el projecte, per la qual cosa aquest extrem s'ha de modificar quedant el 75% de la superfície en ús agrícola o amb plantació d'arbratge(...)  
- Annex del projecte d'explotació en resposta al condicionant imposat pel tècnic municipal pel que fa a la superfície màxima que s'ha d'ocupar. S'opta per reduir la grandària dels parcs per a ajustar-se als paràmetres urbanístics imposats.  
- Còpia de l'edicte, publicació en el BOP i la comunicació realitzada als veïns.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons les normes subsidiàries.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Titaguas no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou de manera molt general: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. S'aporta també cartografia referent als possibles riscos naturals que poden afectar la zona: risc d'inundació, vulnerabilitat d'aqüífers, erosió i reg de lliscament, entre altres. En l'estudi es fa referència a la cartografia temàtica de la COPUT pel que fa al risc d'inundabilitat. Consultada la cartografia del Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA, full 637-638) i el visor cartogràfic, la zona on se situa la parcel·la no està classificada amb cap nivell de risc.  
En l'estudi de les alternatives es fa referència a la localització, al sistema d'allotjament, materials i equips en la construcció i l'exercici de l'activitat i en el maneig dels residus generats.  
S'han identificat les possibles accions impactants i els factors potencialment impactables que es produiran en la construcció i exercici de l'activitat projectada. Per a la valoració s'ha emprat una matriu d'impacte.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental algunes de les mesures correctores proposades són les següents:  
Fase de construcció  
- S'hauran de minimitzar els moviments de terra i la superfície de desbrossament.  
- S'haurà de reutilitzar el sòl vegetal extret.  
- En la construcció s'hauran d'emprar materials que harmonitzen amb l'entorn.  
- S'hauran d'emprar pantalles verdes amb espècies autòctones.  
- En cas de l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques s'haurà de suspendre l'actuació, es delimitarà el perímetre i es notificarà immediatament a la Conselleria de Cultura.  
Fase d'explotació  
- S'haurà de realitzar una bona gestió del fem per a minimitzar olors, possible contaminació d'aqüífers o sòls i les emissions atmosfèriques. La dosi d'aplicació s'haurà d'ajustar a les necessitats dels cultius d'acord amb el pla de fertilització establit. La forma d'aplicació s'haurà d'ajustar al Codi de bones pràctiques agràries.  
- L'explotació haurà de quedar tancada amb una tanca perimetral.  
- S'haurà d'impermeabilitzar el sòl de la zona d'estabulació i dipòsit d'emmagatzemat de residus.  
Pel que fa al pla de vigilància ambiental proposat, aquest es considera adequat.   
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; ampliant-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació de vaquí d'encebament, situada al polígon 518, parcel·les 1787 i 1788 al terme municipal de Titaguas (València) promoguda per María José Villar López sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
Abans de la concessió de la llicència d'activitat. Per a l'aplicació del fem, s'haurà de presentar el càlcul justificat de la superfície total necessària per a una dosi d'aplicació de 170 kg N per ha i any. S'hauran d'aportar també els contractes d'acceptació dels propietaris de les parcel·les, els plànols i les cèdules cadastrals. Només podrà emprar-se sobre superfície agrícola. A l'hora de l'aplicació d'aquest al terreny s'haurà de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries. S'haurà de disposar també del contracte firmat amb l'empresa gestora del fem. Indicant la freqüència de recollida i la quantitat entregada.   
Abans de la concessió de la llicència d'activitat haurà de disposar-se de l'informe favorable definitiu de patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, havent de ser presentats davant de l'òrgan substantiu.  
S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà; per la qual cosa s'haurà de disposar de contracte actualitzat i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte. En l'exterior de l'explotació s'haurà de disposar de depòsits homologats per a l'emmagatzemament d'aquests.  
Com a mesures higièniques i sanitàries l'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral que aïlle l'explotació i un gual sanitari contra possibles transmissions de malalties.   
L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 374/06-AIA  
Títol Legalització i ampliació d'una explotació porcina de transició de porcells  
Promotor: Hnos. Clemente Lloria CB  
Autoritat substantiva: Aj. Sinarcas  
Objecte del projecte: Legalització i ampliació d'una explotació porcina de transició de porcells.  
Localització: Polígon 11, parcel·la 189, del terme municipal de Sinarcas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es tracta d'una explotació de porcí de transició. Aquesta disposa d'una nau amb 10 sales, 7 de les quals s'afirma que estan legalitzades. També es pretén la construcció i legalització d'una nova nau. Les dimensions de cadascuna de les edificacions dels elements de l'explotació és la següent:  
- Nau 1: 7 sales 778,04 m² - 2.940 animals (construïda i legalitzada)  
3 sales 329,59 m² - 1.248 animals (construïda)  
- Nau 2: 5 sales 658,51 m² - 2.480 animals (sense construir)  
- Caseta per a la calefacció 31,20 m²  
- Caseta 9,91 m²  
- Local tècnic 38,44 m²  
- Caseta 4,56 m² (sense construir)  
Per tant la superfície total construïda per a la parcel·la de 46.031 m² és de 1.850,25 m². Hi ha construïda també una bassa de purins exterior a l'explotació de 64,76 m². Cada nau disposa de sitges per a l'emmagatzematge del pinso. Es disposarà d'un dipòsit d'emmagatzemament de gasoil de 2.000 litres per a la caldera de la calefacció.  
La capacitat total de l'explotació serà de 6.668 porcells de transició, la qual cosa equival a 133 UGM (grup segon, RD 324/2000). El sistema de maneig serà tot dins, tot fora. Es tindran sempre 12 sales amb animals i 3 en buit sanitari. Entraran porcells amb una massa aproximada de 6 kg, transcorregudes sis setmanes, eixiran de l'explotació amb una massa de 20 kg, aproximadament.   
El volum anual de purí estimat es calcula segons les produccions de purí establides en l'annex I del Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines. En aquest cas és de 2.733,88 m³ de purí/any. Per al seu emmagatzemament es disposa de les basses ja esmentades i fosses interiors en cadascuna de les naus. Els materials emprats en garanteixen l'estanquitat i impermeabilitat. La capacitat d'emmagatzemament total és de 1.236,07 m³. De manera que l'explotació té una autonomia suficient per a emmagatzemar tots els residus per un temps superior als 3 mesos que com a mínim exigeix la legislació (article 5 del Reial decret 324/2000).   
El purí s'emprarà com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diferents parcel·les; i s'adjunta el contracte d'acceptació, cèdula de propietat i plànols cadastrals de cadascun dels propietaris. El purí haurà de rebre un tractament previ amb un activador biològic compost per bacteris i enzims per a millorar-ne les característiques.  
El promotor presenta les cèdules i els plànols cadastrals de parcel·les pertanyents a la SAT La Laguna (núm. 3.514) per una superfície total de 48,9757 ha. Per a una dosi d'aplicació de 170 kg N/any la superfície agrícola de què es disposa és suficient (48,98 ha) destinada majoritàriament a cultius herbacis.   
Entre les mesures higienicosanitàries projectades, s'inclou la col·locació de malla metàl·lica tipus antiocells en les finestres per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de la granja; s'ha de disposar de tanca perimetral de l'explotació i pediluvis. L'explotació està dissenyada de tal manera que els vehicles no hagen d'entrar-hi, es disposarà d'equips de pressió per al cas que s'hi haja d'entrar.  
L'estudi adjunta una còpia de la sol·licitud de l'informe de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de l'11 de juny; tal com s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la CTH, publicada en el DOGV núm. 4922 (12/01/05), per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant de la Conselleria.  
Per al proveïment d'aigua es disposa d'un pou i segons l'estudi també es disposa de proveïment de la xarxa municipal de Sinarcas. Es tramitarà el canvi de titularitat del pou que actualment figura a nom de la SAT El Campillo, amb una concessió de 40.000 m³. L'estudi adjunta una còpia de la sol·licitud de l'informe de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics (tal com s'estableix en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge).   
La distància al nucli urbà és de 2.000 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 25 d'octubre de 2006, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de la CTH, Àrea de Qualificació d'Activitats del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 151, de 27 de juny de 2006, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
Dins dels annexos de l'estudi d'impacte ambiental s'adjunten:  
- Còpia de la sol·licitud de l'informe vinculant, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de l'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; tal com s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la CTH, publicada en el DOGV núm. 4922 (12/01/05), per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant de la Conselleria.  
- Còpia de la sol·licitud de l'informe vinculant de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, tal com s'estableix l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge. Se'ls adjunta una còpia de la concessió d'explotació del pou del qual s'abasteix l'explotació.  
En el projecte d'activitat:  
- Còpia de la cartilla ramadera actual amb una capacitat per a 4.500 porcells de transició.  
- Còpia de l'assegurança actual de retirada d'animals morts.  
L'expedient administratiu conté els documents següents:   
- Informe favorable del veterinari d'àrea.  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic de l'Ajuntament.  
- Còpia de l'edicte, publicació en el BOP i notificació als veïns de les parcel·les limítrofes.  
- Admissió a tràmit per part de l'Ajuntament de Sinarcas.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable. és d'aptitud agrícola ramadera segons les ordenances municipals. Tant la construcció com la nau existent compleixen els paràmetres urbanístics que estableix l'article 37.2 de les normes subsidiàries de Sinarcas.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Sinarcas no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. Per a la identificació, l'anàlisi i la valoració dels efectes de les actuacions previstes s'han emprat matrius causa efecte, i es distingeixen entre les fases d'elaboració del projecte, construcció i funcionament de l'explotació. Les principals accions impactants identificades són:  
Fase de construcció:  
- Aclarida i desbrossament del terreny  
- Moviment de terres  
- Sorolls per la construcció d'edificis i equips  
- Generació de residus  
Fase de funcionament:  
- Olors  
- Generació de purí  
- Risc higienicosanitari  
- Impacte visual per presència d'edificacions  
- Sorolls  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental les mesures correctores proposades són les següents:  
Fase de construcció  
- Amb l'objectiu de minimitzar l'impacte visual de la construcció els materials emprats hauran d'harmonitzar amb les construccions tradicionals de la zona.   
- La vegetació forestal eliminada s'haurà de limitar a la superfície ocupada per l'explotació.  
- Les runes generades s'hauran de portar a un abocador autoritzat.  
- Totes les fosses per a l'emmagatzemament de purins s'hauran de construir amb materials adequats que en garantisquen l'estanquitat.  
Fase de funcionament  
- Per a minorar l'impacte de les males olors totes les naus hauran de mantenir una ventilació constant. Es disposa d'un sistema de ventilació dinàmica compost per extractors i entrades d'aire situats en la paret contrària. En les fosses de purins s'aplicarà un activador biològic degradador i desodorant.   
- L'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral de dos metres d'alçària, amb pals d'acer galvanitzat disposats cada tres metres. Les finestres hauran de tenir teles metàl·liques tipus antiocells.  
- Totes les operacions d'aprovisionament i transport s'hauran de realitzar fora de la instal·lació. Quan el vehicle haja d'entrar dins d'aquesta s'haurà de disposar d'una motxilla amb desinfectant per a les rodes. Les portes d'accés s'hauran de desinfectar amb calç. S'haurà de disposar de pediluvis en tots els accessos a les naus.  
- S'haurà de disposarà d'assistència permanent d'un veterinari.   
- Per a reduir la càrrega contaminant i estabilitzar el purí se li haurà de realitzar un tractament previ. A l'hora de l'aplicació d'aquest en el terreny s'haurà de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i l'aplicació d'aquest haurà de ser segons l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
- Per a la recollida de cadàvers s'haurà de disposar de contenidors homologats d'entre 800 i 1.000 litres de capacitat situats fora del recinte de l'activitat ramadera. Una vegada que l'explotació dispose de la llicència d'activitat i de la cartilla ramadera, subscriurà una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers d'acord amb el Reglament (CE) núm. 1774/2002, de Parlament Europeu i del Consell, de 3 octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental:  
- S'hauran de controlar les mesures correctores proposades: estat de la tanca perimetral, teles antiocells, estanquitat de bases, neteja i ventilació de les naus entre altres.  
- S'haurà de comprovar l'estanquitat dels canals i de la bassa exterior.  
- L'aparició de restes arqueològiques o paleontològics en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- S'haurà de realitzar un seguiment de les parcel·les on s'aplica el purí, i no es permetrà l'aplicació d'aquest en els recintes improductius.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; ampliant-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article. 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada al polígon 11, parcel·la 189 al terme municipal Sinarcas (València) promoguda per Hermanos Clemente CB sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- S'haurà de disposar de l'autorització prèvia a la construcció i legalització per a les noves construccions emesa per l'organisme competent. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
- Prèviament a concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
- Prèviament a concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
- En la distribució del purí en el terreny es respectaran les distàncies recollides en el RD 324/2000. S'haurà de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- S'haurà de disposar de l'assegurança de retirada de cadàvers actualitzada i subscrita per a la totalitat d'animals, de manera que n'estiga assegurada la retirada per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- L'explotació hauria de disposar de sistema d'efectius d'evacuació de les aigües pluvials i sistema de drenatge efectius en la parcel·la, amb l'objecte d'evitar entollades en les proximitats de les naus, i la generació de qualsevol tipus de lixiviat que puga resultar contaminant, en cas que es produïsca qualsevol tipus de contacte amb els residus generats.  
- La resta dels residus generats en l'explotació hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
- S'haurà de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 351-06/AIA  
Títol: Centre de transformació de subproductes pecuaris  
Promotor: J. Canet SL  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Almassora (Castelló)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
1.1. Antecedents  
D'acord amb l'article 18 del Decret 40/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, s'emet aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb la petició de l'Àrea de Qualitat Ambiental i a fi de complir al que disposa la Llei 2/1989, de la Comunitat Valenciana, d'impacte ambiental, el Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de l'esmentada llei i el Decret 32/2006, de modificació del Decret 162/1990.  
1.2. Característica més rellevants del projecte  
1.2.1. Ubicació  
La indústria es troba en zona preferent de localització industrial agrària del municipi d'Almassora, a 4 km del centre urbà i amb coordenades UTM 7 46 727,02 / 44 28 821,17.  
1.2.2. Descripció de les activitats realitzades  
L'activitat exercida per J. Canet és la recollida, transporta i transformació de qualsevol tipus de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà. L'empresa posseeix disponibilitat per a gestionar el transport, transformació, destrucció i eliminació de qualsevol tipus de subproductes d'origen animal (material categoria 1,2 i 3) com a planta de categoria 1, homologada per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Segons J. Canet la transformació i destrucció del material es realitza segons el Reial decret 1911/2000 i el Reglament (CE) 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats a consum humà. En qualsevol cas i ja que el Reial decret 1911/2000 va ser parcialment derogat pel Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà; l'empresa haurà d'adaptar-se a les disposicions contingudes en l'esmentat Reial decret.  
L'activitat s'inicia amb la recollida d'animals morts i subproductes d'origen animal en les explotacions per mitjà de vehicles homologats. Una vegada en les instal·lacions de l'empresa, els subproductes segueixen el procés següent:  
- Descàrrega en tremuja de crus.  
- Primer triturat del material en un pretriturador.  
- Segon triturat en triturador -minimitzador fins a obtenir un producte de grandària inferior a 50 mm.  
- Emmagatzemament en tremuges de pulmó.  
- Dosificació de l'esmentat material a digestors on es realitza un escalfament del material fins a 160º durant 25 minuts per a separar la part lípida de la resta fins a obtenir un material anomenat llardó.  
- El llardó passa a un tambor rotatiu i es realitza el garbellament i premsatge fins a separar el greix de la farina. La part sòlida s'esterilitza a 133º C durant 20 minuts a una pressió de 3 bars.  
- Després de l'assecada i mòlta s'obté un producte apte per a la seua utilització com a combustible en les cimenteres.  
1.2.3. Descripció de les instal·lacions:  
Les instal·lacions disponibles són:  
- Instal·lacions de recepció: on es realitza la recepció del cru.  
- Instal·lacions de condicionament de crus: nau industrial de planta rectangular on es realitza la segona trituració del material abans que aquest entre en els digestors continus.  
- Instal·lacions de transformació: en aquesta nau es realitzen els processos de digestió, separació i condicionament del material.  
- Instal·lacions de llavada d'olors: es compon de captadors d'olors distribuïdes per tota la nau de transformació. Aquests captadors aspiren les molècules que originen l'olor i les condueixen per mitjà de conductes d'acer a un llavador de gasos. En primer lloc l'aire captat passa per un llavador en vertical on es realitza una primera llavada amb HCLO4 a contracorrent, i passa a continuació a un llavador horitzontal on es realitza una dutxa amb NaOH perquè finalment l'aire isca a l'atmosfera per mitjà d'una xemeneia.  
- Instal·lació de producció de vapor: és una de les més importants de la planta. L'esmentat vapor s'utilitza per a elevar la temperatura dels digestors, de l'esterilitzador i dels dipòsits de greix perquè aquesta no es condense.  
L'aigua evaporada dels digestors continus es recull en un dipòsit pulmó denominat plènum. El plènum és l'encarregat de dosificar aquesta aigua evaporada cap als termodestructors. L'aigua evaporada que entra en els termodestructors se sotmet a una temperatura entre 850-950º C per a oxidar totes les partícules orgàniques que produeixen olor, de manera que quede vapor a alta temperatura i net que s'utilitza en els processos descrits. Si en la planta hi ha un excedent de vapor, el termodestructor l'allibera a l'atmosfera lliure d'olors; al contrari, si hi ha un dèficit de vapor es posa en funcionament la caldera que serveix de suport a la producció de vapor.  
- Instal·lació de refrigeració: la part final del procés requereix refredar la farina abans de depositar-la en la tremuja de producte acabat; amb aquest fi la farina fina es transporta per una cinta sense fi tancada i refrigerat amb aigua. L'aigua prové d'un circuit de refrigeració en què es troba una torre de refrigeració com a element refrigerador.  
- Emmagatzemament de combustibles: hi ha un tanc soterrat de 50.000 litres que conté fueloil, utilitzat com a combustible per a la producció de vapor en la caldera i un altre tanc aeri de 40.000 litres que conté gasoil per a proveïment dels vehicles.  
El tanc de fueloil rep suport d'un altre tanc aeri amb una capacitat de 1.500 litres del qual es nodreix directament la caldera.  
- Instal·lació d'emmagatzemament de greix: es tracta d'una sèrie de dipòsits on s'emmagatzema el greix. Actualment l'empresa busca un sistema de gestió del greix obtingut en el procés abandonant la incineració d'aquest en la mateixa empresa.  
1.2.4. Itineraris d'entrada /eixida:  
Els vehicles que accedeixen a les instal·lacions amb material de categoria 1, accedeixen per l'anomenada zona bruta. Una vegada realitzada la descàrrega es procedeix a la neteja i desinfecció del vehicle i ix aquest per l'anomenada zona neta. Els vehicles que realitzen treballs auxiliars accedeixen per una entrada diferent de les anteriors, vàlida per a aparcament de vehicles ja desinfectats.   
1.2.5. Utilització de matèries primeres:  
- Aigua: L'aigua emprada per l'empresa prové de pou propi. El consum mitjà és de 24.993 m³/any. L'empresa posseeix permís de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a extracció de 6.800 m³/any amb destinació a ús industrial i ha sol·licitat nova concessió per a l'extracció de 35.000 m³/any.  
Pel que fa als abocaments, l'empresa J. Canet, SL en realitza dos tipus: un directament al clavegueram municipal (aigües residuals assimilables a urbanes) i un altre directament a la Rambla de la Viuda (aigües pluvials procedents de l'empresa), havent presentat documentació justificativa davant de la CHX de l'absència d'abocament a llit.  
- Energia elèctrica: l'empresa té un consum mitjà de 1.724 MWh/any  
1.2.6. Emissions i abocaments generats per la indústria:  
- Òxids de sofre i de nitrogen, monòxid i diòxid de carboni, COT.  
- Sorolls i vibracions procedents dels pretrituradors, i trituradors, digestors, precoladors, premses, esterilitzadors, molí, garbella, digestors, termodestructors, torres de refrigeració i compressors d'aire.  
- Olors: procedents de les tremuges de crus, digestors, esterilitzador, etc.  
- Residus: perillosos i no perillosos: l'empresa té la consideració de xicotet productor de residus perillosos.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El dia 17 d'octubre de 2006, va ser remesa des de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge documentació relativa l'expedient 103/05 IPPC, a fi de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 18 del Decret 40/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 2 d'agost de 2006 i mitjançant un edicte exposat al tauler d'anuncis de l'Ajuntament d'Almassora. Segons certificat emés per l'Ajuntament d'Almassora i escrit remés per l'Àrea de Qualitat Ambiental, durant el període d'informació pública no es van rebre al·legacions.   
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Còpia de l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en matèria de contaminació acústica.  
- Còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Còpia de l'informe del Servei de Residus Urbans en matèria de sòls contaminats.  
- Informe de l'Àrea de Qualitat Ambiental.  
Afeccions legals  
D'acord amb certificat emés per l'Ajuntament d'Almassora, el tipus de sòl on se situa l'activitat està qualificat en el PGOU, com a sòl urbà industrial, AO-12, àmbit nord-oest dotacional serveis, sent el projecte presentat compatible amb l'esmentat planejament.  
L'activitat proposada no afecta cap figura de protecció prevista en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, ni cap zona LIC (lloc d'interés comunitari) o ZEPA (zona d'especial protecció per a aus) que hagen sigut proposades davant de la Comissió Europea per a formar part de la xarxa Natura 2000, d'acord amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.  
La indústria J. Canet es troba pròxima al camí ramader assegador Reial de la Rambla de la Viuda i a la Rambla de la Viuda.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica l'impacte produït en funció dels elements ambientals afectats, entre els quals es destaca:  
- Impacte produït sobre l'atmosfera:  
a) Qualitat de l'aire: els processos realitzats en la fàbrica produiran una disminució de la qualitat de l'aire a causa de la generació d'olors. L'esmentat impacte es valora com de signe negatiu i moderat.  
b) Nivell de sorolls: produïts pels vehicles de transport encarregats de recollir i transportar el material i pels processos duts a terme en les instal·lacions industrials. L'impacte es considera compatible.  
- Impacte produït sobre la terra i el sòl:  
a) Contaminació: es valora en l'estudi d'impacte la possibilitat de vessaments d'olis o combustibles. A causa de les mesures correctores emprades, l'impacte es considera compatible.  
- Impacte produït sobre l'aigua:  
a) Recursos hídrics: Es produirà un impacte temporal i reversible pel consum de l'aigua procedent de pou. Es destaca com a impacte positiu la reutilització de l'aigua procedent de diversos processos i de les aigües residuals.  
b) Qualitat de l'aigua: impacte positiu a causa dels sistemes de reutilització emprats.  
c) Aigües subterrànies: possible afecció per contaminacions i vessaments fortuïts. L'esmentat impacte es considera compatible a causa de les mesures correctores emprades.  
- Impacte produït sobre flora i fauna: s'ha considerat la possible afecció a aus migratòries, ja que - segons assenyala l'estudi d'impacte - a 10 km de l'empresa se situa el paratge conegut com les Goles del Millars (zona humida, zona ZEPA, i paisatge protegit de la desembocadura del riu Millars).  
a) Alteració del pas d'aus migratòries: poden ocasionar impacte sobre les aus les xemeneies dels termodestructors.  
- Impacte sobre el medi perceptual:  
a) Alteració sobre la qualitat del paisatge: impacte d'intensitat lleu o mitjana. Es considera compatible.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'empresa té implantats distints sistemes de gestió entre els quals es troba un sistema de gestió ambiental en què hi ha un estricte seguiment dels paràmetres ambientals i en el qual es realitza seguiment i anàlisi del nivell de sorolls, emissions a l'atmosfera, emissions causades per vehicles, plans preventius per al control d'olors, estudi acústic, gestió de residus, absència d'abocament a llit públic.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, annex I apartat 1 j) i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental   
D'acord amb l'informe emés per l'Àrea de Qualitat Ambiental, els condicionants emesos en aquesta declaració d'impacte s'entenen referits a aspectes com ara fauna, flora, paisatge, espais naturals protegits, zones humides, i altres, i es reserva a l'autorització ambiental integrada l'avaluació de les afeccions ambientals derivades de l'emissió de contaminants atmosfèrics, generació de residus, consum d'aigües, i abocament d'aigües residuals, resolent-se:   
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, l'activitat centre de transformació de subproductes pecuaris, situat a Almassora (Castelló) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'haurà de respectar la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders en relació amb la proximitat del centre de transformació al camí ramader assegador Reial de la Rambla de la Viuda.   
2. D'acord amb la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, haurà d'aportar-se l'informe favorable de l'organisme de conca competent sobre la disponibilitat dels cabals en relació a la petició d'augment de la concessió d'aigües procedents de pou o qualsevol altre tipus de concessió necessària per a l'adequat subministrament a l'empresa.  
3. D'acord amb la vulnerabilitat i accessibilitat d'aqüífers de la zona i la proximitat a la Rambla de la Viuda, l'empresa haurà de disposar de sistemes efectius que asseguren la retenció de qualsevol tipus d'abocament dins de l'entorn de la fàbrica i tot això d'acord amb les consideracions que a aquest efecte emeta l'òrgan competent.  
4. S'haurà de disminuir l'impacte paisatgístic de les instal·lacions mitjançant la progressiva adaptació d'aquest al cromatisme del paisatge i augmentant la proporció en l'enjardinament d'elements de vegetació existents en la zona.  
5. S'haurà d'aplicar un programa de control de plagues degudament documentat.  
6. En el cas de cessament de l'activitat, s'hauran de desmantellar aquelles instal·lacions que hagen de ser abandonades o siguen innecessàries per a posteriors usos. En el cas que això no siga així, hauran de desmuntar-se i demolir-se totes les instal·lacions i donar a les restes un tractament adequat i d'acord amb la legislació que en el seu moment estiga en vigor.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi: AmbientCristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 372/02 - AIA  
Títol: Sol·licitud de la concessió directa d'explotació La Pedriza R, núm. 2849.  
Promotor: Gravas y Derivados SA (Grader SA).  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.  
Objecte del projecte: Reclassificar les reserves de la secció A a la secció C i sol·licitar la llicència d'activitat a l'Ajuntament de l'Alcora.  
Localització: La superfície la reclassificació de la qual se sol·licita se situa dins de quatre quadrícules mineres, ocupa parcialment la parcel·la 144 del polígon 25, del municipi de l'Alcora, i part de la parcel·la 1 del polígon 7, del municipi d'Onda (Castelló).  
Ref. òrgan substantiu: NMINC MIEXCD/2001/8 R/  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
Objecte del projecte  
Gravas y Derivados SA posseeix l'autorització d'explotació denominada La Pedriza núm. 436, situada a la serra de les Pedrisses, la qual va ser concedida el 18 de juny de 1975. La pedrera disposa de llicència d'activitat de l'Ajuntament d'Onda des del 23 d'octubre de 1975, per a explotar dins de la parcel·la 1 del polígon 7. Des de llavors extrau calcàries en l'esmentat lloc.  
Després del requeriment del cap de la Secció de Mines de la Delegació Provincial de Castelló, adscrita llavors al Ministeri d'Indústria i Energia, de data 11 de juliol de 1983, Grader SA va presentar l'estudi d'impacte ambiental a què es refereix l'article 9é del Reial decret 2994/1982, de 15 d'octubre, sobre restauració d'espais naturals afectats per activitats extractives, que va ser aprovat per raó de Resolució de 6 de juny de 1984.   
En l'actualitat el front d'explotació es troba pròxim al límit de separació entre els municipis d'Onda i l'Alcora, però Gravas y Derivados SA no té llicència d'activitat de l'Ajuntament de l'Alcora.   
Grader SA ha sol·licitat al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial la reclassificació de part dels recursos continguts en la parcel·la 1 del polígon 7 del municipi d'Onda i de part de la parcel·la 144, del polígon 25 del municipi de l'Alcora, a la secció C. El terreny on sol·licita la reclassificació és el resultant de la intersecció de les quatre quadrícules mineres sol·licitades i la demarcació autoritzada de La Pedriza núm. 436, i se situa el límit nord de la zona d'extracció a la cota 255 metres.   
En data 17 d'octubre de 2002 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un projecte d'explotació, pla de restauració i estudi d'impacte ambiental per a procedir a l'avaluació d'impacte ambiental dels esmentats terrenys, els quals es denominen La Pedriza R núm. 2849.  
Delimitació geogràfica de les quadrícules mineres  
Les quatre quadrícules mineres citades tenen la designació següent:  
Vèrtex Longitud Latitud  
P.P. 0º 11' 20'' W 40º 00' 20'' N  
1 0º 12' 00'' W 40º 00' 20'' N  
2 0º 12' 00'' W 40º 01' 00'' N  
3 0º 11' 20'' W 40º 01' 00'' N  
Nota: les longituds estan referides al meridià de Greenwich.  
Característiques tècniques del projecte  
La superfície de la parcel·la 1 del polígon 7 d'Onda és de 630.776 m² i la superfície de la parcel·la 144 del polígon 25 de l'Alcora és de 289.043 m². La superfície total que es preveu explotar i restaurar en ambdues parcel·les és de 539.413 m² i 159.659 m², respectivament, la qual cosa comprén un total de 699.072 m², i representa un percentatge d'ocupació del terreny del 76%.   
El volum de reserves és d'uns 16.760.000 m³, que equival a unes 41.900.000 tones. La vida operativa de la pedrera és d'uns 20 anys, per la qual cosa un càlcul aproximat i orientatiu de la producció anual se situa al voltant de les 2.095.000 t.  
L'accés a la pedrera es realitza eixint de la localitat de l'Alcora en direcció a Onda, per la carretera CV-21, després de recórrer 7.100 km es pren a mà dreta el camí Tossal del Corb, que condueix directament a l'entrada.  
En la pedrera s'exploten calcàries oolítiques i dolomies d'edat Kimmeridgià superior-Portlandià. No es consideren comercialitzables les calcàries, calcàries margoses i margues cretàciques d'edat Neocomià-Barremià que afloren en les instal·lacions de tractament; a més, al tossal Corral del Corb hi ha un jaciment arqueològic, la qual cosa faria incompatible l'activitat minera.  
El sistema d'explotació és mitjançant pedrera a cel obert, amb sentit d'avanç ascendent. Des de l'inici, el front d'explotació ocupava tot l'ample de l'autorització minera i avançava des del sud cap al nord, amb bancs de 20 metres d'alçària. L'any 2005 el front era un tall quasi vertical, que arribava a la cota més elevada del terreny i del qual produïen simultàniament 6 bancs.   
Per raons de seguretat degudes a un canvi en l'estabilitat geotècnica del massís, la direcció facultativa i l'autoritat administrativa substantiva van decidir abandonar el front únic i obrir dos nous fronts d'explotació, els quals ixen respectivament dels extrems oriental i occidental i avancen cap al centre de la pedrera, seguint una línia paral·lela a la divisòria de municipis. L'alçària del banc d'explotació es va canviar a 15 metres, mantenint el talús inclinat 82º respecte de l'horitzontal. L'avanç mitjançant dos fronts permet restaurar els terrenys en un lapse temporal menor que amb el front únic.  
Aquest nou disseny condiciona les fases de restauració, les quals van actuant en les àrees explotades i esgotades, la zona central és l'última a restaurar-se. En el moment de redactar aquesta resolució, la pedrera es troba en una fase de transició entre els dos tipus de fronts comentats anteriorment.  
L'estracció es realitza mitjançant perforadora hidràulica (amb martell al capdavant i captadors de pols) i s'executen tres voladures de producció cada dos mesos. La càrrega màxima instantània, segons la norma UNE 22-381-93 i per al tipus d'estructures presents en la zona, produeix acceleracions sísmiques per sota del llindar establit legalment, per la qual cosa no cal realitzar un estudi preliminar o mesuraments sistemàtics de les vibracions. Grader SA realitza mesuraments de control ocasionals.   
La maquinària emprada està constituïda per: 3 pales carregadores frontals, un camió tipus bolquet, una perforadora, 1 retroexcavadora i 7 camions tipus banyera.  
Hi ha dues instal·lacions de trituració i classificació: una fixa i una altra mòbil, ambdues disposen de sistemes captadors de pols i nebulitzadors d'aigua amb tensioactius dissolts.  
Els bancs d'explotació es remodelen per a obtenir els bancs de restauració, de 5 metres d'alçària, amb bermes d'ample variable i talussos individuals inclinats 25º respecte de l'horitzontal.   
El terreny es recobreix amb un grossària de terra vegetal de 0,50 metres i la revegetació es du a terme a base de: Chamaerops humilis, Juniperus phoenicia, Rhamnus lycioides, Pistacia lentiscus, Pinus halepensis, Quercus ilex subsp. Rotundifolia, Stipa tenacissima i Rosmarinus officinalis.   
En la pedrera treballen un total de 23 empleats.  
Entorn socioeconòmic  
La pedrera se situa aproximadament en l'ortocentre d'un triangle, en els vèrtexs de la qual se situen les urbanitzacions La Espuela, Las Delicias i les Pedrissetes. Aquesta última és la més pròxima, ja que se situa a una distància d'aproximadament 500 metres.  
Hi ha plantacions de cítrics en el sud-oest i nord-est, adjacents a la pedrera.  
2. Alternatives  
No hi ha un estudi d'alternatives, ja que el promotor sol·licita reclassificar les reserves de la secció A a la secció C i disposa de l'autorització d'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet en data 17-10-02 un projecte d'explotació, pla de restauració i estudi d'impacte ambiental; i amb aquests s'inicia la tramitació de l'expedient 372/02-AIA.  
El 30.10.2002 se sol·licita un informe a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló sobre aspectes de la seua competència. En la mateixa data es comunica al promotor l'estat de l'expedient i se li requereix una ampliació de documentació.  
El dia 22.11.2002 se sol·licita un informe a la Conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre el Patrimoni Cultural Valencià.   
El 17 de gener de 2003 es rep l'informe desfavorable de Patrimoni Cultural Valencià.  
En data 3.02.2003 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge remet dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental.  
El dia 7.02.2003 es realitza una consulta a l'Ajuntament d'Onda. En la mateixa data s'envia al promotor còpia de l'informe de patrimoni i se li requereixen les actuacions que relaciona la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
En data 25 de març de 2003 es rep la informació sol·licitada a l'Ajuntament d'Onda.  
El 7.10.2003 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet el projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, plànols, pla de restauració i el resultat de la informació pública, juntament amb còpia de les al·legacions presentades.  
El 23.10.03 es torna al promotor la documentació més antiga per ser substituïda per la nova i s'hi adjunta una còpia de les al·legacions.  
El promotor remet el 2.12.2003 el document annex 1 de l'informe preliminar - memòria tècnica final sobre la prospecció arqueològica de l'àrea afectada per les obres d'ampliació de la pedrera La Pedriza, a fi que siga inclòs en l'expedient.  
L'Ajuntament de l'Alcora remet, el 1-4-04, l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'explotació, pla de restauració, plànols i annexos, de l'explotació La Pedriza núm. 436, sobre les parcel·les 143 i 144 del polígon 25 del municipi de l'Alcora, perquè es tramite l'avaluació d'impacte ambiental, com a requisit previ a l'atorgament de la llicència municipal d'obertura.  
El dia 4.02.2005 se sol·licita un informe sobre camins ramaders a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.  
El 7.02.2005 i a fi d'agilitar la tramitació, s'envia al promotor la documentació tècnica existent, perquè elabore una documentació refosa. En el mateix ofici se li comunica al titular que ha d'aportar l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, sobre el patrimoni cultural valencià.  
L'1 de març de 2006 es rep un informe de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
El titular, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, remet el dia 21.06.2005 la mateixa documentació tècnica que se li havia enviat el 7.02.2005 i una altra més.  
En data 11 de gener de 2006 se sol·licita a l'Ajuntament de l'Alcora una còpia de les al·legacions presentades durant el tràmit d'informació pública.  
L'Ajuntament de l'Alcora respon el 24 de gener de 2006 que no s'han presentat al·legacions durant el tràmit d'informació pública.  
El 9 de febrer de 2006 s'envia un requeriment al promotor a través de l'Ajuntament de l'Alcora. En la mateixa data es remet una còpia del mateix al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.  
El 24 de febrer de 2006 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial comunica que és l'òrgan substantiu del procediment administratiu.  
El 20 de març de 2006 es rep un ofici de la Direcció General d'Indústria i Comerç en relació amb el requeriment de data 9-2-06.  
En data 4 d'abril de 2006 i en relació amb el requeriment de data 9-2-06, es remet un escrit a la Direcció General d'Indústria i Comerç i un altre igual al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.  
El 27 d'abril de 2006 el cap del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial envia una proposta i sol·licita resposta a aquesta.  
El 4 de maig de 2006 es respon a la proposta plantejada al cap del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial i a la Direcció General d'Indústria i Comerç.   
El 25 de maig de 2006 respon el Servei Territorial d'Indústria a l'escrit d'aquesta Conselleria, que va ser enviat el 4 de maig de 2006.  
El titular remet, el 29 de maig de 2006, una síntesi d'informació i respon preguntes que havien sigut formulades en el requeriment de data 9 de febrer de 2006.  
El 31 de maig de 2006 se li torna al promotor, via autoritat administrativa substantiva, tota la documentació existent en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i se li requereix que remeta la corresponent a La Pedriza R núm. 2849.  
El Servei Territorial d'Indústria respon, el dia 20 de juny de 2006, que la documentació de La Pedriza R núm. 2849 la va remetre a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el 15 d'octubre de 2002.  
El 4 de juliol de 2006 es cursa una advertència de caducitat a través del Servei Territorial d'Indústria i s'envia una còpia al promotor.   
En data 13 de juliol de 2006 el Servei Territorial d'Indústria remet la documentació de La Pedriza R núm. 2849, visada el 20 de juny de 2003; a més, sol·licita la declaració d'impacte ambiental i un informe sobre el pla de restauració.  
2. Informació pública  
De conformitat amb el que disposa l'art. 85 del Reglament general per al règim de la mineria de 25-8-78, (BOE núm. 295 de 11-12-78) el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, Unitat d'Energia i Mines, va sotmetre a informació pública la sol·licitud de concessió directa d'explotació La Pedriza R, número 2849, de la secció C; es va anunciar en el Butlletí Oficial de la província de Castelló el 5-11-02. Com a resultat es van produir diverses al·legacions que se citen resumidament a continuació.  
L'Ajuntament de l'Alcora va sotmetre a informació pública la sol·licitud de llicència d'activitat de La Pedriza núm. 436 i la va anunciar en el Butlletí Oficial de la província de Castelló de data 28-2-04, a més va publicar l'edicte de data 19-2-2004 per terme de 20 dies i va notificar als veïns immediats al lloc de la pedrera. L'Ajuntament va certificar el 24 de gener de 2006 que no s'hi han presentat al·legacions.  
3. Resum de les al·legacions  
Joaquín Piquer Gimeno, amb DNI núm. 2118014 i domiciliat a Onda; José Luis Caballero Gil, amb DNI núm. 8751886 i domiciliat a Onda; Bienvenido Bou Pérez, amb DNI núm. 73350706 i domiciliat a Onda; Raúl Sánchez Vicent, amb DNI núm. 18925542 i domiciliat a Onda; tots ells remeten les al·legacions següents:  
Al·legació 1ª  
La concessió directa d'explotació La Pedriza R, núm. 2849 és incompatible amb el PGOU d'Onda per les raons següents: la pedrera se situa en sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística, per l'explotació discorren dos camins ramaders situats en sòl no urbanitzable amb protecció d'infraestructures, l'homologació del PGOU d'Onda en l'article 8 i l'article 6.35 de les normes urbanístiques del mateix pla no autoritzen l'explotació de pedreres al municipi.  
Si bé l'actual explotació minera situada al centre de les quatre quadrícules mineres sol·licitades pot, segons l'ordenament urbanístic d'Onda, seguir la seua activitat, ha d'entendre's que l'activitat minera en la resta del territori de les quadrícules mineres sol·licitades al municipi d'Onda, comportaria almenys una nova explotació.  
Al·legació 2ª  
Les quatre quadrícules mineres sol·licitades se situen en el PORN de la Serra de l'Espadà, en les àrees naturals de la zona d'amortització d'impactes, on està prohibida la mineria, segons l'article 67 del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià.  
Al·legació 3ª  
L'explotació de la pedrera modifica el clima, ja que redueix la cota de la Serra de les Pedrisses i desprotegeix la zona tarongera del municipi d'Onda, i una àmplia àrea de la comarca de la Plana, dels vents de component nord.  
Les ones generades per les voladures afecten els mecanismes electrònics que controlen el sistema de reg.  
Al·legació 4ª  
Hi ha habitatges situats a 1.100 m al SO i a 700 m al SE. Les voladures causen molèsties per pols i sorolls, pèrdua de qualitat de vida, depreciació immobiliaris i possibles danys estructurals a la construcció.  
Al·legació 5ª  
Dos camins ramaders travessen les quadrícules mineres sol·licitades: el camí núm. 3 d'Onda denominat l'assagador d'Almassora a la Pedrissa i el camí núm. 4 d'Onda denominat l'assagador d'Aragó, els quals es veuran afectats. L'alt valor ecològic de la zona aconsella mantenir el traçat actual dels dos camins ramaders.  
Joaquim-Xavier Meneu Gaya, amb DNI núm. 18909520 i domiciliat a Onda, al·lega el 27-11-02 les raons següents:  
Al·legació 1ª  
La concessió directa d'explotació núm. 2849 és incompatible amb el PGOU d'Onda i amb el PORN de la Serra de l'Espadà, ja que en una part considerable de les quatre quadrícules mineres es prohibeix la mineria, a més, al municipi d'Onda no es poden obrir pedreres noves.  
Al·legació 2ª  
Gran part de la zona meridional sol·licitada es dedica al cultiu de cítrics, són instal·lacions modernes, grans i amb condicions climàtiques molt favorables; en el cas que les pedreres hagen de substituir explotacions agràries, haurien de fer-ho en situacions marginals o amb cultius decadents.  
Al·legació 3ª  
La pedrera actual causa molèsties a nuclis d'habitants pròxims, que es veuran incrementades en aproximar-se els fronts d'explotació. La pols, soroll i les vibracions trenquen l'assossec típic del camp.  
Al·legació 4ª  
Per les quadrícules mineres sol·licitades passa el camí ramader assagador d'Almassora a les Pedrisses el traçat actual de les quals hauria de ser el límit de l'activitat minera per permetre protegir el Tossal del Corb que posseeix restes arqueològiques d'un poblat de l'edat del bronze; a més protegiria per l'oest una zona àmplia en contacte amb l'embassament de Sitjar, que posseeix bones condicions per a la consolidació dels ecosistemes i els usos recreatius. Igualment, per les quadrícules passa el camí ramader l'assagador d'Aragó, el seu rebaixament introduiria canvis paisatgístics i climàtics, a més conté vegetació protegida com ara el margalló i la carrasca.  
L'Ajuntament d'Onda presenta el 27-11-02 les al·legacions següents a la concessió directa d'explotació La Pedriza R, núm. 2849:  
1ª. Incidiria considerablement sobre l'impacte visual dels paratges denominats Tossal del Corb i Pedrissa, classificats en part com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística en el PGOU d'Onda.  
2ª. Podria afectar el present i futur de les explotacions del Consorci d'Aigües de la Plana que proveeix l'aigua per a reg a La Plana. Els pous es troben situats en el límit d'una de les quadrícules mineres.  
3ª. Hi ha risc de molèsties i perjudicis als veïns residents per emissions de pols, sorolls i vibracions, ja que la concessió d'explotació se situaria a tan sols 700 metres d'un nucli residencial consolidat i destinat a habitatge.  
En data 21 de juny de 2005, el promotor formula 14 al·legacions basant-se en antecedents de fet i dues al·legacions basant-se en antecedents de dret; tot això per a sol·licitar la pròrroga de l'expedient 372/02-AIA de la pedrera La Pedriza núm. 436, entre tant la Conselleria de Cultura, Educació i Esports emeta l'informe vinculant per a la declaració d'impacte ambiental.  
4. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han sol·licitat informes els ajuntaments d'Onda i l'Alcora i a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge i a la Conselleria de Cultura, Educació i Esports. El titular ha remés un informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
Informes sectorials  
- Conselleria de Cultura, Educació i Esports  
L'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre el Patrimoni Cultural Valencià, emés el 17-1-03, no és l'informe final i a més és desfavorable.   
- Ajuntament d'Onda  
En data 25.03.2003 l'Ajuntament d'Onda manifesta que Grader SA els assegura que no es tracta d'una ampliació de l'activitat extractiva, sinó que és un canvi de denominació de La Pedriza núm. 436 a La Pedriza R núm. 2849, i reclassificació dels recursos miners de la secció A a la secció C, sense que això comporte ni ampliació ni variació pel que fa a l'activitat d'extracció. Atés que no es tracta d'una ampliació, l'Ajuntament no veu cap inconvenient, excepte ressenyar que la zona està classificada pel vigent PGOU com a sòl no urbanitzable protegit.   
En cas de tractar-se d'una ampliació o variació de l'activitat autoritzada, llavors l'informe resultaria negatiu, ja que el PGOU d'Onda impedeix el desenvolupament de noves pedreres o l'ampliació de les existents.  
- Ajuntament de l'Alcora  
L'Ajuntament informa que l'emplaçament de l'esmentada activitat s'ajusta a les normes contingudes en les ordenances municipals que resulten d'aplicació, i a les del planejament urbanístic vigent en l'esmentat municipi, ja que es troba en sòl classificat pel PGOU com a sòl no urbanitzable, amb qualificació comuna, on es permet el desenvolupament d'aquest tipus d'activitats.  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
L'informe del Servei Territorial de Medi Ambient indica que el titular està pendent que s'aprove la modificació del traçat dels camins ramaders números 4 i 5 paral·lels a la carretera que va des d'Onda i l'Alcora a l'embassament de Sitjar i a la població de Ribesalbes, per la cota més baixa de la parcel·la 144 del polígon 25, del municipi de l'Alcora.  
Afeccions legals  
Encara que la zona d'explotació se situa en àrees naturals i àrees d'influència antròpica del PORN de la serra de l'Espadà i el sòl on es realitza l'extracció de les calcàries està catalogat com a sòl no urbanitzable protegit, la data d'entrada en vigor d'aquesta legislació és posterior a la data d'atorgament de l'autorització d'explotació, per la qual cosa no es pot aplicar.  
La pedrera afecta tres camins ramaders:   
- El camí ramader núm. 3, denominat assegador d'Almassora a la Pedrissa.  
- El camí ramader núm. 4 assegador d'Aragó.  
- El camí ramader núm. 5 assegador de la Pedrissa a l'Alcora.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
La pedrera se situa en un entorn rural, amb urbanitzacions pròximes destinades a habitatges, que necessiten quietud i assossec per al normal desenvolupament de les activitats socials. En aquest sentit, les vibracions induïdes en el terreny i el soroll, causats ambdós per les voladures, constitueixen un impacte sobre el medi socioeconòmic que s'ha de mantenir per sota dels llindars estipulats legalment.   
L'activitat minera genera emissions de pols que poden afectar adversament la salut de les persones i al desenvolupament normal de les plantacions més pròximes. És necessari aplicar rigorosament les mesures de lluita contra les emissions de pols i vigilar-ne l'efectivitat, a fi d'anul·lar-les o mantenir-les en la mínima quantia possible.   
El projecte inicial proposava extraure calcàries fins a la cota de 220 metres, d'aquesta manera el faralló de la serra de les Pedrisses desapareixeria. Es generaria un impacte crític en el microclima del lloc per modificar el règim dels vents freds de component nord-oest, a més l'impacte visual i la contaminació acústica serien severs durant la fase d'explotació, llavors la conca visual situada al nord de la pedrera tindria una extensió molt major.   
La pedrera Las Pedrizas genera actualment un impacte paisatgístic de gran escala, amb una conca visual molt extensa; es deu al fet que el front d'explotació és quasi vertical i va des de la cota 220 m fins al cim del tossal (328 m). Es produeix simultàniament de tot el front.  
La producció d'àrids genera un augment del trànsit pesant en la xarxa de carreteres de la zona, en especial les CV-21 i CV-189.  
Segons les dades de la documentació tècnica, el nivell freàtic local es troba per davall de la cota mínima d'extracció, per la qual cosa la pedrera ni es veurà inundada ni disminuirà les reserves d'aigua subterrània. La qualitat de les aigües tampoc es veurà afectada per emissions de líquids procedents del manteniment de la maquinària, ja que hi ha un lloc especialment preparat per a això i se segueixen procediments adequats.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
L'estudi d'impacte ambiental ha identificat i valorat els impactes, inclou a més l'impacte al microclima si s'arribara a explotar tota la pedrera fins a la cota de 220 metres.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
L'actual front d'explotació, desprès de 30 anys de treballs, continuarà causant un impacte paisatgístic durant diversos anys; no obstant això, el pla de restauració constitueix la principal mesura correctora i redueix gradualment l'impacte amb el pas del temps.   
El terreny restaurat posseeix un pendent suau i gradual, suficient per a restablir amb garanties el drenatge cap als llits existents, sense erosionar en gran manera el sòl.   
Es restitueix la geomorfologia característica del lloc, malgrat l'impacte crític que pateixen les cotes del terreny, ja que ha desaparegut el volum de calcàries extretes.  
El projecte definitiu fixa la cota mínima d'explotació (que es correspon amb la cota màxima de restauració) en els 255 metres per a l'orla septentrional de la pedrera, amb això es preserven 35 metres del relleu, a diferència del primer projecte de la pedrera, que en esgotar les reserves deixava una zona plana i horitzontal (taula) a la cota de 220 metres. Aquesta mesura correctora pretén evitar, o almenys minorar, l'impacte al microclima, i redueix els impactes acústic, visual i paisatgístic sobre el vast territori situat al nord de la pedrera.  
Per a complir els objectius del programa de vigilància ambiental el titular proposa realitzar una visita a l'any, com a mínim, per a comprovar que es prenen les mesures assenyalades, especialment en el que es refereix al reg dels accessos i pistes per a controlar les emissions de pols, alteracions sobre la hidrologia superficial (drenatge, terbolesa, etc.) i l'estat de les plantacions. La freqüència mínima del seguiment de les emissions de pols i sorolls ha de ser diària, l'estat de la revegetació ha de controlar-se amb major freqüència durant l'època estival i quan les precipitacions siguen escasses (com a mínim dues vegades al mes).  
Les voladures no empren cordó detonant en superfície, gràcies a això s'evita la generació d'ones aèries de xoc que causarien forts sorolls en les finestres dels nuclis habitats pròxims. L'alçària dels bancs d'explotació s'ha reduït 5 metres, per tant cada voladura consumirà menor pes d'explosius. El promotor calcula la càrrega màxima instantània per barrina, per a les condicions de l'entorn de la pedrera Las Pedrizas, de manera que les vibracions sísmiques induïdes es troben per sota del llindar que marca la legislació respecte d'això, i no comporten riscs per a les estructures de les construccions de l'entorn. El promotor realitza mesuraments amb sismògrafs per a comprovar els càlculs.  
Els treballs es realitzen exclusivament en hores diürnes per a no pertorbar el descans nocturn als habitants del lloc.  
Les calcàries de la pedrera La Pedriza posseeixen suficient porositat secundària per a permetre la percolació de l'aigua infiltrada en el sòl. El Consorci d'Aigües de la Plana no es veurà afectat per l'explotació de la pedrera, ja que no aconseguirà el nivell freàtic; no disminuirà la quantitat d'aigua subterrània ni menyscabarà la qualitat d'aquesta.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, la sol·licitud de la concessió directa d'explotació de La Pedriza R núm. 2.849, i el pla de restauració d'aquesta, sempre que es desenvolupen d'acord amb les condicions enumerades en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració d'impacte ambiental està condicionada a l'obtenció, per part del titular, de l'informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. L'explotació de La Pedriza R núm. 2849 afecta el traçat dels camins ramaders núm. 3 assegador d'Almassora a la Pedrissa, núm. 4 assagador d'Aragó i núm. 5 assegador de la Pedrissa a l'Alcora; per tant, aquesta declaració d'impacte ambiental està condicionada a l'obtenció de la corresponent autorització, davant de l'òrgan administratiu competent per raó de la matèria, per a resoldre l'afectació d'aquestes.  
3. S'hauran d'evitar les emissions de pols causada per abocar les runes d'una voladura vessant avall.   
4. Les emissions de pols que es puguen acumular sobre els cultius pròxims a la pedrera, s'hauran de controlar amb freqüència setmanal durant el període de floració; durant la resta de l'any s'haurà de realitzar el control mensual citat en l'estudi d'impacte ambiental.   
5. S'haurà d'instal·lar una barrera vegetal, de bon port, al llarg dels perímetres sud-oest i nord-est, que es troben pròxims als cultius esmentats en el punt anterior.   
6. En tot cas, si com a conseqüència dels treballs miners arribara a acumular-se una capa de pols sobre els cultius adjacents, el promotor estarà obligat a netejar-los.   
7. Totes les superfícies desposseïdes de vegetació i sòl, capaços d'emetre pols durant les operacions mineres, s'hauran de regar el nombre de vegades necessari perquè romanguen humides durant la jornada laboral.   
8. Les runes de les voladures s'hauran de regar poc abans o durant la càrrega d'aquestes. En cas de veure's afectades les operacions de fabricació d'àrids pel contingut en humitat addicionat, el titular haurà de complir les mesures que l'autoritat administrativa substantiva arbitre per a impedir o reduir les emissions de pols durant la càrrega de les voladures.  
9. Els terrenys on s'estableixen les oficines i la porció adjacent de la vessant nord, per sota de la cota 205 m, que ha sigut utilitzada com a zona d'abassegaments, no figuren restaurats en el plànol denominat planta final restauració. S'han de desmantellar les instal·lacions, després es riparà el terreny i es completarà la restauració d'aquest.  
10. Per a controlar l'erosió del terreny restaurat, el promotor haurà de remetre dins del pla de labors anual, els plans de drenatge on figuren les cunetes, baixants i dissipadors d'energia i basses de decantació, tan prompte com l'avanç dels treballs de restauració adquirisquen suficient entitat per a això. En el mateix document haurà d'aportar els resultats del programa de vigilància ambiental i de l'auditoria ambiental que s'explica en la pàgina 240 de l'estudi d'impacte ambiental.  
11. Els bancs individuals de restauració hauran de posseir bermes d'ample variable, a fi de preservar la naturalitat del relleu.  
12. L'espècie vegetal trincola (Gypsophila struthium subsp. hispanica) és exclusiva de sòls rics en algeps, per tant no s'inclourà en la llista d'espècies emprades per a revegetar. Les espècies que s'hauran d'emprar en revegetació són les següents: Chamaerops humilis, Juniperus phoenicia, Rhamnus lycioides, Pistacia lentiscus, Pinus halepensis, Quercus ilex subsp. Rotundifolia, Stipa tenacissima i Rosmarinus officinalis. La densitat de plantació i la dosi de sembra seran aquelles que permeten obtenir, com a mínim, una densitat de vegetació semblant a l'existent en el terreny forestal adjacent. La plantació no seguirà cap patró, sinó que haurà d'imitar la distribució natural de la vegetació.  
13. Les espècies vegetals que s'utilitzen en la restauració han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
14. En la zona nord de la pedrera, per sota de la cota 255 m, hi ha taques de vegetació arbòria densa que han de preservar-se; per a prevenir-los possibles danys per despreniments de roques i lliscaments de runes, s'hauran de col·locar barreres de contenció interposades entre l'esmentada vegetació i la pedrera.   
15. Amb l'objecte de prevenir possibles incendis en el terreny forestal contigu, s'hauran de complir les dues condicions següents:  
- Ha d'existir una franja de 25 metres d'amplària que separe la pedrera i la resta d'instal·lacions de la zona forestal contigua, que es trobarà permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dos terços de l'alçària total de cada peu, com també un camí perimetral. En cas d'estar situada la pedrera en un lloc de vent fort s'ha d'augmentar la franja de 25 metres a 50 metres, almenys en les direccions dels vents més desfavorables.  
- Hauran de disposar dels plans d'autoprotecció d'empresa que recull el pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Govern Valencià).  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 343/06-AIA  
Promotor: Galvanizadora Valenciana, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte projecte: Ampliació de central de cogeneració a gas natural  
Localització: Polígon industrial Castilla, parcel·la 95-96, vial 2, al municipi de Cheste (València)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
L'objecte del projecte és optimitzar el consum d'energia tèrmica per al procés de galvanització en calent, per immersió en zinc fos, que es realitza en la indústria de l'empresa Galvanizadora Valenciana, SA, a Cheste, mitjançant l'ampliació de l'actual planta de cogeneració que consta d'un motor generador a gas natural de 803 kW.  
L'ampliació de la cogeneració consisteix en la instal·lació d'un motogenerador de gas natural d'1.416 kW amb alternador de 2.080 kVA, que genera energia elèctrica i energia tèrmica. Aquesta segona instal·lació, tota ella situada en terrenys de la parcel·la industrial, treballarà de manera independent a la instal·lació existent, tant pel que fa a la producció d'energia elèctrica com a la recuperació de calor.  
L'energia tèrmica procedent dels gasos de fuita (400ºC) es destina a l'assecador de peces, que també rep els gasos de la instal·lació existent. De la refrigeració de les camises del motor s'obté aire calent (70ºC) i aigua calenta (90ºC) que es destina el seu aprofitament energètic per a les centrífugues del procés industrial i, l'aire calent de l'aerorefrigerador, per a escalfar la nau industrial i per a l'assecador de peces.  
L'energia elèctrica generada en la cogeneració que no s'utilitze per la indústria serà enviada a la xarxa. La central elèctrica transformadora que s'instal·le estarà interconnectada en paral·lel amb la xarxa de la companyia distribuïdora Iberdrola SAU.  
El motor estarà situat dins d'un contenidor prefabricat i amb materials aïllants (12,2 m x 3 m x 2,6 m d'alt), dissenyat per a albergar tots els equips necessaris. Es dotarà d'una xemeneia de 6 metres d'alta per a evacuar a l'atmosfera els gasos de fuita que no s'utilitzen en el procés industrial, situacions d'emergència o altres casos excepcionals (manteniment).  
Tramitació administrativa  
En data 2 d'octubre de 2006 es rep dels Serveis Territorials a València de la Conselleria de Territori i Habitatge, la documentació remesa des de la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports sobre una instal·lació elèctrica la qual correspon a l'ampliació de la instal·lació de cogeneració a gas natural, amb un motor d'1.416 kW en la indústria de galvanització de l'empresa Galvanizadora Valenciana, SA, sítia al polígon industrial Castilla, de Cheste, consistent en:   
- Projecte tècnic de centre de transformació de generació d'energia per a instal·lació de cogeneració (visat núm. 605606 de 22/05/06)  
- Projecte de central generadora d'energia elèctrica. Instal·lació de cogeneració (visat núm. 605679 de 23/05/06)  
- Estudi d'impacte ambiental de l'ampliació d'instal·lació de cogeneració de Galvanizadora Valenciana, SA a Cheste (València), amb data: maig de 2006.  
- Estudi acústic de l'ampliació d'instal·lació de cogeneració de Galvanizadora Valenciana, SA a Cheste (València), amb data: maig de 2006.  
En l'ofici de remissió de la documentació de la Direcció General d'Energia s'informa de la realització de la informació pública, l'anunci del qual ha sigut publicat en el BOP núm. 170 de data 19/07/06 i durant el període d'exposició al públic no s'hi han presentat al·legacions.  
En data 28 de novembre de 2006 l'empresa presenta informes de control d'emissions a l'atmosfera i acústica corresponents a la vigilància ambiental de la instal·lació de cogeneració actual. I dóna a conéixer el contingut d'aquests informes el Servei de Protecció Contaminació Atmosfèrica d'aquesta Conselleria el 30/11/06.  
En data 30 de novembre de 2006, com a resultat de la nostra petició d'aclariment del flux d'energia del projecte que es va fer de manera verbal amb l'empresa tècnica redactora, es rep informació tècnica i plànols del projecte tècnic amb llegenda.  
En data 15 de desembre de 2006, es rep la resposta del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric que informa el següent:  
«Segons l'informe de mesurament de gasos de combustió realitzat en el focus corresponent a la instal·lació de cogeneració, els valors d'emissió de l'esmentat focus es troben dins dels límits màxims establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desenvolupa la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.»  
En l'informe dels resultats obtinguts en el control de soroll generat per la instal·lació existent, seria convenient aclarir, ja que no s'indica, si el procediment de mesura seguit s'ajusta a l'establit en l'annex II del Decret 266/2004. Pel que fa al resultat dels mesuraments realitzats, i atés que s'estan superant els límits marcats per la legislació, hauran de definir-se les mesures correctores que s'han d'implantar tendents a reduir els nivells de soroll generats per la planta.  
Consideracions ambientals  
Aquest projecte d'ampliació de la instal·lació de cogeneració a gas natural de la indústria de galvanitzat, se situa a la parcel·la industrial que ocupa la indústria al polígon industrial Castilla del municipi de Cheste.  
El lloc d'ubicació del projecte correspon a una zona molt antropitzada per l'ús industrial d'aquesta i les infraestructures que comporta tot polígon industrial. Aquest polígon es troba rodejat de terrenys de cultiu.  
De la descripció ambiental continguda en l'estudi d'impacte ambiental que és bastant general i referida a una àrea espacial superior a la del terme municipal de Cheste, s'extrau que: El clima de la zona és mediterrani. La pluviometria és irregular a causa de les fortes precipitacions tempestuoses a finals de l'estiu i inici de la tardor. La vegetació potencial existent en determinats enclavaments és arbòria i escleròfila (Quercus ilex rotundifolia) amb sotabosc dens i molt divers, queden retalls de la vegetació de ribera en els cursos dels rius de la comarca que hi ha mesura que desapareix és substituïda per formacions de canyars. La fauna és la típica dels cultius de l'entorn al polígon. Es diferencien 5 Unitats Ambientals: ud. 1) la zona industrial on se situa el projecte; ud.2) zona residencial, nucli urbà de Cheste; Ud. 3) equipaments, és la zona educativa pròxima al polígon industrial; ud. 4) camps de cultiu pròxims a la parcel·la d'actuació i ud. 5) zona muntanyosa pròxima al polígon.   
Respecte als riscos de la zona objecte del projecte es determina, a la vista de la cartografia corresponent, que no hi ha riscs de lliscament ni d'inundació i la perillositat sísmica segons la NCSE-02 és 0,04 (ab 0,08g (baix), i sí que hi ha risc de contaminar-se les aigües subterrànies, ja que la zona presenta una vulnerabilitat alta (segons queda reflectit en el plànol de l'estudi d'impacte ambiental).  
Els impactes ambientals procedents de la instal·lació de cogeneració corresponen a la generació de residus i emissions a l'atmosfera.  
Els residus previstos en l'estudi d'impacte ambiental procedents de la cogeneració són: l'oli usat per a lubricar el motor que es considera residu perillós (RP's) i el buidatge periòdic de l'aigua de refrigerar el motor que va per un circuit estanc. Es considera que l'abocament d'aquesta aigua a la xarxa de sanejament general no produirà cap problema.  
Les emissions de contaminants a l'atmosfera, procedents de la combustió del gas natural, corresponen als òxids de nitrogen NOx, CO i CO2   
Aquests gasos una vegada que han passat per la caldera de recuperació són eliminats directament a l'atmosfera, només en circumstàncies d'emergència són abocats a l'atmosfera sense passar per la caldera. En l'estudi d'impacte ambiental s'estableix com a criteri dels valors límits d'emissions que no s'han de superar als establits en el Reial decret 833/1975, apartat 27 de l'annex III.  
Un altre tipus d'emissions són les acústiques i vibracions. El soroll que produeix el motor en funcionament està al voltant dels 97 dB(A) i es considera un focus que s'ha d'atenuar. Tenint en compte la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, el nivell màxim per a l'activitat industrial és de 70 dB(A) durant el dia i de 60 dB(A) durant la nit.  
Pel cessament de l'activitat no s'espera la producció d'impacte ja que cessa de consumir recursos com a aigua, gas natural i electricitat, i se cessa de produir residus perillosos i no perillosos, emissions gasoses, acústiques.  
Pel tancament de l'empresa, s'espera únicament residus de tipus inert, conseqüència de la demolició de les instal·lacions i el transport d'aquests a un abocador. En aquesta situació i concretant-se en la instal·lació de cogeneració, cal tenir en compte que tot envàs o recinte que ha contingut substàncies perilloses o material impregnat d'aquestes substàncies perilloses són també considerats com a residus perillosos i com a tals han de ser entregats a empreses autoritzades per al tractament o eliminació d'aquests.  
En l'estudi d'impacte ambiental es diu que "no es produeix impacte sobre el medi aqüífer ja que la cogeneració no realitza abocaments a domini públic hidràulic". El que s'ha d'evitar, per a no contaminar l'aqüífer de la zona, és qualsevol abocament al terreny de residus perillosos com és l'oli usat del motor,  
Mesures correctores que s'estableixen als impactes generats per l'execució de la cogeneració:  
- Les emissions de contaminants a l'atmosfera, en situacions d'emergència (sense aprofitament energètic), hauran de ser evacuades a través d'una xemeneia amb una alçària real de 6 metres i 0'50 m de diàmetre en el disseny de la qual s'ha aplicat l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, de Ministeri d'Indústria. Davant de fallades de funcionament del motor es preveuen: control i manteniment periòdic del motor, cessament de l'operació de la planta i correcció dels paràmetres de la combustió i nou control d'emissions.  
- Durant el funcionament normal, les emissions de contaminants hauran de ser abocades de manera contínua, ja que la indústria funcionarà més de 8.000 h/any, a l'atmosfera a través de les xemeneies que disposa la caldera o assecador de la indústria.  
- El soroll produït pel motor segons fabricant, de 97 dB és atenuat mitjançant la ubicació del motor en l'interior d'un contenidor que està fabricat amb materials aïllants, i s'estima 33 dB el nivell de transmissió a través del contenidor. El soroll produït per l'aire calent en eixir de la planta de cogeneració que és atenuat en passar per conductes aïllats amb fibra de vidre i cobert amb xapa de ferro, resultant 31 dB el nivell de transmissió per als conductes. En la resta de canonades que són susceptibles de produir soroll es proposa com a mesures: col·locació de brides flexibles que trenquen la propagació del so, isofòniques, i el control i limitació de velocitats a menys de 2 m/sg.   
Per a la instal·lació de cogeneració que existeix en funcionament s'hauran d'aplicaran les mesures correctores tendents a reduir els nivells de soroll generats per la planta, com informa el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric a la vista dels resultats dels mesuraments de control efectuades. Així mateix indica, l'esmentat Servei, que el procediment de mesura seguit s'ajuste a l'establit en l'annex II del Decret 266/2004.  
- Per a reduir i no transmetre les vibracions s'hauran de muntar totes les màquines sobre bancada dotada d'amortització.  
- L'oli usat de lubricar el motor. S'haurà de recollir en bidons per a posteriorment ser evacuats a planta de tractament autoritzada.  
En el programa de vigilància ambiental contingut en l'estudi d'impacte ambiental s'estableix realitzar un seguiment i control de les emissions gasoses de contaminants a l'atmosfera, emissions acústiques, i controlar la gestió dels residus perillosos generats, com és el cas dels olis usats.  
En els controls de les emissions gasoses (NOx, CO, CO2), aquests hauran de ser realitzats per una entitat col·laboradora amb l'administració o per un laboratori especialitzat, amb un primer mesurament a la posada en marxa de la instal·lació i posterior revisió anual dels paràmetres analitzats.  
S'haurà de redactar un informe anual, davant de les dades obtingudes dels controls realitzats, contenint els nivells d'impacte detectats, l'eficàcia observada de les mesures correctores o la implantació de noves mesures correctores i l'adaptació del pla de vigilància de la noves situacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 2 f) del Decret 162/90, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'ampliació de central de cogeneració a gas natural de la indústria de galvanitzat de l'empresa Galvanizadora Valenciana, SA situada al polígon industrial Castilla, parcel·la 95-96 vial 2, al municipi de Cheste (València), sempre que es desenvolupe complint el que estableix l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar la seua inscripció en el registre de productors de residus perillosos, tot exposant les noves previsions pel que fa a volum i tipologia de residus generats.   
2. La zona destinada a l'emmagatzemament dels residus perillosos serà una zona que estarà pavimentada, coberta, ventilada, amb cubeta o sistema que permeta davant d'abocaments accidentals la retenció i recollida del residu de manera individual, evitant la mescla dels residus perillosos vessats que poden comportar un augment de la seua perillositat o dificultar-ne la gestió. La grandària de les cubetes de retenció on se situen envasos amb residus líquids, com ara els olis usats, ha de permetre retenir com a mínim el volum de l'envàs més gran allí depositat o el 10% del total.  
3. S'haurà de complirà el que estableix el títol IV capítol II Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II capítol II Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
S'hauran de definir i implantar les mesures correctores tendents a reduir els nivells de soroll que es generen en la planta de cogeneració actualment en funcionament. S'haurà de tenir en compte en els mesuraments de control que el procediment de mesura s'ajuste al que estableix l'annex II del Decret 266/2004.  
4. Els equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, que existisquen en la instal·lació, han de complir el que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel que s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.  
5. S'haurà de procedir al mesurament anual de les emissions a l'atmosfera dels gasos de fuita de la instal·lació, els resultats del qual no han de superar els límits màxims establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desenvolupa la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
6. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per mitjà d'un escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
7. Periòdicament hauran de ser remesos a aquesta Conselleria els informes amb els resultats i conclusions obtinguts en el desenvolupament del programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 377/06-AIA  
Títol: Explotació de vedells d'encebament a Titaguas  
Promotor: Antonio Villar López  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Titaguas  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació de vaquí d'encebament  
Localització: Polígon 509, parcel·la 744 del terme municipal de Titaguas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat d'una explotació de vedells d'encebament. Les característiques del projecte es resumeixen a continuació.   
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 24.340 m², la superfície ocupada és de 5.620 m². L'explotació disposarà de:  
- Cinc naus d'encebament iguals. Cada nau d'encebament disposarà de 10 mòduls. Tindrà una zona coberta amb solera de formigó i un parc exterior amb sòl de terra.   
- Femer. Solera de 244 m² en pendent amb fossa per a la recollida de lixiviats impermeable.  
- Llatzaret inclòs dins d'una de les naus d'encebament.  
- Pallers de 60 i 65 m² cada u.  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 1.000 caps d'encebament (600 UGM, vaquins de més de sis mesos i fins a dos anys). Entraran vedells amb una massa aproximada de 150 kg i romandran en l'explotació fins a aconseguir 350-400 kg. S'esperen 1,2 cicles/any. El sistema de maneig serà tot dins-tot fora.   
Els residus generats en l'explotació seran: fem, residus sòlids, aigües residuals i cadàvers.   
El fem generat (dejeccions i palla) s'emprarà com a adob orgànic encara que també es preveu la possibilitat d'entregar-lo a un gestor. Es té previst disposar d'un llibre de registre en què es reflectisca la data d'entrada i eixida, la quantitat i el receptor a on anirà destinat el fem. La decisió final es prendrà abans de l'inici de l'activitat i s'aportarà la documentació pertinent. El fem generat si és destinat a cultius, se sotmetrà a un procés de compostatge passiu sobre una superfície impermeable i posteriorment serà traslladat al femer. S'hi estima una producció de fem de 6.753 t/any en funció de les dades que configuren el Codi valencià de bones pràctiques (vaquí- animals joves). Les aigües residuals s'emmagatzemaran en una fossa que es portarà a la depuradora mitjançant camió cisterna.  
Les aigües pluvials es canalitzaran evacuant-les fins a la rambla pròxima a l'explotació.  
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa abastiment municipal. S'hi adjunta informe de l'Ajuntament de disponibilitat davant de l'augment del consum. Es té previst dotar l'explotació amb un dipòsit d'emmagatzemament de 100.000 litres.  
La distància a Titaguas és de 1.675 metres aproximadament.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 30 d'octubre de 2006, amb la remissió per l'Ajuntament de Titaguas del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 120, de 22 de maig de 2006, edicte i informació als veïns. No s'hi han presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 30 d'octubre de 2006, l'Ajuntament de Titaguas remet a l'Àrea d'Impacte Ambiental l'expedient amb la documentació següent: expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.   
Dins del projecte d'activitat s'adjunta:  
- Informe favorable de la CAPA.  
En l'expedient municipal:  
- Certificat de l'Ajuntament davant de l'increment d'aigua previst com a conseqüència de la implantació de l'activitat.  
- Informe provisional de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport respecte al patrimoni etnològic i arqueològic.   
- Informe favorable del tècnic municipal amb data 9 de maig de 2006.  
- Còpia de l'edicte, publicació en el BOP i la comunicació realitzada als veïns.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons les normes contingudes en les ordenances municipals que resulten d'aplicació i a les del planejament urbanístic vigents en aquest municipi.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Titaguas no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. S'aporta també cartografia referent als possibles riscos naturals que poden afectar la zona: risc d'inundació, vulnerabilitat d'aqüífers, erosió i reg de lliscament entre altres. En l'estudi es fa referència a la cartografia temàtica de la COPUT quant al risc d'inundabilitat. Consultada la cartografia del Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA, full 637-638) i el visor cartogràfic de la CTH d'afeccions i plans d'acció territorial, la zona on se situa la parcel·la no està classificada amb cap nivell de risc d'inundació.  
En l'estudi de les alternatives es fa referència, al sistema d'allotjament, materials i equips en la construcció i l'exercici de l'activitat i en el maneig dels residus generats.  
S'han identificat les possibles accions impactants i els factors potencialment impactables que es produiran en la construcció i exercici de l'activitat projectada. Per a la valoració s'ha emprat una matriu d'impacte.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental algunes de les mesures correctores proposades són les següents:  
Fase de construcció  
- Es minimitzaran els moviments de terra i la superfície de desbrossament.  
- Es reutilitzarà el sòl vegetal extret.  
- En la construcció s'hauran d'emprar materials que harmonitzen amb l'entorn.  
- S'hauran d'emprar pantalles verdes amb espècies autòctones.  
- En cas de l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques se suspendrà l'actuació, es delimitarà el perímetre i es notificarà immediatament a la Conselleria de Cultura.  
Fase d'explotació  
- S'haurà de realitzar una bona gestió del fem per a minimitzar olors, possible contaminació d'aqüífers o sòls i les emissions atmosfèriques. La dosi d'aplicació s'haurà d'ajustar a les necessitats dels cultius d'acord amb el pla de fertilització establit. La forma d'aplicació s'ajustarà al Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- L'explotació quedarà tancada amb una tanca perimetral.   
- S'impermeabilitzarà el sòl de la zona d'estabulació i dipòsit d'emmagatzemat de residus.  
Pel que fa al pla de vigilància ambiental proposat, aquest es considera adequat.   
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; ampliant-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.   
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació de vaquí d'encebament, situada al polígon 509, parcel·la 744 al terme municipal Titaguas (València) promoguda per Antonio Villar López sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Prèviament a la concessió de la llicència d'activitat i depenent de la gestió final que tinga el fem. Per a l'aplicació del fem com a adob, s'haurà de presentar el càlcul justificat de la superfície total necessària per a una dosi d'aplicació de 170 kg N per ha i any. S'haurà d'aportar també, els contractes d'acceptació dels propietaris de les parcel·les, els plànols i cèdules cadastrals. Només podrà emprar-se sobre superfície agrícola. A l'hora de l'aplicació d'aquest en el terreny es tindrà en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries. S'haurà de disposar també del contracte firmat amb l'empresa gestora del fem. Tot indicant la freqüència de recollida i quantitat entregada.   
- Previ a la concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe favorable definitiu de patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, havent de ser presentats davant de l'òrgan substantiu.  
- Pel que fa a les aigües pluvials canalitzades. S'haurà d'assegurar que en cap moment entra en contacte amb zones brutes de l'explotació que puga fer que l'abocament d'aquestes al llit deteriore la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.   
- Com a mesures higièniques i sanitàries l'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral que aïlle l'explotació i d'un gual sanitari contra possibles transmissions de malalties.   
- L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 410/06-AIA  
Títol: Declaració d'interés comunitari per a parc fotovoltaic de 5MWp   
Promotor: Generación de Energías Alternativas SL  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Crevillent (Alacant), partida El Realengo, polígon 37, parcel·la 111.  
Descripció de l'activitat  
L'objecte del projecte és l'obtenció d'una declaració d'interés comunitari per a la instal·lació d'una planta solar fotovoltaica a la partida El Realengo, polígon 37, parcel·la 111, del terme municipal de Crevillent (Alacant) en sòl classificat com a no urbanitzable. El projecte està promogut per Generación de Energías Alternativas SL, empresa concessionària per a ús privatiu del terreny per 30 anys.  
La superfície de la parcel·la és de 111.125 m². Disposa de tres accessos (pel nord-est, est i sud-oest) des de camins perimetrals. La superfície ocupada pels panells solars serà de 36.920 m² i per les construccions serà de 455,50 m².   
La parcel·la disposa de proveïment d'aigua i energia elèctrica (mitjançant CT d'intempèrie) i hi ha un magatzem biològic d'aigües residuals. Les aigües pluvials s'evacuen a través de l'assarb perimetral.  
En l'actualitat, la parcel·la es troba ocupada per instal·lacions esportives abandonades i en estat ruïnós. Com a actuació prèvia, aquestes seran desmantellades i es procedirà al desbrossament de la coberta vegetal i moviment de terres.  
Les plaques solars s'ancoraran en llosa de formigó recolzada sobre el terreny natural de la parcel·la. Amb aquest fi, es realitzarà el terraplenament de les plataformes per a rebre la capa de llasts, base de les fonamentacions. L'alçària màxima de les plaques sobre el sòl serà de 0,97 m. S'instal·laran també edificacions de tipus desmuntable per als centres de transformació i per al personal de vigilància i manteniment. L'alçària màxima de les edificacions serà de 3 m. En l'edifici per al personal es disposarà de desguàs connectat a una depuradora prefabricada.  
S'indica que es realitzaran dues esteses subterrànies de xarxa elèctrica, una de mitjana tensió i una altra de baixa tensió. Aquestes es connectaran amb els 9 centres de transformació que està previst instal·lar per a evacuació de l'energia. S'ha sol·licitat permís per a modificar el traçat d'una línia de 20 kV que creua la parcel·la i que crearia ombres sobre els panells.  
Es pavimentarà el camí perimetral i la zona d'aparcament i es mantindrà la tanca existent, de 2 m d'alçària. Es disposaran plantacions arbòries de port baix que evitaran possibles enlluernaments als vehicles que circulen per la pròxima AP-7 i no produiran ombres sobre els panells. Les zones lliures es destinaran a zones verdes i es plantaran espècies autòctones.  
Respecte als mòduls fotovoltaics o panells solars:  
- S'ha seleccionat la solució de plaques fixes orientades al sud  
- Es col·loquen sobre estructures metàl·liques (acer galvanitzat) amb fonamentació de formigó.  
- S'instal·laran mòduls d'alt rendiment de silici policristal·lí.  
Es preveu instal·lar una potència total de 5 MW. S'indica que l'energia serà evacuada a la xarxa seguint les indicacions de l'empresa subministradora de la zona.   
Consideracions ambientals  
La parcel·la on se situa l'actuació no està sotmesa a cap figura de protecció. No obstant això, està situada en les proximitats del parc natural del Fondo d'Elx, a pocs metres del límit exterior de la zona d'ordenació perifèrica d'aquest.  
Pel fet que la parcel·la es va destinar a usos esportius i es van escometre obres per a aquest ús, aquesta es troba altament antropitzada per l'existència de pistes esportives, graderia i camins interiors. Hi ha vegetació que ha colonitzat la parcel·la, però l'estat de conservació d'aquesta és baix per la pressió antròpica.   
S'exposa en l'estudi d'impacte ambiental que la presència d'espècies animals sensibles (no s'identifica cap espècie protegida) no comporta limitació a l'actuació, ja que la uniformitat dels terrenys limítrofs i la proximitat del parc natural n'asseguren la conservació.   
Malgrat la proximitat al parc natural, la zona està catalogada com de vulnerabilitat baixa d'aqüífers (Cartografia de la Conselleria de Territori i Habitatge) i no hi ha risc d'inundació (PATRICOVA).   
Es descriu el paisatge com de fragilitat baixa i caracteritzat per la influència antròpica. Gràcies al reduït pendent del terreny, es redueix la incidència visual de la instal·lació.   
S'indica que no hi ha jaciments, patrimoni de béns d'interés catalogats que puguen veure's afectats per l'actuació. En cas de localitzar-se, s'avisaria immediatament l'organisme competent.  
Les accions susceptibles de causar impacte són:  
- Demolició de les instal·lacions existents  
- Moviment de terres  
- Neteja i aplanament del terreny  
- Camins d'accés pavimentats   
- Col·locació de fonamentacions per a les estructures dels panells i les casetes  
- Ocupació del sòl pels panells i les construccions i pavimentació.  
- Instal·lació de les línies d'evacuació, armaris de comptadors i CT:  
- Realització de rases per a l'estesa de conductors  
- Instal·lació de casetes  
- Abandó i desmantellament de la instal·lació, una vegada finalitze la vida útil d'aquesta.  
Respecte als impactes previstos, es destaquen els següents:  
- Eliminació de vegetació.  
- Emissió de sorolls durant el desmantellament i construcció de les noves instal·lacions.  
- Emissió de pols i gasos de combustió de la maquinària.  
- Alteració del paisatge.  
- Generació de residus.  
- Reducció global de l'emissió de gasos d'efecte hivernacle per la generació d'energies renovables.  
Es proposen les mesures correctores següents:  
- Evitar la pols, mitjançant el reg periòdic de les zones en què es realitzen moviments de terres i protecció dels materials enfront de l'acció del vent.  
- Manteniment de la maquinària per a evitar sorolls.  
- Integració visual de les edificacions i instal·lació de pantalles vegetals.   
- Gestió adequada dels residus.  
- Reciclatge dels panells solars al final de la vida útil d'aquests.  
Les directrius del pla de vigilància proposat són:  
- Comprovació de les mesures correctores.  
- Control dels residus generats.  
- Seguiment de la vegetació.  
- Control de l'estat dels mòduls.  
- Registre de les actuacions en un llibre d'incidències.  
Tramitació administrativa  
Amb data 12 de desembre de 2006, ha tingut entrada en els serveis centrals d'aquesta Conselleria, remés per la Direcció Territorial d'Alacant, l'expedient per a avaluació d'impacte ambiental del projecte de declaració d'interés comunitari per a parc fotovoltaic, promogut per Generación de Energías Alternativas, SL. La documentació remesa va ser:  
- Programació integrada per a declaració d'interés comunitari.  
- Avantprojecte de parc fotovoltaic de 5 MWp.  
- Estudi d'impacte ambiental  
L'escrit de remissió indica que s'ha sotmés l'expedient a informació pública, sense que s'hagen rebut al·legacions a aquest.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, modificat per l'article 112 de Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa i d'organització de la Generalitat.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei esmentada.   
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de declaració d'interés comunitari per a parc fotovoltaic, en sòl no urbanitzable, promoguda per Generación de Energías Renovables, SL al terme municipal de Crevillent (partida El Realengo, polígon 37, parcel·la 111), sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de documentació inclosa en l'expedient.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. S'haurà de disposar de l'informe establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni de la Comunitat Valenciana, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la conselleria competent.   
2. S'haurà de disposar d'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a la instal·lació i ús de la depuradora prevista en el projecte.   
3. D'acord amb el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, l'activitat de producció d'energia elèctrica és considerada potencialment contaminant del sòl, per la qual cosa s'haurà de presentar davant de l'òrgan competent un informe preliminar de situació del sòl.  
4. Finalitzada la vida útil de la instal·lació, s'haurà de procedir a la reposició del sòl a l'estat original d'aquest.  
5. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure la comprovació documental de l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
7. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5869, del 14-10-2008 (2008/11664)

RESOLUCIÓN de 8 de septiembre de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Cervera del Maestre, Titaguas, Sinarcas, Almazora, L'Alcora, Onda, Cheste y Crevillent.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5869

Fecha DOGV
:   14-10-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/11664

CVE


Fecha del documento
:   08-09-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Cervera del Maestre](javascript:void(0))
    * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [Titaguas](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de septiembre de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Cervera del Maestre, Titaguas, Sinarcas, Almazora, L'Alcora, Onda, Cheste y Crevillent. [2008/11664]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 315/06-AIA Cervera del Mestre, 376/06-AIA Titaguas, 374/06-AIA Sinarcas, 351/06-AIA Almazora, 372/02-AIA L'Alcora, Onda, 343/06-AIA Cheste, 377/06-AIA Titaguas y 410/06-AIA Crevillent.  
Valencia, 8 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 315/06-AIA  
Título del proyecto: Cambio de recurso a explotar: explotación áridos seccion a) Maestrat Nº 542.  
Promotor: Marmoles Tarragona, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón. Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.   
Ubicación: Parcela 65 del polígono 5. Partida Castellanets. T.M. de Cervera del Maestre. (Castellón)  
Antecedentes  
Mármoles Tarragona, SA dispone en la parcela objeto del presente proyecto una declaración de impacto ambiental favorable y autorización de explotación de recursos sección A) Maestrat nº 542 para el aprovechamiento de roca ornamental.   
La Declaración de impacto ambiental y su Resolución posterior fueron emitidas respectivamente el 20 de febrero y 6 de junio de 2002 por la directora general de Planificación y Gestión del Medio.  
Descripción del proyecto  
1. Alternativas y justificación de la solución adoptada  
El motivo por el cual la empresa promotora solicita el cambio del recurso es que después de explotar la cantera y estudiar las características naturales de la piedra y su rentabilidad económica, la empresa promotora ha llegado a la conclusión que en la superficie a explotar no se dispone de recurso de piedra ornamental beneficiable que resulte rentable, por lo que se opta por el cambio de recurso y se solicita una nueva autorización para la extracción y elaboración de áridos mediante machaqueo.   
En cuanto al método de explotación elegido se ha optado por diseñar la explotación y la restauración de la cantera por fases simultáneas que permiten restaurar progresivamente los bancos de explotación una vez agotados éstos.  
2. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
La superficie total que se verá afectada por la explotación y demás infraestructuras anexas será de 143.362 m² mientras que la superficie a explotar se reduce a 90.620 m². El volumen de extracción anual previsto es de 260.000 m³/año y una vida de explotación estimada en 6 años.  
Del total del material a explotar se estima que el 80% del mismo sea beneficiable mientras que el 20% restante considerado como material inerte se acopia temporalmente en una escombrera y que se reutilizará en la restauración de la cantera.  
La superficie total que se verá afectada por la explotación y demás infraestructuras anexas será de 143.362 m² mientras que la superficie a explotar se reduce a 90.620 m² .  
El diseño de la explotación permitirá la extracción del recurso desde la cota 344.50 m. hasta la cota 250 m. La explotación se llevará a cabo mediante el avance de bancos descendentes de 15 m de altura y bancos de trabajo intermedios de 16 m. de ancho. El arranque del material se realizará por medio de voladuras y posteriormente la totalidad del material se cargará hasta la Planta instalada dentro de los límites de la parcela para su machaqueo y clasificación. El material estéril se acopiará en una escombrera provisional situada junto a la zona de explotación hasta su reutilización en la restauración de los bancos y plataforma de explotación.  
Previo al arranque del material el suelo será retirado y acopiado en un área destinada para dicho uso situada dentro de los límites de la parcela. El suelo se mantendrá en óptimas condiciones de uso para ser utilizado posteriormente en las tareas de restauración.  
A medida que se agoten los bancos de restauración, éstos serán desdoblados en bancos de altura no superior a los 7.5 m. y un ángulo de inclinación general del perfil de restauración de 35º. Cada uno de los bancos de restauración dispondrá de una berma intermedia de 4 m. de ancho dotada de contrapendiente y un sistema de drenaje que permitirá reconducir las aguas de escorrentía hacia la red de drenaje natural sin producir encharcamientos ni procesos erosivos.  
Una vez remodelada la topografía, se aportará el suelo vegetal previamente retirado y acopiado y se añadirá suelo vegetal externo mezclado con lodos de depuradora.  
Finalmente, los bancos, bermas y plataforma de restauración serán revegetados mediante la siembra y plantación de especies arbustivas y arbóreas de carácter forestal.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública.  
En fecha 28 de julio de 2006, se recibe desde el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón el proyecto de explotación, proyecto de restauración y estudio de impacto ambiental del proyecto de referencia, solicitando la correspondiente Declaración de impacto ambiental.  
Se adjunta certificado del resultado de la información pública del expediente, en el que se indica que tras haberse sometido a trámite de información pública el estudio de impacto ambiental mediante anuncio publicado en el DOGV nº 5282 de 16 de junio de 2006 no se presentaron alegaciones al respecto.  
2. Informes sectoriales.  
Informe del Servicio Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Castellón (expediente explotación cantera caliza ornamental nº 451/00-AIA):  
En dicho informe se describen las características naturales de la zona de explotación y se evalúan los principales impactos que la actividad puede generar sobre el medio ambiente.   
- Se considera que la afección a la vegetación puede ser baja desde el punto de vista de su composición pero de gran importancia en cuanto a la protección de los suelos frente a la erosión.  
- El valor paisajístico de la zona se estima como moderado-alto, aunque su cuenca visual sea reducida y lejana.  
- En conjunto se considera aceptable el proyecto desde el punto de vista ambiental siempre y cuando se tomen las medidas correctoras adecuadas para corregir el impacto visual, la eliminación de la vegetación y el incremento de la erosión que supone la ejecución del proyecto. Esto implica la necesidad de llevar a cabo una buena restauración geomorfológica y posterior revegetación del área afectada por la explotación.  
- Para la revegetación hay que limitar el uso de lodos de depuradora y las especies de rápido crecimiento para taludes y zonas de mayor pendiente.  
- Para los bancos y zonas llanas hay que seguir criterios paisajísticos. Se recomienda la mezcla entre especies arbustivas y arbóreas.  
Si hay que aportar tierra vegetal externa a la explotación, se aconseja utilizar suelos que se correspondan con las características de los suelos rojos forestales presentes en la zona.  
- Dado el alto riesgo de contaminación del acuífero kárstico subyacente a la explotación el mantenimiento de la maquinaria se realizará en talleres o lugares acondicionados para dicho uso y queda prohibido cualquier vertido de aceites, lubricantes o cualquier otro elemento relacionado con el mantenimiento de la maquinaria.  
- Deberán tomarse las medidas adecuadas para minimizar el levantamiento de polvo (riegos y cubrición de las cajas en los camiones).  
Informe de compatibilidad urbanística: Se dispone del informe emitido por el Ayuntamiento de Cervera del Maestre de fecha 2 de octubre de 2001 en el que se indica que la parcela 65 del polígono 5, donde se pretende ubicar la explotación minera, está clasificado en la Delimitación de Suelo Urbano vigente en el municipio, como suelo no urbanizable común.   
El estudio de impacto ambiental, indica que la clasificación del suelo actualmente sigue siendo suelo no urbanizable común.  
Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano: El estudio de impacto ambiental adjunta únicamente la solicitud de prospección arqueológica a los servicios territoriales de Castellón quedando pendiente el informe vinculante de la Dirección General.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La cantera se ubica en la partida Castellanetes en la parcela 65 del polígono 5 del término municipal de Cervera, a unos 3.700 m. de su casco urbano.   
A la cantera se puede acceder desde la carretera CV-135 que une Cervera del Maestre con Càlig, a la altura del pk 7+500 se toma una pista asfaltada a mano izquierda, después de 1.500 m. se toma un camino sin asfaltar que discurre por el Barranc de la Rent, después de 700 m. hay una senda a la derecha que lleva a los límites de la zona a explotar por la parte Sur.  
La cantera se ubica en una pequeña elevación apartada de las zonas de tránsito habituales y con cierto resguardo visual. Esta colina es limitada en la vertiente correspondiente al área de actuación por dos pequeñas ramblas, el Barranc de la Rent o d'Eiximeno, al sur y oeste, y el Barranc de fabià al este, confluyendo ambos barrancos en uno en el extremo sudeste de la colina. A partir de ahí, discurre hacia la Rambla de Cervera atravesando terrenos agrícolas de secano a lo largo de pequeñas curvas.  
La parcela a explotar se extiende desde la curva 250 m. respetando el corral abandonado que hay a media ladera, hasta la cota 345 aproximadamente.   
Los materiales a explotar se corresponden con una calizas del Gargasiense (Cretácico inferior). En el área de explotación afloran en las cotas más bajas de la explotación unos niveles margocalizos intercalados con calizas con orbitolinas mientras que a medida que subimos la cota afloran unas calizas masivas con Toucasias en bancos de 20-30 m. de potencia.  
Los materiales aparecen fallados y plegados con buzamientos que pasan de ser subhorizontales hasta los 20-30º hacia al NE.  
Los suelos que se desarrollan en la zona se incluyen dentro del orden de los Entisoles, dado que se asientan directamente sobre el material rocoso viéndose limitado su desarrollo por la parte inferior. Estos suelos son jóvenes, en fase de desarrollo con abundantes afloramientos de roca.  
La vegetación que se desarrolla sobre dicho suelo es una máquia litoral típica del piso bioclimático Termomediterráneo, con ombroclima semirárido-seco que se ubica dentro de la asociación Querco-Lentiscetum. En general la practica totalidad de la zona presenta una vegetación densa de matorral con predominio de coscoja y presencia de grupos de carrascas.  
La zona ha sido cartografiada como suelo Forestal por el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana.  
La zona de estudio no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, LIC's, ZEPA's, espacios incluidos en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales, ni en el Catálogo de Zonas Húmedas, no se encuentran próximas a ninguna microreserva, y no afecta a ninguna vía pecuaria ni Monte de utilidad Pública.  
2. Identificación y valorización de impactos. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
El proyecto tramitado afecta directamente al paisaje, el suelo, la geomorfología, la hidrología, el aire, la vegetación y la fauna.  
El actual sistema de explotación genera nuevos impactos derivados del tipo de explotación proyectada.  
Las acciones que van a originar nuevos impactos sobre el área evaluada son el arranque y transporte de material en la fase de explotación y restauración, el incremento del tráfico rodado por las carreteras de acceso, el arranque del material mediante voladuras, la trituración y machaqueo del árido, el acopio de los materiales para su clasificación y venta, el acopio de estériles y la restauración propuesta propiamente.  
Se producirá un deterioro de las carreteras y caminos de acceso, una alteración paisajística, el levantamiento de polvo y producción de ruidos y vibraciones, el cambio morfológico de la parcela afectada por la explotación, una posible contaminación de aguas subterráneas por mala gestión de los residuos peligrosos generados en la explotación, la contaminación de las aguas superficiales por el arrastre de sedimentos hacia los barrancos próximos y el incremento de los fenómenos erosivos.   
El proyecto de explotación y restauración tramitado ha tenido en cuenta toda una serie de medidas protectoras y correctoras que han hecho que los impactos derivados de la explotación sean compatibles con el medio y que el proyecto desde el punto de vista ambiental se considere aceptable.  
No obstante, las afecciones a la atmósfera derivadas de la instalación de la Planta de Tratamiento y la posible afección a las aguas superficiales por el arrastre de sedimentos no han sido valoradas adecuadamente y en consecuencia no se han definido las medidas correctoras necesarias a aplicar para conseguir reducir e incluso eliminar dicha afección.  
Por otra parte para valorar la efectividad del proyecto de restauración es necesario elaborar un plan de restauración integral que garantice el correcto sistema de restauración planteado, la integración de la explotación en su entorno inmediato y el seguimiento de las labores de restauración propuestas.  
El Plan de Vigilancia debe contemplar todas las medidas correctoras propuestas en dicho proyecto así como las que se adopten en la presente resolución.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
A la vista de todo lo anterior y de la propuesta emitida se formula en base a las competencias que tengo legalmente atribuidas la presente;  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Formular con carácter favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de cambio de recurso de la cantera denominada Maestrat nº 542, en el término municipal de Cervera del Maestre, promovido por Mármoles Tarragona, SA. siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas correctoras propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el apartado siguiente, así como las modificaciones introducidos por éste.  
Segundo  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:  
1. La puesta en marcha de la explotación de áridos quedará supeditada a la obtención del informe vinculante favorable de la Dirección General de Patrimonio Artístico, tal y como establece el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.   
2. De acuerdo a la Orden 82/2005, de 22 de diciembre de 2005, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunidad Valenciana, la explotación previamente a ser autorizada por la Dirección General de Industria y Comercio, deberá disponer de un plan de restauración integral que será informado por el Área de Recursos Forestales de la Dirección General de Gestión del Medio Natural. Una vez se apruebe el Plan de Restauración se remitirá copia de éste al Área de Evaluación Ambiental.  
3. El Plan de Restauración irá encaminado a restaurar progresivamente la superficie afectada por la explotación y realizará una ordenación espacial y temporal de los trabajos a llevar a cabo. En dicho Plan se desarrollaran las obras necesarias para posibilitar la reconstrucción, estabilización del suelo y acondicionamiento superficial del terreno mediante su conveniente reforestación. Entre dichas obras es necesario detallar las características de las superficies de restauración (taludes, bermas y plataformas), drenajes y revegetación propuesta.  
4. Se desaconseja el uso de lodos de depuradora como substrato para la revegetación de la superficie explotada.  
5. Los acopios de material, los frentes de explotación y los viales internos y externos a la explotación se mantendrán a lo largo de todo el tiempo que dure la actividad en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo.   
6. Las distintas instalaciones de la Planta de machaqueo y clasificación estarán equipadas con dispositivos que eliminen o disminuyan la emisión de polvo: filtros de manga que aspiran los focos emisores (trituradoras, cribas, etc.), riesgos pulverizados situados en las trituradoras y en las salidas de las cintas a stocks, carenado de cintas transportadoras, protección de los stocks de finos (<10 mm) con obras de fábrica o silos.  
7. El mantenimiento de la maquinaria se realizará en lugares adecuados para tal fin. En caso de realizarse en la propia explotación se dispondrá de un taller techado y con suelo impermeabilizado donde se realicen todos las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, envasados, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a gestor autorizado.   
8. El Plan de Vigilancia Ambiental de la explotación deberá incorporar todas las medidas necesarias para garantizar el bueno desarrollo del Plan de Restauración que se apruebe así como los condicionantes expuestos en los puntos anteriores. El control ambiental deberá abarcar la vida de la explotación más un período de tiempo posterior (mínimo dos años) a la fase final de restauración de manera que quede debidamente garantizado la regeneración del espacio afectado por la explotación.  
9. La posible aparición de cuevas o simas durante el avance de la explotación deberá ser comunicado al Área de Conservación de Espacios Naturales de la Conselleria de Territorio y Vivienda, a fin de que puedan ser inspeccionadas, dada su condición de espacios naturales protegidos mediante el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.  
10. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde se recojan el balance y el estado actual de la actividad, respecto a los volúmenes extraídos y aprovechados, a los rellenos efectuados y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restauración y el estudio de impacto ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, así como cualquier posible incidencia surgida en el desarrollo de las mismas. Dicho Servicio remitirá una de las copias a esta Dirección General.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 29 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 376/06-AIA  
Título: Explotación de Terneros de Cebo en Titaguas  
Promotor: Mª Villar López   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Titaguas  
Objeto del proyecto: Obtención de la Licencia de Actividad para la explotación de vacuno de cebo  
Localización: Polígono 518 parcelas 1787 y 1788, término municipal de Titaguas (Valencia).  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad de una explotación de terneros de cebo. Las características del proyecto se resumen a continuación.   
La explotación estará ubicada dentro de una parcela de 18.390 m², la superficie ocupada es de 4.563 m². La explotación contará con:  
- Dos naves de cebo según planos. Cada nave de cebo contará con 14 módulos. Tendrá una zona cubierta con solera de hormigón y cama de paja y un parque exterior con suelo de tierra.   
- Estercolero. Solera de 200 m² en pendiente con fosa para la recogida de lixiviados impermeable.  
- Lazareto adosado a una de las naves de cebo.  
- Pajar de 100 m².  
La capacidad de la explotación está prevista para 980 cabezas de cebo (588 UGM, vacunos de más de seis meses y hasta dos años). Aunque también se hace referencia a 1000 animales y se emplea esta cifra en el cálculo de la producción de estiércol. Entrarán terneros con una masa aproximado de 150 kg y permanecerán en la explotación hasta alcanzar 350-400 kg. Se esperan 1,2 ciclos/año. El sistema de manejo será todo dentro todo fuera.   
Los residuos generados en la explotación serán: estiércol, residuos sólidos, aguas residuales y cadáveres.   
Parte del estiércol generado (deyecciones y paja) se empleará como abono orgánico y parte se entregará a un gestor, no se especifican cantidades. El estiércol generado si es destinado a cultivos, se someterá a un proceso de compostaje pasivo sobre una superficie impermeable y posteriormente será trasladado al estercolero. Se ha estima una producción de estiércol de 6.753 Tm/año en función de los datos que configuran el Código Valenciano de Buenas Prácticas (vacuno- animales jóvenes).  
Para su gestión se tiene previsto disponer de un libro de registro en el que se refleje la fecha de entrada y salida, la cantidad y el receptor a donde irá destinado el estiércol.   
Las aguas residuales se almacenarán en una fosa que se llevará a la depuradora mediante camión cisterna.  
El suministro de agua procederá de la red abastecimiento municipal. Se adjunta informe del Ayuntamiento de disponibilidad ante el aumento del consumo. Se tiene previsto dotar a la explotación con un depósito de almacenamiento de 100.000 litros.  
La distancia al núcleo urbano es de 2000 metros aproximadamente.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 30 de octubre de 2006, con la remisión por el Ayuntamiento de Titaguas del proyecto de actividad, del estudio de impacto ambiental y el expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 177, de 28 de julio de 2005, edicto e información a los vecinos. No se han presentado alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 30 de octubre de 2006, el ayuntamiento de Titaguas remite al Área de impacto ambiental el expediente con la siguiente documentación: Expediente municipal, proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental.   
Dentro del proyecto de actividad se adjunta:  
- Autorización previa de la Dirección Territorial de Valencia de la CTH. Se hace referencia al informe favorable de la CAPA.  
En el Expediente Municipal:  
- Certificado del Ayuntamiento ante el incremento de agua previsto como consecuencia de la implantación de la actividad.  
- Informe provisional de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte respecto al patrimonio etnológico.   
- Informe favorable del técnico Municipal con fecha 11 de julio de 2005 en el que se indica:  
(...) la superficie máxima a ocupar por las instalaciones, incluidos parques, estercolero y demás instalaciones, acceso, etc., no debe superar el 25% de la superficie, esto es, 4597,5 m² y nunca los 5117,5 m² que figuran en el proyecto, por lo que este extremo se debe modificar quedando el 75% de la superficie en uso agrícola o con plantación de arbolado(...)  
- Anexo del proyecto de explotación en respuesta al condicionante impuesto por el técnico municipal en cuanto a la superficie máxima a ocupar. Se opta por reducir el tamaño de los parques para ajustarse a los parámetros urbanísticos impuestos.  
- Copia del edicto, publicación en el BOP y la comunicación realizada a los vecinos.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como Suelo No Urbanizable común según las Normas Subsidiarias.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Titaguas no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental incluye una descripción del medio natural donde estará situada la explotación y que incluye de forma muy general: aire, agua, suelo, flora, fauna, paisaje y el entorno socioeconómico de la zona. Se aporta también cartografía referente a los posibles riesgos naturales que pueden afectar a la zona: riesgo de inundación, vulnerabilidad de acuíferos, erosión y riego de deslizamiento entre otros. En el estudio se hace referencia a la cartografía Temática de la COPUT en cuanto al riesgo de inundabilidad. Consultada la Cartografía del Plan de Acción Territorial de Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA, hoja 637-638) y el visor cartográfico, la zona donde se sitúa la parcela no está clasificada con ningún nivel de riesgo.  
En el estudio de las alternativas se hace referencia a la localización, al sistema de alojamiento, materiales y equipos en la construcción y el desarrollo de la actividad y en el manejo de los residuos generados.  
Se han identificado las posibles acciones impactantes y los factores potencialmente impactables que se producirán en la construcción y desarrollo de la actividad proyectada. Para la valoración se ha empleado una matriz de impacto.   
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental algunas de las medidas correctoras propuestas son las siguientes:  
Fase de construcción  
- Se minimizarán los movimientos de tierra y la superficie de desbroce.  
- Se reutilizará el suelo vegetal extraido.  
- En la construcción se emplearán materiales que armonicen con el entorno.  
- Se emplearán pantallas verdes con especies autóctonas.  
- En caso de la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos se suspenderá la actuación, se delimitará el perímetro y se notificará inmediatamente a la Conselleria de Cultura.  
Fase de explotación  
- Se realizará una buena gestión del estiércol para minimizar olores, posible contaminación de acuíferos o suelos y las emisiones atmosféricas. La dosis de aplicación se ajustará a las necesidades de los cultivos de acuerdo con el plan de fertilización establecido. La forma de aplicación se ajustará al código de Buenas Prácticas Agrarias.  
- La explotación quedará cercada con un vallado perimetral.  
- Se impermeabilizará el suelo de la zona de estabulación y depósito de almacenado de residuos.  
En cuanto al Plan de Vigilancia Ambiental propuesto, éste se considera adecuado.   
La actividad se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se adopten las medidas preventivas y correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental; ampliándose con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la construcción de la explotación de vacuno de cebo, situada en el Polígono 518, parcelas 1787 y 1788 en el término municipal Titaguas (Valencia) promovida por Mª. José Villar López siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Previo a la concesión de la Licencia de Actividad. Para la aplicación del estiércol, se deberá presentar el cálculo justificado de la superficie total necesaria para una dosis de aplicación de 170 kg N por ha y año. Se deberá aportar también, los contratos de aceptación de los propietarios de las parcelas, los planos y cédulas catastrales. Sólo podrá emplearse sobre superficie agrícola. A la hora de su aplicación en el terreno se tendrá en cuenta lo establecido en el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y por la Orden de 29 de marzo de 2000, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias. Se deberá disponer también del contrato firmado con la empresa gestora del estiércol. Indicando la frecuencia de recogida y cantidad entregada.   
- Previo a la concesión de la Licencia de Actividad, deberá disponerse del informe favorable definitivo de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, debiendo ser presentados ante el Órgano Sustantivo.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales destinados al consumo humano; por lo que se deberá disponer de contrato actualizado y suscrito para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto. En el exterior de la explotación se dispondrá de depósitos homologados para su almacenamiento.  
- Como medidas higiénicas y sanitarias la explotación dispondrá de un vallado perimetral que aísle la explotación, un vado sanitario contra posibles transmisiones de enfermedades.   
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 30 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 374/06-AIA  
Título: Legalización y ampliación de una explotación porcina de transición de lechones  
Promotor: Hnos. Clemente Lloria C.B.  
Autoridad sustantiva: Ayto. Sinarcas  
Objeto del proyecto: Legalización y ampliación de una explotación porcina de transición de lechones.  
Localización: Polígono 11, parcela 189, del Término Municipal de Sinarcas (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se trata de una explotación de porcino de transición. Ésta cuenta con una nave con 10 salas, 7 de las cuales se afirma que están legalizadas. También se pretende la construcción y legalización de una nueva nave. Las dimensiones de cada una de las edificaciones de los elementos de la explotación es la siguiente:  
- Nave 1: 7 salas 778,04 m² - 2940 animales (construida y legalizada)  
3 salas 329,59 m² - 1248 animales (construida)  
- Nave 2: 5 salas 658,51 m² - 2480 animales (sin construir)  
- Caseta para la calefacción 31,20 m²  
- Caseta 9,91 m²  
- Local técnico 38,44 m²  
- Caseta 4,56 m² (sin construir)  
Por lo tanto la superficie total construida para la parcela de 46.031 m² es de 1.850,25 m². Hay construida también una balsa de purines exterior a la explotación de 64,76 m². Cada nave cuenta con silos para el almacenaje del pienso. Se dispondrá de un depósito de almacenamiento de gasoil de 2.000 litros para la caldera de la calefacción.  
La capacidad total de la explotación será de 6.668 lechones de transición, lo que equivale a 133 UGM (grupo segundo, RD 324/2000). El sistema de manejo será todo dentro todo fuera. Se tendrán siempre 12 salas con animales y 3 en vacío sanitario. Entrarán lechones con una masa aproximada de 6 kg, transcurridas seis semanas, saldrán de la explotación con una masa de 20 kg aproximadamente.   
El volumen anual de purín estimado se calcula según las producciones de purín establecidas en el anexo I del Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las explotaciones porcinas. En este caso es de 2.733,88 m³ de purín/año. Para su almacenamiento se cuenta con la balsa ya mencionada y fosos interiores en cada una de las naves. Los materiales empleados garantizan la estanqueidad e impermeabilidad. La capacidad de almacenamiento total es de 1.236,07 m³. Luego la explotación tiene una autonomía suficiente para almacenar todos los residuos por un tiempo superior a los 3 meses que como mínimo exige la legislación (art. 5 del Real Decreto 324/2000).   
El purín se empleará como abono orgánico sobre superficies agrícolas de diferentes parcelas; adjuntándose el contrato de aceptación, cédula de propiedad y planos catastrales de cada uno de los propietarios. El purín recibirá un tratamiento previo con un activador biológico compuesto por bacterias y enzimas para mejorar sus características.  
El Promotor presenta las cédulas y planos catastrales de parcelas pertenecientes a la SAT La Laguna (nº 3514) por una superficie total de 48,9757 ha. Para una dosis de aplicación de 170 kg N/año la superficie agrícola de la que se dispone es suficiente (48,98 ha) destinada en su mayoría a cultivos herbáceos.   
Entre las medidas higiénico-sanitarias proyectadas, se incluye la colocación de malla metálica tipo pajarera en las ventanas para evitar la entrada de animales al interior de la granja; se dispondrá de vallado perimetral de la explotación y pediluvios. La explotación está diseñada de tal manera que los vehículos no tengan que entrar en la misma, se dispondrá de equipos de presión para el caso de que se deba entrar en la misma.  
El estudio adjunta una copia de la solicitud del informe de Patrimonio Cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998 del 11 de junio; tal y como se establece en la Orden de 3 de enero de 2005 de la CTH publicada en el DOGV nº 4922 (12/01/05), por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se han de tramitar ante la Conselleria.  
Para el abastecimiento de agua se dispone de un pozo y según el Estudio también se cuenta con abastecimiento de la red municipal de Sinarcas. Se va a tramitar el cambio de titularidad del pozo que actualmente figura a nombre de la SAT El Campillo, con una concesión de 40.000 m³. El estudio adjunta una copia de la solicitud del informe del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos (tal y como se establece en el art. 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje).   
La distancia al núcleo urbano es de 2.000 metros.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 25 de octubre de 2006, con la remisión por parte de la Dirección Territorial de la CTH, Área de Calificación de Actividades del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y Expediente Administrativo.   
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 151, de 27 de junio de 2006, sin la presentación de alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
- Dentro de los Anejos del estudio de impacto ambiental se adjuntan:  
- Copia de la solicitud del informe vinculante, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998 del 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano; tal y como se establece en la Orden de 3 de enero de 2005 de la CTH publicada en el DOGV nº 4922 (12/01/05), por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se han de tramitar ante la Conselleria.  
- Copia de la solicitud del informe vinculante del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, tal y como se establece en el art. 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. Se les adjunta una copia de la Concesión de Explotación del Pozo del que se abastece la explotación.  
- En el proyecto de actividad:  
- Copia de la Cartilla Ganadera actual con una capacidad para 4500 de lechones de transición.  
- Copia del seguro actual de retirada de animales muertos.  
- El expediente administrativo contiene los siguientes documentos:   
- Informe favorable del veterinario de Área.  
- Informe favorable del Arquitecto Técnico del Ayuntamiento.  
- Copia del edicto, publicación en el BOP y notificación a los vecinos de las parcelas colindantes.  
- Admisión a trámite por parte del Ayuntamiento de Sinarcas.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como Suelo No Urbanizable. Aptitud Agrícola Ganadera según las Ordenanzas Municipales. Tanto la construcción como la nave existente cumple los parámetros urbanísticos que establece el artículo 37.2 de las normas subsidiarias de Sinarcas.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Sinarcas no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental incluye una descripción del medio natural donde estará situada la explotación y que incluye: aire, agua, suelo, flora, fauna, paisaje y el entorno socioeconómico de la zona. Para la identificación, análisis y valoración de los efectos de las actuaciones previstas se han empleado matrices causa efecto, distinguiéndose entre las fases de elaboración del proyecto, construcción y funcionamiento de la explotación. Los principales acciones impactantes identificadas son:  
Fase de construcción:  
- Despeje y desbroce del terreno.  
- Movimiento de tierras.  
- Ruidos por la construcción de edificios y equipos.  
- Generación de residuos.  
Fase de funcionamiento:  
- Olores.  
- Generación de purín  
- Riesgo higiénico-sanitario.  
- Impacto visual por presencia de edificaciones.  
- Ruidos  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental las medidas correctoras propuestas son las siguientes:  
Fase de construcción  
- Con el objetivo de minimizar el impacto visual de la construcción los materiales empleados armonizarán con las construcciones tradicionales de la zona.   
- La vegetación forestal eliminada se limitará a la superficie ocupada por la explotación.  
- Los escombros generados se llevarán a un vertedero autorizado.  
- Todos los fosos para el almacenamiento de purines se construirán con materiales adecuados que garanticen su estanqueidad.  
Fase de funcionamiento  
- Para aminorar el impacto de los malos olores todas las naves mantendrá una ventilación constante. Se dispone de un sistema de ventilación dinámica compuestos por extractores y entradas de aire situados en la pared contraria. En las fosas de purines se aplicará un activador biológico degradador y desodorante.   
- La explotación dispondrá de un vallado perimetral de dos metro de altura, con postes de acero galvanizado dispuestos cada tres metros. Las ventanas tendrán telas metálicas tipo pajareras.  
- Todas las operaciones de aprovisionamiento y transporte se realizarán fuera de la instalación. Cuando el vehículo tenga entrar dentro de la misma se contará con una mochila con desinfectante para las ruedas. Las puertas de acceso se desinfectarán con cal. Se contarán con pediluvios en todas los accesos a las naves.  
- Se contará con la asistencia permanente de un veterinario.   
- Para reducir la carga contaminante y estabilizar el purín se le realizará un tratamiento previo. A la hora de su aplicación en el terreno se tendrá en cuenta lo establecido en el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y su aplicación será según la Orden de 29 de marzo de 2000, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.   
- Para la recogida de cadáveres se dispondrá de contenedores homologados de entre 800 y 1000 litros de capacidad situados fuera del recinto de la actividad ganadera. Una vez que la explotación disponga de la Licencia de Actividad y de la cartilla Ganadera, suscribirá un seguro de recogida y destrucción de cadáveres de acuerdo con el reglamento (CE) nº 1774/2002 de Parlamento Europeo y del Consejo de 3 octubre de 2002 por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales destinados al consumo humano.  
Por lo que respecta al Programa de Vigilancia Ambiental:  
- Se controlarán las medidas correctoras propuestas: estado del vallado perimetral, telas pajareras, estanqueidad de fosos, limpieza y ventilación de las naves entre otros.  
- Se comprobará la estanqueidad de los canales y de la balsa exterior.  
- La aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinaría la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
- Se realizará un seguimiento de las parcelas donde se aplica el purín, no permitiéndose su aplicación en los recintos improductivos.  
La actividad se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se adopten las medidas preventivas y correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental; ampliándose con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación porcina, situada en el Polígono 11, parcela 189 en el término municipal Sinarcas (Valencia) promovida por Hermanos Clemente C.B. siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Se deberá disponer de la Autorización Previa a la Construcción y Legalización para las nuevas construcciones emitida por el Organismo Competente. Se deberá presentar ante el Órgano Sustantivo.  
- Previo a concesión de la Licencia de Actividad, deberá disponerse del informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural. Se deberá presentar ante el Órgano Sustantivo.  
- Previo a concesión de la Licencia de Actividad, deberá disponerse del informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto. Se deberá presentar ante el Órgano Sustantivo.  
- En la distribución del purín en el terreno se respetarán las distancias recogidas en el RD 324/2000. Se tendrá en cuenta lo establecido en el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y por la Orden de 29 de marzo de 2000, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.  
- Se deberá disponer del seguro de retirada de cadáveres actualizado y suscrito para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada su retirada por empresa autorizada a tal efecto.  
- La explotación debería disponer de sistema efectivos de evacuación de las aguas pluviales y sistema de drenaje efectivos en la parcela, con el objeto de evitar encharcamientos en las proximidades de las naves, y la generación de cualquier tipo de lixiviado que pueda resultar contaminante, en caso que se produzca cualquier tipo de contacto con los residuos generados.  
- El resto de los residuos generados en la explotación deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
- Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 30 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 351-06/AIA  
Título: Centro de transformación de subproductos pecuarios  
Promotor: J. Canet SL.  
Autoridad sustantiva: Area de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Almassora (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
1.1 Antecedentes  
De acuerdo con el artículo 18 del Decreto 40/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana, se emite la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo con la petición del Area de Calidad Ambiental y a fin de dar cumplimiento a lo dispuesto en la Ley 2/1989 de la Comunidad Valenciana de impacto ambiental, el Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de dicha Ley y el Decreto 32/2006, de modificación del Decreto 162/1990.  
1.2 Característica más relevantes del proyecto:  
1.2.1 Ubicación: La industria se encuentra en Zona Preferente de Localización Industrial Agraria del municipio de Almassora, a 4 km del centro urbano y con coordenadas U.T.M. 7 46 727,02 / 44 28 821,17.  
1.2.2 Descripción de las actividades realizadas:  
La actividad desarrollada por J. Canet es la recogida, transporte y transformación de todo tipo de subproductos de origen animal no destinados al consumo humano. La empresa posee disponibilidad para gestionar el transporte, transformación, destrucción y eliminación de todo tipo de subproductos de origen animal (Material categoría 1,2 y 3) como planta de Categoría 1, homologada por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Según J. Canet la transformación y destrucción del material se realiza según el Real Decreto 1911/2000 y el Reglamento (CE) 1774/2002 del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002 por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados a consumo humano. En cualquier caso y puesto que el Real Decreto 1911/2000 fue parcialmente derogado por el Real Decreto 1429/2003, de 21 de noviembre, por el que se regulan las condiciones de aplicación de la normativa comunitaria en materia de subproductos de origen animal no destinados al consumo humano; la empresa deberá adaptarse a las disposiciones contenidas en dicho Real Decreto.  
La actividad se inicia con la recogida de animales muertos y subproductos de origen animal en las explotaciones por medio de vehículos homologados. Una vez en las instalaciones de la empresa, los subproductos siguen el proceso siguiente:  
- Descarga en tolva de crudos.  
- Primer triturado del material en un pre-triturador.  
- Segundo triturado en triturador -minimizador hasta obtener un producto de tamaño inferior a 50mm.  
- Almacenamiento en tolvas de pulmón.  
- Dosificación de dicho material a digestores donde se realiza un calentamiento del material hasta 160º durante 25 minutos para separar la parte lípida del resto hasta obtener un material llamado chicharro.  
- El chicharro pasa a un tambor rotativo realizándose cribado y prensado hasta separar la grasa de la harina. La parte sólida se esteriliza a 133ºC durante 20 minutos a una presión de 3 bares.  
- Después del secado y molienda se obtiene un producto apto para su utilización como combustible en las cementeras.  
1.2.3 Descripción de las instalaciones:  
Las instalaciones disponibles son:  
- Instalaciones de recepción: donde se realiza la recepción del crudo.  
- Instalaciones de acondicionamiento de crudos: nave industrial de planta rectangular donde se realiza el segundo triturado del material antes de que éste entre en los digestores continuos.  
- Instalaciones de transformación: en esta nave se realizan los procesos de digestión, separación y acondicionamiento del material.  
- Instalaciones de lavado de olores: se compone de captadores de olores distribuidos por toda la nave de transformación. Estos captadores aspiran las moléculas que originan el olor y las conducen por medio de conductos de acero a un lavadero de gases. En primer lugar el aire captado pasa por un lavador en vertical donde se realiza un primer lavado con HCLO4 a contracorriente, pasando a continuación a un lavador horizontal donde se realiza una ducha con NaOH para que finalmente el aire salga a la atmósfera por medio de una chimenea.  
- Instalación de producción de vapor: es una de las más importantes de la planta. Dicho vapor se utiliza para elevar la temperatura de los digestores, del esterilizador y de los depósitos de grasa para que ésta no se condense.  
El agua evaporada de los digestores continuos se recoge en un depósito pulmón denominado plenum. El plenum es el encargado de dosificar esta agua evaporada hacia los termodestructores. El agua evaporada que entra en los termodestructores se somete a una temperatura entre 850-950ºC para oxidar todas las partículas orgánicas que producen olor, de forma que quede vapor a alta temperatura y limpio que se utiliza en los procesos descritos. Si en la planta existe un excedente de vapor, el termodestructor lo libera a la atmósfera libre de olores; por el contrario, si existe un déficit de vapor se pone en funcionamiento la caldera que sirve de apoyo a la producción de vapor.  
- Instalación de refrigeración: la parte final del proceso requiere enfriar la harina antes de depositarla en la tolva de producto acabado; para ello la harina fina se transporta por un sinfín cerrado y refrigerado con agua. El agua proviene de un circuito de refrigeración en el que se encuentra una torre de refrigeración como elemento enfriador.  
- Almacenamiento de combustibles: existe un tanque enterrado de 50.000 litros que contiene fuel-oil, utilizado como combustible para la producción de vapor en la caldera y otro tanque aéreo de 40.000 litros que contiene gas-oil para abastecimiento de los vehículos.  
El tanque de fuel-oil se apoya con otro tanque aéreo de capacidad de 1500 litros del cual se nutre directamente la caldera.  
- Instalación de almacenamiento de grasa: se trata de una serie de depósitos donde se almacena la grasa. Actualmente la empresa busca un sistema de gestión de la grasa obtenida en el proceso abandonando su incineración en la misma empresa.  
1.2.4 Itinerarios de entrada /salida:  
Los vehículos que acceden a las instalaciones con Material de Categoría 1, acceden por la llamada zona sucia. Una vez realizada la descarga se procede a la limpieza y desinfección del vehículo saliendo éste por la llamada zona limpia. Los vehículos que realizan trabajos auxiliares acceden por una entrada distinta a las anteriores, válida para aparcamiento de vehículos ya desinfectados.   
1.2.5 Utilización de materias primas:  
- Agua: El agua empleada por la empresa proviene de pozo propio. El consumo medio es de 24.993m³/año. La Empresa posee permiso de la Confederación Hidrográfica del Júcar para extracción de 6.800m³/año con destino a uso industrial y ha solicitado nueva concesión para la extracción de 35.000m³/año.  
En cuanto a los vertidos, la empresa J. Canet, SL. realiza dos tipos: uno directamente al alcantarillado municipal (aguas residuales asimilables a urbanas) y otro directamente a la Rambla de la Viuda (aguas pluviales procedentes de la empresa), habiendo presentado documentación justificativa ante la C.H.J. de la ausencia de vertido a cauce.  
- Energía eléctrica: la empresa tiene un consumo medio de 1.724 MWh/año  
1.2.6 Emisiones y vertidos generados por la industria:  
- Oxidos de azufre y de nitrógeno, monóxido y dióxido de carbono, COT's.  
- Ruidos y vibraciones procedentes de los pretrituradores, y trituradores, digestores, precoladores,prensas,esterilizadores,molino,criba,digestores,termodestructores, torres de refrigeración y compresores de aire.  
- Olores: procedentes de las tolvas de crudos, digestores, esterilizador, etc.  
- Residuos: peligrosos y no peligrosos:la empresa tiene la consideración de pequeño productor de residuos peligrosos.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El día 17 de octubre de 2006, fue remitida desde el Area de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda documentación relativa el Expediente 103/05 IPPC, a fin de la emisión de la declaración de impacto ambiental, de acuerdo con el artículo 18 del Decreto 40/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana.  
La Información pública se realizó mediante publicación en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana del día 2 de agosto de 2006 y mediante Edicto expuesto en el Tablón de anuncios del Ayuntamiento de Almassora. Según certificado emitido por el Ayuntamiento de Almassora y escrito remitido por el Area de Calidad Ambiental, durante el periodo de información pública no se recibieron alegaciones.   
Informes sectoriales  
El expediente contiene:  
- Copia del informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico en materia de Contaminación Acústica.  
- Copia del Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Copia del informe del Servicio de Residuos Urbanos en materia de suelos contaminados.  
- Informe del Area de Calidad Ambiental.  
Afecciones legales  
De acuerdo con Certificado emitido por el Ayuntamiento de Almassora, el tipo de suelo donde se ubica la actividad está calificado en el PGOU, como Suelo Urbano Industrial, AO-12, ámbito noroeste dotacional Servicios, siendo el proyecto presentado compatible con dicho planeamiento.  
La actividad propuesta no afecta a ninguna figura de protección contemplada en la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana ni a ninguna zona LIC (Lugar de Interés Comunitario) o ZEPA (Zona de Especial Protección para Aves) que hayan sido propuestas ante la Comisión Europea para formar parte de la Red Natura 2000, de acuerdo con la Directiva 92/43/CEE, del Consejo, de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna silvestres.  
La industria J. Canet se encuentra próxima a la Vía Pecuaria Cañada Real de la Rambla de la Viuda y a la Rambla de la Viuda.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental identifica los impactos producidos en función de los elementos ambientales afectados, entre los que se destaca:  
- Impactos producidos sobre la atmósfera:  
a) Calidad del aire: los procesos realizados en la fábrica producirán una disminución de la calidad del aire debido a la generación de olores. Dicho impacto se valora como de signo negativo y moderado.  
b) Nivel de ruidos: producidos por los vehículos de transporte encargados de recoger y transportar el material y por los procesos llevados a cabo en las instalaciones industriales. El impacto se considera compatible.  
- Impactos producidos sobre la tierra y el suelo:  
a) Contaminación: se valora en el estudio de impacto la posibilidad de derrames de aceites o combustibles. Debido a las medidas correctoras empleadas, el impacto se considera compatible.  
- Impactos producidos sobre el agua:  
a) Recursos hídricos: Se producirá un impacto temporal y reversible por el consumo del agua procedente de pozo. Se destaca como impacto positivo la reutilización del agua procedente de diversos procesos y de las aguas residuales.  
b) Calidad del agua: impacto positivo debido a los sistemas de reutilización empleados.  
c) Aguas subterráneas: posible afección por contaminaciones y derrames fortuitos. Dicho impacto se considera compatible debido a las medidas correctoras empleadas.  
- Impactos producidos sobre flora y fauna: se ha considerado la posible afección a aves migratorias, ya que - según señala el estudio de impacto - a 10 km de la empresa se sitúa el paraje conocido como les Goles del Millars (Zona Húmeda, Zona ZEPA, y Paisaje Protegido de la Desembocadura del Riu Millars).  
a) Alteración del paso de aves migratorias: pueden ocasionar impacto sobre las aves las chimeneas de los termodestructores.  
- Impactos sobre el medio perceptual:  
a) Alteración sobre la calidad del paisaje: impacto de intensidad leve o media. Se considera compatible.   
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.  
La empresa tiene implantados distintos sistemas de gestión entre los que se encuentra un sistema de gestión medioambiental en el que existe un estricto seguimiento de los parámetros medioambientales y en el que se realiza seguimiento y análisis del nivel de ruidos, emisiones a la atmósfera, emisiones causadas por vehículos, planes preventivos para el control de olores, estudio acústico, gestión de residuos, ausencia de vertido a cauce público.  
Consideraciones jurídicas   
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental, Anexo I apartado 1 j) y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
De acuerdo con el informe emitido por el Área de Calidad Ambiental, los condicionantes emitidos en la presente Declaración de Impacto se entienden referidos a aspectos tales como fauna, flora, paisaje, espacios naturales protegidos, zonas húmedas, y otros, reservando a la Autorización Ambiental Integrada la evaluación de las afecciones ambientales derivadas de la emisión de contaminantes atmosféricos, generación de residuos, consumo de aguas, y vertido de aguas residuales, resolviéndose:   
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad Centro de transformación de subproductos pecuarios situado en Almassora (Castellón) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se respetará la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias en relación con la proximidad del Centro de Transformación a la Vía Pecuaria Cañada Real de la Rambla de la Viuda.   
2. De acuerdo con la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del paisaje, deberá aportarse el informe favorable del organismo de cuenca competente sobre la disponibilidad de los caudales en relación a la petición de aumento de la concesión de aguas procedentes de pozo o cualquier otro tipo de concesión necesaria para el adecuado suministro a la empresa.  
3. De acuerdo con la vulnerabilidad y accesibilidad de acuíferos de la zona y la proximidad a la Rambla de la Viuda, la empresa dispondrá de sistemas efectivos que aseguren la retención de cualquier tipo de vertido dentro del entorno de la fábrica y todo ello de acuerdo con las consideraciones que al efecto emita el órgano competente.  
4. Se disminuirá el impacto paisajístico de las instalaciones mediante su progresiva adaptación al cromatismo del paisaje y aumentando la proporción en el ajardinamiento de elementos de vegetación existentes en la zona.  
5. Se aplicará un programa de control de plagas debidamente documentado.  
6. En el caso de cese de la actividad, se desmantelarán aquellas instalaciones que vayan a ser abandonadas o sean innecesarias para posteriores usos. En caso de que esto no sea así, deberán desmontarse y demolerse todas las instalaciones dando a los restos un tratamiento adecuado y acorde con la legislación que en su momento esté en vigor.   
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 12 de diciembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 372/02 - AIA  
Título: Solicitud de la Concesión Directa de Explotación La Pedriza R Nº 2849.  
Promotor: Gravas y Derivados SA. (Grader SA.)  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón.  
Objeto del proyecto: Reclasificar las reservas de la Sección A a la Sección C y solicitar la Licencia de Actividad al Ayuntamiento de Alcora.  
Localización: La superficie cuya reclasificación se solicita se sitúa dentro de cuatro cuadrículas mineras, ocupa parcialmente la parcela 144 del polígono 25, del Municipio de Alcora, y parte de la parcela 1 del polígono 7, del Municipio de Onda (Castellón).  
Ref. órgano sustantivo: NMINC MIEXCD/2001/8 R/  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto   
Objeto del Proyecto  
Gravas y Derivados SA posee la Autorización de Explotación denominada La Pedriza nº 436, situada en la Sierra Las Pedrizas, la cual fue concedida el 18 de junio de 1975. La cantera dispone de Licencia de Actividad del Ayuntamiento de Onda desde el 23 de octubre de 1975, para explotar dentro de la parcela 1 del polígono 7. Desde entonces extrae calizas en dicho lugar.  
Tras requerimiento del jefe de la Sección de Minas de la Delegación Provincial de Castellón, adscrita entonces al Ministerio de Industria y Energía, de fecha 11 de julio de 1983, Grader SA presentó el estudio de impacto ambiental al que se refiere el artículo 9º del Real Decreto 2994/1982, de 15 de octubre, sobre Restauración de Espacios Naturales Afectados por Actividades Extractivas, que fue aprobado por virtud de resolución del 6 de junio de 1984.   
En la actualidad el frente de explotación se encuentra próximo al límite de separación entre los Municipios de Onda y Alcora, pero Gravas y Derivados SA carece de Licencia de Actividad del Ayuntamiento de Alcora.   
Grader SA ha solicitado al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial la reclasificación de parte de los recursos contenidos en la parcela 1 del polígono 7 del Municipio de Onda y de parte de la parcela 144, del polígono 25 del Municipio de Alcora, a la Sección C. El terreno donde solicita la reclasificación es el resultante de la intersección de las cuatro cuadrículas mineras solicitadas y la demarcación autorizada de La Pedriza nº 436, situándose el límite norte de la zona de extracción a la cota 255 metros.   
En fecha 17 de octubre de 2002 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remitió al Servicio de Evaluación de impacto ambiental un Proyecto de Explotación, Plan de Restauración y estudio de impacto ambiental para proceder a la Evaluación de impacto ambiental de dichos terrenos, los cuales se denominan La Pedriza R nº 2849.  
Delimitación geográfica de las cuadrículas mineras  
Las cuatro cuadrículas mineras citadas tienen la designación siguiente:  
Vértices Longitud Latitud  
P.P. 0º 11' 20'' W 40º 00' 20'' N  
1 0º 12' 00'' W 40º 00' 20'' N  
2 0º 12' 00'' W 40º 01' 00'' N  
3 0º 11' 20'' W 40º 01' 00'' N  
Nota: las longitudes están referidas al Meridiano de Greenwich.  
Características técnicas del proyecto  
La superficie de la parcela 1 del polígono 7 de Onda es de 630.776 m² y la superficie de la parcela 144 del polígono 25 de Alcora es de 289.043 m². La superficie total que se prevé explotar y restaurar en ambas parcelas es de 539.413 m² y 159.659 m² respectivamente, lo que arroja un total de 699.072 m², lo que supone un porcentaje de ocupación del terreno del 76%.   
El volumen de reservas es de unos 16.760.000 m³, que equivale a unas 41.900.000 toneladas. La vida operativa de la cantera es de unos 20 años, por lo que un cálculo aproximado y orientativo de la producción anual se sitúa alrededor de las 2.095.000 tm.  
El acceso a la cantera se realiza partiendo de la localidad de Alcora en dirección a Onda, por la carretera CV-21, después de recorrer 7.100 km se toma a mano derecha el camino Tossal del Corb, que conduce directamente a la entrada.  
En la cantera se explotan calizas oolíticas y dolomías de edad Kimmeridgiense Superior-Portlandiense. No se consideran comercializables las calizas, calizas margosas y margas cretácicas de edad Neocomiense-Barremiense que afloran en las instalaciones de tratamiento; además, en la colina Corral del Corb existe un yacimiento arqueológico, lo que haría incompatible la actividad minera.  
El sistema de explotación es mediante cantera a cielo abierto, con sentido de avance ascendente. Desde el inicio, el frente de explotación ocupaba todo el ancho de la autorización minera y avanzaba desde el sur hacia el norte, con bancos de 20 metros de altura. En el año 2005 el frente era un corte casi vertical, que llegaba a la cota más elevada del terreno y del cual producían simultáneamente 6 bancos.   
Por razones de seguridad debidas a un cambio en la estabilidad geotécnica del macizo, la dirección facultativa y la autoridad administrativa sustantiva decidieron abandonar el frente único y abrir dos nuevos frentes de explotación, los cuales parten respectivamente de los extremos oriental y occidental y avanzan hacia el centro de la cantera, siguiendo una línea paralela a la divisoria de municipios. La altura del banco de explotación se cambió a 15 metros, manteniendo el talud inclinado 82º respecto de la horizontal. El avance mediante dos frentes permite restaurar los terrenos en un lapso temporal menor que con el frente único.  
Este nuevo diseño condiciona las fases de restauración, las cuales van actuando en las áreas explotadas y agotadas, la zona central es la última en restaurarse. En el momento de redactar esta resolución, la cantera se encuentra en una fase de transición entre los dos tipos de frentes comentados anteriormente.  
El arranque se realiza mediante perforadora hidráulica (con martillo en cabeza y captadores de polvo) y ejecutando tres voladuras de producción cada dos meses. La carga máxima instantánea, según la norma UNE 22-381-93 y para el tipo de estructuras presentes en la zona, produce aceleraciones sísmicas por debajo del umbral establecido legalmente, por lo que no es preciso realizar un estudio preliminar o mediciones sistemáticas de las vibraciones. Grader SA realiza mediciones de control ocasionales.   
La maquinaria empleada está constituida por: 3 palas cargadoras frontales, un camión tipo volquete, una perforadora, 1 retroexcavadora y 7 camiones tipo bañera.  
Existen dos instalaciones de trituración y clasificación: una fija y otra móvil, ambas disponen de sistemas captadores de polvo y nebulizadores de agua con tensoactivos disueltos.  
Los bancos de explotación se remodelan para obtener los bancos de restauración, de 5 metros de altura, con bermas de ancho variable y taludes individuales inclinados 25º respecto de la horizontal.   
El terreno se recubre con un espesor de tierra vegetal de 0,50 metros y la revegetación se lleva a cabo a base de: Chamaerops humilis, Juniperus phoenicia, Rhamnus lycioides, Pistacia lentiscus, Pinus halepensis, Quercus ilex subsp. rotundifolia, Stipa tenacissima y Rosmarinus officinalis.   
En la cantera trabajan un total de 23 empleados.  
Entorno socioeconómico  
La cantera se sitúa aproximadamente en el ortocentro de un triángulo, en cuyos vértices se sitúan las urbanizaciones La Espuela, Las Delicias y Les Pedrissetes. Esta última es la más próxima, pues se sitúa a una distancia de unos 500 metros.  
Existen plantaciones de cítricos en el suroeste y noreste, adyacentes a la cantera.  
2. Alternativas  
No existe un estudio de alternativas, ya que el promotor solicita reclasificar las reservas de la Sección A a la Sección C y cuenta con la autorización de explotación.  
Tramitación administrativa  
1. Ttramitación   
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remite en fecha 17.10.2002 un Proyecto de Explotación, Plan de Restauración y estudio de impacto ambiental; con ella se inicia la tramitación del expediente 372/02-AIA.  
El 30.10.2002 se solicita un informe a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón sobre aspectos de su competencia. En igual fecha se le comunica al promotor el estado del expediente y se le requiere una ampliación de documentación.  
El día 22.11.2002 se solicita un informe a la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes sobre el Patrimonio Cultural Valenciano.   
El 17 de enero de 2003 se recibe el informe desfavorable de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 3.02.2003 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda remite dos copias del estudio de impacto ambiental.  
El día 7.02.2003 se realiza una consulta al Ayuntamiento de Onda. En igual fecha se le envía al promotor copia del informe de Patrimonio y se le requieren las actuaciones que relaciona la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes.  
En fecha 25 de marzo de 2003 se recibe la información solicitada al Ayuntamiento de Onda.  
El 7.10.2003 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite el Proyecto de Explotación, estudio de impacto ambiental, planos, Plan de Restauración y el resultado de la información pública, junto con copia de las alegaciones presentadas.  
El 23.10.2003 se devuelve al promotor la documentación más antigua por ser sustituida por la nueva y se le adjunta una copia de las alegaciones.  
El promotor remite el 2.12.2003 el documento Anexo 1 del Informe Preliminar - Memoria Técnica final sobre la prospección arqueológica del área afectada por las obras de ampliación de la Cantera La Pedriza, con el fin de que sea incluido en el expediente.  
El Ayuntamiento de Alcora remite, el 1.04.2004, el estudio de impacto ambiental, Proyecto de Explotación, Plan de Restauración, planos y anexos, de la Explotación La Pedriza nº 436, sobre las parcelas 143 y 144 del polígono 25 del Municipio de Alcora, para que se proceda al trámite de evaluación de impacto ambiental, como requisito previo al otorgamiento de la Licencia Municipal de Apertura.  
El día 4.02.2005 se solicita un informe sobre vías pecuarias a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón.  
El 7.02.2005 y con el fin de agilizar la tramitación, se le envía al promotor la documentación técnica existente, para que elabore una documentación refundida. En el mismo oficio se le comunica al titular que debe aportar el informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, sobre el Patrimonio Cultural Valenciano.  
El 1 de marzo de 2006 se recibe un informe de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
El titular, a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, remite el día 21.06.2005 la misma documentación técnica que se le había enviado el 7.02.2005 y otra más.  
En fecha 11 de enero de 2006 se solicita al Ayuntamiento de Alcora una copia de las alegaciones presentadas durante el trámite de información pública.  
El Ayuntamiento de Alcora responde el 24 de enero de 2006 que no se han presentado alegaciones durante el trámite de información pública.  
El 9 de febrero de 2006 se envía un requerimiento al promotor a través del Ayuntamiento de Alcora. En la misma fecha se remite una copia del mismo al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón.  
El 24 de febrero de 2006 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial comunica que es el órgano sustantivo del procedimiento administrativo.  
El 20 de marzo de 2006 se recibe un oficio de la Dirección General de Industria y Comercio en relación con el requerimiento de fecha 9-2-06.  
En fecha 4 de abril de 2006 y en relación con el requerimiento de fecha 9-2-06, se remite un escrito a la Dirección General de Industria y Comercio y otro igual al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón.  
El 27 de abril de 2006 el Jefe del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial envía una propuesta y solicita respuesta a la misma.  
El 4 de mayo de 2006 se responde a la propuesta planteada al jefe del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial y a la Dirección General de Industria y Comercio.   
El 25 de mayo de 2006 responde el Servicio Territorial de Industria al escrito de esta Conselleria, que fue enviado el 4 de Mayo de 2006.  
El titular remite, el 29 de mayo de 2006, una síntesis de información y responde preguntas que habían sido formuladas en el requerimiento de fecha 9 de febrero de 2006.  
El 31 de mayo de 2006 se le devuelve al promotor, vía autoridad administrativa sustantiva, toda la documentación existente en el Servicio de Evaluación de impacto ambiental y se le requiere que remita la correspondiente a La Pedriza R nº 2849.  
El Servicio Territorial de Industria responde, el día 20 de junio de 2006, que la documentación de La Pedriza R nº 2849 la remitió a la Dirección General de Gestión del Medio Natural el 15 de octubre de 2002.  
El 4 de julio de 2006 se cursa una advertencia de caducidad a través del Servicio Territorial de Industria y se envía una copia al promotor.   
En fecha 13 de julio de 2006 el Servicio Territorial de Industria remite la documentación de La Pedriza R nº 2849, visada el 20 de junio de 2003; además, solicita la declaración de impacto ambiental y un informe sobre el Plan de Restauración.  
2. Información pública  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 85 del Reglamento General para el Régimen de la Minería de 25-8-78, (BOE nº 295 del 11.12.1978) el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, Unidad de Energía y Minas, sometió a información pública la solicitud de Concesión Directa de Explotación La Pedriza R, número 2849, de la Sección C; se anunció en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón el 5.11.2002. Como resultado se produjeron varias alegaciones que se citan resumidamente a continuación.  
El Ayuntamiento de Alcora sometió a información pública la solicitud de Licencia de Actividad de La Pedriza nº 436 y la anunció en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón de fecha 28.02.2004, además publicó el edicto de fecha 19.02.2004 por término de 20 días y notificó a los vecinos inmediatos al lugar de la cantera. El Ayuntamiento certificó el 24 de enero de 2006 que no se han presentado alegaciones.  
3. Resumen de las alegaciones  
Joaquín Piquer Gimeno, con DNI nº 2.118.014 y domiciliado en Onda; José Luis Caballero Gil, con DNI nº 8.751.886 y domiciliado en Onda; Bienvenido Bou Pérez, con DNI nº 73.350.706 y domiciliado en Onda; Raúl Sánchez Vicent, con DNI nº 18.925.542 y domiciliado en Onda; todos ellos remiten las siguientes alegaciones:  
Alegación 1ª  
La Concesión Directa de Explotación La Pedriza R, nº 2849 es incompatible con el PGOU de Onda por las razones siguientes: la cantera se sitúa en suelo no urbanizable de protección forestal y paisajística, por la explotación discurren dos vías pecuarias situadas en suelo no urbanizable con protección de infraestructuras, la Homologación del PGOU de Onda en su artículo 8 y el artículo 6.35 de las Normas Urbanísticas del mismo Plan no autorizan la explotación de canteras en el Municipio.  
Si bien la actual explotación minera situada en el centro de las cuatro cuadrículas mineras solicitadas puede, según el ordenamiento urbanístico de Onda, seguir su actividad, debe entenderse que la actividad minera en el resto del territorio de las cuadrículas mineras solicitadas en el Municipio de Onda, supondría una nueva explotación por lo menos.  
Alegación 2ª  
Las cuatro cuadrículas mineras solicitadas se sitúan en el PORN de la Sierra del Espadán, en las Áreas Naturales de la Zona de Amortiguación de Impactos, donde está prohibida la minería, según el art. 67 del Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano.  
Alegación 3ª  
La explotación de la cantera modifica el clima, pues reduce la cota de la Sierra de Las Pedrizas y desprotege la zona naranjera del Municipio de Onda, y una amplia área de la Comarca de La Plana, de los vientos de componente norte.  
Las ondas generadas por las voladuras afectan los mecanismos electrónicos que controlan el sistema de riego.  
Alegación 4ª  
Existen viviendas situadas a 1.100 m al SO y a 700 m al SE. Las voladuras causan molestias por polvo y ruidos, pérdida de calidad de vida, depreciación inmobiliaria y posibles daños estructurales a la construcción.  
Alegación 5ª  
Dos vías pecuarias atraviesan las cuadrículas mineras solicitadas: La vía nº 3 de Onda denominada El Cordel de Almazora a La Pedriza y la vía nº 4 de Onda denominada El Cordel de Aragón, las cuales se verán afectadas. El alto valor ecológico de la zona aconseja mantener el trazado actual de las dos vías pecuarias.  
Joaquim-Xavier Meneu Gaya, con DNI nº 18.909.520 y domiciliado en Onda, alega el 27.11.2002 las razones siguientes:  
Alegación 1ª  
La Concesión Directa de Explotación nº 2849 es incompatible con el PGOU de Onda y con el PORN de la Sierra del Espadán, pues en una parte considerable de las cuatro cuadrículas mineras se prohibe la minería, además en el Municipio de Onda no se pueden abrir canteras nuevas.  
Alegación 2ª  
Gran parte de la zona meridional solicitada se dedica al cultivo de cítricos, son instalaciones modernas, grandes y con condiciones climáticas muy favorables; en caso de que las canteras tengan que sustituir explotaciones agrarias, deberían hacerlo en situaciones marginales o con cultivos decadentes.  
Alegación 3ª  
La cantera actual causa molestias a núcleos de habitantes próximos, que se verán incrementadas al aproximarse los frentes de explotación. El polvo, ruido y las vibraciones rompen el sosiego típico del campo.  
Alegación 4ª  
Por las cuadrículas mineras solicitadas pasa la vía pecuaria Cordel de Almazora a Las Pedrizas, cuyo trazado actual debería ser el límite de la actividad minera por permitir proteger el Tossal del Corb que posee restos arqueológicos de un poblado de la edad del bronce; además protegería por el oeste una zona amplia en contacto con el embalse de Sitjar, que posee buenas condiciones para la consolidación de los ecosistemas y los usos recreativos. Igualmente, por las cuadrículas pasa la vía pecuaria El Cordel de Aragón, su rebaje introduciría cambios paisajísticos y climáticos, además contiene vegetación protegida como el palmito y la carrasca.  
El Ayuntamiento de Onda presenta el 27.11.2002 las siguientes alegaciones a la Concesión Directa de Explotación La Pedriza R, nº 2849:  
1ª Incidiría considerablemente sobre el impacto visual de los parajes denominados Tossal del Corb y Pedrissa, clasificados en parte como suelo no urbanizable de protección forestal y paisajística en el PGOU de Onda.  
2ª Podría afectar el presente y futuro de las explotaciones del Consorcio de Aguas de La Plana que abastece el agua para riego a La Plana. Los pozos se encuentran ubicados en el límite de una de las cuadrículas mineras.  
3ª Existe riesgo de molestias y perjuicios a los vecinos residentes por emisiones de polvo, ruidos y vibraciones, pues la concesión de explotación se situaría a tan solo 700 metros de un núcleo residencial consolidado y destinado a vivienda.  
En fecha 21 de junio de 2005, el promotor formula 14 alegaciones basándose en antecedentes de hecho y dos alegaciones basándose en antecedentes de derecho; todo ello para solicitar la prórroga del expediente 372/02-AIA de la Cantera La Pedriza nº 436, entre tanto la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes emita el informe vinculante para la declaración de impacto ambiental.  
4ª Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
Se han solicitado informes a los Ayuntamientos de Onda y Alcora y a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda y a la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes. El titular ha remitido un informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes.  
Informes sectoriales  
- Conselleria de cultura, educación y deportes  
El informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes sobre el Patrimonio Cultural Valenciano, emitido el 17.01.2003, no es el informe final y además es desfavorable.   
- Ayuntamiento de Onda  
En fecha 25.03.2003 el Ayuntamiento de Onda manifiesta que Grader SA les asegura que no se trata de una ampliación de la actividad extractiva, sino que es un cambio de denominación de La Pedriza nº 436 a La Pedriza R nº 2849 y reclasificación de los recursos mineros de la Sección A a la Sección C, sin que ello conlleve ni ampliación ni variación en cuanto a la actividad de extracción. Dado que no se trata de una ampliación, el Ayuntamiento no ve inconveniente alguno, salvo reseñar que la zona está clasificada por el vigente PGOU como suelo no urbanizable protegido.   
En caso de tratarse de una ampliación o variación de la actividad autorizada, entonces el informe resultaría negativo, pues el PGOU de Onda impide el desarrollo de nuevas canteras o la ampliación de las existentes.  
- Ayuntamiento de Alcora  
El Ayuntamiento informa que el emplazamiento de dicha actividad se ajusta a las normas contenidas en las Ordenanzas Municipales que resultan de aplicación, y a las del planeamiento urbanístico vigente en dicho municipio, ya que se encuentra en suelo clasificado por el PGOU como suelo no urbanizable, con calificación común, donde se permite el desarrollo de este tipo de actividades.  
- Dirección territorial de territorio y vivienda  
El informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente indica que el titular está pendiente de que se apruebe la modificación del trazado de las vías pecuarias números 4 y 5 paralelas a la carretera que va desde Onda y Alcora al embalse de Síchar y a la población de Ribesalves, por la cota más baja de la parcela 144 del polígono 25, del Municipio de Alcora.  
Afecciones legales  
Aunque la zona de explotación se sitúa en Áreas Naturales y Áreas de Influencia Antrópica del PORN de la Sierra del Espadán y el suelo donde se realiza la extracción de las calizas está catalogado como suelo no urbanizable protegido, la fecha de entrada en vigor de esta legislación es posterior a la fecha de otorgamiento de la autorización de explotación, por lo que no se puede aplicar.  
La cantera afecta tres vías pecuarias:   
- La Vía Pecuaria nº 3, denominada Cordel de Almanzora a La Pedriza.  
- La Vía Pecuaria nº 4 Cordel de Aragón.  
- La Vía Pecuaria nº 5 Cordel de la Pedriza en Alcora.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
La cantera se sitúa en un entorno rural, con urbanizaciones próximas destinadas a viviendas, que precisan de quietud y sosiego para el normal desarrollo de las actividades sociales. En este sentido, las vibraciones inducidas en el terreno y el ruido, causados ambos por las voladuras, constituyen un impacto sobre el medio socioeconómico que se debe mantener por debajo de los umbrales estipulados legalmente.   
La actividad minera genera emisiones de polvo que pueden afectar adversamente a la salud de las personas y al desarrollo normal de las plantaciones más próximas. Es preciso aplicar rigurosamente las medidas de lucha contra las emisiones de polvo y vigilar su efectividad, a fin de anularlas o mantenerlas en la mínima cuantía posible.   
El proyecto inicial proponía extraer calizas hasta la cota de 220 metros, de este modo el farallón de la Sierra de Las Pedrizas desaparecería. Se generaría un impacto crítico en el microclima del lugar por modificar el régimen de los vientos fríos de componente noroeste, además el impacto visual y la contaminación acústica serían severos durante la fase de explotación, entonces la cuenca visual situada al norte de la cantera tendría una extensión mucho mayor.   
La cantera Las Pedrizas genera actualmente un impacto paisajístico de gran escala, con una cuenca visual muy extensa; se debe a que el frente de explotación es casi vertical y va desde la cota 220 m hasta la cumbre de la colina (328 m). Se produce simultáneamente de todo el frente.  
La producción de áridos genera un aumento del tráfico pesado en la red de carreteras de la zona, en especial las CV-21 y CV-189.  
Según los datos de la documentación técnica, el nivel freático local se encuentra por debajo de la cota mínima de extracción, por lo que la cantera ni se verá inundada ni disminuirá las reservas de agua subterránea. La calidad de las aguas tampoco se verá afectada por emisiones de líquidos procedentes del mantenimiento de la maquinaria, pues existe un lugar especialmente preparado para ello y se siguen procedimientos adecuados.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
El estudio de impacto ambiental ha identificado y valorado los impactos, incluye además el impacto al microclima si se llegara a explotar toda la cantera hasta la cota de 220 metros.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
El actual frente de explotación, tras 30 años de trabajos, seguirá causando un impacto paisajístico durante varios años; sin embargo, el Plan de Restauración constituye la principal medida correctora y reduce gradualmente el impacto con el paso del tiempo.   
El terreno restaurado posee una pendiente suave y gradual, suficiente para restablecer con garantías el drenaje hacia los cauces existentes, sin erosionar sobremanera el suelo.   
Se restituye la geomorfología característica del lugar, a pesar del impacto crítico que sufren las cotas del terreno, pues ha desaparecido el volumen de calizas extraídas.  
El proyecto definitivo fija la cota mínima de explotación (que se corresponde con la cota máxima de restauración) en los 255 metros para la orla septentrional de la cantera, con ello se preservan 35 metros del relieve, a diferencia del primer proyecto de la cantera, que al agotar las reservas dejaba una zona llana y horizontal (mesa) a la cota de 220 metros. Esta medida correctora pretende evitar, o al menos minorar, el impacto al microclima, y reduce los impactos acústico, visual y paisajístico sobre el vasto territorio situado al norte de la cantera.  
Para cumplir los objetivos del programa de vigilancia ambiental el titular propone realizar una visita al año, como mínimo, para comprobar que se toman las medidas señaladas, especialmente en lo que se refiere al riego de los accesos y pistas para controlar las emisiones de polvo, alteraciones sobre la hidrología superficial (drenaje, turbidez, etc.) y el estado de las plantaciones. La frecuencia mínima del seguimiento de las emisiones de polvo y ruidos debe ser diaria, el estado de la revegetación ha de controlarse con mayor frecuencia durante la época estival y cuando las precipitaciones sean escasas (como mínimo dos veces al mes).  
Las voladuras no emplean cordón detonante en superficie, gracias a lo cual se evita la generación de ondas aéreas de choque que causarían fuertes ruidos en las ventanas de los núcleos habitados próximos. La altura de los bancos de explotación se ha reducido 5 metros, por lo tanto cada voladura consumirá menor peso de explosivos. El promotor calcula la carga máxima instantánea por barreno, para las condiciones del entorno de la cantera Las Pedrizas, de modo que las vibraciones sísmicas inducidas se encuentren por debajo del umbral que marca la legislación al respecto, y no entrañen riesgos para las estructuras de las construcciones del entorno. El promotor realiza mediciones con sismógrafos para comprobar los cálculos.  
Los trabajos se realizan exclusivamente en horas diurnas para no perturbar el descanso nocturno a los habitantes del lugar.  
Las calizas de la cantera La Pedriza poseen suficiente porosidad secundaria para permitir la percolación del agua infiltrada en el suelo. El Consorcio de Aguas de La Plana no se verá afectado por la explotación de la cantera, pues no alcanzará el nivel freático; no disminuirá la cantidad de agua subterránea ni menoscabará su calidad.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a declaración de impacto ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el Anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, la solicitud de la Concesión Directa de Explotación de La Pedriza R Nº 2849, y su Plan de Restauración, siempre que se desarrollen de acuerdo con las condiciones enumeradas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución del citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. Ésta declaración de impacto ambiental está condicionada a la obtención, por parte del titular, del informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección de patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. La explotación de la La Pedriza R nº 2849 afecta el trazado de las vías pecuarias nº 3 Cordel de Almanzora a La Pedriza, nº 4 Cordel de Aragón y nº 5 Cordel de La Pedriza a Alcora; por lo tanto, esta declaración de impacto ambiental está condicionada a la obtención de la correspondiente autorización, ante el órgano administrativo competente por razón de la materia, para solventar la afectación de las mismas.  
3. Se evitarán las emisiones de polvo causadas por verter los escombros de una voladura ladera abajo.   
4. Las emisiones de polvo, que se puedan acumular sobre los cultivos próximos a la cantera, se controlarán con frecuencia semanal durante el período de floración; durante el resto del año se realizará el control mensual citado en el estudio de impacto ambiental.   
5. Se instalará una barrera vegetal, de buen porte, a lo largo de los perímetros suroeste y noreste, que se encuentran próximos a los cultivos citados en el punto anterior.   
6. En cualquier caso, si como consecuencia de los trabajos mineros llegara a acumularse una capa de polvo sobre los cultivos adyacentes, el promotor estará obligado a limpiarlos.   
7. Todas las superficies desposeídas de vegetación y suelo, capaces de emitir polvo durante las operaciones mineras, se regarán el número de veces necesario para que permanezcan húmedas durante la jornada laboral.   
8. Los escombros de las voladuras se regarán poco antes o durante la carga de las mismas. En caso de verse afectadas las operaciones de fabricación de áridos por el contenido en humedad adicionado, el titular cumplirá las medidas que la autoridad administrativa sustantiva arbitre para impedir o reducir las emisiones de polvo durante la carga de las voladuras.  
9. Los terrenos donde se afincan las oficinas y la porción adyacente de la ladera norte, por debajo de la cota 205 m, que ha sido utilizada como zona de acopios, no figuran restaurados en el plano denominado Planta Final Restauración. Se deben desmantelar las instalaciones, luego se ripará el terreno y se completará la restauración del mismo.  
10. Para controlar la erosión del terreno restaurado, el promotor remitirá dentro del Plan de Labores anual, los planos de drenaje donde figuren las cunetas, bajantes y disipadores de energía y balsas de decantación, tan pronto como el avance de los trabajos de restauración adquieran suficiente entidad para ello. En el mismo documento aportará los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental y de la auditoría medioambiental que se explica en la página 240 del estudio de impacto ambiental.  
11. Los bancos individuales de restauración poseerán bermas de ancho variable, a fin de preservar la naturalidad del relieve.  
12. La especie vegetal albada (Gypsophila struthium subsp. hispanica) es exclusiva de suelos ricos en yeso, por lo tanto no se incluirá en la lista de especies empleadas para revegetar. Las especies que se emplearán en revegetación son las siguientes: Chamaerops humilis, Juniperus phoenicia, Rhamnus lycioides, Pistacia lentiscus, Pinus halepensis, Quercus ilex subsp. rotundifolia, Stipa tenacissima y Rosmarinus officinalis. La densidad de plantación y la dosis de siembra serán aquellas que permitan obtener, como mínimo, una densidad de vegetación similar a la existente en el terreno forestal adyacente. La plantación no seguirá patrón alguno, sino que imitará la distribución natural de la vegetación.  
13. Las especies vegetales que se utilicen en la restauración deben cumplir las disposiciones de calidad y procedencia que se especifican en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción.  
14. En la zona norte de la cantera, por debajo de la cota 255 m, existen manchas de vegetación arbórea densa que deben preservarse; para prevenirles posibles daños por desprendimientos de rocas y deslizamientos de escombros, se colocarán barreras de contención interpuestas entre dicha vegetación y la cantera.   
15. Con el objeto de prevenir posibles incendios en el terreno forestal contiguo, se deberán cumplir las dos condiciones siguientes:  
- Debe existir una franja de 25 metros de anchura separando la cantera y demás instalaciones de la zona forestal contigua, que se encontrará permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta dos tercios de la altura total de cada pie, así como un camino perimetral. En caso de estar situada la cantera en un lugar de viento fuerte se ha de aumentar la franja de 25 metros a 50 metros, al menos en las direcciones de los vientos más desfavorables.  
- Dispondrán de los Planes de Autoprotección de empresa que recoge el Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunidad Valenciana (Decreto 163/1998, del Gobierno Valenciano).  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 12 de diciembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 343/06-AIA  
Promotor Galvanizadora valenciana, SA.  
Autoridad Sustantiva Dirección General de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Objeto proyecto Ampliación de Central de Cogeneración a gas natural  
Localización Polígono Industrial Castilla, parcela 95-96 vial 2, en el municipio de Cheste (Valencia).  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.  
El objeto del proyecto es optimizar el consumo de energía térmica para el proceso de galvanizado en caliente, por inmersión en cinc fundido, que se realiza en la industria de la empresa Galvanizadora Valenciana, SA, en Cheste, mediante la ampliación de la actual planta de cogeneración que consta de un motor generador a gas natural de 803 kW.  
La ampliación de la cogeneración consiste en la instalación de un motogenerador a gas natural de 1.416 kW con alternador de 2.080 kVA, que genera energía eléctrica y energía térmica. Esta segunda instalación, toda ella ubicada en terrenos de la parcela industrial, trabajará de forma independiente a la instalación existente, tanto en lo referente a la producción de energía eléctrica como a la recuperación de calor.  
La energía térmica procedente de los gases de escape (400ºC) se destina al secadero de piezas, que también recibe los gases de la instalación existente. De la refrigeración de las camisas del motor se obtiene aire caliente (70ºC) y agua caliente (90ºC) que se destina su aprovechamiento energético para las centrífugas del proceso industrial y, el aire caliente del aerorefrigerador, para calentar la Nave industrial y para el Secadero de piezas.  
La energía eléctrica generada en la cogeneración que no se utilice por la industria será enviada a la red. La Central eléctrica transformadora que se instale estará interconectada en paralelo con la red de la compañía distribuidora Iberdrola SA.U.  
El motor estará ubicado dentro de un Contenedor prefabricado y con materiales aislantes (12,2 m x 3 m x 2,6 m de alto), diseñado para albergar todos los equipos necesarios. Se dotará de una chimenea de 6 metros de alta para evacuar a la atmósfera los gases de escape que no se utilicen en el proceso industrial, situaciones de emergencia u otros casos excepcionales (mantenimiento).  
Tramitación Administrativa  
En fecha 2 de octubre de 2006 se recibe de los servicios territoriales en Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda, la documentación remitida desde la Dirección General de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes sobre una Instalación eléctrica la cual corresponde a la Ampliación de la instalación de Cogeneración a gas natural con un motor de 1.416 kW en la industria de galvanizado de la empresa Galvanizadora Valenciana, SA., sita en el Polígono Industrial Castilla de Cheste, consistente en:   
- Proyecto técnico de centro de transformación de generación de energía para instalación de cogeneración (visado nº 605606 de 22/05/06)  
- Proyecto de central generadora de energía eléctrica. Instalación de cogeneración (visado nº 605679 de 23/05/06)  
- Estudio de impacto ambiental de la Ampliación de instalación de cogeneración de Galvanizadora Valenciana, SA en Cheste (Valencia), con fecha: mayo de 2006.  
- Estudio Acústico de la Ampliación de instalación de cogeneración de Galvanizadora Valenciana, SA en Cheste (Valencia), con fecha: mayo de 2006.  
En el oficio de remisión de la documentación de la Dirección General de Energía se informa de la realización de la Información Pública, cuyo anuncio ha sido publicado en el BOP nº 170 de fecha 19/07/06 y durante el periodo de exposición al público no se han presentado alegaciones.  
En fecha 28 de noviembre de 2006 la empresa presenta Informes de control de emisiones a la atmósfera y acústica correspondientes a la vigilancia ambiental de la instalación de cogeneración actual. Dando a conocer el contenido de estos informes al Servicio de Protección Contaminación Atmosférica de esta Conselleria el 30.11.2006.  
En fecha 30 de noviembre 2006, como resultado de nuestra petición de aclaración del flujo de energía del proyecto que se hizo de forma verbal con la empresa técnica redactora, se recibe información técnica y planos del proyecto técnico con leyenda.  
En fecha 15 de diciembre de 2006,se recibe la respuesta del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico que informa lo siguiente:  
«Según el informe de medición de gases de combustión realizado en el foco correspondiente a la instalación de cogeneración, los valores de emisión de dicho foco se encuentran dentro de los límites máximos establecidos en el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, del Consell, por el que se desarrolla la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de la Generalitat de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.»  
En el Informe de los resultados obtenidos en el control de ruido generado por la instalación existente, sería conveniente aclarar, ya que no se indica, si el procedimiento de medida seguido se ajusta al establecido en el anexo II del Decreto 266/2004. En cuanto al resultado de las mediciones realizadas, y dado que se están superando los límites marcados por la legislación, deberán definirse las medidas correctoras a implantar tendentes a reducir los niveles de ruido generados por la planta.  
Consideraciones ambientales  
El presente proyecto de ampliación de la instalación de cogeneración a gas natural de la industria de galvanizado, se ubica en la parcela industrial que ocupa la industria en el Polígono Industrial Castilla del municipio de Cheste.  
El lugar de ubicación del proyecto corresponde a una zona muy antropizada por su uso industrial y las infraestructuras que conlleva todo polígono industrial. Este polígono se encuentra rodeado de terrenos de cultivo.  
De la descripción medioambiental contenida en el estudio de impacto ambiental que es bastante general y referida a un área espacial superior a la del término municipal de Cheste, se extrae que: El clima de la zona es mediterráneo. La pluviometría es irregular debido a las fuertes precipitaciones tormentosas a finales del verano y principios de otoño. La vegetación potencial existente en determinados enclaves es arbórea y esclerófila (Quercus ilex rotundifolia) con sotobosque denso y muy diverso, quedan retazos de la vegetación de ribera en los cursos de los ríos de la comarca que ha medida que desaparece es sustituida por formaciones de cañaverales. La fauna es la típica de los cultivos del entorno al polígono. Se diferencian 5 Unidades Ambientales: Ud. 1) la zona industrial donde se ubica el proyecto; Ud.2) zona residencial, casco urbano de Cheste; Ud. 3) Equipamientos, es la zona educativa próxima al polígono industrial; Ud. 4) campos de cultivo próximos a la parcela de actuación y Ud. 5) zona montañosa próxima al polígono.   
Respecto a los riesgos de la zona objeto del proyecto se determina, a la vista de la cartografía correspondiente, que no existen riesgos de deslizamiento ni de inundación y la peligrosidad sísmica según la NCSE-02 es 0,04 (ab (0,08g (bajo), y si existe riesgo de contaminarse las aguas subterráneas, pues la zona presenta una vulnerabilidad alta (según queda reflejado en el plano del EIA).  
Los impactos ambientales procedentes de la instalación de cogeneración corresponden a la generación de residuos y emisiones a la atmósfera.  
Los residuos contemplados en el EIA procedentes de la cogeneración son: el aceite usado para lubricar el motor que se considera residuo peligroso (RP's) y el vaciado periódico del agua de refrigerar el motor que va por un circuito estanco. Se considera que el vertido de esta agua a la red de saneamiento general no producirá ningún problema.  
Las emisiones de contaminantes a la atmósfera, procedentes de la combustión del gas natural, corresponden a los óxidos de nitrógeno NOx, CO y CO2   
Estos gases una vez que han pasado por la caldera de recuperación son eliminados directamente a la atmósfera, sólo en circunstancias de emergencia son vertidos a la atmósfera sin pasar por la caldera. En el EIA se establece como criterio de los valores límites de emisiones que no se han de superar a los establecidos en el RD 833/1975, apartado 27 del anexo III.  
Otro tipo de emisiones son las acústicas y vibraciones. El ruido que produce el motor en funcionamiento es de alrededor de los 97 dB(A) y se considera un foco a atenuar. Teniendo en cuenta la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, el nivel máximo para la actividad industrial es de 70 dB(A) durante el día y de 60 dB(A) durante la noche.  
Por el cese de la actividad no se espera la producción de impactos ya que cesa de consumir recursos como agua, gas natural y electricidad, y se cesa de producir residuos peligrosos y no peligrosos, emisiones gaseosas, acústicas.  
Por el cierre de la empresa, se espera únicamente residuos de tipo inertes, consecuencia de la demolición de las instalaciones y su transporte a vertedero. En esta situación y concretándose en la instalación de cogeneración, hay que tener en cuenta que todo envase o recinto que ha contenido sustancias peligrosas o material impregnado de tales sustancias peligrosas son también considerados como residuos peligrosos y como tales deben ser entregados a empresas autorizadas para su tratamiento o eliminación.  
En el EIA se dice que «no se produce impacto sobre el medio acuífero pues la cogeneración no realiza vertidos a dominio público hidráulico». Lo que se debe evitar, para no contaminar el acuífero de la zona, es cualquier vertido al terreno de residuos peligrosos como es el aceite usado del motor,  
Medidas correctoras que se establecen a los impactos generados por la ejecución de la cogeneración:  
- Las emisiones de contaminantes a la atmósfera, en situaciones de emergencia (sin aprovechamiento energético), serán evacuadas a través de una chimenea con una altura real de 6 metros y 0'50 m de diámetro en cuyo diseño se ha aplicado la Orden de 18 de octubre de 1976 de Ministerio de Industria. Ante fallos de funcionamiento del motor se prevén: control y mantenimiento periódico del motor, cese de la operación de la planta y corrección de los parámetros de la combustión y nuevo control de emisiones.  
- Durante el funcionamiento normal las emisiones de contaminantes serán vertidas de forma continúa, ya que la industria funcionará más de 8.000 h/año, a la atmósfera a través de la/s chimenea/s que dispone la Caldera y/o Secadero de la industria.  
- El ruido producido por el motor según fabricante, de 97 dB es atenuado mediante la ubicación del motor en el interior de un contenedor que está fabricado con materiales aislantes, estimándose 33 dB el nivel de transmisión a través del contenedor. El ruido producido por el aire caliente al salir de la planta de cogeneración que es atenuado al pasar por conductos aislados con fibra de vidrio y cubierto con chapa de hierro, resultando 31 dB el nivel de transmisión para los conductos. En el resto de tuberías que son susceptibles de producir ruido se propone como medidas: colocación de bridas flexibles que rompan la propagación del sonido, isofónicas, y el control y limitación de velocidades a menos de 2 m/sg.   
Para la instalación de cogeneración que existe en funcionamiento se aplicarán las medidas correctoras tendentes a reducir los niveles de ruido generados por la planta, como informa el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico a la vista de los resultados de las mediciones de control efectuadas. Asimismo indica, dicho Servicio, que el procedimiento de medida seguido se ajuste al establecido en el Anexo II del Decreto 266/2004.  
- Para reducir y no transmitir las vibraciones se montarán todas las máquinas sobre bancada dotada de amortiguación.  
- El aceite usado de lubricar el motor. Se recogerá en bidones para posteriormente ser evacuados a planta de tratamiento autorizada.  
En el Programa de Vigilancia Ambiental contenido en el EIA se establece realizar un seguimiento y control de las emisiones gaseosas de contaminantes a la atmósfera, emisiones acústicas, y controlar la gestión de los residuos peligrosos generados como es el caso de los aceites usados.  
En los controles de las emisiones gaseosas (NOx, CO,CO2), éstos serán realizados por Entidad Colaboradora con la administración o por Laboratorio especializado, con una primera medición a la puesta en marcha de la instalación y posterior revisión anual de los parámetros analizados.  
Se redactará un informe anual, ante los datos obtenidos de los controles realizados, conteniendo los niveles de impacto detectados, la eficacia observada de las medidas correctoras y/o la implantación de nuevas medidas correctoras y la adaptación del Plan de vigilancia de la nuevas situaciones.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I apartado 2 f) del Decreto 162/90, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Ampliación de Central de Cogeneración a gas natural de la industria de galvanizado de la empresa Galvanizadora Valenciana, SA ubicada en el Polígono Industrial Castilla, parcela 95-96 vial 2, en el municipio de Cheste (Valencia), siempre que se desarrolle cumpliendo lo establecido en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los aceites usados de los sistemas de lubricación, los posibles derrames, filtros, baterías usadas, envases vacíos, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo peligroso, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. La empresa deberá actualizar su inscripción en el Registro de productores de residuos peligrosos, exponiendo las nuevas previsiones en cuanto a volumen y tipología de residuos generados.   
2. La zona destinada al almacenamiento de los residuos peligrosos será una zona que estará pavimentada, cubierta, ventilada, con cubeto o sistema/s que permita ante vertidos accidentales la retención y recogida del residuo de forma individual, evitando la mezcla de los residuos peligrosos derramados que pueden suponer un aumento de su peligrosidad o dificultar su gestión. El tamaño de los cubetos de retención donde se ubiquen envases con residuos líquidos, como los aceites usados, ha de permitir retener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño allí depositado o el 10% del total.  
3. Se cumplirá lo establecido en el Título IV capítulo II Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios y en el Título II capítulo II Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
Se definirán e implantarán las medidas correctoras tendentes a reducir los niveles de ruido que se generan en la planta de cogeneración actualmente en funcionamiento. Se tendrá en cuenta en las mediciones de control que el procedimiento de medida se ajuste a lo establecido en el anexo II del Decreto 266/2004.  
4. Los equipos de transferencia de masa de agua en corriente de aire con producción de aerosoles, que existan en la instalación, han de cumplir lo dispuesto en el Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.  
5. Se procederá a la medición anual de las emisiones a la atmósfera de los gases de escape de la instalación, cuyos resultados no han de superar los límites máximos establecidos en el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, del Consell, por el que se desarrolla la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de la Generalitat, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
6. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (mediante escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
7. Periódicamente serán remitidos a esta Conselleria los informes con los resultados y conclusiones obtenidos en el desarrollo del programa de vigilancia ambiental.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 18 de diciembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 377/06-AIA  
Título Explotación de Terneros de Cebo en Titaguas  
Promotor Antonio Villar López  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Titaguas  
Objeto del proyecto Obtención de la Licencia de Actividad para la explotación de vacuno de cebo  
Localización: Polígono 509 parcela 744, término municipal de Titaguas (Valencia).  
Descripción del Proyecto  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad de una explotación de terneros de cebo. Las características del proyecto se resumen a continuación.   
La explotación estará ubicada dentro de una parcela de 24.340 m², la superficie ocupada es de 5.620 m². La explotación contará con:  
- Cinco naves de cebo iguales. Cada nave de cebo contará con 10 módulos. Tendrá una zona cubierta con solera de hormigón y un parque exterior con suelo de tierra.   
- Estercolero. Solera de 244 m² en pendiente con fosa para la recogida de lixiviados impermeable.  
- Lazareto incluido dentro de una de las naves de cebo.  
- Pajares de 60 y 65 m² cada uno.  
La capacidad de la explotación está prevista para 1000 cabezas de cebo (600 UGM, vacunos de más de seis meses y hasta dos años). Entrarán terneros con una masa aproximado de 150 kg y permanecerán en la explotación hasta alcanzar 350-400 kg. Se esperan 1,2 ciclos/año. El sistema de manejo será todo dentro todo fuera.   
Los residuos generados en la explotación serán: estiércol, residuos sólidos, aguas residuales y cadáveres.   
El estiércol generado (deyecciones y paja) se empleará como abono orgánico aunque también se contempla la posibilidad de entregarlo a un gestor. Se tiene previsto disponer de un libro de registro en el que se refleje la fecha de entrada y salida, la cantidad y el receptor a donde irá destinado el estiércol. La decisión final se tomará antes del inicio de la actividad aportándose la documentación pertinente. El estiércol generado si es destinado a cultivos, se someterá a un proceso de compostaje pasivo sobre una superficie impermeable y posteriormente será trasladado al estercolero. Se ha estima una producción de estiércol de 6.753 Tm/año en función de los datos que configuran el Código Valenciano de Buenas Prácticas (vacuno- animales jóvenes). Las aguas residuales se almacenarán en una fosa que se llevará a la depuradora mediante camión cisterna.  
Las aguas pluviales se canalizarán evacuándolas hasta la rambla cercana a la explotación.  
El suministro de agua procederá de la red abastecimiento municipal. Se adjunta informe del Ayuntamiento de disponibilidad ante el aumento del consumo. Se tiene previsto dotar a la explotación con un depósito de almacenamiento de 100.000 litros.  
La distancia a Titaguas es de 1.675 metros aproximadamente.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 30 de octubre de 2006, con la remisión por el Ayuntamiento de Titaguas del proyecto de actividad, del estudio de impacto ambiental y el Expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 120, de 22 de mayo de 2006, edicto e información a los vecinos. No se han presentado alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 30 de octubre de 2006, el ayuntamiento de Titaguas remite al área de impacto ambiental el expediente con la siguiente documentación: Expediente municipal, proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental.   
Dentro del proyecto de actividad se adjunta:  
- Informe favorable de la CAPA.  
En el Expediente Municipal:  
- Certificado del Ayuntamiento ante el incremento de agua previsto como consecuencia de la implantación de la actividad.  
- Informe provisional de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte respecto al patrimonio etnológico y arqueológico.   
- Informe favorable del técnico Municipal con fecha 9 de mayo de 2006.  
- Copia del edicto, publicación en el BOP y la comunicación realizada a los vecinos.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como Suelo No Urbanizable común según las normas contenidas en las Ordenanzas Municipales que resultan de aplicación y a las del planeamiento urbanístico vigentes en este Municipio.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Titaguas no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.   
El estudio de impacto ambiental incluye una descripción del medio natural donde estará situada la explotación y que incluye: aire, agua, suelo, flora, fauna, paisaje y el entorno socioeconómico de la zona. Se aporta también cartografía referente a los posibles riesgos naturales que pueden afectar a la zona: riesgo de inundación, vulnerabilidad de acuíferos, erosión y riego de deslizamiento entre otros. En el estudio se hace referencia a la cartografía Temática de la COPUT en cuanto al riesgo de inundabilidad. Consultada la Cartografía del Plan de Acción Territorial de Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA, hoja 637-638) y el visor cartográfico de la CTH de Afecciones y Planes de Acción Territorial, la zona donde se sitúa la parcela no está clasificada con ningún nivel de riesgo de inundación.  
En el estudio de las alternativas se hace referencia, al sistema de alojamiento, materiales y equipos en la construcción y el desarrollo de la actividad y en el manejo de los residuos generados.  
Se han identificado las posibles acciones impactantes y los factores potencialmente impactables que se producirán en la construcción y desarrollo de la actividad proyectada. Para la valoración se ha empleado una matriz de impacto.   
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental algunas de las medidas correctoras propuestas son las siguientes:  
Fase de construcción  
- Se minimizarán los movimientos de tierra y la superficie de desbroce.  
- Se reutilizará el suelo vegetal extraido.  
- En la construcción se emplearán materiales que armonicen con el entorno.  
- Se emplearán pantallas verdes con especies autóctonas.  
- En caso de la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos se suspenderá la actuación, se delimitará el perímetro y se notificará inmediatamente a la Conselleria de Cultura.  
Fase de explotación  
- Se realizará una buena gestión del estiércol para minimizar olores, posible contaminación de acuíferos o suelos y las emisiones atmosféricas. La dosis de aplicación se ajustará a las necesidades de los cultivos de acuerdo con el plan de fertilización establecido. La forma de aplicación se ajustará al código de Buenas Prácticas Agrarias.  
- La explotación quedará cercada con un vallado perimetral.  
- Se impermeabilizará el suelo de la zona de estabulación y depósito de almacenado de residuos.  
En cuanto al Plan de Vigilancia Ambiental propuesto, éste se considera adecuado.  
La actividad se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se adopten las medidas preventivas y correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental; ampliándose con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la construcción de la explotación de vacuno de cebo, situada en el Polígono 509, parcela 744 en el término municipal Titaguas (Valencia) promovida por Antonio Villar López siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Previo a la concesión de la Licencia de Actividad y dependiendo de la gestión final que tenga el estiércol. Para la aplicación del estiércol como abono, se deberá presentar el cálculo justificado de la superficie total necesaria para una dosis de aplicación de 170 kg N por ha y año. Se deberá aportar también, los contratos de aceptación de los propietarios de las parcelas, los planos y cédulas catastrales. Sólo podrá emplearse sobre superficie agrícola. A la hora de su aplicación en el terreno se tendrá en cuenta lo establecido en el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y por la Orden de 29 de marzo de 2000, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias. Se deberá disponer también del contrato firmado con la empresa gestora del estiércol. Indicando la frecuencia de recogida y cantidad entregada.   
- Previo a la concesión de la Licencia de Actividad, deberá disponerse del informe favorable definitivo de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, debiendo ser presentados ante el Órgano Sustantivo.  
- Por lo que respecta a las aguas pluviales canalizadas. Se deberá asegurar que en ningún momento entra en contacto con zonas sucias de la explotación que pueda hacer que su vertido a cauce deteriore la calidad de las aguas superficiales o subterráneas.   
- Como medidas higiénicas y sanitarias la explotación dispondrá de un vallado perimetral que aísle la explotación y de un vado sanitario contra posibles transmisiones de enfermedades.   
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 19 de diciembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 410/06-AIA  
Título: Declaración de Interés Comunitario para Parque Fotovoltaico de 5MWp   
Promotor: Generación de Energías Alternativas SL.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Término municipal de Crevillent (Alicante), Partida El Realengo, Polígono 37, parcela 111.  
Descripción de la Actividad  
El objeto del proyecto es la obtención de una Declaración de Interés Comunitario para la instalación de una planta solar fotovoltaica en la Partida El Realengo, Polígono 37, parcela 111, del término municipal de Crevillente (Alicante) en suelo clasificado como No Urbanizable. El proyecto está promovido por Generación de Energías Alternativas SL., empresa concesionaria para uso privativo del terreno por 30 años.  
La superficie de la parcela es de 111.125 m². Dispone de tres accesos (por el nor-este, este y sur-oeste) desde caminos perimetrales. La superficie ocupada por los paneles solares será de 36.920 m² y por las construcciones será de 455,50 m².   
La parcela dispone de abastecimiento de agua y energía eléctrica (mediante CT de intemperie) y existe un almacén biológico de aguas residuales. Las aguas pluviales se evacuan a través del azarbe perimetral.  
En la actualidad, la parcela se encuentra ocupada por instalaciones deportivas abandonadas y en estado ruinoso. Como actuación previa, las mismas serán desmanteladas y se procederá al desbroce de la cubierta vegetal y movimiento de tierras.  
Las placas solares se anclarán en losa de hormigón apoyada sobre el terreno natural de la parcela. A tal fin, se realizará el terraplenado de las plataformas para recibir la capa de zahorras, base de las cimentaciones. La altura máxima de las placas sobre el suelo será de 0,97 m. Se instalarán también edificaciones de tipo desmontable para los centros de transformación y para el personal de vigilancia y mantenimiento. La altura máxima de las edificaciones será de 3 m. En el edificio para el personal dispondrá de desagüe conectado a depuradora prefabricada.  
Se indica que se realizarán dos tendidos subterráneos de red eléctrica, uno de media tensión y otro de baja tensión. Los mismos se conectarán con los 9 centros de transformación que está previsto instalar para evacuación de la energía. Se ha solicitado permiso para modificar el trazado de una línea de 20 kV que cruza la parcela y que crearía sombras sobre los paneles.  
Se pavimentará el camino perimetral y la zona de aparcamiento y se va a mantener el vallado existente, de 2 m de altura. Se dispondrán plantaciones arbóreas de porte bajo que evitarán posibles deslumbramientos a los vehículos que circulen por la cercana AP-7 y no producirán sombras sobre los paneles. Las zonas libres se destinarán a zonas verdes y se plantarán especies autóctonas.  
Respecto a los módulos fotovoltaicos o paneles solares:  
- Se ha seleccionado la solución de placas fijas orientadas al Sur  
- Se colocan sobre estructuras metálicas (acero galvanizado) con cimentación de hormigón  
- Se instalarán módulos de alto rendimiento de silicio policristalino  
Se prevé instalar una potencia total de 5 MW. Se indica que la energía será evacuada a la red siguiendo las indicaciones de la empresa suministradora de la zona.   
Consideraciones ambientales  
La parcela donde se ubica la actuación no está sometidas a ninguna figura de protección. No obstante, está situada en las proximidades del Parque Natural del Fondo d'Elx, a pocos metros del límite exterior de la zona de ordenación periférica del mismo.  
Debido a que la parcela se destinó a usos deportivos y se acometieron obras para este uso, la misma se encuentra altamente antropizada por la existencia de pistas deportivas, graderío y caminos interiores. Hay vegetación que ha colonizado la parcela, pero su estado de conservación es bajo por la presión antrópica.   
Se expone en el estudio de impacto ambiental que la presencia de especies animales sensibles (no se identifica ninguna especie protegida) no supone limitación a la actuación, ya que la uniformidad de los terrenos colindantes y la proximidad del Parque Natural aseguran su conservación.   
Pese a la cercanía al Parque Natural, la zona está catalogada como de vulnerabilidad baja de acuíferos (cartografía de la Conselleria de Territorio y Vivienda) y no existe riesgo de inundación (PATRICOVA).   
Se describe el paisaje como de fragilidad baja y caracterizado por la influencia antrópica. Gracias a la reducida pendiente del terreno, se reduce la incidencia visual de la instalación.   
Se indica que no existen yacimientos, patrimonio de bienes de interés catalogados que puedan verse afectados por la actuación. En caso de localizarse, se avisaría de inmediato al organismo competente.  
Las acciones susceptibles de causar impacto son:  
- Demolición de las instalaciones existentes  
- Movimiento de tierras  
- Limpieza y aplanado del terreno  
- Caminos de acceso pavimentados   
- Colocación de cimentaciones para las estructuras de los paneles y las casetas  
- Ocupación del suelo por los paneles y las construcciones y pavimentación.  
- Instalación de las líneas de evacuación, armarios de contadores y CT:  
- Realización de zanjas para el tendido de conductores  
- Instalación de casetas  
- Abandono y desmantelamiento de la instalación, una vez finalice su vida útil.  
Respecto a los impactos previstos, se destacan los siguientes:  
- Eliminación de vegetación.  
- Emisión de ruidos durante el desmantelamiento y construcción de las nuevas instalaciones.  
- Emisión de polvos y gases de combustión de la maquinaria.  
- Alteración del paisaje.  
- Generación de residuos.  
- Reducción global de la emisión de gases de efecto invernadero por la generación de energías renovables.  
Se proponen las siguientes medidas correctoras:  
- Evitar el polvo, mediante el riego periódico de las zonas en que se realicen movimientos de tierras y protección de los materiales frente a la acción del viento.  
- Mantenimiento de la maquinaria para evitar ruidos.  
- Integración visual de las edificaciones e instalación de pantallas vegetales.   
- Gestión adecuada de los residuos.  
- Reciclado de los paneles solares al final de su vida útil.  
Las directrices del Plan de Vigilancia propuesto son:  
- Comprobación de las medidas correctoras.  
- Control de los residuos generados.  
- Seguimiento de la vegetación.  
- Control del estado de los módulos.  
- Registro de las actuaciones en un libro de incidencias.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 12 de diciembre de 2006, ha tenido entrada en los Servicios Centrales de esta Conselleria, remitido por la Dirección Territorial de Alicante, el expediente para evaluación de impacto ambiental del proyecto de Declaración de Interés Comunitario para parque fotovoltaico, promovido por Generación de Energías Alternativas, SL. La documentación remitida fue:  
- Programación Integrada para Declaración de Interés Comunitario.  
- Anteproyecto de parque fotovoltaico de 5 MWp.  
- Estudio de impacto ambiental  
El escrito de remisión indica que se ha sometido el expediente a información pública, sin que se hayan recibido alegaciones al mismo.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad se ha sometido al procedimiento de Evaluación de impacto ambiental en aplicación del art. 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, modificado por el artículo 112 de Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Declaración de interés comunitario para parque fotovoltaico en Suelo No Urbanizable, promovida por Generación de Energías Renovables, SL. en el término municipal de Crevillent (Partida El Realengo, Polígono 37, parcela 111), siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del Estudio de impacto ambiental, el proyecto y demás documentación incluida en el expediente.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Se deberá disponer del informe establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio de la Comunitat Valenciana, emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural. En cualquier caso, la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificarlo inmediatamente a la Conselleria competente.   
2. Se deberá disponer de autorización de vertido de la Confederación Hidrográfica del Júcar, para la instalación y uso de la depuradora contemplada en el proyecto.   
3. De acuerdo con el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, la actividad de producción de energía eléctrica es considerada potencialmente contaminadora del suelo, por lo que se deberá presentar ante el órgano competente un informe preliminar de situación del suelo.  
4. Finalizada la vida útil de la instalación, se procederá a la reposición del suelo a su estado original.  
5. El Programa de Vigilancia Ambiental incluirá la comprobación documental de la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
7. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.   
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 20 de diciembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML