Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7559, del 29-06-2015 (2015/5815)

RESOLUCIÓ d'1 de juny de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 87/14-AIA Agost i Petrer.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7559

Data del DOGV
:   29-06-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/5815

CVE


Data del document
:   01-06-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Petrer](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 de juny de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 87/14-AIA Agost i Petrer. [2015/5815]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 87/14-AIA Agost i Petrer.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 87-2014-AIA.  
Títol: Explotació agrícola en finca situada en el paratge Pla d'Oliva i Cascarràs.  
Promotor: Singular Fruit Company.  
Òrgan substantiu: Ajuntaments d'Agost i Petrer.  
Localització: parcel·la 6 del polígon 12 de Petrer; parcel·la 90 del polígon 5; parcel·les 1 i 2 del polígon 11; parcel·les 10,11, 39, 40 del polígon 12; parcel·la 33 del polígon 10 i parcel·les 44 i 72 del polígon 19 del terme municipal d'Agost.  
Antecedents  
L'11 de febrer de 2013, la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental còpia d'ofici de denúncia d'agents mediambientals de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, i còpia d'ofici de denúncia del SEPRONA relatiu a la possible transformació de terrenys naturals, seminaturals o incultes als efectes de determinar si les actuacions realitzades estan subjectes al procediment d'avaluació d'impacte ambiental procedint-se des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental a l'obertura d'expedient de consulta (412013-CON/).  
  
El 6 de març de 2013, la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant remet la documentació següent:  
- Informe del SEPRONA, de 21 de febrer de 2013, sobre la situació dels treballs d'adequació en terrenys per a cultiu en el terme municipal d'Agost.  
- Còpia de l'informe de la Direcció Territorial d'Alacant, de 4 de febrer de 2013, indicant el següent: «Vist el seu escrit relatiu a l'assumpte indicat, li informe que la relació de parcel·les arreplegades en la seua sol·licitud d'arrabassada amb fins merament agrícoles, [?] constituïxen en la seua immensa majoria, terrenys agrícoles abandonats i abancalats (en la zona no hi ha terrenys agrícoles sense abancalar, pel tal com els terrenys que no estiguen abancalats tenen la consideració legal de sòl forestal), no és necessària la tramitació per a la seua posada en cultiu d'un expedient d'arrabassada, d'acord amb allò que s'ha arreplegat en l'article 90 del Reglament de la Llei 2/1993, aprovat per Decret 98/1995, del Govern Valencià.  
Exposades estes consideracions, els terrenys esmentats no necessiten autorització d'esta direcció territorial per a actuar-hi. Això no obstant, haurà d'obtindre les autoritzacions pertinents com la llicència municipal i, donada la superfície a transformar, hauria d'efectuar consulta al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental per si l'actuació haguera d'estar sotmesa a impacte, atés que el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, aprovat per Decret 162/1990, de 15 d'octubre, [?] en el seu annex I, entre els projectes que han de sotmetre's a declaració d'impacte ambiental, arreplega, entre altres, els següents:  
b) Projectes de transformació a cultiu de terrenys naturals, seminaturals o incultes quan la superfície a transformar siga superior a 25 hectàrees o a 10 hectàrees en pendent igual o superior al 15 per 100.»  
- Informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i alimentació de 4 de febrer de 2013 favorable referent a la vinculació del terreny a la seua explotació agrícola indicant que els terrenys situats per damunt de l'embassament de Caseta Mira quedaran amb un pendent del 5,25 %, per la qual cosa és necessari evitar l'erosió implantant algun sistema que canalitze les aigües cap a la rambla del Vidre.  
- El 27 de març de 2013 el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a l'òrgan substantiu informe en què es comunica que les actuacions realitzades així com les futures que es realitzen en les parcel·les objecte de cultiu agrícola estan subjectes a la legislació d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
Descripció del projecte  
Seguint les instruccions de la Conselleria de Presidència, Agricultura, Pesca Alimentació i Aigua, el projecte va ser modificat al terme municipal de Petrer, modificació que s'arreplega en l'exposició pública realitzada per l'Ajuntament de Petrer. A continuació es descriuran les característiques principals del projecte original i del projecte modificat.  
  
- Segons documentació remesa al febrer de 2014:  
Es pretén la posada en cultiu a regadiu d'una superfície de 151,45 ha, situades majoritàriament al terme municipal d'Agost i part al terme municipal de Petrer, segons resum que s'indica a continuació:  
  
  
Municipi Paratge Pol. Parcel·la Ha  
Petrer Palomaret 12 6 27,424  
Agost Pla de Rufa 5 90 2,33  
 Pla de Rufa 11 2 22,13  
 Pla de Rufa 11 1 17,06  
 P. Oliva 12 40 4,74  
 P. Oliva 12 10 50,71  
 P. Oliva 12 11 12,39  
 P. Oliva 12 39 3,09  
 Pla de Rufa 10 33 20,39  
 Pla de Rufa 19 72 4,93  
 Pla de Rufa 19 44 22,70  
  
  
La superfície total afectada és,aproximadament, de 192,94 ha, de la qual resulta una superfície agrària útil de 151,45 ha.  
  
Les parcel·les mencionades es troben majoritàriament abancalades i dividides en parcel·les de cultiu de dimensions reduïdes. Per a la nova plantació s'eliminaran eixes divisions de cultiu i es formaran esplanades amb pendents homogenis que s'adaptaran als pendents naturals del terreny. Esta adaptació al terreny donarà lloc a la conformació d'un total de 6 unitats de cultiu amb pendents compresos entre un 2 i un 8 %, aptes per a cultiu de fruiter i per al sistema de reg previst. El moviment de terres previst és de 228.855 m³.  
  
La finca es troba dividida en diverses parcel·les per diversos llits o rambles de grans dimensions, rambla de la Sarsa, del Vidre, caseta Mira, de Berenguer i per camins públics. No s'intervindrà sobre estos llits respectant-se'n com a mínim la zona de policia. Els escolaments de l'explotació seran dirigides a estos llits.  
Una vegada conformades les parcel·les de cultiu es procedirà a la plantació de magraners, prunera japonesa i mandariners.  
La xarxa de camins es condicionarà modificant les rasants i regulant-ne el ferm.  
La finca es regarà utilitzant la bassa existent pertanyent a la comunitat de regants Mare de Déu de la Pau. Es realitzarà entroncament amb la canonada principal de la comunitat esmentada i es realitzarà la connexió amb esta i el capçal de reg per mitjà d'una canonada de PVC de 315 mm de diàmetre i pressió de 10 atmosferes.  
Com a instal·lacions auxiliars es preveu la construcció d'una nau agrícola, la instal·lació de tanques per a protegir els elements més sensibles de l'explotació, i la instal·lació dels elements de subministrament d'energia al capçal de reg.  
Prèvia a la plantació s'instal·larà un sistema de reg per degoteig, que serà alimentat per dos capçals. Les canonades generals seran de PVC de 6, 10 i 16 atmosferes, les terciàries seran de PE de 4, 6 i 16 atmosferes discorrent totes per l'interior de l'explotació.  
Es construirà nau agrícola en la parcel·la 2 del polígon 11 d'agost. Es tractarà d'una nau magatzem agrícola de 15x20 metres que comptarà amb planta baixa i un pis on s'emmagatzemarà la maquinària, s'ubicarà el capçal de reg i s'emmagatzemaran els productes fitosanitaris. A més, s'instal·laran oficines i servicis sanitaris per al personal.  
Annexa a la nau s'instal·larà marquesina de 102 m² per a la recepció de productes agrícoles.  
Es construirà línia elèctrica aèria de 800 metres de longitud que subministrarà energia al Centre de Transformació d'Intempèrie. La dita línia tindrà el seu inici entre els suports núm. 222288 i 222287 de la LAMT Escandella a 20 Kv de l'STR de Petrer. La potència màxima a transformar serà de 160 kVA. La LAMT travessarà la rambla de la Sarsa i discorrerà en part per zona de policia de la rambla esmentada.  
- Segons documentació amb dates d'entrada en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de 13 i 28 d'octubre de 2014:  
  
Després de la consulta a la Conselleria d'Agricultura, es procedix a la modificació del projecte disminuint la superfície afectada al terme de Petrer, eliminant les zones de major pendent de l'actuació.  
- El 20 de novembre de 2014, la Direcció Territorial d'Alacant emet un informe en els termes següents:  
«La nova documentació presentada [...] inclou una modificació en què deixen fora de l'actuació les zones amb major pendent i canvien altres de manera que, segons els plans aportats, els pendents no superen en cap zona el 10 %».   
L'informe finalitza de manera favorable atés que les actuacions a realitzar estan vinculades a l'activitat agrícola.  
«S'aporta certificat del secretari general de l'Ajuntament de Petrer, en el qual s'indica que la finca situada en Partida Palomarets, parcel·la 6 del polígon 12, s'ubica en sòl no urbanitzable d'especial protecció d'activitats agrícoles (EPAA), regulat en l'article 6.13 de les Normes Urbanístiques del Pla General de Petrer, que regula com a ús característic agrícola intensiu moderat (ag4/ag5), per la qual cosa la llicència sol·licitada és compatible d'acord amb el Pla General de Petrer».  
  
Per tant, es disminuïx la superfície d'afecció segons pla annex a la present declaració d'impacte ambiental, resultant una superfície total afectada de 162,72 ha i una superfície útil regable de 145,1 ha.  
  
Amb la modificació del projecte s'estima un moviment de terres de 222.715 m³ en desmunte i 224.855 m³ en terraplé.  
Respecte als cultius, s'opta pel cultiu de magraner per a la totalitat de l'explotació. El sistema de reg a emprar serà el sistema de reg localitzat deficitari. Els estudis realitzats mostren un consum previst de 2942,84 m³/ha, dotació inferior a la concessió de la comunitat de regants Mare de Déu de la Pau que és de 3330,55 m³/ha.  
Cal assenyalar que en el cas d'aplicar reg localitzat no deficitari, les necessitats serien de 4194,88 m³/ha, cas que excediria els paràmetres de la concessió.  
Finalment, la documentació tècnica inclou, a petició de la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant, un estudi de conducció d'escolaments a la xarxa natural de drenatge.  
Després de realitzar un estudi en què s'han considerat paràmetres com ara les característiques de la conca d'aportació, l'anàlisi de les precipitacions previstes i realitzades les oportunes simulacions s'han obtingut (entre altres) uns cabals punta en les 12 conques vessants identificades per a períodes de retorn de 10, 25 i 50 anys.  
Prenent com a base els cabals per a un període de retorn de 25 anys, s'ha dissenyat una xarxa de drenatge en la totalitat de l'àmbit de l'actuació els punts d'evacuació de la qual s'ubiquen en els barrancs que recorren l'explotació.  
Tramitació administrativa  
- El 20 de febrer de 2014 es rep en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació del projecte remesa per l'Ajuntament d'Agost als efectes d'iniciar-ne la tramitació ambiental, procedint-se a l'obertura d'expedient d'avaluació d'impacte ambiental (87/2014-AIA).  
  
- El 8 d'abril de 2014 es requerix l'òrgan substantiu per tal que aporte el resultat del tràmit d'informació pública. De forma simultània es comunica al SEPRONA i al Servici Territorial de Medi Ambient l'inici del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental i se sol·licita informe del Servei de Paisatge.  
Una vegada aportada la documentació sol·licitada es requerixen els informes següents:  
- El 23 de maig de 2014 es remet a l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la documentació del projecte, tot indicant que segons les denúncies que consten com a antecedents a la tramitació del projecte, hi pot haver existit afecció a barrancs.  
- El 22 de maig de 2014 se sol·licita informe la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant i a la Direcció General de Medi Natural, aportant projecte i estudi d'impacte ambiental.  
  
- L'Ajuntament d'Agost va realitzar el tràmit d'informació pública per mitjà de publicació d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 2 de maig de 2014, i per mitjà d'inserció d'edicte al tauler d'edictes de l'ajuntament. Segons certificat remés el 18 de juny de 2014, durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
- El 28 d'octubre de 2014 es rep en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació procedent de l'Ajuntament de Petrer, adjuntant justificació de la realització del tràmit d'informació pública realitzada en el tràmit de llicència d'obra major en l'esmentat municipi. El tràmit esmentat es va realitzar per mitjà de publicació el el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de data 4 de febrer de 2014, en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de data 14 de febrer de 2014, i al tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Petrer.  
Segons certificat emés, durant el període d'informació pública es va presentar al·legació del plenari del Consell Municipal de Medi Ambient, considerant probable la presència d'Aquila chrysaetos i Hieraaetus fasciatus.  
La zona objecte del projecte és zona de campeig i alimentació per a estes aus, per la qual cosa la seua alteracióa repercutirà directament en la font d'alimentació principal, el conill, molt abundant en les parcel·les objecte del projecte. L'al·legació adjunta informe d'estudi dels hàbitats d'interés comunitari en què es constata la presència dels hàbitats següents:  
- Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae, Stipo tenacissimae-dideritum leucanthae, Teucrio pseudochamaepitys-Brachypodietum retusi\*, Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae, Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri, Salsolo vermiculatae-Artemisietum herba-albae.  
Tramitació administrativa en matèria de paisatge:  
Com resultat del pla de participació pública realitzat en el municipi de Petrer, el plenari del Consell Municipal de Medi Ambient, en sessió de 14 de maig de 2013, va manifestar que no és possible valorar el projecte ja que al municipi d'Agost les obres estan molt avançades, indica que és qüestionable la viabilitat econòmica de l'explotació, argumenta que s'han trobat en l'àmbit exemplars de l'endemisme Vella lucentina en diverses parcel·la i demanen l'exclusió del municipi de Petrer de l'actuació.  
Afeccions legals.  
a) Qualificació urbanística del sòl: en el terme municipal d'Agost els terrenys afectats es troben classificats com a sòl no urbanitzable comú agropecuari. Segons les normes subsidiàries del municipi extretes de l'informe de l'oficina tècnica de l'ajuntament d'Agost de 2012, l'ús característic és l'agropecuari sent compatible amb el planejament les instal·lacions precises o vinculades a l'explotació agrícola o ramadera.  
  
Al terme municipal de Petrer l'actuació recau sobre sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola. Segons informe emés per l'Ajuntament de Petrer l'ús característic és l'agrícola intensiu moderat per la qual cosa l'actuació és compatible amb el planejament.  
b) L'actuació no afecta de forma directa espais de protecció de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, inclosos els espais de la Xarxa Natura 2000.  
c) Part de l'àmbit de l'actuació afecta sòl forestal comú segons el pla d'acció territorial forestal (PATFOR). En l'àmbit de l'actuació circulen les vies pecuàries sendera de Tibi i assagador del Palau.  
  
Informes sectorials: En la tramitació de l'expedient s'ha sol·licitat informe els organismes afectats per la realització del projecte.  
S'indica l'organisme consultat i data de resposta. El contingut dels informes esmentats s'inclou en l'apartat de consideracions ambientals de la present declaració d'impacte ambiental.  
Òrgan consultat Data d'emissió d'informe  
1r. Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 15.10.2014  
2n. Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 17.04.2015  
3r. Confederació Hidrogràfica del Xúquer 23.09.2014  
4t. Servici de Vida Silvestre 17.06.2014  
5é. Forestal del ST de medi ambient d'Alacant 30.06.2014  
  
  
Consideracions ambientals  
La zona on s'ha realitzat l'actuació se situa al sud i este de l'actual via verda del Maigmó, en la confluència dels termes municipals d'Agost i Petrer.  
Tal com s'ha indicat la finca es trobava abancalada en xicotetes terrasses separades per barrancs d'elevat desnivell conservant-se els abancalaments a Petrer, on la transformació no ha sigut iniciada.  
  
Els elements ambientals que han resultat o resultaran impactats per l'actuació són:  
- Atmosfera: es considera que els impactes sobre l'atmosfera es deuran a l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle degut a la combustió dels motors de la maquinària empleada i a l'augment dels nivells sonors tant en la fase d'obres com de funcionament del projecte.  
  
 L'impacte global sobre l'atmosfera es considera moderat i de caràcter temporal resultant necessària l'aplicació de mesures correctores com ara la revisió de la maquinària d'obres, la restricció de les operacions a horari diürn o el mesurament de nivells sonors en cas que es considere que alguna font de soroll excedix els paràmetres admissibles.  
  
En la fase de funcionament es poden produir contaminacions derivades de la utilització d'agroquímics, per la qual cosa es vigilaran les condicions atmosfèriques en la seua aplicació per a evitar la seua excessiva dispersió.  
- Mitjà hídric: la zona objecte de l'estudi es troba rodejada de la rambla de la Sarsa, la rambla del Vidre i la rambla del Derramador, que arrepleguen els escolaments dels contraforts occidentals de la serra del Maigmó, i de part del terme de Petrer i arreplegaran a més els escolaments de la finca.  
La modernització de cultiu plantejada no afectarà els llits, llit o talussos de les rambles i es respectaran els cinc metres de policia marcats per l'organisme competent. En la major part de les zones es deixarà zones més àmplies de salvaguarda entre els cultius i els llits per previsió de possibles avingudes o per tindre pendents acusades que comprometen la viabilitat de l'actuació.  
Segons informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui remitent cartografia dels llits existents en la zona, l'actuació no ha afectat els llits existents sense perjuí del que disposen els articles 2, 4 i 5 del text refós de la Llei d'Aigües.  
Respecte d'això és important indicar que l'article 4 es referix als béns que constituïxen el domini públic de l'Estat, l'article 4 definix el concepte de llit i l'article 5 definix els llits de domini privat: «Són de domini privat els llits pels quals ocasionalment discórreguen aigües pluvials mentres travessen, des del seu origen, únicament finques de domini particular.  
El domini privat d'estos llits no autoritza que s'hi puguen fer labors ni construir obres que puguen fer variar el curs natural de les aigües o alterar la seua qualitat en perjuí de l'interés públic o de tercer, o la destrucció de la qual, per la força de les avingudes puga ocasionar danys a persones o coses».   
L'informe continua indicant que les parcel·les es troben en zona de policia havent obtingut les corresponents autoritzacions. A estos efectes, l'expedient conté informe favorable de data 18 de novembre de 2013, respecte a explotació agrícola en la parcel·la 6 del polígon 12 de Petrer, i en les parcel·les 90 del polígon 5; 10, 11, 39 i 40 del polígon 12 i 44 i 72 del polígon 19, d'Agost; així mateix emet un informe favorable de la instal·lació de línia elèctrica.  
Respecte d'això cal citar l'informe de la secció forestal que indica: «S'haurà de respectar acuradament i estrictament la xarxa de drenatge existent».  
Respecte a l'afecció a les aigües subterrànies i superficials, l'estudi d'impacte ambiental indica que pot donar-se una contaminació difusa a causa de l'ocupació d'abonaments. No obstant això, l'ocupació de reg per degoteig minimitza la possible contaminació de les capes freàtiques.  
Respecte a l'impacte sobre els aqüífers i mitjà hídric en general derivat d'un ús no sostenible de l'aigua, la Confederació Hidrogràfica indica en l'informe remés al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental en la data indicada, que les parcel·les objecte de l'actuació formen part de la superfície regable de la Comunitat de Regants Mare de Déu de la Pau d'Agost.  
Per això, i atés que l'explotació complix amb els paràmetres concessionals es considera sostenible l'ús de l'aigua realitzat.  
No obstant això ha d'indicar-se que consultat el certificat emés per la comunitat de regants Mare de Déu de la Pau, de data 14 d'agost de 2014, allò que s'ha exposat no s'aplicaria a la parcel·la 39 del polígon 12 d'Agost que no comptaria amb drets de reg i per tant quedaria fora dels terrenys aptes per a regar.  
Finalment cal indicar que el disseny agronòmic realitzat s'ha ajustat als cabals legals concedits proposant la utilització de reg deficitari, la qual cosa contribuirà a la disminució d'impacte sobre el recurs.  
  
- Geologia, edafologia: segons cartografia de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, el risc d'erosió és alt en les parcel·les pròximes a l'embassament de reg i molt davall en la resta. Quant a la capacitat d'ús del sòl, un poc més de la meitat de la finca presenta capacitat d'ús elevada sempre que es realitze un maneig adequat del sòl, mentre que en la resta de terrenys, coincidint amb les zones de major potencial de patir erosió, els sòls tenen baixa capacitat d'ús i l'ús aconsellable és el forestal.  
Des del punt de vista geològic, en la finca afloren materials del quaternari, principalment cons de dejecció i depòsits de peu de muntanya que litològicament es correspon amb cantells, graves i arenes. Estos depòsits seran remoguts per a regularitzar el terreny però s'utilitzaran per a la conformació de les unitats de cultiu considerant-se que no hi ha un impacte real a la geomorfologia.  
Quant al sòl com a mitjà on es desenrotllen funcions biològiques, serà un dels elements que patiran en major grau la fase de construcció. La capa de sòl fèrtil es retirarà tornant a utilitzar-se per a conformar la superfície de cultiu.  
Durant la fase de funcionament del projecte pot donar-se contaminació del sòl per l'ús d'agroquímics.  
L'impacte global es considera mitjà, proposant-se com a mesures protectores i correctores l'arreplega adequada de la terra vegetal retirada, l'estesa del sòl vegetal i la seua millora per mitjà d'esmenes orgàniques, la ràpida plantació de la vegetació per a impedir l'erosió, implantar un sistema de cultiu mínima així com mètodes d'adequació i conservació d'acord amb les característiques topogràfiques del sòl a fi de conservar este recurs evitant l'erosió, la compactació i el deteriorament de la seua capacitat d'emmagatzematge d'aigua.  
Referent a la pèrdua del sòl fèrtil causat per l'erosió derivada de l'arrossegament per la recurrència de pluges torrencials en la zona, l'informe de la secció forestal indica:  
«Atés que els nous cultius es realitzaran sobre terrenys amb pendents, encara que esta siguen baixes (inferiors al 5 %), tenint en compte la seua extensió, les característiques de la capacitat d'infiltració dels sòls afectats i el règim torrencial de la pluviometria de la zona, s'haurà de presentar un estudi detallat de conducció d'escolaments a la xarxa natural de drenatge per a casos de ruixats amb període de retorn de com a mínim 25 anys, així com les mesures correctores i/o preventives necessàries».  
Respecte d'això, el promotor va aportar un estudi d'escolaments en què com a mesura correctora establix la necessitat d'habilitar una xarxa de cunetes en tot l'àmbit de l'actuació.  
- Vegetació: segons l'estudi d'impacte ambiental, atenent a les característiques de la zona, la vegetació clímax correspondria a l'associació Rhamno lycioidis- Querceto coccifera. La vegetació en la zona afectada ha patit importants modificacions havent desaparegut quasi totalment els matolls densos potencials. La major part de la zona estudiada es troba degradada pel que l'afecció es considera en general escassa.  
  
Els distints organismes consultats realitzen la valoració següent:  
  
El Servici de Vida Silvestre indica que no es localitzen en la zona hàbitats protegits pel Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades, no existint constància en el banc de dades de biodiversitat de la presència d'exemplars de flora protegides.  
En el terme municipal de Petrer on encara no s'ha realitzat la transformació i d'acord amb l'informe remés per l'Ajuntament de Petrer, es localitzen els hàbitats següents: Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae, Stipo tenacissimae-dideritum leucanthae, Teucrio pseudochamaepitys-Brachypodietum retusi\*, Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae, Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri, Salsolo vermiculatae-Artemisietum herba-albae.  
Els hàbitats esmentats es distribuïxen de la manera següent: Els espartars en zones de major pendent i pedregositat, baladrars en la rambla. En els bancals abandonats s'han instal·lat comunitats halonitròfiles que servixen de suport als conills, peça de caça dels rapaços que viuen en la zona.  
El coscollar semiàrid termomediterrani murcià-alacantí es localitzarà fragmentat i estaria format fonamentalment per coscollars acompanyats de l'espècie Rhamnus lycioides.  
Segons la cartografia remesa, les zones que podrien considerar-se com a hàbitats de menor valor (comunitats halonitròfiles) es localitzarien en les zones més allunyades de rambles i en zones tradicionalment cultivades de menor pendent.  
En relació amb la vegetació que ha sigut afectada al municipi d'Agost, cal citar l'ofici de denúncia dels agents mediambientals que indiquen que en les parcel·les 10 i 39 la vegetació existent estava formada per pastius i espartars amb junt amb substrat arbori format per pineda disseminada, amb un nombre important d'exemplars de distintes edats.  
  
A més, l'ofici de denúncia del SEPRONA indica la presència d'espècies del gènere Limonium, romers i exemplars de Pinus halepensis.  
  
La valoració efectuada per la secció forestal del Servici Territorial de Medi Ambient és la següent: «La majoria dels terrenys afectats pel projecte d'explotació han estat cultivats amb anterioritat en règim de regadiu, per la qual cosa presenten anivellacions/abancalaments necessaris en el seu moment pels sistemes de reg utilitzats (a manta).  
  
La vegetació que sobre ells s'ha desenrotllat després del seu abandó, atenent la climatologia i sòl de la zona, és d'escàs desenrotllament, per la qual cosa majoritàriament no cal catalogar els dits terrenys com forestals, i en qualsevol cas el valor ambiental és de poca rellevància en relació amb els beneficis socioeconòmics que per a la zona es poden derivar del projecte.»  
No obstant això, la Secció Forestal indica el següent: «El projecte de transformació no haurà d'afectar aquells terrenys que anteriorment no van estar cultivats i que, per tant, la seua geometria no presenta en l'actualitat abancalaments: rambles, llomes, etc.»  
- Fauna: l'estudi d'impacte ambiental realitza un estudi de fauna considerant probable la presència en l'àmbit d'espècies com ara Acrocephalus melanopogon, Aquila chrysaetos, Aegithalos caudatus, Athene nocturna, Bubo bubo, Cercotrchas galactotes, Buf caramida, Malpolon monspessulanus, Erinaceus europaeus, Suncus etruscus, entre altres.  
  
De manera general l'estudi d'impacte ambiental considera que l'execució de les obres causarà com a impacte rellevant el desplaçament temporal de la fauna si bé una vegada finalitzades estes, la fauna podrà retornar a ocupar el territori afectat atés que l'impacte generat és molt baix.  
Relatiu als possibles impactes sobre espècies prioritàries, consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, es localitza en l'àmbit l'espècie prioritària Aquila fasciata. No obstant això, l'informe del Servici de Vida Silvestre indica que els exemplars existents de l'espècie es localitzen a prou distància per a no ser afectats per l'actuació.  
Com a mesura protectora per a la fauna, l'estudi d'impacte ambiental proposa la vigilància dels nius que es troben dins de l'àrea prenent les mesures oportunes per a preservar la reproducció de les espècies.  
  
- Espais naturals protegits: l'àmbit on s'ubicarà el projecte no s'inclou dins de cap figura de protecció. Se situen pròxims a l'àrea d'actuació el paisatge protegit Serra del Maigmó i Serra del Sit situat a uns 1000 metres, LIC Maigmó i Serres de la Foia de Castalla, que se situa a una distància de 2 km, i ZEPA Maigmó i Serres de la Foia de Castalla, que se situen a 1 km de la zona d'actuació.   
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que no s'esperen impactes directes o indirectes, sobre estos espais, valoració que corrobora el Servici de Vida Silvestre que ha indicat: La «[...] posada en explotació a cultiu d'esta zona, donada la distància i la distribució dels hàbitats naturals, no alterarà les condicions naturals dels hàbitats i espècies d'este espai, ni com a corredor ecològic amb altres espais de la xarxa natura 2000, de manera que no afecta apreciablement cap espai ni cap dels seus objectius de conservació.»  
- Paisatge. L'estudi de l'afecció de l'actuació sobre el paisatge s'ha realitzat per mitjà d'un estudi d'integració paisatgística, del qual es destaca el següent:  
La superfície sobre la qual es posarà en marxa l'explotació agrícola se situa als peus de la cara sud de la serra del Maigmó, afrontant per l'oest amb l'antic ferrocarril, hui Via Verda d'Agost al Maigmó. No es troben pròximes carreteres estatals ni pertanyents a la comunitat autònoma que donen accés directe a l'explotació, per la qual cosa s'accedix a través de camins secundaris.   
L'estudi d'integració paisatgística descriu 6 unitats de paisatge:agrícola, forestal format pel paratge del Maigmó i Serres de la Foia de Castalla, barrancs i rambles com el Vidre i la Sara, la Serra del Sit, les Serres del Ventós i la Murta i el nucli urbà-zona industrial d'Agost.  
  
Quant als recursos paisatgístics, existixen nombrosos vestigis de restes de canals, lligats a l'aprofitament de l'aigua en la zona, aqüeductes i ponts per a salvar la xarxa de barrancs existents, les cases (Casa de Baix, Cases Berenguer), la vereda de Tibi, LIC i ZEPA Maigmó i Serres de la Foia de Castalla i el paisatge protegit Maigmó i Serra del Sit, entre altres.  
Referent a l'anàlisi de visibilitat s'indica com a punt principal d'observació la via verda que circula en alguns trams junt amb l'actuació o molt pròxima. En general l'actuació serà visible des d'Agost, via verda i punts elevats de les serres pròximes sent molt escasses les zones que queden en ombra respecte a estos punts principals d'observació.  
  
Respecte a l'impacte final de l'actuació, es considera que es produirà una alteració de les característiques visuals del paisatge que en tot cas podran ser absorbides per este.  
Consultat l'estudi d'integració paisatgística el Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, incidix en el següent: «[?] La transformació agrícola se situa sobre el paisatge de rellevància regional «PRR 30 Vinyes d'Alacant, Novelda i el Pinós», en la zona tocant al PRR 20, serres de l'interior d'Alacant, Mariola, Maigmó i Penya Roja (directriu 53 del Decret 1/2011, pel qual s'aprova l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana) el qual li atorga a l'àmbit ?a priori- un elevat valor paisatgístic. El paisatge afectat es caracteritza, entre altres aspectes, per presentar unes configuracions agràries d'elevat valor ambiental i cultural, amb vinyes associades de vegades a altres cultius llenyosos, sobre fons plans o abancalats, amb unes funcions productives de qualitat i uns tancaments muntanyosos circumdants.»  
El servici competent en matèria de paisatge considera incomplet l'estudi realitzat i sol·licita la seua esmena. El 19 de febrer de 2015 l'Ajuntament d'Agost remitent esmena de l'estudi d'integració paisatgística.  
El 17 d'abril el Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe en el sentit següent:  
«[?D'acord amb la documentació aportada, es transformen totalment la topografia i el patró parcel·lari preexistent a fi d'aconseguir unitats de cultiu majors i de suaus pendents, excepte en una part del total de l'explotació situat en el terme de Petrer, i s'opta finalment pel cultiu de magraners.  
Atés que el paisatge ja ha sigut transformat, com que s'ha alterat el seu caràcter i la seua percepció i, per tant, els impactes produïts són importants i evitables, es considera necessària l'adopció de mesures compensatòries de millora del paisatge, d'acord amb el que establix l'article 56.4 del RPJECV.  
En este cas, atenent el valor a escala supramunicipal del paisatge afectat i els recursos paisatgístics existents en l'àmbit, s'haurà d'evitar l'afecció als llits existents en la zona d'actuació i a la via verda del Maigmó, que constituïx un recorregut escènic, duent a terme actuacions topografies i de plantació de vegetació entorn d'estos elements que garantisquen la preservació del caràcter previ dels terrenys del seu entorn».  
- Sòl forestal, vies pecuàries: en l'àmbit de l'actuació discorre la via pecuària sendera de Tibi, el traçat de la qual coincidix amb el camí a les Cases de Mira en el punt que abandona la rambla de la Sarsa. Coincidint amb el límit de la parcel·la 10 del polígon 12 d'Agost, es localitza l'Assagador de Palau.  
Referent a l'afecció a vies pecuàries, la secció forestal del Servici Territorial de Medi Ambient va emetre un informe de data 1 de juliol de 2013. Este informe indica que «en el cas de la vereda de Tibi al seu pas per la rambla de la Sarsa no és procedent cap actuació de condicionament i construcció de camins per raons ambientals òbvies.  
En aquells trams pels quals ja discorre un camí existent, el condicionament del ferm és un supòsit sotmés a expedient d'ocupació temporal [?]. Les millores del ferm hauran d'estar justificades, i en queden exclosos els asfaltats, formigonats o qualsevol altre procediment semblant [?]».   
L'informe prosseguix indicant que la circulació de vehicles agrícoles és compatible amb l'ús de la via pecuària sempre que es respecte la prioritat de l'ús ramader.  
Finalment l'informe indica que l'explotació agrícola haurà de recular-se el que és necessari perquè es mantinga lliure d'obstacles l'amplària de la via pecuària.  
En relació amb l'afecció a muntanyes catalogats, cal indicar que l'actuació, en el terme de Petrer queda separat de la muntanya pública Llomes del Palomar per l'antiga via del ferrocarril.  
En el terme municipal d'Agost, la parcel·la 44 del polígon 19 limita amb la muntanya catalogat «Esquena del Gos, Pantanet i Paller».  
Respecte a la qualificació dels terrenys com a forestals, cal indicar que l'antic inventari forestal emmarcava dins de l'actuació unes quantes zones com forestals. La cartografia del pla d'acció territorial forestal augmentava la quantia dels terrenys forestals dins de l'explotació qualificant-los com comuns.  
Ara bé, ha de tindre's en compte les especificitats del PATFOR i de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana respecte a la consideració legal de terrenys forestals per a aquells terrenys agrícoles que han sigut abandonats i havent de tindre's en compte les característiques adquirides per estos terrenys.  
- Patrimoni cultural: en compliment de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, el dia 18 de gener de 2013 es va presentar en la Direcció Territorial de Cultura d'Alacant projecte de prospecció arqueològica autoritzant-se amb data 22 de gener de 2013.  
Com a resultat de la prospecció efectuada es presenta davant de la Direcció Territorial d'Alacant el dia 1 de març de 2013, memòria de prospecció arqueològica.  
El resultat de la prospecció ha determinat la presència d'elements de tipus etnològic en els municipis d'Agost i Petrer dins de l'àmbit de la transformació agrícola i entre els que es destaquen elements lligats a l'aprofitament de les aigües (séquies, minats, galeries), les cases de labor, basses, etc.  
La memòria de prospecció proposa, donada l'absència d'elements coneguts del patrimoni arqueològic, el seguiment dels moviments de terra en tot el terreny de tall quaternari per a descartar l'existència de qualsevol referència patrimonial arqueològica.  
Per als elements etnològics lligats a la cultura de l'aigua, es proposa la seua documentació planimètrica.  
El 5 d'abril de 2013 la Direcció General de Cultura emet un informe favorable que indique que no hi ha afecció a elements arquitectònics, arqueològics o paleontològics. Pel que fa als elements etnològics, les mesures correctores són correctes per a la mínima afecció dels elements i serà obligat el compliment de les mateixes indicant que amb caràcter general si durant els treballs de transformació es produïra alguna troballa d'índole arqueològic, paleontològic o etnogràfic, es procediria d'acord amb la Llei del patrimoni cultural valencià.  
- Socioeconomia: es considera que l'actuació produirà repercussions positives sobre el mercat de treball no produint cap tipus d'afecció de caràcter negatiu.  
Programa de vigilància ambiental  
L'objectiu del programa de vigilància ambiental és comprovar que les mesures correctores s'han dut a terme, identificar els impactes no previstos i verificar la qualitat de les mesures correctores propostes.  
El programa de vigilància ambiental estarà centrat en el seguiment i compliment de diversos aspectes entre els que es destaquen: el seguiment de la direcció i velocitat del vent durant l'ocupació de fitosanitaris, la vigilància del respecte a la via pecuària que discorre per l'interior de la finca, vigilar possibles abocaments a llits pròxims, vigilància de l'adequada gestió de residus sòlids, adequat manteniment de la maquinària, vigilància del reg per a evitar contaminacions en el nivell freàtic.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Consultades les ortofotos actuals, la cartografia històrica i la resta de bases de dades cartogràfiques de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi ambient, així com els oficis de denúncia que hi ha en l'expedient 41/2013-CON i efectuada visita a la zona de projecte a l'abril de 2014, es realitzen les següents consideracions als efectes de motivar els condicionants ambientals d'esta declaració d'impacte ambiental:  
Terme municipal d'Agost.  
En el terme municipal d'Agost els moviments de terra pareix que han finalitzat. Segons la cartografia existent quedaria la zona nord de la parcel·la 10 com no transformada però inclosa en el projecte de transformació distingint-se les zones següents:  
1. Zona tradicionalment cultivada: esta zones han patit diverses remodelacions, però sempre conservant una estructura conformada o bé per xicotets bancals molt adaptats a les corbes de nivell segons pot observar-se en la cartografia històrica (vol de l'any 1957) fins a ampliar estes superfícies de cultiu per mitjà de xicotetes terrasses o bancals de major amplitud (ortofotos anys 70).  
Esta zona cultivada es correspon amb la parcel·la 2 i part de la parcel·la 1 del polígon 11, la parcel·la 33 del polígon 10, parcel·la 11 del polígon 12 i subparcel·les b i part de la subparcel·la d de la parcel·la 10 del polígon 12 que es corresponen amb zones abancalades.  
En esta zona i ja que en principi no s'han localitzat hàbitats de rellevància és factible la seua nova posada en cultiu agrícola sent qüestionable no obstant la formació d'unitats de cultiu de gran extensió per a les condicions de la zona segons s'indicarà en els apartats següents.  
  
2. Zona forestal: la superfície aproximada inclosa en l'explotació com a terreny forestal segons PATFOR és de 70 ha, de les quals unes 25 ha, consultada la cartografia històrica, mai havien sigut cultivades (parcel·la 39 del polígon 12 i parcel·la 10 del mateix polígon a excepció de la subparcel·la b i part de la subparcel·la d).  
En esta zona no hi ha constància del seu cultiu agrícola excepte les xicotetes zones indicades anteriorment. La dificultat orogràfica de la zona solcada per profunds barrancs i zones d'escolament natural hi ha preservat esta zona de les successives intervencions humanes conformant un entorn forestal amb arbratge d'especial valor donades les característiques d'aridesa de l'entorn.  
Només este fet hauria d'haver portat a la reflexió sobre la transformació d'uns terrenys d'estes característiques, amb vegetació de valor donada l'aridesa del clima i no valorat en l'estudi d'impacte ambiental on a més no s'ha tingut en compte la importància de la xarxa secundària de barrancs i on no s'ha valorat adequadament el risc d'erosió.  
  
3. Pedrera: ubicada en la parcel·la 1 del polígon 11 on segons oficis de denúncia pareix que s'havia establit una vegetació lligada a àmbits salins del gènere Limonium.  
La realització de la transformació ha impedit confirmar l'existència de valors ambientals. En termes generals i atés que no ha pogut confirmar-se la presència d'espècies de rellevància ambiental, pot considerar-se acceptable la rehabilitació de la pedrera per a cultiu agrícola.  
  
Els impactes generats es valoren de la manera següent:  
- Afecció a llit hídric: crític per haver-hi reblit una zona d'escolament natural aproximadament de 6 metres de profunditat (segons la cartografia consultada), sense haver habilitat mesures correctores que asseguren el normal discórrer de les aigües, alterant el funcionament hidrològic de la zona.   
L'impacte pot ser corregit per mitjà de l'aplicació de mesures de restauració.  
- Afecció a vegetació forestal: com s'ha indicat, en entorns àrids la presència de vegetació arborada ha de considerar-se de major valor que en entorns més propicis per a esta classe de vegetació. Per un altre costat, la vegetació herbàcia i arbustiva adaptada a l'entorn és fonamental per a la conservació del sòl i de tots els processos biològics que se sustenten sobre ell.  
Referent a la qualitat dels terrenys afectats, en els terrenys situats a l'oest i no de l'embassament que són els terrenys forestals de major valor, la vegetació estava formada per pi mediterrani, amb exemplars centenaris, i vegetació arbustiva que, segons la prospecció realitzada en la zona pels agents mediambientals i agents del SEPRONA estaria formada per espècies dels gèneres Stipa, Rhamnus, Rosmarinus, Globularia, Ephedra, etc.  
Atés que la zona que no ha estat mai cultivada i presenta risc greu d'erosió forma part de la xarxa d'escolaments de la zona, contribuïx a conservar la diversitat paisatgística i la biodiversitat, l'impacte generat es pot qualificar de moderat a crític no considerant-se acceptable l'eliminació de la totalitat de la zona forestal per la transformació.  
  
 L'impacte causat ha de disminuir-se a nivells acceptables per mitjà de l'habilitació de mesures compensatòries.  
En la zona considerada com a forestal, però prèviament cultivada, l'impacte ha sigut moderat atenent que probablement en estes zones no s'haguera localitzat vegetació d'interés.  
En la part no considerada com a forestal segons PATFOR s'ha afectat vegetació seminatural probablement de característiques semblants a les exposades en l'informe botànic remés per l'Ajuntament de Petrer per la qual en general l'impacte seria moderat.  
- Paisatge: la zona afectada per la transformació ha patit un canvi radical en el seu paisatge tradicional format per bancals o xicotetes terrasses de cultiu on a més existia una zona forestal que contribuïa a la diversitat biològica i paisatgística. La desaparició del paisatge tradicional de la zona és un impacte crític que obliga a l'adopció de mesures compensatòries.  
- Desertificació: la generació d'unitats de cultiu amb pendents més o menys suaus però contínues durant centenars de metres pot provocar un augment de la velocitat dels escolaments acreixent el risc de pèrdua de sòl fèrtil i per tant la desertificació. L'impacte és moderat. Com a mesura preventiva s'ha realitzat un estudi de conducció d'escolaments l'aplicació del qual és imprescindible per a evitar l'arrossegament provocat per l'aigua de pluja havent de verificar-se l'efectivitat de les mesures afectades per mitjà d'una adequada vigilància a incloure en el programa de vigilància ambiental.  
- Magnitud del projecte: el projecte és d'elevada magnitud tenint en compte que en Agost queden afectades 165 ha, aproximadament, acreixent el nivell dels impactes ambientals generats.  
Terme de Petrer.  
Es considera parcialment acceptable el projecte plantejat amb l'adopció d'importants mesures correctores.  
Es considera que la realització del projecte tal com està plantejant afectarà elements patrimonials tradicionals com són les terrasses de cultiu que doten al paisatge de peculiaritat i particularitat, afectarà la visió del paisatge des del recorregut escènic de la via verda del Maigmó, i hi ha un cert rebuig social en la seua execució sent possible l'afecció a l'espècie Vella lucentina, endemisme inclòs en el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades amb la categoria de protegida no catalogada.  
D'altra banda, la transformació en el municipi de Petrer augmentaria la longitud de la unitat de cultiu 1 que presentaria un pendent continu en aproximadament 1400 metres sense cap mesura que trenque este pendent continu, pendent que facilita l'erosió.  
  
No obstant, sempre que es mantinga l'estructura del terreny, no s'afecte els hàbitats de major singularitat en la zona com a baladrars i coscollars amb Rhamnus lycioides, pot ser factible la sola plantació de magraners i en cas possible la instal·lació de reg localitzat sempre que es verifique per mitjà de prospecció botànica detallada per tècnic competent que no hi ha l'espècie mencionada. La zona que reunix estes característiques seria la indicada com apta en el pla de l'annex I de la present declaració d'impacte ambiental.  
La preservació dels bancals és una mesura s'entendrà inclosa dins de les mesures compensatòries que necessàriament han d'aplicar-se al projecte en compliment de l'article 56.4 del Reglament del paisatge (RPJECV).  
- Valoració global de l'actuació: atenent que les unitats de cultiu establides en zones tradicionalment agrícoles tenen pendents acceptables, i que els impactes ambientals poden disminuir-se per mitjà de l'aplicació de mesures correctores i un seguiment adequat a incloure en el programa de vigilància ambiental, el projecte pot considerar-se acceptable.  
En la zona forestal han d'aplicar-se mesures compensatòries i inclús d'adequació ambiental que inclourà el barranc afectat a fi de disminuir el greu impacte generat.  
La zona nord de la parcel·la 10 del polígon 12 que pareix no haver sigut afectada es mantindrà com a zona natural (vegeu l'annex II) preservant la xarxa d'escolaments i la zona forestal.  
S'espera que, amb l'aplicació de les mesures que es proposaran, es pal·lie en part el possible impacte sobre la fauna font d'alimentació de les rapaces, i augmente la qualitat d'una possible zona de campeig d'aquelles.  
La resta d'actuacions com ara l'estesa de canonades de reg, la instal·lació de magatzem agrícola i l'estesa de línies elèctriques, amb les correccions ambientals generals establides en l'estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística es considera que no és previsible que causen impactes rellevants.  
Les mesures generals de correcció i compensació ambiental s'indicaran en els condicionants de la present declaració d'impacte ambiental devent el promotor detallar de quina manera adoptarà les mesures esmentades per mitjà de la presentació d'un projecte d'adequació i compensació ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Annex I 1.b i annex I a.a.3 del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 15 del Decret 47/2015, de 17 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior formule la resolució següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte explotació agrícola en finca situada al paratge Pla d'Oliva i Cascarràs en els termes municipals d'Agost i Petrer, sempre que aquell es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Si en l'àmbit de l'explotació es produïra qualsevol troballa d'índole arqueològic, paleontològic o etnogràfic es procedirà d'acord amb la Llei del patrimoni cultural valencià.  
2. Es respectaran les vies pecuàries i els límits de les forests d'utilitat pública pròxims a l'àrea d'actuació.  
3. Terme municipal de Petrer: es podrà procedir a la plantació en les zones marcades en el pla de l'annex I de la present declaració d'impacte ambiental en el que es preserven els hàbitats de major interés amb les condicions següents:  
a) Es realitzarà prospecció botànica amb la presència i ajuda de l'agent mediambiental de la zona. En el cas que la prospecció done com a resultat l'aparició d'espècies com l'espècie Vella lucentina o altres espècies incloses en el Decret 70/2009, modificat per l'Orde 6/2013, no es podrà actuar en els bancals on es localitzen.  
b) No es podrà modificar l'estructura formada per xicotets bancals o terrasses havent de mantindre's tant la seua estructura com els elements etnològics i la vegetació arborada natural presents en el seu àmbit, sent acceptable amb les condicions esmentades la implantació de reg localitzat.  
4. Terme municipal d'Agost: es duran a terme les següents mesures compensatòries i correctores així com protectores segons pla del annex II de la present declaració d'impacte ambiental, i d'acord amb allò que s'exposarà a continuació:  
a) Haurà de presentar-se davant del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental un projecte de mesures compensatòries i correctores en el terme de 6 mesos a partir de la notificació de la present declaració d'impacte ambiental en els termes següents:  
a.1) La parcel·la 39 del polígon 12 d'Agost no té drets de reg, per la qual cosa el projecte es modificarà de manera que no s'hi ubiquen estructures de reg, excepte canonades de connexió.  
a.2) Es procedirà a habilitar mesures en el barranc afectat en la zona marcada en el pla del annex II, de manera que no s'interrompa el curs natural de les aigües, i es plantarà vegetació adequada en les seues riberes. En esta mateixa zona marcada en pla es realitzarà una proposta de rehabilitació com a zona forestal de la zona nord del barranc esmentat, ubicada en la parcel·la 10 i en la parcel·la 39 del polígon 12.  
a.3) En part de la parcel·la 10 del polígon 12, on existia terreny natural i seminatural així com vegetació arbòria, es proposaran mesures compensatòries deixant com a terreny natural la zona marcada en el pla del annex II de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Atenent a criteris de racionalitat, les mesures compensatòries esmentades es proposaran en la zona especificada en la cartografia annexa. Les mesures citades inclouran obligatòriament la plantació de vegetació pròpia de les condicions de la zona, incloent-hi vegetació arbòria i el seu seguiment i manteniment.  
a.4) Es controlaran els talussos generats, i s'hidrosembraran en el cas que en el terme de dos anys no s'haja establit vegetació espontània. Es controlarà i corregirà qualsevol signe d'erosió que hi poguera aparéixer.  
a.5) S'habilitarà toll'abeurador per a promoure la presència d'amfibis en la zona i com a punt d'aigua per a la fauna.  
5. En el tanca de la finca es tindrà en compte el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les condicions dels tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics.  
  
6. Es duran a terme les mesures correctores establides en l'estudi de conducció d'escolaments.  
7. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
8. En l'execució de la nau es resoldrà l'evacuació d'aigües residuals de forma d'acord amb la legislació vigent i obtenint-se els permisos que escaiguen.  
9. S'ampliarà el programa de vigilància ambiental que haurà d'incloure un protocol de seguiment de les mesures correctores i compensatòries de la present declaració d'impacte ambiental, així com el seguiment de l'efectivitat de la xarxa de drenatge. En el cas de detectar-se aparició de signes d'erosió hauran de dur-se a terme mesures com ara la plantació de vegetació per a trencar pendents, la construcció de murets o qualsevol mesura que es considere oportuna.  
10. No es podrà efectuar l'abandó del cultiu sense la prèvia presentació, davant del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, d'una memòria en què es proposen mesures per a evitar els impactes que puguen derivar-se d'esta circumstància.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
D'acord amb la Disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 16 d'abril de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell».  
  
València, 1 de juny de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7559, del 29-06-2015 (2015/5815)

RESOLUCIÓN de 1 de junio de 2015, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 87/14-AIA Agost y Petrer.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7559

Fecha DOGV
:   29-06-2015

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2015/5815

CVE


Fecha del documento
:   01-06-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Petrer](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de junio de 2015, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 87/14-AIA Agost y Petrer. [2015/5815]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 87/14-AIA Agost y Petrer.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 87-2014-AIA.  
Título: Explotación agrícola en finca situada en el paraje Plà de Aceituna y Cascarràs.  
Promotor: Singular Fruit Company.  
Órgano sustantivo: ayuntamientos de Agost y Petrer.  
Localización: parcela 6 del polígono 12 de Petrer; parcela 90 del polígono 5; parcelas 1 y 2 del polígono 11; parcelas 10,11, 39, 40 del polígono 12; parcela 33 del polígono 10 y parcelas 44 y 72 del polígono 19 del término municipal de Agost.  
Antecedentes  
El 11 de febrero de 2013, la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental copia de oficio de denuncia de agentes medioambientales de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente y copia de oficio de denuncia del SEPRONA relativo a la posible transformación de terrenos naturales, seminaturales o incultos a efectos de determinar si las actuaciones realizadas están sujetas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental procediéndose desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental a la apertura de expediente de consulta (41/2013-CON).  
El 6 de marzo de 2013 la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante remite la siguiente documentación:  
- Informe del SEPRONA de 21 de febrero de 2013 sobre la situación de los trabajos de adecuación en terrenos para cultivo en el término municipal de Agost.  
- Copia del informe de la Dirección Territorial de Alicante de 4 de febrero de 2013 indicando lo siguiente: «Visto su escrito relativo al asunto indicado le informo que la relación de parcelas recogidas en su solicitud de roturación con fines meramente agrícolas, [?] constituyen en su inmensa mayoría, terrenos agrícolas abandonados y abancalados (en la zona no existen terrenos agrícolas sin abancalar, por lo que los terrenos que no estén abancalados tienen la consideración legal de suelo forestal) no es necesaria la tramitación para su puesta en cultivo de un expediente de roturación, de acuerdo con lo recogido en el artículo 90 del Reglamento de la Ley 2/1993 aprobado por Decreto 98/1995 del Gobierno Valenciano.  
Expuestas estas consideraciones dichos terrenos no necesitan autorización de esta dirección territorial para actuar sobre los mismos. No obstante deberá obtener las autorizaciones pertinentes como la licencia municipal y, dada la superficie a transformar, debería efectuar consulta al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental por si la actuación tuviera que estar sometida a impacto dado que el reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, aprobado por Decreto 162/1990, de 15 de octubre, [?] en su anexo I, entre los proyectos que deben someterse a declaración de impacto ambiental, recoge, entre otros, los siguientes:  
b) Proyectos de transformación a cultivo de terrenos naturales, seminaturales o incultos cuando la superficie a transformar sea superior a 25 hectáreas o a 10 hectáreas en pendiente igual o superior al 15 por 100.»  
- Informe de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación de 4 de febrero de 2013 favorable referente a la vinculación del terreno a su explotación agrícola indicando que los terrenos situados por encima del embalse de Caseta Mira quedarán con una pendiente del 5,25 % por lo que es necesario evitar la erosión implantando algún sistema que canalice las aguas hacia la Rambla del Vidre.  
- El 27 de marzo de 2013 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite al órgano sustantivo informe en el que se comunica que las actuaciones realizadas así como las futuras que se realicen en las parcelas objeto de cultivo agrícola están sujetas a la legislación de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
Descripción del proyecto  
Siguiendo las instrucciones de la Consellería de Presidencia, Agricultura, Pesca Alimentación y Agua, el proyecto fue modificado en el término municipal de Petrer, modificación que se recoge en la exposición pública realizada por el Ayuntamiento de Petrer. A continuación se describirán las características principales del proyecto original y del proyecto modificado.  
- Según documentación remitida en febrero de 2014:  
Se pretende la puesta en cultivo a regadío de una superficie de 151,45 Has situadas mayoritariamente en el término municipal de Agost y parte en el término municipal de Petrer según resumen que se indica a continuación:  
  
Municipio Paraje Pol. Parcela Has.  
Petrer Palomaret 12 6 27,424  
Agost Plà de Rufa 5 90 2,33  
 Plà de Rufa 11 2 22,13  
 Plà de Rufa 11 1 17,06  
 P. Aceituna 12 40 4,74  
 P. Aceituna 12 10 50,71  
 P. Aceituna 12 11 12,39  
 P. Aceituna 12 39 3,09  
 Plà de Rufa 10 33 20,39  
 Plà de Rufa 19 72 4,93  
 Plà de Rufa 19 44 22,70  
  
  
La superficie total afectada es de aproximadamente 192,94 Has aproximadamente, de la que resulta una superficie agraria útil de 151,45 Has.  
Las parcelas mencionadas se encuentran en su mayor parte aterrazadas y divididas en parcelas de cultivo de dimensiones reducidas. Para la nueva plantación se eliminarán esas divisiones de cultivo y se formarán explanadas con pendientes homogéneas que se adaptarán a las pendientes naturales del terreno. Esta adaptación al terreno dará lugar a la conformación de un total de 6 unidades de cultivo con pendientes comprendidas entre un 2 y un 8 %, aptas para cultivo de frutal y para el sistema de riego previsto. El movimiento de tierras previsto es de 228855 m³.  
La finca se encuentra dividida en varias parcelas por diversos cauces o ramblas de grandes dimensiones, Rambla de la Zarza, del Vidre, caseta Mira, Berenguer y por caminos públicos. No se intervendrá sobre estos cauces respetándose como mínimo la zona de policía de los mismos. Las escorrentías de la explotación serán dirigidas a estos cauces.  
Una vez conformadas las parcelas de cultivo se procederá a la plantación de granados, ciruelo japonés y mandarinos.  
La red de caminos se acondicionará modificando las rasantes y regulando su firme.  
La finca se regará utilizando la balsa existente perteneciente a la comunidad de regantes Virgen de la Paz. Se realizará entronque con la tubería principal de dicha comunidad y se realizará la conexión con esta y el cabezal de riego por medio de una tubería de PVC de 315 mm de diámetro y presión de 10 atmósferas.  
Como instalaciones auxiliares se prevé la construcción de una nave agrícola, la instalación de vallados para proteger los elementos más sensibles de la explotación, y la instalación de los elementos de suministro de energía al cabezal de riego.  
Previa a la plantación se instalará un sistema de riego por goteo que será alimentado por dos cabezales. Las tuberías generales serán de PVC de 6, 10 y 16 atmósferas, las terciarias serán de PE de 4, 6 y 16 atmósferas discurriendo todas ellas por el interior de la explotación.  
Se construirá nave agrícola en la parcela 2 del polígono 11 de Agost. Se tratará de una nave almacén agrícola de 15x20 metros que contará con planta baja y un piso donde se almacenará la maquinaria, se ubicará el cabezal de riego y se almacenarán los productos fitosanitarios. Además se instalarán oficinas y servicios sanitarios para el personal.  
Anexa a la nave se instalará marquesina de 102 m² para la recepción de productos agrícolas.  
Se construirá línea eléctrica aérea de 800 metros de longitud que suministrará energía al Centro de Transformación de Intemperie. Dicha línea tendrá su inicio entre los apoyos núm. 222288 y 222287 de la LAMT Escandella a 20 Kv de la STR de Petrer. La potencia máxima a transformar será de 160 kVA. La LAMT cruzará la rambla de La Zarza y discurrirá en parte por zona de policía de dicha rambla.  
- Según documentación con fechas de entrada en la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente de 13 y 28 de octubre de 2014:  
Tras la consulta a la Consellería de Agricultura, se procede a la modificación del proyecto disminuyendo la superficie afectada en el término de Petrer eliminado las zonas de mayor pendiente de la actuación.  
 - El 20 de noviembre de 2014 la Dirección Territorial de Alicante emite informe en los siguientes términos:  
 «La nueva documentación presentada [...] incluye una modificación en la que dejan fuera de la actuación las zonas con mayor pendiente y cambian otras de manera que, según los planos aportados, las pendientes no superan en ninguna zona el 10 %».  
El informe finaliza de manera favorable considerando que las actuaciones a realizar están vinculadas a la actividad agrícola.  
«Se aporta certificado del secretario general del Ayuntamiento de Petrer, en el que se indica que la finca situada en partida Palomarets, parcela 6 del polígono 12, se ubica en suelo no urbanizable de especial protección de actividades agrícolas (EPAA), regulado en el artículo 6.13 de las Normas Urbanísticas del Plan General de Petrer, que regula como Uso Característico Agrícola Intensivo moderado (ag4/ag5), por lo que la licencia solicitada es compatible de acuerdo con el Plan General de Petrer.»  
Por lo tanto se disminuye la superficie de afección según plano anexo a la presente declaración de impacto ambiental resultando una superficie total afectada de 162,72 Has y una superficie útil regable de 145,1 Has.  
Con la modificación del proyecto se estima un movimiento de tierras de 222715 m³ en desmonte y 224855 m³ en terraplén.  
Respecto a los cultivos, se opta el cultivo de granado para la totalidad de la explotación. El sistema de riego a emplear será el sistema de riego localizado deficitario. Los estudios realizados muestran un consumo previsto de 2942,84 m³/ha, dotación inferior a la concesión de la comunidad de regantes Virgen de la Paz que es de 3330,55 m³/ha.  
Cabe señalar que en el caso de aplicar riego localizado no deficitario, las necesidades serían de 4194,88 m³/Ha, caso que excedería los parámetros de la concesión.  
Por último la documentación técnica incluye, a petición de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante, un estudio de conducción de escorrentías a la red natural de drenaje.  
Después de realizar un estudio en el que se han considerado parámetros tales como las características de la cuenca de aportación, el análisis de las precipitaciones previstas y realizadas las oportunas simulaciones se han obtenido (entre otros) unos caudales punta en las 12 cuencas vertientes identificadas para periodos de retorno de 10, 25 y 50 años.  
Tomando como base los caudales para un periodo de retorno de 25 años, se ha diseñado una red de drenaje en la totalidad del ámbito de la actuación cuyos puntos de evacuación se ubican en los barrancos que recorren la explotación.  
Tramitación administrativa  
- El 20 de febrero de 2014 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación del proyecto remitida por el Ayuntamiento de Agost a efectos de iniciar la tramitación ambiental del mismo procediéndose a la apertura de expediente de evaluación de impacto ambiental (87/2014-AIA).  
- El 8 de abril de 2014 se requiere al órgano sustantivo para que aporte el resultado del trámite de información pública. De forma simultánea se comunica al SEPRONA y al Servicio Territorial de Medio Ambiente el inicio del trámite de evaluación de impacto ambiental y se solicita informe al Servicio de Paisaje.  
Una vez aportada la documentación solicitada se requieren los siguientes informes:  
- El 23 de mayo de 2014 se remite al Área de Gestión del Dominio Público Hidráulico de la Confederación Hidrográfica del Júcar la documentación del proyecto indicando que según consta en las denuncias que constan como antecedentes a la tramitación del proyecto puede haber existido afección a barrancos.  
- El 22 de mayo de 2014 se solicita informe a la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante y a la Dirección General de Medio Natural aportando proyecto y estudio de impacto ambiental.  
- El Ayuntamiento de Agost realizó el trámite de información pública mediante publicación de anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 2 de mayo de 2014 y mediante inserción de edicto en el tablón de edictos del ayuntamiento. Según certificado remitido el 18 de junio de 2014, durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
- El 28 de octubre de 2014 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación procedente del Ayutamiento de Petrer adjuntando justificación de la realización del trámite de información pública realizada en el trámite de licencia de obra mayor en el citado municipio. Dicho trámite se realizó mediante publicación el el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de fecha 4 de febrero de 2014, en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante de fecha 14 de febrero de 2014 y en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Petrer.  
Según certificado emitido, durante el periodo de información pública se presentó alegación del plenario del Consell Municipal de Medio Ambiente considerando probable la presencia de Aquila chrysaetos y Hieraaetus fasciatus.  
La zona objeto del proyecto es zona de campeo y alimentación para estas aves por lo que la alteración de la misma repercutirá directamente en la fuente de alimentación principal, el conejo, muy abundante en las parcelas objeto del proyecto.  
La alegación adjunta informe de estudio de los hábitats de interés comunitario en el que se constata la presencia de los siguientes hábitats:  
- Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae, Stipo tenacissimae-dideritum leucanthae, Teucrio pseudochamaepitys-Brachypodietum retusi\*, Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae, Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri, Salsolo vermiculatae-Artemisietum herba-albae.  
Tramitación administrativa en materia de paisaje:  
Como resultado del plan de participación pública realizado en el municipio de Petrer, el plenario del Consell Municipal de Medi Ambient en sesión de 14 de mayo de 2013 manifestó que no es posible valorar el proyecto puesto que en el municipio de Agost las obras están muy avanzadas, indica que es cuestionable la viabilidad económica de la explotación, argumenta que se han encontrado en el ámbito ejemplares del endemismo Vella lucentina en diversas parcela y piden la exclusión del municipio de Petrer de la actuación.  
Afecciones legales.  
a) Calificación urbanística del suelo: En el término municipal de Agost los terrenos afectados se encuentran clasificados como suelo no urbanizable común agropecuario. Según las normas subsidiarias del municipio extraídas del informe de la oficina técnica del ayuntamiento de Agost de 2012, el uso característico es el agropecuario siendo compatible con el planeamiento las instalaciones precisas o vinculadas a la explotación agrícola o ganadera.  
En el término municipal de Petrer la actuación recae sobre suelo no urbanizable de especial protección agrícola. Según informe emitido por el Ayuntamiento de Petrer el uso característico es el agrícola intensivo moderado por lo que la actuación es compatible con el planeamiento.  
b) La actuación no afecta de forma directa a espacios de protección de la Ley 11/1994, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana incluidos los espacios de la Red Natura 2000.  
c) Parte del ámbito de la actuación afecta a suelo forestal común según el plan de acción territorial forestal (PATFOR). En el ámbito de la actuación circulan las vías pecuarias sendera de Tibi y Assagador del Palau.  
Informes sectoriales: En la tramitación del expediente se ha solicitado informe a los organismos afectados por la realización del proyecto.  
Se indica el organismo consultado y fecha de respuesta. El contenido de dichos informes se incluye en el apartado de consideraciones ambientales de la presente declaración de impacto ambiental.  
Órgano consultado Fecha de emisión de informe  
1.º Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje 15.10.2014  
2.º Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje 17.04.2015  
Confederación Hidrográfica del Júcar 23.09.2014  
Servicio de Vida Silvestre 17.06.2014  
S) Forestal del ST de Medio Ambiente de Alicante 30.06.2014  
  
  
Consideraciones ambientales  
La zona donde se ha realizado la actuación se sitúa al sur y este de la actual vía verde del Maigmó, en la confluencia de los términos municipales de Agost y Petrer.  
Tal y como se ha indicado la finca se encontraba aterrazada en pequeñas terrazas separadas por barrancos de elevado desnivel conservándose los aterrazamientos en Petrer, donde la transformación no ha sido iniciada.  
Los elementos ambientales que han resultado o resultarán impactados por la actuación son:  
- Atmósfera: se considera que los impactos sobre la atmósfera se deberán a la emisión de gases de efecto invernadero debido a la combustión de los motores de la maquinaria empleada y al aumento de los niveles sonoros tanto en la fase de obras como de funcionamiento del proyecto.  
El impacto global sobre la atmósfera se considera moderado y de carácter temporal resultando necesaria la aplicación de medidas correctoras tales como la revisión de la maquinaria de obras, la restricción de las operaciones a horario diurno o la medición de niveles sonoros en caso que se considere que alguna fuente de ruido excede los parámetros admisibles.  
En la fase de funcionamiento se pueden producir contaminaciones derivadas de la utilización de agroquímicos por lo que se vigilarán las condiciones atmosféricas en su aplicación para evitar su excesiva dispersión.  
- Medio hídrico: la zona objeto del estudio se encuentra rodeada de la rambla de la Zarza, la rambla del Vidrio y la rambla del Derramador que recogen las escorrentías de las estribaciones occidentales de la Sierra del Maigmó, y de parte del término de Petrer y recogerán además las escorrentías de la finca.  
La modernización de cultivo planteada no afectará a los cauces, lecho o taludes de las ramblas y se respetarán los cinco metros de policía marcados por el organismo competente. En la mayor parte de las zonas se dejará zonas más amplias de salvaguarda entre los cultivos y los cauces por previsión de posibles avenidas o por tener pendientes acusadas que comprometen la viabilidad de la actuación.  
Según informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, quién remite cartografía de los cauces existentes en la zona, la actuación no ha afectado a los cauces existentes sin perjuicio de lo dispuesto en los artículos 2, 4 y 5 del texto refundido de la Ley de aguas.  
Al respecto es importante indicar que el artículo 4 se refiere a los bienes que constituyen el dominio público del Estado, el artículo 4 define el concepto de cauce y el artículo 5 define los cauces de dominio privado: «Son de domino privado los cauces por los que ocasionalmente discurran aguas aguas pluviales en tanto atraviesen, desde su origen, únicamente fincas de domino particular.  
El dominio privado de estos cauces no autoriza para hacer en ellos labores ni construir obras que puedan hacer variar el curso natural de las aguas o alterar su calidad en perjuicio del interés público o de tercero, o cuya destrucción, por la fuerza de las avenidas pueda ocasionar daños a personas o cosas».  
El informe continúa indicando que las parcelas se encuentran en zona de policía habiendo obtenido las correspondientes autorizaciones. A tales efectos, el expediente contiene informe favorable de fecha 18 de noviembre de 2013 respecto a explotación agrícola en la parcela 6 del polígono 12 de Petrer, y en las parcelas 90 del polígono 5; 10, 11, 39 y 40 del polígono 12 y 44 y 72 del polígono 19, de Agost; asimismo emite informe favorable de la instalación de línea eléctrica.  
Al respecto cabe citar el informe de la sección forestal que indica: «Se deberá respetar cuidadosa y estrictamente la red de drenaje existente».  
Respecto a la afección a las aguas subterráneas y superficiales, el estudio de impacto ambiental indica que puede darse una contaminación difusa debido al empleo de abonos. No obstante el empleo de riego por goteo minimiza la posible contaminación de las capas freáticas.  
Respecto al impacto sobre los acuíferos y medio hídrico en general derivado de un uso no sostenible del agua, la confederación hidrográfica indica en el informe remitido al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en la fecha indicada, que las parcelas objeto de la actuación forman parte de la superficie regable de la Comunidad de Regantes Virgen de la Paz de Agost.  
Por ello y dado que la explotación cumple con los parámetros concesionales se considera sostenible el uso del agua realizado.  
Sin embargo debe indicarse que consultado el certificado emitido por la comunidad de regantes Virgen de la Paz de fecha 14 de agosto de 2014, lo expuesto no sería de aplicación a la parcela 39 del polígono 12 de Agost que no contaría con derechos de riego y por lo tanto quedaría fuera de los terrenos aptos para regar.  
Por último cabe indicar que el diseño agronómico realizado se ha ajustado a los caudales legales concedidos proponiendo la utilización de riego deficitario, lo que contribuirá a la disminución de impacto sobre el recurso.  
- Geología, edafología: según cartografía de la Consellería de Infraestructuras, territorio y Medio Ambiente, el riesgo de erosión es alto en las parcelas próximas al embalse de riego y muy bajo en el resto. En cuanto a la capacidad de uso del suelo, algo más de la mitad de la finca presenta capacidad de uso elevada siempre que se realice un manejo adecuado del suelo mientras que en el resto de terrenos, coincidiendo con las zonas de mayor potencial de sufrir erosión, los suelos tienen baja capacidad de uso y el uso aconsejable es el forestal.  
Desde el punto de vista geológico, en la finca afloran materiales del cuaternario, principalmente conos de deyección y depósitos de pie de monte que litológicamente se corresponde con cantos, gravas y arenas. Estos depósitos serán removidos para regularizar el terreno pero se utilizarán para la conformación de las unidades de cultivo considerándose que no existe un impacto real a la geomorfología.  
En cuanto al suelo como medio donde se desarrollan funciones biológicas, será uno de los elementos que sufrirán en mayor medida la fase de construcción. La capa de suelo fértil se retirará volviendo a utilizarse para conformar la superficie de cultivo.  
Durante la fase de funcionamiento del proyecto puede darse contaminación del suelo por el uso de agroquímicos.  
El impacto global se considera como medio proponiéndose como medidas protectoras y correctoras el acopio adecuado de la tierra vegetal retirada, el extendido del suelo vegetal y su mejora mediante enmiendas orgánicas, la rápida plantación de la vegetación para impedir la erosión, implantar un sistema de labranza mínima así como métodos de adecuación y conservación acorde con las características topográficas del suelo con el fin de conservar este recurso evitando la erosión, la compactación y el deterioro de su capacidad de almacenamiento de agua.  
Referente a la pérdida del suelo fértil causado por la erosión derivada del arrastre por la recurrencia de lluvias torrenciales en la zona, el informe de la sección forestal indica:  
«Dado que los nuevos cultivos se realizarán sobre terrenos con pendientes, aunque esta sean bajas (inferiores al 5 %), teniendo en cuenta su extensión, las características de la capacidad de infiltración de los suelos afectados y el régimen torrencial de la pluviometría de la zona, se deberá presentar un estudio detallado de conducción de escorrentías a la red natural de drenaje para casos de aguaceros con periodo de retorno de al menos 25 años, así como las medidas correctoras y/o preventivas necesarias».  
Al respecto, el promotor aportó un estudio de escorrentías en el que como medida correctora establece la necesidad de habilitar una red de cunetas en todo el ámbito de la actuación.  
- Vegetación: según el estudio de impacto ambiental, atendiendo a las características de la zona, la vegetación clímax correspondería a la asociación Rhamno lycioidis- Querceto coccifera. La vegetación en la zona afectada ha sufrido importantes modificaciones habiendo desaparecido casi totalmente los matorrales densos potenciales. La mayor parte de la zona estudiada se encuentra degradada por lo que la afección se considera en general escasa.  
Los distintos organismos consultados realizan la siguiente valoración:  
El Servicio de Vida Silvestre indica que no se localizan en la zona hábitats protegidos por el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el catálogo valenciano de especies de flora amenazadas no existiendo constancia en el banco de datos de biodiversidad de la presencia de ejemplares de flora protegidas.  
En el término municipal de Petrer donde todavía no se ha realizado la transformación y de acuerdo con el informe remitido por el Ayuntamiento de Petrer, se localizan los siguientes hábitats: Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae, Stipo tenacissimae-dideritum leucanthae, Teucrio pseudochamaepitys-Brachypodietum retusi\*, Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae, Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri, Salsolo vermiculatae-Artemisietum herba-albae.  
Dichos hábitats se distribuyen de la siguiente manera: Los espartales en zonas de mayor pendiente y pedregosidad, adelfares en la rambla. En los bancales abandonados se han instalado comunidades halonitrófilas que sirven de sustento a los conejos, pieza de caza de las rapaces que viven en la zona.  
El coscojar semiárido termomediterráneo murciano-alicantino se localizará fragmentado y estaría formado fundamentalmente por coscojares acompañados de la especie Rhamnus lycioides.  
Según la cartografía remitida, las zonas que podrían considerarse como hábitats de menor valor (comunidades halonitrófilas) se localizarían en las zonas más alejadas de ramblas y en zonas tradicionalmente cultivadas de menor pendiente.  
En relación con la vegetación que ha sido afectada en el municipio de Agost, cabe citar el oficio de denuncia de los agentes medioambientales que indican que en las parcelas 10 y 39 la vegetación existente estaba formada por pastizales y espartales con junto con sustrato arbóreo formado por pinar diseminado con un número importante de ejemplares de distintas edades.  
Además, el oficio de denuncia del SEPRONA indica la presencia de especies del género Limonium, romeros y ejemplares de Pinus halepensis.  
La valoración efectuada por la sección forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente es la siguiente: «La mayoría de los terrenos afectados por el proyecto de explotación han estado cultivados con anterioridad en régimen de regadío, por lo que presentan nivelaciones/abancalamientos necesarios en su momento por los sistemas de riego utilizados (a manta).  
La vegetación que sobre ellos se ha desarrollado tras su abandono, atendiendo a la climatología y suelo de la zona, es de escaso desarrollo, por lo que mayoritariamente no cabe catalogar dichos terrenos como forestales, y en cualquier caso el valor ambiental es de poca relevancia en relación con los beneficios socio-económicos que para la zona se pueden derivar del proyecto.»  
Sin embargo la Sección Forestal indica lo siguiente: «El proyecto de transformación no deberá afectar a aquellos terrenos que anteriormente no estuvieron cultivados y que, por lo tanto su geometría no presenta en la actualidad abancalamientos: ramblas, lomas, etc.»  
- Fauna: el estudio de impacto ambiental realiza un estudio de fauna considerando probable la presencia en el ámbito de especies tales como Acrocephalus melanopogon, Aquila chrysaetos, Aegithalos caudatus, Athene nocturna, Bubo bubo, Cercotrchas galactotes, Bufo calamita, Malpolon monspessulanus, Erinaceus europaeus, Suncus etruscus, entre otras.  
De manera general el estudio de impacto ambiental considera que la ejecución de las obras causará como impacto relevante el desplazamiento temporal de la fauna si bien una vez finalizadas estas, la fauna podrá retornar a ocupar el territorio afectado por lo que el impacto generado es muy bajo.  
Relativo a los posibles impactos sobre especies prioritarias, consultado el banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana se localiza en el ámbito la especie prioritaria Aquila fasciata. No obstante el informe del Servicio de Vida Silvestre indica que los ejemplares existentes de la especie se localizan a suficiente distancia como para no ser afectados por la actuación.  
Como medida protectora para la fauna el estudio de impacto ambiental propone la vigilancia de los nidos que se encuentren dentro del área tomando las medidas oportunas para preservar la reproducción de las especies.  
- Espacios naturales protegidos: el ámbito donde se ubicará el proyecto no se incluye dentro de ninguna figura de protección. Se sitúan cercanos al área de actuación el paisaje protegido Serra del Maigmó y Serra del Sit situado a unos 1000 metros, LIC Maigmó i Serres de la Foia de Castalla que se sitúa a una distancia de 2 km, y ZEPA Maigmó i Serres de la Foia de Castalla que se sitúan a 1 km de la zona de actuación.  
El estudio de impacto ambiental indica que no se esperan impactos directos o indirectos, sobre estos espacios, valoración que corrobora el Servicio de Vida Silvestre que ha indicado: «[...] La puesta en explotación a cultivo de esta zona, dada la distancia y la distribución de los hábitats naturales, no va a alterar las condiciones naturales de los hábitats y especies de este espacio, ni como corredor ecológico con otros espacios de la red natura 2000, no afectando apreciablemente a ningún espacio ni a ninguno de sus objetivos de conservación.»  
- Paisaje: el estudio de la afección de la actuación sobre el paisaje se ha realizado mediante un estudio de integración paisajística del que se destaca lo siguiente:  
La superficie sobre la que se pondrá en marcha la explotación agrícola se sitúa a los pies de la cara sur de la Serra del Maigmó, lindando por el oeste con el antiguo ferrocarril, hoy Vía Verde de Agost al Maigmó. No se encuentran próximas carreteras estatales ni pertenecientes a la comunidad autónoma que den acceso directo a la explotación, por lo que se accede a través de caminos secundarios.  
El estudio de integración paisajística describe 6 unidades de paisaje: agrícola, forestal formado por el paraje del Maigmó i Serres de la Foia de Castalla, barrancos y ramblas como el Vidre y la Zarza, la Sierra del Sit, las Sierras del Ventós y La Murta y el casco urbano-zona industrial de Agost.  
En cuanto a los recursos paisajísticos, existen inmumerables vestigios de restos de canales, ligados al aprovechamiento del agua en la zona, acueductos y puentes para salvar la red de barrancos existentes, las casas (Casa de Abajo, Casas Berenguer), la vereda de Tibi, LIC y ZEPA Maigmó i Serres de la Foia de Castalla y el paisaje protegido Maigmó i Serra del Sit, entre otros.  
Referente al análisis de visibilidad se indica como punto principal de observación la vía verde que circula en algunos tramos junto a la actuación o muy próxima. En general la actuación será visible desde Agost, vía verde y puntos elevados de las sierras próximas siendo muy escasas las zonas que quedan en sombra respecto a estos puntos principales de observación.  
Respecto al impacto final de la actuación, se considera que se producirá una alteración de las características visuales del paisaje que en todo caso podrán ser absorbidas por este.  
Consultado el estudio de integración paisajística el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje incide en lo siguiente: «[?] La transformación agrícola se sitúa sobre el paisaje de relevancia regional «PRR 30 Viñedos de Alicante, Novelda y Pinoso» en la zona lindante con el PRR 20, sierras del interior de Alicante, Mariola, Maigmó y Penya Roja (directriz 53 del Decreto 1/2011, por el que se aprueba la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana) lo que le otorga al ámbito a priori un elevado valor paisajístico. El paisaje afectado se caracteriza,entre otros aspectos, por presentar unas configuraciones agrarias de elevado valor ambiental y cultural, con viñedos asociados en ocasiones a otros cultivos leñosos, sobre fondos planos o abancalados, con unas funciones productivas de calidad y unos cierres montañosos circundantes.»  
El servicio competente en materia de paisaje considera incompleto el estudio realizado y solicita su subsanación. El 19 de febrero de 2015 el Ayuntamiento de Agost remite subsanación del estudio de integración paisajística.  
El 17 de abril el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje emite informe en el siguiente sentido:  
«[?] De acuerdo con la documentación aportada,se transforman totalmente la topografía y el patrón parcelario preexistente con el fin de conseguir unidades de cultivo mayores y de suaves pendientes, excepto en una parte del total de la explotación situado en el término de Petrer, y se opta finalmente por el cultivo de granados.  
Dado que el paisaje ya ha sido transformado, habiéndose alterado su carácter y su percepción y, por tanto, los impactos producidos son importantes y evitables, se considera necesaria la adopción de medidas compensatorias de mejora del paisaje, conforme a lo establecido en el artículo 56.4 del RPJECV.  
En este caso, atendiendo al valor a escala supramunicipal del paisaje afectado y a los recursos paisajísticos existentes en el ámbito, se deberá evitar la afección a los cauces existentes en la zona de actuación y a la vía verde del Maigmó, que constituye un recorrido escénico, llevando a cabo actuaciones topografías y de plantación de vegetación en torno a estos elementos que garanticen la preservación del carácter previo de los terrenos del entorno de los mismos.»  
- Suelo forestal, vías pecuarias: en el ámbito de la actuación discurre la vía pecuaria sendera de Tibi cuyo trazado coincide con el camino a las Casas de Mira en el punto que abandona la rambla de la Zarza. Coincidiendo con el límite de la parcela 10 del polígono 12 de Agost, se localiza el Azagador de Palau.  
Referente a la afección a vías pecuarias, la sección forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente emitió informe de fecha 1 de julio de 2013. Dicho informe indica que «en el caso de la vereda de Tibi a su paso por la rambla de la Zarza no procede actuación alguna de acondicionamiento y construcción de caminos por razones ambientales obvias.  
En aquellos tramos por los que ya discurre un camino existente, el acondicionamiento del firme es un supuesto sometido a expediente de ocupación temporal [?]. Las mejoras del firme deberán estar justificadas, quedando excluidos los asfaltados, hormigonados o cualquier otro procedimiento similar [?]».  
El informe prosigue indicando que la circulación de vehículos agrícolas es compatible con el uso de la vía pecuaria siempre que se respete la prioridad del uso ganadero.  
Por último el informe indica que la explotación agrícola deberá retranquearse lo necesario para que se mantenga libre de obstáculos la anchura de la vía pecuaria.  
En relación con la afección a montes catalogados, cabe indicar que la actuación, en el término de Petrer queda separado del monte público Lomas del Palomar por la antigua vía del ferrocarril.  
En el término municipal de Agost, la parcela 44 del polígono 19 limita con el monte catalogado Esquena del Gos, Pantanet y Paller.  
Respecto a la calificación de los terrenos como forestales, cabe indicar que el antiguo inventario forestal enmarcaba dentro de la actuación varias zonas como forestales. La cartografía del plan de acción territorial forestal aumentaba la cuantía de los terrenos forestales dentro de la explotación calificándolos como comunes.  
Ahora bien, debe de tenerse en cuenta las especificidades del PATFOR y de la Ley 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana respecto a la consideración legal de terrenos forestales para aquellos terrenos agrícolas que han sido abandonados y debiendo tenerse en cuenta las características adquiridas por estos terrenos.  
- Patrimonio cultural: en cumplimiento de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano, el día 18 de enero de 2013 se presentó en la Dirección Territorial de Cultura de Alicante proyecto de prospección arqueológica autorizándose con fecha de 22 de enero de 2013.  
Como resultado de la prospección efectuada se presenta ante la Dirección Territorial de Alicante el día 1 de marzo de 2013, memoria de prospección arqueológica.  
El resultado de la prospección ha determinado la presencia de elementos de tipo etnológico en los municipios de Agost y Petrer dentro del ámbito de la transformación agrícola y entre los que se destacan elementos ligados al aprovechamiento de la aguas (acequias, minados, galerías), las casas de labor, balsas, etc.  
La memoria de prospección propone, dada la ausencia de elementos conocidos del patrimonio arqueológico, el seguimiento de los movimientos de tierra en todo el terreno de corte cuaternario para descartar la existencia de cualquier referencia patrimonial arqueológica.  
Para los elementos etnológicos ligados a la cultura del agua, se propone su documentación planimétrica.  
El 5 de abril de 2013 la Dirección General de Cultura emite informe favorable indicando que no existe afección a elementos arquitectónicos, arqueológicos o paleontológicos. En cuanto a los elementos etnológicos, las medidas correctoras son correctas para la mínima afección de los elementos y será obligado el cumplimiento de las mismas indicando que con carácter general si durante los trabajos de transformación se produjera algún hallazgo de índole arqueológico, paleontológico o etnográfico, se procedería de acuerdo con la Ley del patrimonio cultural valenciano.  
- Socioeconomía: se considera que la actuación producirá repercusiones positivas sobre el mercado de trabajo no produciendo ningún tipo de afección de carácter negativo.  
Programa de vigilancia ambiental.  
El objetivo del programa de vigilancia ambiental es comprobar que las medidas correctoras se han llevado a cabo, identificar los impactos no previstos y verificar la calidad de las medidas correctoras propuestas.  
El programa de vigilancia ambiental estará centrado en el seguimiento y cumplimiento de diversos aspectos entre los que se destacan: el seguimiento de la dirección y velocidad del viento durante el empleo de fitosanitarios, la vigilancia del respeto a la vía pecuaria que discurre por el interior de la finca, vigilar posibles vertidos a cauces próximos, vigilancia de la adecuada gestión de residuos sólidos, adecuado mantenimiento de la maquinaria, vigilancia del riego para evitar contaminaciones en el nivel freático.  
Consideraciones del órgano ambiental  
Consultadas las ortofotos actuales, la cartografía histórica y el resto de bases de datos cartográficas de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio ambiente, así como los oficios de denuncia que obran en el expediente 41/2013-CON y efectuada visita a la zona de proyecto en abril de 2014, se realizan las siguientes consideraciones a efectos de motivar los condicionantes ambientales de esta declaración de impacto ambiental:  
Término municipal de Agost.  
En el término municipal de Agost los movimientos de tierra parece que han finalizado. Según la cartografía existente quedaría la zona norte de la parcela 10 como no transformada pero incluida en el proyecto de transformación distinguiéndose las siguientes zonas:  
1. Zona tradicionalmente cultivada: esta zonas ha sufrido diversas remodelaciones pero siempre conservando una estructura conformada o bien por pequeños bancales muy adaptados a las curvas de nivel según puede observarse en la cartografía histórica (vuelo del año 1957) hasta ampliar estas superficies de cultivo por medio de pequeñas terrazas o bancales de mayor amplitud (ortofotos años 70).  
Esta zona cultivada se corresponde con la parcela 2 y parte de la parcela 1 del polígono 11, la parcela 33 del polígono 10, parcela 11 del polígono 12 y subparcelas b y parte de la supbparcela d de la parcela 10 del polígono 12 que se corresponden con zonas abancaladas.  
En esta zona y puesto que en principio no se han localizado hábitats de relevancia es factible su nueva puesta en cultivo agrícola siendo cuestionable no obstante la formación de unidades de cultivo de gran extensión para las condiciones de la zona según se indicará en los apartados siguientes.  
2. Zona forestal: la superficie aproximada incluida en la explotación como terreno forestal según PATFOR es de 70 Has de las cuales unas 25 Has, consultada la cartografía histórica, nunca habían sido cultivadas (parcela 39 del polígono 12 y parcela 10 del mismo polígono a excepción de la subparcela b y parte de la subparcela d).  
En esta zona no existe constancia de su cultivo agrícola excepto las pequeñas zonas indicadas anteriormente. La dificultad orográfica de la zona surcada por profundos barrancos y zonas de escorrentía natural ha preservado esta zona de las sucesivas intervenciones humanas conformando un entorno forestal con arbolado de especial valor dadas las características de aridez del entorno.  
Solo este hecho debería haber llevado a la reflexión sobre la transformación de unos terrenos de estas características, con vegetación de valor dada la aridez del clima y no valorado en el estudio de impacto ambiental donde además no se ha tenido en cuenta la importancia de la red secundaria de barrancos y donde no se ha valorado adecuadamente el riesgo de erosión.  
3. Cantera: ubicada en la parcela 1 del polígono 11 donde según oficios de denuncia parece que se había establecido una vegetación ligada a ámbitos salinos del género Limonium.  
La realización de la transformación ha impedido confirmar la existencia de valores ambientales. En términos generales y dado que no ha podido confirmarse la presencia de especies de relevancia ambiental, puede considerarse aceptable la rehabilitación de la cantera para cultivo agrícola.  
Los impactos generados se valoran de la siguiente manera:  
- Afección a cauce hídrico: crítico por haber colmatado una zona de escorrentía natural de aproximadamente 6 metros de profundidad (según la cartografía consultada) sin haber habilitado medidas correctoras que aseguren el normal discurrir de las aguas, alterando el funcionamiento hidrológico de la zona.  
El impacto puede ser corregido mediante la aplicación de medidas de restauración.  
- Afección a vegetación forestal: como se ha indicado, en entornos áridos la presencia de vegetación arbolada debe de considerarse de mayor valor que en entornos más propicios para esta clase de vegetación. Por otro lado la vegetación herbácea y arbustiva adaptada al entorno es fundamental para la conservación del suelo y de todos los procesos biológicos que se sustentan sobre él.  
Referente a la calidad de los terrenos afectados, en los terrenos situados al oeste y no del embalse que son los terrenos forestales de mayor valor, la vegetación estaba formada por pino mediterráneo, con ejemplares centenarios, y vegetación arbustiva que, ateniendo a la prospección realizada en la zona por los agentes medioambientales y agentes del SEPRONA estaría formada por especies de los géneros Stipa, Rhamnus, Rosmarinus, Globularia, Ephedra, etc.  
Dado que la zona no ha estado nunca cultivada y presenta riesgo grave de erosión forma parte de la red de escorrentías de la zona, contribuye a conservar la diversidad paisajística y la biodiversidad, el impacto generado se puede calificar de moderado a crítico no considerándose aceptable la eliminación de la totalidad de la zona forestal por la transformación.  
El impacto causado debe disminuirse a niveles aceptables mediante la habilitación de medidas compensatorias.  
En la zona considerada como forestal pero previamente cultivada el impacto ha sido moderado atendiendo a que probablemente en estas zonas no se hubiera localizado vegetación de interés.  
En la parte no considerada como forestal según PATFOR se ha afectado a vegetación seminatural probablemente de características similares a las expuestas en el informe botánico remitido por el Ayuntamiento de Petrer por lo que en general el impacto sería moderado.  
- Paisaje: la zona afectada por la transformación ha sufrido un cambio radical en su paisaje tradicional formado por bancales o pequeñas terrazas de cultivo donde además existía una zona forestal que contribuía a la diversidad biológica y paisajística. La desaparición del paisaje tradicional de la zona es un impacto crítico que obliga a la adopción de medidas compensatorias.  
- Desertificación: la generación de unidades de cultivo con pendientes más o menos suaves pero contínuas durante cientos de metros puede provocar un aumento de la velocidad de las escorrentías acrecentando el riesgo de pérdida de suelo fértil y por lo tanto la desertificación. El impacto es moderado. Como medida preventiva se ha realizado un estudio de conducción de escorrentías cuya aplicación es imprescindible para evitar el arrastre provocado por el agua de lluvia debiendo verificarse la efectividad de las medidas afectadas por medio de una adecuada vigilancia a incluir en el programa de vigilancia ambiental.  
- Magnitud del proyecto: el proyecto es de elevada magnitud teniendo en cuenta que en Agost quedan afectadas 165 Has aproximadamente acrecentando el nivel de los impactos ambientales generados.  
Término de Petrer.  
Se considera parcialmente aceptable el proyecto planteado con la adopción de importantes medidas correctoras.  
Se considera que la realización del proyecto tal y como está planteando afectará a elementos patrimoniales tradicionales como son las terrazas de cultivo que dotan al paisaje de peculiaridad y particularidad, afectará a la visión del paisaje desde el recorrido escénico de la vía verde del Maigmó, y existe cierto rechazo social en su ejecución siendo posible la afección a la especie Vella lucentina, endemismo incluido en el catálogo valenciano de especies de flora amenazadas con la categoría de protegida no catalogada.  
Por otro lado, la transformación en el municipio de Petrer aumentaría la longitud de la unidad de cultivo 1 que presentaría una pendiente continua en aproximadamente 1400 metros sin ninguna medida que rompa esta pendiente continua, pendiente continua que facilita la erosión.  
No obstante siempre que se mantenga la estructura del terreno, no se afecte a los hábitats de mayor singularidad en la zona como adelfares y coscojares con Rhamnus lycioides, puede ser factible la sola plantación de granados y en caso posible la instalación de riego localizado siempre que se verifique mediante prospección botánica detallada por técnico competente que no existe la especie mencionada. La zona que reúne estas características sería la indicada como apta en el plano del anexo I de la presente declaración de impacto ambiental.  
La preservación de los bancales es una medida se entenderá incluida dentro de las medidas compensatorias que necesariamente deben aplicarse al proyecto en cumplimiento del artículo 56.4 del Reglamento del paisaje (RPJECV).  
- Valoración global de la actuación: atendiendo a que las unidades de cultivo establecidas en zonas tradicionalmente agrícolas tienen pendientes aceptables, y a que los impactos ambientales pueden disminuirse mediante la aplicación de medidas correctoras y un seguimiento adecuado a incluir en el programa de vigilancia ambiental, el proyecto puede considerarse aceptable.  
En la zona forestal deben aplicarse medidas compensatorias e incluso de adecuación ambiental que incluirá el barranco afectado con el fin de disminuir el grave impacto generado.  
La zona norte de la parcela 10 del polígono 12 que parece no haber sido afectada se mantendrá como zona natural (ver anexo II) preservando la red de escorrentías y la zona forestal.  
Se espera que con la aplicación de las medidas que se propondrán se palíe en parte el posible impacto sobre la fauna fuente de alimentación de las rapaces y aumente la calidad de una posible zona de campeo de la mismas.  
El resto de actuaciones tales como el tendido de tuberías de riego, la instalación de almacén agrícola y el tendido de líneas eléctricas, con las correcciones ambientales generales establecidas en el estudio de impacto ambiental y estudio de integración paisajística se considera que no es previsible que causen impactos relevantes.  
Las medidas generales de corrección y compensación ambiental se indicarán en los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental debiendo el promotor detallar de qué manera adoptará dichas medidas mediante la presentación de un proyecto de adecuación y compensación ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. Anexo I.1.b y anexo I a.a.3 del Decreto 162/1990.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 15 del Decreto 47/2015, de 17 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto explotación agrícola en finca situada en el Paraje Plà de Aceituna y Cascarràs en los términos municipales de Agost y Petrer siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Si en el ámbito de la explotación se produjera cualquier hallazgo de índole arqueológico, paleontológico o etnográfico se procederá de acuerdo con la Ley del patrimonio cultural valenciano.  
2. Se respetarán las vías pecuarias y los límites de los montes de utilidad pública cercanos al área de actuación.  
3. Término municipal de Petrer: se podrá proceder a la plantación en las zonas marcadas en el plano del anexo I de la presente declaración de impacto ambiental en el que se preservan los hábitats de mayor interés con las siguientes condiciones:  
a) Se realizará prospección botánica con la presencia y ayuda del agente medioambiental de la zona. En el caso de que la prospección de como resultado la aparición de especies como la especie Vella lucentina u otras especies incluidas en el Decreto 70/2009 modificado por la Orden 6/2013 no se podrá actuar en los bancales donde se localicen.  
b) No se podrá modificar la estructura formada por pequeños bancales o terrazas debiendo mantenerse tanto su estructura como los elementos etnológicos y la vegetación arbolada natural presentes en su ámbito siendo aceptable con dichas condiciones la implantación de riego localizado.  
4. Término municipal de Agost: se llevarán a cabo las siguientes medidas compensatorias y correctoras así como protectoras según plano del anexo II de la presente declaración de impacto ambiental y de acuerdo con lo que se expondrá a continuación:  
a) Deberá presentarse ante el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental un proyecto de medidas compensatorias y correctoras en el término de 6 meses a partir de la notificación de la presente declaración de impacto ambiental en los siguientes términos:  
a.1) La parcela 39 del polígono 12 de Agost no tiene derechos de riego por lo que el proyecto se modificará de manera que no se ubiquen estructuras de riego en la misma salvo tuberías de conexión.  
a.2) Se procederá a habilitar medidas en el barranco afectado en la zona marcada en el plano del anexo II de manera que no se interrumpa el curso natural de las aguas, y se plantará vegetación adecuada en sus riberas. En esta misma zona marcada en plano se realizará una propuesta de rehabilitación como zona forestal de la zona norte de dicho barranco ubicada en la parcela 10 y en la parcela 39 del polígono 12.  
a.3) En parte de la parcela 10 del polígono 12, donde existía terreno natural y seminatural así como vegetación arbolada, se propondrán medidas compensatorias dejando como terreno natural la zona marcada en el plano del anexo II de la presente declaración de impacto ambiental.  
Atendiendo a criterios de racionalidad, dichas medidas compensatorias se propondrán en la zona especificada en la cartografía anexa. Dichas medidas incluirán obligatoriamente la plantación de vegetación propia de las condiciones de la zona con inclusión de vegetación arbórea y su seguimiento y mantenimiento.  
a.4) Se controlarán los taludes generados hidrosembrándose en el caso de que en el término de dos años no se haya establecido vegetación espontánea. Se controlará y corregirá cualquier signo de erosión que pudiera aparecer.  
a.5) Se habilitará charca'abrevadero para promover la presencia de anfibios en la zona y como punto de agua para la fauna.  
5. En el vallado de la finca se tendrá en cuenta el Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell de la Generalitat por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos.  
6. Se llevarán a cabo las medidas correctoras establecidas en el estudio de conducción de escorrentías.  
7. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
8. En la ejecución de la nave se resolverá la evacuación de aguas residuales de forma acorde con la legislación vigente y obteniéndose los permisos que procedan.  
9. Se ampliará el programa de vigilancia ambiental que deberá incluir un protocolo de seguimiento de las medidas correctoras y compensatorias de la presente declaración de impacto ambiental así como el seguimiento de la efectividad de la red de drenaje. En el caso de detectarse aparición de signos de erosión deberán llevarse a cabo medidas tales como la plantación de vegetación para romper pendientes, la construcción de muretes o cualquier medida que se considere oportuna.  
10. No se podrá efectuar el abandono del cultivo sin la previa presentación ante el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de una memoria en la que se propongan medidas para evitar los impactos que puedan derivarse de esta circunstancia.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Valencia, 16 de abril de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
Valencia, 1 de junio de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML