Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9569, del 05-04-2023 (2023/3395)

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte sondatge per a investigació d'aigües subterrànies per a reg de parcel·les, parcel·la 221, polígon 12, partida de Bovalars, en el terme municipal de Sant Jordi (Castelló). Expedient: 028/2023/AIA (2897578).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9569

Data del DOGV
:   05-04-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/3395

CVE


Data del document
:   09-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte sondatge per a investigació d'aigües subterrànies per a reg de parcel·les, parcel·la 221, polígon 12, partida de Bovalars, en el terme municipal de Sant Jordi (Castelló). Expedient: 028/2023/AIA (2897578). [2023/3395]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2897578) 028/2023/AIA.  
Títol: sondatge per a investigació d'aigües subterrànies per a reg de parcel·les.  
Promotor: Lutz Bosenius.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines (Castelló).  
Exp.: ASOSUB/2022/88/12.  
Localització: Parcel·la 221, polígon 12, partida Bovalars del TM de Sant Jordi (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
La finalitat del projecte presentat per Lutz Bosenius és l'execució d'un sondatge de captació d'aigües subterrànies per a reg de parcel·les, fins a una profunditat de 350 m en el terme municipal de Sant Jordi (Castelló), concretament en la parcel·la 221, polígon 12, partida Bovalars, que és propietat del promotor.  
Les aigües que farà aflorar el pou es destinaran al reg d'oliveres i arbres fruiters no cítrics amb una superfície total d'1,09 ha corresponent a part de les parcel·les cadastrals 120, 121 i 221 del polígon 12, partida Bovalars, i a l'ús recreatiu (estany de nenúfars i piscina) en el terme municipal de Sant Jordi (Castelló). Aquestes parcel·les tenen una superfície de 32.688 m².  
L'àrea regable d'oliveres té una superfície de 0,1416 ha i la demanda és de 2.228 m³/ha i any, i l'àrea regable d'arbres fruiters no cítrics té una superfície de 0,95 ha i la demanda és de 2.490 m³/ha i any. El volum anual demandat per a l'estany de nenúfars i la piscina serà de 420 m³/any, per la qual cosa el volum anual total demandat serà de 3.100 m³/any i el cabal màxim instantani de 2,50 l/seg.  
Hidrogeològicament, el sondatge quedarà a l'interior dels límits que defineixen la massa d'aigua coneguda i registrada en la relació de masses d'aigua de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer com a Maestrat oriental (080.109), i l'aqüífer arribarà al calcari del cretàcic inferior (gargasià) format per calcàries amb permeabilitat alta.  
La perforació que es té previst executar es realitzarà mitjançant el mètode de rotopercussió amb martell en fons i circulació directa amb aire comprimit i espumejants. La perforació es realitzarà mitjançant una màquina rotopercussió, amb martell en fons; la màquina emprada serà una perforadora Iveco, model Zahori-1206, muntada sobre un camió, aquest tipus de perforació s'ha considerat el més idoni per a l'execució de pous d'acord amb el tipus de terreny que es preveu travessar. Per a evitar qualsevol abocament derivat de l'execució del sondatge s'utilitzarà un antiespumant de tipus emulsió de silicona. Aquesta emulsió és fàcilment dispersable en aigua i és un producte 100 % biodegradable.  
Atés que els materials del subsol corresponen a calcàries, es tracta d'un terreny que presenta una duresa mitjana-alta. De 0 a 25 m de profunditat es realitzarà la perforació a rotopercussió amb circulació directa amb diàmetre de perforació de 315 mm i d'intubació 250 mm (canonada metàl·lica de 6 mm de grossària). De 25 a 350 m de profunditat es realitzarà la perforació a rotopercussió amb circulació directa amb diàmetre de perforació 220 mm i d'intubació 180 mm (canonada metàl·lica de 5 mm de grossària).  
Per a l'entubament del pou, es preveu col·locar a tot al llarg del sondatge una canonada d'acer galvanitzat amb un diàmetre de 180 mm, que serà perfectament cilíndrica amb la finalitat de facilitar, si fora necessari, la maniobra d'entrada i eixida de la bomba d'extracció de l'aigua.  
En el tram que va des dels 275 fins als 350 m, coincidint amb els trams aqüífers, es col·locarà la canonada de filtre metàl·lic encunyat tipus Johnson amb obertura de reixeta de 2 mm. Amb la finalitat d'evitar l'entrada de les aigües superficials que pogueren contaminar les aigües subterrànies o de qualsevol altre agent extern, la canonada de revestiment del sondatge sobreeixirà almenys 30 cm per damunt de la superfície del terreny.  
Es preveu realitzar un engravetat del sondatge mitjançant el farciment de graves de naturalesa silícia (empaquetatge amb graves silícies calibrades de 3/6 mm) fins al tram de les calcàries a una profunditat aproximada de 275 m. També se cimentaran els vint-i-cinc primers metres de l'anular comprés entre la perforació i la canonada de revestiment per a aconseguir un aïllament sanitari del pou i evitar la contaminació de l'exterior. Aquest espai anular comprés entre la paret del sondatge i la canonada de 250 mm diàmetre se cimentarà amb lletada de ciment. Es col·locarà una tapa o dispositiu de protecció en la canonada, de manera que no siga possible l'entrada o caiguda d'objectes estranys.  
Una vegada finalitzats els treballs de perforació, entubament i engravetat, es desenvoluparà i netejarà del sondatge de tal forma que tota la columna quede totalment neta de detritus i quede disposta per a l'ús. Es realitzarà de manera directa mitjançant bombament amb aire comprimit i ejecció d'aigua (air lift). La duració serà almenys de 2 hores. Es recomana la inversió periòdica del sentit del flux d'injecció el material granular, destruir ponts i afavorir l'eliminació posterior de fins cap al sondatge. No està previst realitzar un assaig de bombament, atés que es té constància del bon funcionament i comportament hidràulic dels sondatges de la zona.  
La bomba es projecta instal·lar-la a uns 320 m de profunditat amb un nivell estàtic estimat en 180 m, i bombarà un cabal d'almenys 1,50 l/s. Es preveu que la instal·lació de la bomba a aquesta profunditat conserve una columna d'aigua de 40 m per damunt de l'aspiració que evite problemes de cavitació i, a més, assegure un bon funcionament en el temps, malgrat els possibles descensos dels nivells piezomètrics en els períodes estivals i de les pèrdues carrega per augment de les incrustacions i rebliments del ranurat del sondatge.  
El sondatge produeix llots de perforació la composició dels quals és el mateix material del terreny juntament amb l'aigua que s'injecta per a facilitar la perforació. A fi de gestionar correctament els detritus del sondatge, s'ha previst la construcció d'una bassa d'evacuació de llots al costat de la perforació; es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en aquesta bassa, la qual serà buidada periòdicament per una empresa registrada per a la gestió de residus no perillosos.  
La canonada del sondatge quedarà tapada mitjançant una xapa metàl·lica soldada a aquesta. El cap del sondatge es protegirà mitjançant una arqueta de fàbrica de rajoles revestida amb morter de ciment per a la protecció sanitària.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant un escrit signat en data 25.10.2022 pel cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló (referència expedient ASOSUB/2022/88/12) es trasllada a aquest òrgan ambiental de l'expedient de l'obra esmentada, a fi de ser sotmesa al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental.  
Una vegada vista la informació continguda en l'expedient, es considera que es disposa d'elements de judici suficients per a realitzar l'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Criteris ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada pels equips de perforació, canonades, maquinària auxiliar i la bassa de recollida de llots i detritus de la perforació.  
La fauna afectada seran principalment invertebrats i la vegetació, en l'actualitat no en té, tampoc es veurà afectada. L'impacte sobre aquestes serà mínim.  
En el cas que el sondatge resulte negatiu, abans d'abandonar-lo, s'haurà d'omplir amb materials inerts fins, fins a arribar als 4/5 metres de la superfície. A continuació, s'hauran d'estendre les terres pròpies del terreny i quedar el punt totalment integrat en la superfície del voltant.  
  
b) Es proposa com a termini d'execució, considerat com a òptim i suficient per a la terminació de les obres, el de set dies a partir de la signatura de l'acta de comprovació de replanteig i l'autorització de començament, ja que es considera adequat des del punt de vista organitzatiu i econòmic.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procediran principalment del material extret en la perforació del sondatge, residus inerts.  
  
Durant el procés de perforació es faran una sèrie de llots que s'evacuaran a la bassa construïda a aquest efecte. A mesura que la bassa s'òmpliga, l'empresa encarregada de la gestió de residus no perillosos els retirarà del lloc. Aquests llots són innocus i s'acaben mesclant amb els detritus que s'extrauen del mateix sondatge, i ompliran així la bassa. En finalitzar les obres, es quedarà totalment plena i integrada en la parcel·la.  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 de l'annex II).  
  
  
Ubicació del projecte  
El sondatge està situat a la comarca del Baix Maestrat, al terme municipal de Sant Jordi (Castelló). Es tracta de la parcel·la de referència cadastral número 12099A012002210000EW, que correspon a la parcel·la núm. 221, polígon núm. 12, de la partida Bovalars, amb una superfície cadastral de 21.608 m². Les coordenades UTM (ETRS89) del sondatge són: X 781.230 I 4.488.355 Fus 30.  
No existeix cap altre pou/sondatge en un radi inferior als 100 m, i el llit més pròxim és el corresponent al barranc Mare de Déu, que discorre pel SO a una distància d'uns 500 m.  
L'accés es pot realitzar a través de la carretera CV-136 (Cervera del Maestre a Sant Jordi). Circulant per aquesta via des de la població de Sant Jordi en direcció SOTA a la localitat de Cervera del Maestre, una vegada recorreguts uns 2,65 km, just abans de passar per davall d'una línia elèctrica d'AT, hi ha un entrador sense asfaltar a mà dreta que dona accés a la parcel·la.  
L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú, que confronta a penes un metre amb zona forestal, segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana. El lloc es troba a uns 370 m a l'oest del paratge natural municipal denominat Bovalar de Sant Jordi. Una vegada consultada la cartografia de la GVA (escala 1.50.000), s'observa que en l'àmbit del projecte es troba l'hàbitat 5330 (matolls termomediterranis i preestèpics).  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió, partícules de pols, sorolls i vibracions). El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, i és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació i els additius (espumejants) al qual s'afigen els materials procedents de l'excavació de la bassa de llots que, per l'escassa magnitud, el caràcter terrigen i la naturalesa inerta no constituiran, segons el projectista, un problema d'eliminació. La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants d'aquests i l'ecotoxicitat del lixiviat són poc significatius i, en particular, no hauran de suposar risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies.  
  
c) No s'afecta cap espai natural protegit ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000. No es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació, ni la fauna ni la biodiversitat, excepte el qual es puga produir amb caràcter puntual i temporal durant l'execució dels treballs a causa de l'ús de la maquinària. Tampoc es preveu afecció a altres elements ambientals, ni a béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements catalogats del patrimoni cultural valencià. S'hauran d'adoptar, no obstant això, les mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el desenvolupament normal de les obres i per si es produeixen qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes.  
Per la qual cosa en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de sondatge per a investigació d'aigües subterrànies constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb el grup 3.a) 3r de l'annex II.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, establit en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que l'execució del projecte de sondatge per a investigació d'aigües subterrànies en la parcel·la 221, polígon 12, partida Bovalars del TM de Sant Jordi (Castelló), sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1r) El contractista haurà de construir una bassa de llots d'unes dimensions tals que puga albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació, tenint en compte l'esponjament que es produeix després de l'extracció del material perforat.  
2n) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i tots dos inerts i innocus. Els detritus del sondatge tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Ordre APM/1007/2017 que regula les normes de valorització de materials excavats per a l'ús en obres i operacions de farciment diferents del lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i farciment (art. 3.1.a). No obstant això, als detritus del sondatge seria aplicable el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007, només s'aplica a materials classificats amb el codi 17 05 04. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i quedar amb la seua morfologia inicial.  
3r) En cas que es realitze un assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar l'erosió i els possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra hauria de reparar els desperfectes i, si escau, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
4t) Atesa la localització del sondatge, es considera com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Resulta, per això, aplicable el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals que s'han d'observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
5é) Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor hauria de posar el fet en coneixement de la conselleria competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adopta les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
6é) En el cas que, per diferents motius (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) es renunciara a l'ús del sondatge, s'hauria de clausurar i segellar, així com restaurar el terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
7é) Haurà de preveure's que el sondatge quede habilitat i disponible per a controls futurs de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
  
Segon  
De conformitat amb el que s'estableix en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
  
C. L'informe d'impacte ambiental no és objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial enfront de l'acte d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes establits en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 9 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9569, del 05-04-2023 (2023/3395)

RESOLUCIÓN de 9 de febrero de 2023 del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto sondeo para investigación de aguas subterráneas para riego de parcelas, parcela 221, polígono 12, partidade Bouvalars, en el término municipal de Sant Jordi (Castellón). Expediente: 028/2023/AIA (2897578).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9569

Fecha DOGV
:   05-04-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/3395

CVE


Fecha del documento
:   09-02-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de febrero de 2023 del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto sondeo para investigación de aguas subterráneas para riego de parcelas, parcela 221, polígono 12, partidade Bouvalars, en el término municipal de Sant Jordi (Castellón). Expediente: 028/2023/AIA (2897578). [2023/3395]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (2897578) 028/2023/AIA.  
Título: Sondeo para investigación de aguas subterráneas para riego de parcelas.  
Promotor: Lutz Bosenius.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas (Castellón).  
Exp.: ASOSUB/2022/88/12.  
Localización: parcela 221, polígono 12, partida Bouvalars del TM de Sant Jordi (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
La finalidad del proyecto presentado por Lutz Bosenius es la ejecución de un sondeo de captación de aguas subterráneas para riego de parcelas, hasta una profundidad de 350 m en el término municipal de Sant Jordi (Castellón), concretamente en la parcela 221, polígono 12, partida Bouvalars, que es propiedad del promotor.  
Las aguas alumbradas por el pozo se destinarán al riego de olivos y árboles frutales no cítricos con una superficie total de 1,09 ha correspondiente a parte de las parcelas catastrales 120, 121 y 221 del polígono 12, partida Bouvalars, y al uso recreativo (estanque de nenúfares y piscina) en el término municipal de Sant Jordi (Castellón). Dichas parcelas tienen una superficie de 32.688 m².  
El área regable de olivos tiene una superficie de 0,1416 ha y la demanda es de 2.228 m³/ha y año y el área regable de árboles frutales no cítricos tiene una superficie de 0,95 ha y la demanda es de 2.490 m³/ha y año. El volumen anual demandado para el estanque de nenúfares y la piscina será de 420 m³/año, por lo que el volumen anual total demandado será de 3.100 m³/año y el caudal máximo instantáneo de 2,50 l/seg.  
Hidrogeológicamente, el sondeo quedará en el interior de los límites que definen la masa de agua conocida y registrada en la relación de masas de agua de la Confederación Hidrográfica del Júcar como Maestrazgo oriental (080.109), alcanzando el acuífero calizo del Cretácico inferior (Gargasiense) formado por calizas con permeabilidad alta.  
La perforación que se tiene previsto ejecutar se realizará mediante el método de rotopercusión con martillo en fondo y circulación directa con aire comprimido y espumantes. La perforación se realizará mediante una máquina rotopercusión, con martillo en fondo; la máquina empleada será una perforadora Iveco, modelo Zahori-1206, montada sobre camión, considerando este tipo de perforación el más idóneo para la ejecución de pozos de acuerdo con el tipo de terreno que se prevé atravesar. Para evitar cualquier vertido derivado de la ejecución del sondeo se utilizará un antiespumante tipo emulsión de silicona. Dicha emulsión es fácilmente dispersable en agua y es un producto 100 % biodegradable.  
Dado que los materiales del subsuelo corresponden a calizas, se trata de un terreno que presenta una dureza media-alta. De 0 a 25 m de profundidad se realizará perforación a rotopercusión con circulación directa con diámetro de perforación de 315 mm y de entubación 250 mm (tubería metálica de 6 mm de espesor). De 25 a 350 m de profundidad se realizará perforación a rotopercusión con circulación directa con diámetro de perforación 220 mm y de entubación 180 mm (tubería metálica de 5 mm de espesor).  
Para el entubado del pozo, se prevé colocar a todo lo largo del sondeo una tubería de acero galvanizado con un diámetro de 180 mm, siendo perfectamente cilíndrica con el fin de facilitar la maniobra de entrada y salida si fuese necesario de la bomba de extracción del agua.  
En el tramo que va desde los 275 hasta los 350 m, coincidiendo con los tramos acuíferos, se colocará la tubería de filtro metálico troquelado tipo Johnson con abertura de rejilla de 2 mm. Con el fin de evitar la entrada de las aguas superficiales que pudieran contaminar las aguas subterráneas o de cualquier otro agente externo, la tubería de revestimiento del sondeo sobresaldrá al menos 30 cm por encima de la superficie del terreno.  
Se prevé realizar un engravillado del sondeo mediante el relleno de gravas de naturaleza silícea (empaque con gravas silíceas calibradas de 3/6 mm) hasta el tramo de las calizas a una profundidad aproximada de 275 m. También se cementarán los veinticinco primeros metros del anular comprendido entre la perforación y la tubería de revestimiento para conseguir un aislamiento sanitario del pozo y evitar la contaminación del exterior. Este espacio anular comprendido entre la pared del sondeo y la tubería de 250 mm diámetro se cementará con lechada de cemento. Se colocará una tapa o dispositivo de protección en la tubería, de modo que no sea posible la entrada o caída de objetos extraños.  
Una vez finalizados los trabajos de perforación, entubado y engravillado, se procederá al desarrollo y limpieza del sondeo de tal forma que toda la columna quede totalmente limpia de detritus y quede dispuesto para su uso. Se realizará de forma directa mediante bombeo con aire comprimido y eyección de agua (air lift). La duración será al menos de 2 horas. Se recomienda la inversión periódica del sentido del flujo de inyección el material granular, destruyendo puentes y favoreciendo la posterior eliminación de finos hacia el sondeo. No está previsto realizar ensayo de bombeo, dado que se tiene constancia del buen funcionamiento y comportamiento hidráulico de los sondeos de la zona.  
La bomba se proyecta instalarla a unos 320 m de profundidad con un nivel estático estimado en 180 m, bombeando un caudal de al menos 1,50 l/s. Se prevé que la instalación de la bomba a dicha profundidad conserve una columna de agua de 40 m por encima de la aspiración que evite problemas de cavitación y además asegure un buen funcionamiento en el tiempo, a pesar de posibles descensos de los niveles piezométricos en los periodos estivales y de las pérdidas carga por aumento de las incrustaciones y colmataciones del ranurado del sondeo.  
El sondeo produce lodos de perforación cuya composición es el propio material del terreno junto con el agua que se inyecta para facilitar la perforación. A fin de gestionar correctamente los detritus del sondeo, se tiene previsto la construcción de una balsa de evacuación de lodos junto a la perforación; se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en dicha balsa, la cual será vaciada periódicamente por una empresa registrada para la gestión de residuos no peligrosos.  
La tubería del sondeo quedará tapada mediante chapa metálica soldada a la misma. La cabeza del sondeo se protegerá mediante una arqueta de fábrica de ladrillos revestida con mortero de cemento para su protección sanitaria.  
  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en fecha 25.10.2022 por el jefe del Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón (referencia expediente ASOSUB/2022/88/12), se dio traslado a este órgano ambiental del expediente de la citada obra, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Vista la información contenida en el expediente, se considera que se dispone de elementos de juicio suficientes para realizar la evaluación de impacto ambiental simplificada.  
  
Criterios ambientales  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la ley 21/2013, modificado por la Ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto  
a) Durante la fase de ejecución, la superficie afectada será la ocupada por los equipos de perforación, tuberías, maquinaria auxiliar y la balsa de recogida de lodos y detritus de la perforación.  
La fauna afectada será principalmente invertebrados y la vegetación, carente en la actualidad, tampoco se verá afectada. El impacto sobre ellas será mínimo.  
En el caso de que el sondeo resultase negativo, antes de proceder a su abandono, se rellenará con materiales inertes hasta alcanzar los 4/5 metros de la superficie. A continuación, se extenderían tierras propias del terreno quedando el punto totalmente integrado en la superficie de alrededor.  
b) Se propone como plazo de ejecución, considerado como óptimo y suficiente para la terminación de las obras, el de siete días a partir de la firma del acta de comprobación de replanteo y autorización de comienzo, ya que se considera adecuado desde el punto de vista organizativo y económico.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente del material extraído en la perforación del sondeo, residuos inertes.  
Durante el proceso de perforación se emitirán una serie de lodos que se evacuarán a la balsa construida a tal efecto. Conforme la balsa se llene, la empresa encargada de la gestión de residuos no peligrosos los retirará del lugar. Estos lodos son inocuos y se acaban mezclando con los detritos que se extraen del propio sondeo, llenando así la balsa. Al finalizar las obras, se quedará totalmente rellenada e integrada en la parcela.  
d) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua), entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
  
Ubicación del proyecto  
El sondeo se encuentra ubicado en la comarca del Baix Maestrat, en el término municipal de Sant Jordi (Castellón). Se trata de la parcela de referencia catastral número 12099A012002210000EW, que corresponde a la parcela núm. 221, polígono núm. 12, de la partida Bouvalars, con una superficie catastral de 21.608 m². Las coordenadas UTM (ETRS89) del sondeo son: X 781.230 Y 4.488.355 Huso 30.  
No existe ningún otro pozo/sondeo en un radio inferior a los 100 m, siendo el cauce más próximo el correspondiente al barranco Mare de Deu, que discurre por el SO a una distancia de unos 500 m.  
El acceso se puede realizar a través de la carretera CV-136 (Cervera del Maestre a Sant Jordi). Circulando por esta vía desde la población de Sant Jordi en dirección SO a la localidad de Cervera del Maestre, una vez recorridos unos 2,65 km, justo antes de pasar por debajo de una línea eléctrica de AT, hay un entrador sin asfaltar a mano derecha que da acceso a la parcela.  
El emplazamiento se encuentra en una zona clasificada como suelo no urbanizable común, lindando apenas un metro con zona forestal, según el visor cartográfico de la Generalitat Valenciana. El lugar se encuentra a unos 370 m al oeste del paraje natural municipal denominado Bovalar de Sant Jordi. Consultada la cartografía de la GVA (escala 1:50.000), se observa que en el ámbito del proyecto se encuentra el hábitat 5330 (matorrales termomediterráneos y pre-estépicos).  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión, partículas de polvo, ruidos y vibraciones). El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación y sus aditivos (espumantes) a lo que se añaden los materiales procedentes de la excavación de la balsa de lodos que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no van a constituir, según el proyectista, un problema de eliminación. La lixiviabilidad total, el contenido de contaminantes en ellos y la ecotoxicidad del lixiviado son poco significativos y, en particular, no deberán suponer riesgo para la calidad de las aguas superficiales ni subterráneas.  
c) No se afecta a ningún espacio natural protegido ni perteneciente a la Red Natura 2000. No se prevé un impacto significativo sobre la vegetación, ni la fauna ni la biodiversidad, salvo el que se pueda producir con carácter puntual y temporal durante la ejecución de los trabajos debido al uso de la maquinaria. Tampoco se prevé afección a otros elementos ambientales, ni a bienes culturales, restos arqueológicos ni otros elementos catalogados del patrimonio cultural valenciano. Se adoptarán, no obstante, las medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de sondeo para investigación de aguas subterráneas constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre, en concordancia con el grupo 3.a) 3º de su anexo II.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuando antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que la ejecución del proyecto de sondeo para investigación de aguas subterráneas en la parcela 221, polígono 12, partida Bouvalars del TM de Sant Jordi (Castellón), sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) El contratista deberá construir una balsa de lodos de unas dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante la perforación, teniendo en cuenta el esponjamiento que se produce tras la extracción del material perforado.  
2º) Los materiales extraídos de la perforación y los de la excavación de la balsa de lodos son de naturaleza muy similar, y ambos inertes e inocuos. Los detritus del sondeo tienen el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el material extraído de la balsa el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Los materiales de excavación disponen de regulación y gestión específica según la Orden APM/1007/2017 que regula las normas de valorización de materiales excavados para su uso en obras y operaciones de relleno distintas al lugar donde se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula el uso de residuos inertes en obras de restauración y relleno (art 3.1.a). Sin embargo, a los detritus del sondeo le aplicaría el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo aplica a materiales clasificados con el código 17 05 04. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado quedando con su morfología inicial.  
3º) En caso de que se realice ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
4º) Dada la localización del sondeo, se considera como zona de influencia forestal según el artículo 57 de la Ley 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Resulta por ello de aplicación el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
5º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
6º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
7º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 9 de febrero de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML