Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5204, del 22-02-2006 (2006/1637)

ORDRE de 3 de febrer de 2006 de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova la delimitació del camí ramader assagador reial de Conca a València al seu pas pels termes municipals de Camporrobles i Fuenterrobles (València).
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5204

Data del DOGV
:   22-02-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/1637

CVE


Data del document
:   03-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [ramat](javascript:void(0))
    * [via rural](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ORDRE de 3 de febrer de 2006 de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova la delimitació del camí ramader assagador reial de Conca a València al seu pas pels termes municipals de Camporrobles i Fuenterrobles (València). [2006/X1637]  
Vist l'expedient de delimitació del camí ramader assagador Reial de Conca a València, al seu pas pels termes municipals de Camporrobles i Fuenterrobles, instruït per la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, amb la finalitat de consolidar el caràcter de domini públic d'aquest.  
Ja que la delimitació s'ajusta a la classificació dels camins ramaders del terme municipal de Camporrobles, aprovada per Ordre ministerial de data 24 de maig de 1960 i publicada en el Boletín Oficial del Estado, núm. 132, de data de 2 de juny de 1960, i a la classificació dels camins ramaders del terme municipal de Fuenterrobles, aprovada per Ordre ministerial de data 10 d'octubre de 1979 i publicada en el Boletín Oficial del Estado, núm. 269, de data de 12 de novembre de 1979.  
Ja que en data de 23 de desembre de 2002 (BOE 22.01.03), es va subscriure conveni entre el Ministeri de Medi Ambient i la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana, per a l'execució del projecte de delimitació, fitació i senyalització dels camins ramaders del corredor Vall del Cabriol . Albufera de València (ramal Meridional) als termes municipals de Camporrobles, Fuenterrobles, Venta del Moro, Villargordo del Cabriel, Requena, Cortes de Pallás, Yátova, Dos Aguas, Tous, Catadau, Alfarb, Carlet, l'Alcúdia, Algemesí, Guadassuar, Albalat de la Ribera i Sueca.  
Ja que mitjançant la Resolució de 7 de juliol de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, s'autoritza l'inici dels expedients de delimitació dels terrenys dels camins ramaders inclosos en el conveni subscrit amb data de 23 de desembre de 2002 (BOE 22.01.03), entre el Ministeri de Medi Ambient i la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat.  
Ja que dintre del terme d'informació pública al que va ser sotmés l'expedient van ser presentades al·legacions per:  
Pedro Bonacho Clemente   
Amparo Fernández Martínez, Antonio González García, Gerardo Monteagudo Férriz, Abilio Pérez Valero i Ester Ponce   
Faustino García Pozuelo  
María Victoria Garrido   
Luis Alberto Hernández Martínez   
Asunción Latorre Férriz   
Jacinto Murciano Latorre   
Pilar Pedrón García   
Isabel Arroyo Barceló   
Julián Martínez Berlanga  
Ja que la Direcció General de Gestió del Medi Natural proposa l'aprovació de la delimitació d'acord amb els termes que figuren en l'expedient.  
Vist l'informe de l'Àrea Jurídica de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Atés que s'han complit en l'expedient els tràmits assenyalats per la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, i la Llei 30/1992, de 26 de novembre, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener, reguladora del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, i altra legislació aplicable al cas.  
Atés el que ha disposat el Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat, mitjançant el qual s'assignen competències a la Presidència i a les conselleries amb competències executives, i a la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana, correspon a la Conselleria de Territori i Habitatge l'aprovació de la delimitació dels camins ramaders, resolc:  
Article 1  
Aprovar la delimitació del camí ramader assagador Reial de Conca a València, al seu pas pels termes municipals de Camporrobles i Fuenterrobles, d'acord amb la Proposta de delimitació i plànols que apareixen en l'expedient i les característiques del qual són les següents:  
Longitud delimitada: 17,790 km  
Amplària: 75 m  
Superfície delimitada: 1.334.245 m2  
Article 2  
Desestimar les següents al·legacions presentades segons els motius que s'indiquen:  
. Pedro Bonacho Clemente manifesta la seua disconformitat amb el pas del camí ramader pel centre de la seua parcel·la d'ametllers, es basa en els plànols de l'escriptura i de l'ajuntament. Diu que no està disposat a cedir el terreny que se li reclama com a expropiació per a aquest camí ramader.  
. Amparo Fernández Martínez, Antonio González García, Gerardo Monteagudo Férriz, Abilio Pérez Valero i Ester Ponce Sánchez manifesten que en els plànols cadastrals antics de l'Ajuntament de Camporrobles el camí ramader apareix com a sendera, i no com a assagador. A més a més, al·leguen que la documentació aportada contradiu els documents en els quals s'ha basat la delimitació. També argumenten que l'amplària de la sendera no impedeix el trànsit del ramat ni els altres usos compatibles o complementaris amb aquest. Finalment manifesten que s'han fet inversions de bona fe.  
. Faustino García Pozuelo manifesta que la pèrdua de l'ús del camí ramader ha arribat a crear una confusió en el traçat exacte d'aquest, al·lega que és una zona eminentment agrícola i en depenen les famílies com a mitjà de vida i suport econòmic. Diu que l'actuació administrativa de recuperar camins ramaders contribueix a crear una situació totalment insostenible econòmica i socialment per al camp de la comarca de la Plana. Proposa que el lloc pel qual ha de discórrer el camí ramader siga per la vora d'aquest, amb la finalitat d'afectar o perjudicar el menys possible, per això diu que s'ha de modificar el traçat per allí on el perjudici siga mínim, i si fóra possible nul. Sol·licita que el camí ramader siga el més estret possible i que es puga seguir conreant la parcel·la per necessitat agrícola i, si cap, la creació d'una servitud o ocupació, que segons la persona al·legant ocuparia partes seques de més de 150 anys de permanència en la parcel·la.  
. María Victoria Garrido Pedrón manifesta que el traçat del camí ramader de la Proposta de delimitació és diferent al que figura en un avanç cadastral de principis del segle XX que aporta. Al·lega que el camí ramader es desplaça cap a l'oest del camí de Gil Marzo, amb el qual limita la parcel·la en qüestió, i que per tant no pot afectar-li la delimitació. A més, diu que s'han ignorat documents que indiquen que l'amplària del camí ramader és excessiva, en una investigació que la descriu com a molt deficient. I a més que el traçat proposat es limita a prendre el camí de Gil marzo com a eix del camí ramader, i que no sap en quina base, i que no transcorre per aquest lloc.  
. Luis Alberto Hernández Martínez manifesta que no està conforme amb la superfície que se li assigna com a ocupant de la parcel·la contigua a la seua, de la qual és titular la Conselleria de Medi Ambient. L'al·legant reconeix que ha envaït part de la parcel·la contigua, però no està d'acord amb els metres mostrats a l'expedient de la Proposta de delimitació, es basa en les superfícies indicades en documents del padró fiscal de l'Impost sobre Béns Immobles Rústica. Per això sol·licita que s'efectue correctament la delimitació de l'assagador reial.  
. Jacinto Murciano Latorre manifesta que troba excessiva l'amplària del camí ramader i que es troba erròniament desplaçat cap a les seues parcel·les, i demana una revisió de la situació del mencionat camí.  
. Pilar Pedrón García manifesta que el camí ramader que s'ha de delimitar apareix com a sendera en la seua escriptura, referències, avanços cadastrals i plànols. Al·lega que es qualifica el camí ramader com a sendera en múltiples documents (de Gerència Territorial de Cadastre de València, reconeixement històric de l'Ajuntament de Camporrobles, referència cadastral del mateix Ajuntament, documents de la Diputació de València, Avanç Cadastral de l'any 1922, plànols històrics). Diu que mai la qualificació ha sigut d'assagador. Al·lega que l'Ordre de 1960 pareix considerar la zona com a assagador i no com a sendera, però sense donar el corresponent tràmit d'audiència a les parts interessades i afectades, és a dir, d'una manera absolutament irregular. Diu que amb l'escala resultant dels plànols aportats s'observa que l'amplària del camí ramader no sobrepassa els 19 metres. L'al·legant diu que, deixant clar que històricament s'ha considerat sendera, qualsevol altra afectació sobre el dret de propietat que supose la pèrdua de terreny de les finques objecte del present expedient . com seria el cas de considerar el camí ramader com a assagador . suposaria, més bé, un acte de contingut expropiatori, i s'ha de reconduir el procediment previst en la Llei d'expropiació forçosa de 1954. Per tot això sol·licita que s'acorde considerar la delimitació amb l'aplicació de sendera.  
. Isabel Arroyo Barceló manifesta que no està d'acord amb la delimitació perquè està classificada com a assagador i no com a sendera, i que no veu bé que siga tan excessiva l'amplària.  
. Julián Martínez Berlanga manifesta la seua disconformitat amb l'amplària delimitada per no transitar ramat des de fa més de quaranta anys.  
Segons el que ha establit l'art. 8.1 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, la finalitat de la delimitació és la definició dels límits dels camins ramaders de conformitat amb el que establix l'acte de la classificació. Les classificacions dels termes municipals de Camporrobles i de Fuenterrobles s'establiren en les ordres ministerials de data de 24 de maig de 1960 i de 10 d'octubre de 1979, respectivament, i s'establix l'amplària de l'assagador Reial de Conca a València en 75,22 metres. Per una altra banda, en l'art. 4.1 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, es defineixen els assagadors com aquells camins ramaders l'amplària dels quals no excedisca dels 75 metres. Segons l'art. 2 d'aquesta Llei bàsica 3/1995, els camins ramaders són béns de domini públic de les comunitats autònomes i, en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables.  
En relació amb les al·legacions basades en documents cadastrals, cal dir que el cadastre immobiliari és un registre administratiu que depén del Ministeri d'Hisenda en el qual es descriuen els béns immobles rústics, urbans i de característiques especials, és a dir que tracta de l'inventari de la riquesa territorial i no dóna fe del domini i d'altres drets reals immobiliaris. Així mateix, l'extensió d'una finca en el cadastre no és prova, conforme a dret, de la realitat de la seua cabuda. De fet, és habitual que apareguen parcel·les cadastrals a nom de desconeguts, o basades en l'aparença física, sense investigació alguna sobre la seua configuració jurídica.  
Igualment, en relació amb les al·legacions que fan referència a escriptures públiques i inscripcions registrals, cal ressenyar que la inscripció registral d'una finca dóna fe de la titularitat jurídica real sobre aquesta i la seua funció és donar seguretat al trànsit jurídic immobiliari, no pot existir una representació gràfica del domini diferent de l'objecte del domini en si. És a dir, l'objecte del Registre de la Propietat no és la finca registrada sinó el domini o els drets reals constituïts sobre aquesta. Respecte a açò, la descripció que de les finques registrals es fa en el full registral prové de la declaració del titular registral, en conseqüència la determinació gràfica del domini depén, en última instància, de la voluntat del propietari de la finca. De fet, aquesta grafia és una operació jurídica de qualificació per part del registrador i no una operació tecnicotopogràfica. A més, la determinació gràfica del domini registral no ofereix en cap cas cap detall de la localització geogràfica exacta en què es troba la finca en qüestió, sinó que pretén la identificació de la finca registral, de la porció de terreny delimitada per un domini; no pretén la descripció exhaustiva d'aquesta.   
A més, les dates de les escriptures que aporten els al·legants Pedro Bonacho Clemente, Amparo Fernández Martínez, Faustino García Pozuelo, Pilar Pedrón García, Abilio Pérez Valero i Isabel Arroyo Barceló són posteriors a la d'aprovació de les classificacions dels camins ramaders dels termes municipals en qüestió, com també de les seues dates d'inscripció en el Registre de la Propietat. Si tenim en compte que la classificació dels camins ramaders declara l'existència d'aquests, és d'entendre que aquest domini públic pecuari queda protegit enfront de tercers a causa de les particulars i exclusives característiques dels béns de domini públic entre els quals està la seua inalienabilitat.  
Per una altra banda, en l'art. 8.3 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, s'estableix que la delimitació aprovada declara la possessió i la titularitat demanial a favor de la Comunitat Autònoma, no poden prevaldre les inscripcions del Registre de la Propietat davant la natura demanial dels béns delimitats. A més a més, l'art. 8.4 d'aquesta llei assenyala que la resolució de l'aprovació de la delimitació serà títol suficient per a rectificar situacions jurídiques registrals contradictòries amb la delimitació.  
Respecte del desacord al que fan referència diversos al·legants que el camí ramader assagador Reial de Conca a València objecte de la present delimitació siga assagador i no sendera, cal recalcar que les classificacions dels camins ramaders de Camporrobles i de Fuenterrobles cataloguen l'assagador Reial de Conca a València com a assagador, i no com a sendera. Aquesta classificació és un acte administratiu ferm i que no pot qüestionar-se segons l'ocasió de la delimitació. Per una altra banda, i encara que l'amplària de sendera no impedira el trànsit de ramat ni els altres usos compatibles o complementaris amb aquest, com s'exposa en algunes al·legacions, cal recalcar que la declaració d'assagador d'aquest camí ramader preval front a aquests fonaments. Igualment ocorre amb les al·legacions que fan referència que en les parcel·les afectades per aquest procés de delimitació s'han fet inversions de bona fe.  
Quant a les al·legacions de María Victoria Garrido Pedrón en les quals exposa que s'han ignorat documents que indiquen que l'amplària del camí ramader és excessiu i que el camí ramader es desplaça cap a l'oest del camí de Gil Marzo, amb què limita la seua parcel·la i no pot per tant afectar-li la delimitació, es fa constar en primer lloc que la distinció que el camí ramader té una amplària excessiva que apareix en alguns documents no pot ser tinguda en consideració en la tramitació d'aquest procediment de delimitació, atés que aquesta distinció no suposa en cap cas la desafectació d'aquest camí ramader. Per una altra banda, dir que el traçat del camí ramader exposat en la Proposta de delimitació discorre degudament segons el que ha exposat el Projecte de classificació corresponent, i està justificat tècnicament a l'expedient. Açò mateix és igualment aplicable a l'al·legació Jacinto Murciano Latorre, en la qual també manifesta que el camí ramader es troba desplaçat agafant part de les seues parcel·les quan tots els seus avantpassats la situaven més cap al costat contrari.  
Respecte a l'al·legació Faustino García Pozuelo en la qual sosté que la delimitació suposa perjudicis agrícoles, econòmics, familiars, manifestar que la delimitació no és més que la determinació dels límits del camí ramader, que respecta l'establit en la classificació, pretén la recuperació de terrenys que són declarats de domini públic, i en benefici de tots. A propòsit de l'atribució d'una servitud o ocupació temporal que proposa l'al·legant, cal dir que no correspon a aquest procediment, sinó a altres procediments independents, ocupar-se de la modificació del traçat, desafectacions i ocupacions temporals.  
En relació amb el que han manifestat alguns al·legants respecte al caràcter expropiatori que li atribueixen a aquest procediment, dir que els terrenys objecte de delimitació són de domini públic, és a dir, inalienables, imprescriptibles i inembargables, i per tant l'administració declara la possessió i titularitat demanial a favor de la Comunitat Autònoma Valenciana, per a la regulació del seu ús, així com la seua defensa integral, per garantir la seua conversació i l'ús públic. Per consegüent, no es tracta de cap privació singular de la propietat provada, sinó de la recuperació del domini públic.  
Finalment, al respecte de l'al·legació Luis Alberto Hernández Martínez, cal dir que la relació d'intrusions s'ha realitzat sobre un parcel·lari aparent segons els usos del sòl, fidel reflex de la realitat existent sobre el terreny i no necessàriament coincident amb la situació cadastral.  
Article 3  
Estimar parcialment l'al·legació presentada pel motiu que s'indica a continuació:  
. Asunción Latorre Férriz manifesta que li pareix excessiva l'amplària del camí ramader i que ha de ser la mateixa des de Camporrobles fins a l'Albufera; assenyala que en plànols cadastrals apareix com a sendera, i no com a assagador. A més al·lega que la superfície que li resulta en la delimitació és distinta a la que consta en l'acta de protocol·lització núm. 31 de la reorganització de la propietat de la zona de concentració parcel·lària de Camporrobles (l'a persona al·legant es refereix a aquest document com a títol de propietat).  
S'estima parcialment l'al·legació que fa referència que la superfície que resulta de la delimitació és distinta a la que consta en l'acta de protocol·lització de la seua parcel·la. Cal assenyalar que després del seu estudi es va observar la possibilitat de la modificació d'aquesta superfície, i es va notificar aquesta circumstància i les possibles correccions sobre el traçat de la proposta de delimitació inicial a tots els titulars afectats, i se'ls va atorgar un termini de 10 dies, perquè pogueren interposar les al·legacions o reclamacions que estimaren pertinents. Transcorregut el termini atorgat, no es va recollir cap al·legació.   
La resta d'al·legacions queden desestimades segons el que preveu la fonamentació jurídica de l'article 2.  
Article 4  
Que es cancel·le totalment o parcialment totes les inscripcions registrals que resulten contradictòries amb la delimitació.  
Article 5  
Iniciar la pràctica de fitació del camí ramader assagador Reial de Conca a València, al seu pas pels termes municipals de Camporrobles i Fuenterrobles, d'acord amb el conveni subscrit amb data de 23 de desembre de 2002 (BOE 22.01.03), entre el Ministeri de Medi Ambient i la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat Valenciana, per a l'execució del projecte de delimitació, fitació i senyalització dels camins ramaders del corredor Vall del Cabriol . Albufera de València (ramal Meridional) als termes municipals de Camporrobles, Fuenterrobles, Venta del Moro, Villargordo del Cabriel, Requena, Cortes de Pallás, Yátova, Dos Aguas, Tous, Catadau, Alfarb, Carlet, l'Alcúdia, Algemesí, Guadassuar, Albalat de la Ribera i Sueca.  
Contra aquesta ordre, que esgota la via administrativa, pot interposar-se recurs potestatiu de reposició en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, davant el conseller de Territori i Habitatge, o ser impugnat directament davant l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu (art. 116 de la Llei 30/1992, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú) sense perjudici que els interessats poden interposar qualsevol altre recurs que estimen procedent.  
València, 3 de febrer de 2006  
El conseller de Territori i Habitatge,  
RAFAEL BLASCO CASTANY



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5204, del 22-02-2006 (2006/1637)

ORDEN de 3 de febrero de 2006 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el deslinde de la vía pecuaria cañada real de Cuenca a Valencia a su paso por los términos municipales de Camporrobles y Fuenterrobles (Valencia).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5204

Fecha DOGV
:   22-02-2006

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2006/1637

CVE


Fecha del documento
:   03-02-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Orden

Descriptores 

:   * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [ganado](javascript:void(0))
    * [vía rural](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ORDEN de 3 de febrero de 2006 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el deslinde de la vía pecuaria cañada real de Cuenca a Valencia a su paso por los términos municipales de Camporrobles y Fuenterrobles (Valencia). [2006/X1637]  
Visto el expediente de deslinde de la vía pecuaria Cañada Real de Cuenca a Valencia, a su paso por los términos municipales de Camporrobles y Fuenterrobles, instruido por la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, con el fin de consolidar el carácter de dominio público de la misma.  
Resultando que el deslinde se ajusta a la Clasificación de las Vías Pecuarias del término municipal de Camporrobles, aprobada por Orden Ministerial de fecha 24 de mayo de 1960 y publicada en el Boletín Oficial del Estado, núm. 132, de fecha de 2 de junio de 1960, y a la Clasificación de las Vías Pecuarias del término municipal de Fuenterrobles, aprobada por Orden Ministerial de fecha 10 de octubre de 1979, y publicada en el Boletín Oficial del Estado, núm. 269, de fecha de 12 de noviembre de 1979.  
Resultando que en fecha 23 de diciembre de 2002 (BOE 22.01.03), se suscribió convenio entre el Ministerio de Medio Ambiente y la Consejería de Medio Ambiente de la Generalitat Valenciana, para la ejecución del proyecto de deslinde, amojonamiento y señalización de las vías pecuarias del Corredor Valle del Cabriel . Albufera de Valencia (Ramal Meridional) en los términos municipales de Camporrobles, Fuenterrobles, Venta del Moro, Villargordo del Cabriel, Requena, Cortes de Pallás, Yátova, Dos Aguas, Tous, Catadau, Alfarp, Carlet, L'Alcúdia, Algemesí, Guadassuar, Albalat de la Ribera y Sueca.  
Resultando que mediante Resolución de 7 de julio de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, se autorizó el inicio de los expedientes de deslinde de los terrenos de las vías pecuarias incluidas en el convenio suscrito en fecha 23 de diciembre de 2002 (BOE 22.01.03), entre el Ministerio de Medio Ambiente y la Consejería de Medio Ambiente de la Generalitat.  
Resultando que dentro del periodo de información pública a que fue sometido el expediente fueron presentadas alegaciones por:  
Pedro Bonacho Clemente   
Amparo Fernández Martínez, Antonio González García, Gerardo Monteagudo Férriz, Abilio Pérez Valero y Ester Ponce   
Faustino García Pozuelo  
María Victoria Garrido   
Luis Alberto Hernández Martínez   
Asunción Latorre Férriz   
Jacinto Murciano Latorre   
Pilar Pedrón García   
Isabel Arroyo Barceló   
Julián Martínez Berlanga  
Resultando que por la Dirección General de Gestión del Medio Natural se propone la aprobación del deslinde de acuerdo con los términos que figuran en el expediente.  
Visto el informe del Área Jurídica de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Considerando que se han cumplido en el expediente los trámites señalados por la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, y la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, modificada por la Ley 4/1.999, de 13 de enero, reguladora del Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, y demás legislación aplicable al caso.  
Considerando lo dispuesto en el Decreto 8/2004, de 3 de septiembre, del Presidente de la Generalitat, mediante el cual se asignan competencias a la Presidencia y a las Consellerias con competencias ejecutivas, y en la Ley 14/2003, de 10 de abril, de Patrimonio de la Generalitat Valenciana, corresponde a la Conselleria de Territorio y Vivienda la aprobación del deslinde de las vías pecuarias, resuelvo:  
Artículo 1  
Aprobar el deslinde de la vía pecuaria Cañada Real de Cuenca a Valencia, a su paso por los términos municipales de Camporrobles y Fuenterrobles, de acuerdo con la Propuesta de Deslinde y planos que constan en el expediente y cuyas características son las siguientes:  
Longitud deslindada: 17,790 km  
Anchura: 75 m  
Superficie deslindada: 1.334.245 m2  
Artículo 2  
Desestimar las siguientes alegaciones presentadas en base a los motivos que se indican:  
. Pedro Bonacho Clemente manifiesta su disconformidad con el paso de la vía pecuaria por el centro de su parcela de almendros, basándose en los planos de la escritura y del Ayuntamiento. Dice no estar dispuesto a ceder el terreno que se les reclama como expropiación para dicha vía pecuaria.  
. Amparo Fernández Martínez, Antonio González García, Gerardo Monteagudo Férriz, Abilio Pérez Valero y Ester Ponce Sánchez manifiestan que en planos catastrales antiguos del Ayuntamiento de Camporrobles la vía pecuaria aparece como vereda, y no como cañada. Además alegan que la documentación aportada contradice a los documentos en los que se ha basado el deslinde. También argumentan que el ancho de vereda no impide el tránsito del ganado ni los demás usos compatibles o complementarios con él. Por último manifiestan que se han hecho inversiones de buena fe.  
. Faustino García Pozuelo manifiesta que la pérdida del uso de la vía pecuaria ha llegado a crear una confusión en el trazado exacto de la misma, alegando que es una zona eminentemente agrícola y de la que dependen las familias como medio de vida y sustento económico. Dice que la actuación administrativa de recuperar vías pecuarias contribuye a crear una situación totalmente insostenible económica y socialmente para el campo de la comarca de la Plana. Propone que el lugar por el cual debiera de discurrir la vía pecuaria sea el linde de la misma, con el fin de afectar o perjudicar lo menos posible, por lo que dice que debe de procederse a modificar el trazado por allí donde el perjuicio sea mínimo, y si fuera posible nulo. Solicita que la vía pecuaria sea lo más estrecha posible y que pueda seguir cultivando la parcela por necesidad agrícola y, si cabe, la creación de una servidumbre u ocupación, que según el alegante ocuparía hormas de más de 150 años de permanencia en la parcela.  
. María Victoria Garrido Pedrón manifiesta que el trazado de la vía pecuaria de la Propuesta de Deslinde es distinto al que figura en un avance catastral de principios del siglo XX que aporta. Alega que la vía pecuaria se desplaza hacia el oeste del Camino de Gil marzo, con el que linda la parcela en cuestión, y que por lo tanto no puede afectarle el deslinde. Además dice que se han ignorado documentos que indican que el ancho de la vía pecuaria es excesivo, en una investigación que ella describe como muy deficiente. Y además que el trazado propuesto se limita a tomar el Camino de Gil marzo como eje de la vía pecuaria, y que no sabe en qué base, y que no transcurre por ese lugar.  
. Luis Alberto Hernández Martínez manifiesta que no está conforme con la superficie que se le asigna como ocupante de la parcela contigua a la suya, de la que es titular la Conselleria de Medio Ambiente. El alegante reconoce que ha invadido parte de la parcela contigua, pero no está de acuerdo con los metros reflejados en el expediente de la Propuesta de Deslinde, basándose en las superficies indicadas en documentos del Padrón Fiscal del Impuesto sobre Bienes Inmuebles Rústica. Por lo que solicita que se efectúe correctamente el deslinde de la Cañada Real.  
. Jacinto Murciano Latorre manifiesta que encuentra excesiva la anchura de la vía pecuaria y que se halla erróneamente desplazada hacia sus parcelas, pidiendo una revisión de la situación de la mencionada vía.  
. Pilar Pedrón García manifiesta que la vía pecuaria a deslindar aparece como vereda en su escritura, referencias, avances catastrales y planos. Alega que se califica a la vía pecuaria como vereda en múltiples documentos (de Gerencia Territorial de Catastro de Valencia, reconocimiento histórico del Ayuntamiento de Camporrobles, referencia catastral del propio Ayuntamiento, documentos de la Diputación de Valencia, Avance Catastral del año 1.922, planos históricos). Dice que jamás la calificación ha sido de cañada. Alega que la Orden de 1960 parece considerar la zona como cañada y no como vereda, pero sin dar el correspondiente trámite de audiencia a las partes interesadas y afectadas, es decir, de una manera absolutamente irregular. Dice que con la escala resultante de los planos aportados se observa que la anchura de la vereda no sobrepasa los 19 metros. La alegante dice que, dejando claro que históricamente se ha considerado vereda, cualquier otra afectación sobre el derecho de propiedad que suponga la pérdida de terreno de las fincas objeto del presente expediente . como sería el caso de considerar la vía pecuaria como cañada . supondría, más bien, un acto de contenido expropiatorio, debiéndose reconducir al procedimiento previsto en la Ley de Expropiación Forzosa de 1.954. Por todo ello solicita que se acuerde considerar el deslinde con la aplicación de vereda.  
. Isabel Arroyo Barceló manifiesta que no está de acuerdo con el deslinde porque está clasificada como cañada y no como vereda, y que no ve bien que sea tan excesiva la anchura.   
. Julián Martínez Berlanga manifiesta su disconformidad con la anchura deslindada por no transitar ganado desde hace más de cuarenta años.  
Según lo establecido en el art. 8.1 de la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, la finalidad del deslinde es la definición de los límites de las vías pecuarias de conformidad con lo establecido en el acto de la Clasificación. Las Clasificaciones de los términos municipales de Camporrobles y de Fuenterrobles se establecieron en las Órdenes Ministeriales de fecha de 24 de mayo de 1960 y de 10 de octubre de 1979, respectivamente, estableciendo la anchura de la Cañada Real de Cuenca a Valencia en 75,22 metros. Por otra parte, en el art. 4.1 de la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, se definen las cañadas como aquellas vías pecuarias cuya anchura no exceda de los 75 metros. Según el art. 2 de dicha Ley básica 3/95, las vías pecuarias son bienes de dominio público de las Comunidades Autónomas y, en consecuencia, inalienables, imprescriptibles e inembargables.  
En relación a las alegaciones basadas en documentos catastrales, cabe decir que el Catastro Inmobiliario es un registro administrativo dependiente del Ministerio de Hacienda en el que se describen los bienes inmuebles rústicos, urbanos y de características especiales, es decir que trata del inventario de la riqueza territorial y no da fe del dominio y demás derechos reales inmobiliarios. Asimismo, la extensión de una finca en Catastro no es prueba, conforme a derecho, de la realidad de su cabida. De hecho, es habitual que aparezcan parcelas catastrales a nombre de desconocidos, o basadas en la apariencia física, sin investigación alguna acerca de su configuración jurídica.  
Igualmente, en relación a las alegaciones que hacen referencia a escrituras públicas e inscripciones registrales, cabe reseñar que la inscripción registral de una finca da fe de la titularidad jurídico real sobre la misma y su función es dar seguridad al tráfico jurídico inmobiliario, no pudiendo existir una representación gráfica del dominio diferente del objeto del dominio en sí. Es decir, el objeto del Registro de la Propiedad no es la finca registrada sino el dominio o los derechos reales constituidos sobre ella. Respecto a esto, la descripción que de las fincas registrales se hace en el folio registral procede de la declaración del titular registral, en consecuencia la determinación gráfica del dominio depende, en última instancia, de la voluntad del dueño de la finca. De hecho, esta grafía es una operación jurídica de calificación por parte del registrador y no una operación técnico-topográfica. Además, la determinación gráfica del dominio registral no ofrece en ningún caso detalle de la localización geográfica exacta en la que se encuentra la finca en cuestión, sino que pretende la identificación de la finca registral, de la porción de terreno delimitada por un dominio; no pretende la descripción exhaustiva de la misma.   
Además, las fechas de las escrituras que aportan los alegantes Pedro Bonacho Clemente, Amparo Fernández Martínez, Faustino García Pozuelo, Pilar Pedrón García, Abilio Pérez Valero y Isabel Arroyo Barceló son posteriores a la de aprobación de las Clasificaciones de las Vías Pecuarias de los términos municipales en cuestión, así como sus fechas de inscripción en el Registro de la Propiedad. Teniendo en cuenta que la Clasificación de las Vías Pecuarias declara la existencia de las mismas, es de entender que este dominio público pecuario queda protegido frente a terceros debido a las particulares y exclusivas características de los bienes de dominio público entre las cuales está su inalienabilidad.  
Por otra parte, en el art. 8.3 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, se establece que el deslinde aprobado declara posesión y titularidad demanial a favor de la Comunidad Autónoma, no pudiendo prevalecer las inscripciones del Registro de la Propiedad frente a la naturaleza demanial de los bienes deslindados. Además, el art. 8.4 de esta Ley señala que la resolución de aprobación del deslinde será título suficiente para rectificar situaciones jurídicas registrales contradictorias con el deslinde.   
Al respecto del desacuerdo al que hacen referencia varios alegantes de que la vía pecuaria Cañada Real de Cuenca a Valencia objeto del presente deslinde sea cañada y no vereda, hay que recalcar que las Clasificaciones de las Vías Pecuarias de Camporrobles y de Fuenterrobles catalogan a la Cañada Real de Cuenca a Valencia como cañada, y no como vereda. Esta Clasificación es un acto administrativo firme y que no puede cuestionarse con ocasión del deslinde. Por otra parte, y aunque el ancho de vereda no impidiese el tránsito ganadero ni los demás usos compatibles o complementarios con él, como se expone en algunas alegaciones, hay que recalcar que la declaración de cañada de esta vía pecuaria prevalece frente a estos fundamentos. Al igual ocurre con las alegaciones que hacen referencia a que en las parcelas afectadas por este proceso de deslinde se han hecho inversiones de buena fe.  
En cuanto a las alegaciones de María Victoria Garrido Pedrón en las que expone que se han ignorado documentos que indican que el ancho de la vía pecuaria es excesivo y que la vía pecuaria se desplaza hacia el oeste del camino de Gil marzo, con el que linda su parcela no pudiendo por lo tanto afectarle el deslinde, se hace constar en primer lugar que la distinción de que la vía pecuaria tiene un ancho excesivo que aparece en algunos documentos no puede ser tenida en consideración en la tramitación de este procedimiento de deslinde, dado que dicha distinción no supone en ningún caso la desafectación de dicha vía pecuaria. Por otra parte, decir que el trazado de la vía pecuaria expuesto en la Propuesta de Deslinde discurre debidamente según lo expuesto en el Proyecto de Clasificación correspondiente, estando justificado técnicamente en el expediente. Esto mismo es igualmente aplicable a la alegación de Jacinto Murciano Latorre, en la que también manifiesta que la vía pecuaria se encuentra desplazada cogiendo parte de sus parcelas cuando todos sus antepasados la situaban más hacia el lado contrario.  
Respecto a la alegación de Faustino García Pozuelo en la cual sostiene que el deslinde supone perjuicios agrícolas, económicos, familiares, manifestar que el deslinde no es más que la determinación de los límites de la vía pecuaria, respetando lo establecido en la Clasificación, pretendiendo la recuperación de terrenos que son declarados de dominio público. A propósito de la atribución de una servidumbre u ocupación temporal que propone el alegante, decir que no corresponde a este procedimiento, sino a otros procedimientos independientes, el ocuparse de la modificación de trazado, desafectaciones y ocupaciones temporales.   
En relación con lo manifestado por algunos alegantes respecto al carácter expropiatorio que le atribuyen a este procedimiento, decir que los terrenos objeto de deslinde son de dominio público, es decir inalienables, imprescriptibles e inembargables, y por tanto la administración declara la posesión y titularidad demanial a favor de la Comunidad Autónoma Valenciana, para la Regulación de su uso, así como su defensa integral, garantizando su conservación y uso público. Por consiguiente, no se trata de ninguna privación singular de la propiedad privada, sino de la recuperación del dominio público.   
Finalmente, al respecto de la alegación de Luis Alberto Hernández Martínez, hay que decir que la relación de intrusiones se ha realizado sobre un parcelario aparente según los usos del suelo, fiel reflejo de la realidad existente sobre el terreno y no necesariamente coincidente con la situación catastral.  
Artículo 3  
Estimar parcialmente la alegación presentada por el motivo que se indica a continuación:  
. Asunción Latorre Férriz manifiesta que le parece excesivo el ancho de la vía pecuaria y que debería de ser el mismo desde Camporrobles hasta la Albufera; señala que en planos catastrales aparece como vereda, y no como cañada. Además alega que la superficie que le resulta en el deslinde es distinta a la que consta en el Acta de Protocolización número 31 de la Reorganización de la Propiedad de la zona de Concentración Parcelaria de Camporrobles (la alegante se refiere a este documento como título de propiedad).  
Se estima parcialmente la alegación que hace referencia a que la superficie que resulta del deslinde es distinta a la que consta en el Acta de Protocolización de su parcela. Hay que señalar que tras su estudio se observó la posibilidad de la modificación de dicha superficie, notificando esta circunstancia y las posibles correcciones sobre el trazado de la Propuesta de Deslinde inicial a todos los titulares afectados, otorgándoseles un plazo de 10 días, para que pudiesen interponer las alegaciones o reclamaciones que estimasen pertinentes. Tr  
anscurrido el plazo otorgado, no se recogió ninguna alegación.  
El resto de alegaciones quedan desestimadas en base a lo previsto en la fundamentación jurídica del Artículo 2.  
Artículo 4  
Que se proceda a la cancelación total o parcial de cuantas inscripciones registrales resulten contradictorias con el deslinde.  
Artículo 5  
Iniciar la práctica de amojonamiento de la vía pecuaria Cañada Real de Cuenca a Valencia, a su paso por los términos municipales de Camporrobles y Fuenterrobles, de acuerdo con el convenio suscrito en fecha de 23 de diciembre de 2002 (BOE 22.01.03), entre el Ministerio de Medio Ambiente y la Consejería de Medio Ambiente de la Generalitat Valenciana, para la ejecución del proyecto de deslinde, amojonamiento y señalización de las vías pecuarias del Corredor Valle del Cabriel . Albufera de Valencia (Ramal Meridional) en los términos municipales de Camporrobles, Fuenterrobles, Venta del Moro, Villargordo del Cabriel, Requena, Cortes de Pallás, Yátova, Dos Aguas, Tous, Catadau, Alfarp, Carlet, L'Alcúdia, Algemesí, Guadassuar, Albalat de la Ribera y Sueca.  
Contra esta orden, que agota la vía administrativa, podrá interponerse Recurso Potestativo de Reposición en el plazo de un mes, contado desde el día siguiente a la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, ante el conseller de Territorio y Vivienda, o ser impugnado directamente ante el orden jurisdiccional contencioso administrativo (art. 116 de la Ley 30/1992 de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común) sin perjuicio de que los interesados puedan interponer cualquier otro recurso que estimen procedente.  
Valencia, 3 de febrero de 2006  
El conseller de Territorio y Vivienda,  
RAFAEL BLASCO CASTANY



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML