Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8893, del 28-08-2020 (2020/6809)

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 62/19-EAE Calp.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8893

Data del DOGV
:   28-08-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6809

CVE


Data del document
:   20-08-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Calp](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 62/19-EAE Calp. [2020/6809]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'Informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'Informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 62/19-EAE Calp  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Calp (Alacant)  
Expedient: 62/2019-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 31 d'octubre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Calp, en els termes següents:  
  
  
A) Documentació aportada  
En data 5 de juny de 2019 va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Calp per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Calp, acompanyada del seu corresponent Document inicial estratègic (DIE).  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Planejament vigent  
El planejament general vigent en el municipi de Calp consisteix en un pla general homologat a la Llei 6/1994, de 15 de novembre, reguladora de l'activitat urbanística (LRAU), que té l'aprovació definitiva de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant en sessió de 28 de juliol de 1998.  
El planejament va ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental establit en la Llei 2/1989, de 3 de març, i té emesa la Declaració d'impacte ambiental per resolució de l'òrgan ambiental de data de 23 de juliol de 1998 (expedient 457-1997-AIA).  
  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Calp es localitza en la costa nord de la província d'Alacant, a la comarca de la Marina Alta. Limita al nord i a l'oest amb Benissa; al sud-oest, amb Altea, i al sud i a l'est, amb la mar Mediterrània. Té una població de 20.804 habitants (cens de 2017), per la qual cosa, de conformitat amb l'article 10 de la Llei 6/2011 de mobilitat, té l'obligació d'elaborar un pla municipal de mobilitat.  
Respecte a la mobilitat, els problemes principals són els següents:  
  
· La majoria de la població presenta índexs de vellesa i senectut elevats, per la qual cosa poden presentar problemes de mobilitat i requerir accés a uns certs serveis.  
· En la configuració topogràfica del municipi trobem que el centre històric i l'eixample d'aquest se situen sobre un pujol elevat, per això la principal artèria comercial de la població presenta pendents màxims del 10 %, de manera que dificulten la mobilitat per als vianants i amb bicicleta.  
· La distribució dispersa dels nuclis d'habitatges, principalment de tipologia unifamiliar, acull aproximadament el 50 % de la població resident, per la qual cosa es genera un nombre elevat de desplaçaments cap al nucli urbà, on es troba la zona administrativa i comercial.  
  
· El transport públic és insuficient, tant en freqüència com en rutes, i no es percep com una alternativa a la utilització del vehicle privat.  
  
· Poques places d'aparcament a la ciutat.  
· La congestió es manifesta tot l'any, i s'agreuja en època estival pel tipus de turista familiar, que usa el cotxe per als desplaçaments.  
  
Com a aspectes favorables, s'hi assenyala que el bon clima afavoreix l'ús de la bicicleta o el desplaçament a peu, en comptes de l'ús de vehicles motoritzats. Calp pertany a la Xarxa Espanyola de Ciutats per la Bicicleta, que ha suposat que se n'incremente l'ús com a mitjà de transport (premiat en l'àmbit ministerial), afavorit, a més, per l'elevada presència de població estrangera que està acostumada a aquest mitjà.  
Com a objectius generals del PMUS es proposen:  
· Contribuir a una qualitat de vida superior dels ciutadans  
· Reduir l'impacte ambiental del transport  
· Aconseguir un balanç energètic superior  
· Promoure un planejament urbanístic sostenible  
Per a fer-ho, les polítiques bàsiques d'intervenció són:  
· Fomentar els desplaçaments no motoritzats  
· Potenciar un pes més important del transport públic respecte a l'automòbil privat  
· Aconseguir un ús racional de l'espai públic  
· Incidir en la conducta dels ciutadans respecte a la mobilitat  
· Contribuir a la planificació sostenible del desenvolupament urbà  
  
D) Característiques el Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
Les actuacions proposades pel PMUS de Calp se circumscriuen al terme municipal amb el seu nucli urbà i les urbanitzacions perifèriques. Com a municipi turístic, té en compte el període estival per a adoptar mesures de reforç.  
  
D.2. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta dues alternatives:  
- Alternativa 0: situació actual. Absència de planificació de mobilitat sostenible.  
- Alternativa a la realització del PMUS. Com que té una població superior als 20.000 habitants, el municipi està obligat per llei a elaborar el pla.  
  
D.3. Característiques de la proposta  
Les àrees d'intervenció són un total d'11:  
1. Pla d'itineraris per als vianants  
1.1. Establiment de les condicions tècniques dels itineraris quant a ample de voreres, pendents, desnivells, vegetació, mobiliari urbà, elements sensorials i cantonades.  
1.2. Creació d'una xarxa d'itineraris per als vianants prioritaris (se n'hi inclouen 9)  
2. Pla municipal d'ús de la bicicleta  
2.1. Correcció de la xarxa ciclista existent  
2.2. Nova xarxa ciclista (6 trams en dos passejos marítims per a connectar amb les estacions de tren i d'autobús o per a interconnectar els trams existents)  
2.3. Pla d'instal·lació d'aparcaments  
2.3. Senyalització de l'itinerari ciclista  
2.4. Proposta d'un sistema públic de bicicletes  
2.5. Pla de comunicació i suport a la mobilitat ciclista  
3. Pla de camins escolars segurs  
3.1. Estratègia de mobilitat escolar  
3.2. Recorreguts escolars  
4. Pla de circulació i estructura de la xarxa viària  
4.1. Accions de seguretat viària a curt termini (reductors de velocitat, bandes transversals d'alerta, alineacions, interseccions...)  
5. Pla d'estacionament  
5.1. Ampliació de la zona regulada  
5.2. Aparcament dissuasiu en zones de platja  
5.3. Places d'aparcament per a persones amb mobilitat reduïda  
6. Pla de foment del transport públic  
6.1. Millora de parades i marquesines  
6.2. Implantació de llançadores d'autobús a les urbanitzacions  
6.3. Optimització de la freqüència de pas  
7. Pla de mobilitat de l'ajuntament (per al seu personal i mitjans de transport)  
8. Pla de millores de la distribució de mercaderies  
8.1. Millora de la càrrega i descàrrega en el centre urbà  
8.2. Ús de vehicles no contaminants  
8.3. Estratègia específica per a l'E-commerce  
9. Pla d'integració de la mobilitat en les polítiques urbanístiques  
9.1. Recomanacions per a les dotacions d'estacionament  
9.2. Continuïtat de les vies no motoritzades  
9.3. Incorporació de preses per a vehicles elèctrics  
9.4. Locals per a guardar les bicicletes  
10. Pla de millores de la qualitat ambiental i estalvi energètic  
10.1. Impuls a la mobilitat eficient  
10.2. Cursos de conducció eficient  
11. Pla de comunicació i divulgació de la mobilitat sostenible  
11.1. Programa de comunicació i divulgació  
11.2. Programa de sensibilització  
11.3. Programa de foment i promoció  
  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat 2.12 del document «Programes d'Actuació» es du a terme l'anàlisi de la situació actual i l'escenari tendencial, així com l'evolució que experimentaria després de l'aplicació del PMUS.  
L'impacte ambiental derivat de l'aplicació del PMUS serà, per pròpia vocació, positiu i pot preveure els efectes següents sobre aquest:  
  
- Pacificació i millora de l'eficiència del trànsit rodat.  
- Suposarà la connectivitat i la revaloració de les infraestructures existents i de nova creació per mitjans no motoritzats.  
- Suposarà la dotació d'una jerarquia viària adequada al nucli urbà.  
  
Tot això implicarà, com a conseqüència directa, una reducció de la demanda energètica del sistema de transport en l'entorn urbà, acompanyada de les reduccions corresponents de les emissions atmosfèriques i sonores.   
En l'apartat 1.f del DIE es descriu de manera succinta la relació que té amb l'ETCV i el PATIVEL.  
  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat: Servei de Mobilitat 24/7/2019 30/9/2019  
DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat: Servei de Planificació 24/7/2019 12/9/2019  
DG del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental:  
Serv. de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera 24/7/2019 10.10.2019  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 24/7/2019 25.10.2019  
Servei Ordenació del Territori (PATRICOVA) 24/7/2019 28.10.2019  
Sub. DG. d'Ordenació del Territori i Paisatge (ETCV, PAT) 24/7/2019 24.10.2019  
Diputació d'Alacant 24/7/2019 13/8/2019  
Servei Territorial d'Urbanisme 24/7/2019 20/8/2019  
  
  
Els informes rebuts es publicaran en http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients, juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial haurà de determinar, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri de les formes de transport que aposta, fonamentalment, per les que tenen més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho s'ha d'actuar tant sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diverses formes de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat per a disminuir la necessitat de mobilitat urbana, tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, a la reducció de la necessitat de desplaçaments, tant en nombre com en distància, que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) i que contribuïsca, al mateix temps, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les que fan referència a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'haurà d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i particularitzar les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els criteris anteriors, es du a terme l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Calp en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que totes les propostes es plantegen en sòl urbà del municipi (sense afecció al sòl no urbanitzable), i sense perjudici de la incardinació ulterior del PMUS Calp amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal, com puga ser el Pla de mobilitat del pla d'acció territorial de les comarques centrals, que està en fase de tramitació.  
  
El PMUS de Calp atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Calp es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
1. Pla d'itineraris per als vianants  
Es defineix una xarxa principal contínua que permet connectar els grans centres generadors i atractors de desplaçaments.   
Sobre aquesta xarxa, s'han de millorar les voreres, s'han de disposar bancs per al descans i un altre mobiliari urbà, s'ha d'instal·lar una senyalització adequada i s'ha de millorar la il·luminació. S'han elaborat fitxes dels diversos carrers inclosos en els itineraris, en què se n'assenyala la secció viària i les actuacions que necessiten.  
2. Pla d'ús de la bicicleta  
A més de millorar les instal·lacions ja existents, es proposa crear-hi 5 itineraris nous. Aquests últims connectarien amb les estacions de ferrocarril i d'autobús, uns altres dos discorrerien per la platja de l'Arenal i la platja de Llevant, mentre que l'última connectaria dos itineraris de manera transversal, vorejant el centre històric.   
En aquests itineraris es millorarà la senyalització i s'instal·laran aparcaments de bicicletes. Es proposa dur a terme un estudi sobre la viabilitat d'implantar un sistema públic de lloguer de bicicletes, a més de campanyes de conscienciació i foment d'aquest mitjà de transport.  
Amb aquesta proposta es propicia l'accés dels ciutadans a una forma de transport més saludable i sostenible, que s'ha de coordinar amb les mesures de reurbanització per als vianants.  
3. Pla de camins escolars segurs  
Hi ha cinc centres escolars al voltant dels quals es plantegen els viaris d'accés, i s'hi concreten les zones de parada dels vehicles a motor i la creació de vials amb limitació de la velocitat a 20 km/h (àrea 20). A més de la senyalització gràfica, s'hi instal·laran tanques protectores en els llocs més crítics.  
4. Pla de circulació i estructura de la xarxa viària  
Es preveuen mesures per al reduir la intensitat i velocitat dels vehicles, i fer-los compatibles amb les activitats que es desenvolupen en el viari.   
S'hi descriuen diversos sistemes que hi ha per a calmar el trànsit, com ara els RDV (reductors de velocitat), BTA (bandes transversals d'alerta), canvis d'alineació i tractament de les interseccions.   
  
Les actuacions que es proposen contribuiran a diversos dels objectius ambientals: calmat de trànsit i menys emissió de gasos, reducció de la contaminació acústica i disminució de zones d'aparcament, amb la consegüent disminució del trànsit d'agitació.  
5. Pla d'estacionament  
Les zones més problemàtiques són el centre històric, durant tot l'any, i la zona de platges, durant l'estiu. En el centre es planteja ampliar la zona d'estacionament limitat, mentre que es vol implementar, durant l'estiu, en la zona de platges. En aquesta última, a més, s'habilitaran aparcaments dissuasius (s'hi aporta el plànol amb tres emplaçaments).  
6. Pla de foment del transport col·lectiu  
En l'actualitat hi ha tres línies d'autobús municipal, dues de les quals enllacen amb l'estació del TRAM, i totes, amb l'estació d'autobusos. Les zones més disseminades o de dimensió xicoteta es troben sense servei, per la qual cosa es proposa implantar dues línies de llançadores durant l'estiu.   
Es proposa millorar el mobiliari urbà de les parades i la informació que s'hi subministra.   
Qualsevol mesura que s'hi adopte i que siga efectiva i promoga l'ús del transport públic en detriment del privat suposarà un benefici ambiental per la reducció de contaminants.  
7. Pla de mobilitat de l'ajuntament  
Es pretén analitzar la mobilitat de les dependències municipals i dels seus treballadors. N'hi ha 20 centres, en els quals treballen unes 480 persones. S'hi realitzaran enquestes per a determinar els seus desplaçaments, amb la finalitat de racionalitzar els costums que tenen. La flota de vehicles municipal en té un total de 68, cinc dels quals són elèctrics. L'objectiu és adaptar tota la flota gradualment perquè produïsquen zero emissions.  
8. Pla de millores de la distribució de mercaderies  
Es proposa implantar regulacions horàries als vehicles de mercaderies en l'àrea urbana, així com optimitzar la manera en què es du a terme la distribució, segons la tipologia del producte i la dimensió de la mercaderia. Es revisaran les zones d'estacionament per a aquests menesters.   
L'E-commerce requerirà una atenció preferent pel gran volum que aconseguirà. Es facilitaran punts específics de repartiment, controlaran els horaris i s'intentarà arribar a acords amb els distribuïdors perquè utilitzen vehicles més ecològics.  
9. Integració de la mobilitat en les polítiques urbanístiques  
S'aportaran recomanacions per a evitar els problemes d'aparcament, com la reserva per al trànsit de bicicletes, donant continuïtat als itineraris no motoritzats i incorporant-hi preses per a vehicles elèctrics.  
  
10. Pla de comunicació i divulgació. Millores de l'estalvi energètic  
  
Sensibilitzar la població per a la utilització de tipus de transports més eficients.  
Informes sectorials rebuts  
- L'Informe del Servei de Mobilitat indica una sèrie d'aspectes que han de ser introduïts en el PMUS amb la finalitat de completar-lo, i s'ha de remetre al servei esmentat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'Informe prèviament a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de Calp. De manera resumida, s'hi refereixen a la falta de pressupost per a algunes intervencions, la inexistència d'indicadors de seguiment o la falta de propostes a les urbanitzacions més perifèriques. Així mateix, s'hi assenyalen diverses modificacions que convindria dur a terme en la Memòria de diagnòstic i en els programes d'actuació.  
- En data 12 de setembre de 2019 s'emet l'Informe del Servei de Planificació, en el qual s'assenyala que s'han identificat els estudis necessaris per a la seua consideració en l'elaboració d'aquest, que el PMUS és compatible amb la legislació en matèria de carreteres, i que és compatible amb la xarxa viària de competència autonòmica. No obstant això, també hi remarquen una sèrie de consideracions relatives als itineraris ciclistes i a les zones d'estacionament.  
- El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet l'Informe de 10 d'octubre de 2019, en què s'indica:  
· El PMUS de Calp ha de ser coherent amb l'Estratègia valenciana enfront del canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la revisió d'aquesta (pendent d'aprovació).  
· Els municipis de més de 20.000 habitants (com és el cas de Calp) tenen l'obligació d'elaborar un Pla acústic municipal.  
· El municipi de Calp queda inclòs en la zona Aglomeració ES1011. S'informa que, en relació amb els registres dels paràmetres de qualitat de l'aire, durant els últims anys s'han superat els valors normatius de l'ozó en l'estació de Benigànim.  
Per tot el que s'ha indicat en l'informe esmentat del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS de Calp, hauran de ser coherents tant amb la normativa ambiental com amb els objectius marcats per l'Estratègia valenciana enfront del canvi climàtic.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que, en intervindre sobre la xarxa de comunicacions, s'incidirà sobre la infraestructura verda, per això s'ha de tindre en compte en l'elaboració del pla. S'hi indiquen els continguts que hauria de tindre aquest capítol dins del PMUS.  
- La Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge assenyala la relació amb el PATIVEL i l'ETCV, així com amb el PAT de les comarques centrals (PATCC), que es troba en fase d'elaboració.  
  
- El Servei d'Ordenació del Territori, en relació amb el risc d'inundació, assenyala que es troba afectat però que és compatible si els projectes d'execució que el desenvolupen tenen en compte l'article 21 del PATRICOVA i són compatibles amb la infraestructura verda.  
- El Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant indica dues qüestions:  
· Que, com que no forma part d'un instrument urbanístic, l'aprovació d'aquest no correspon a la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
· Que qualsevol desenvolupament urbanístic haurà de complir els requeriments d'estàndards dotacionals que estableix la legislació urbanística (annex IV, LOTUP), i s'haurà d'aclarir si la reserva per a aparcaments és en sòl públic o en parcel·la privada.  
Valoració  
Tenint en compte el que s'ha dit amb anterioritat, i analitzades les propostes del PMUS de Calp, s'entenen que, en conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren a un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a un tipus de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció de consum energètic consegüent.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les formes motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
No obstant això, es troba a faltar l'elaboració d'un pla de seguiment i la concreció d'indicadors, amb la finalitat d'avaluar i quantificar el compliment dels objectius del PMUS. En aquest sentit:  
- S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
- S'han d'incloure indicadors de caràcter més ambiental, com ara:  
· Els que permeteren calcular l'empremta de carboni de la mobilitat en el municipi de Calp (sobre la base de les emissions CO2), un aspecte que requeriria l'adopció d'una determinada metodologia de càlcul de l'empremta de carboni en la mobilitat urbana de Calp, i periodicitat amb la qual calcular els indicadors.  
· Nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diverses localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
Una part dels itineraris proposats podrien formar part d'aquesta, però aquests no discorren per tot el litoral, sinó que es deixen parts del terme (pels extrems nord i sud) sense cobrir. L'amplària d'aquests ha d'oscil·lar entre els 3 i 6 metres, però es desconeix si els itineraris proposats poden albergar aquesta dimensió.  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Calp, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
  
Per això, segons s'estableix en l'article 51.2.b de la LOTUP, i per considerar que, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Calp no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi de Calp, afecta sòl urbà, no afecta espais protegits ni forestals, i com que s'han tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Calp no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Calp, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, perquè no té efectes significatius negatius sobre el medi ambient; per tant, correspon continuar la tramitació del programa d'acord amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. La redacció definitiva del PMUS de Calp haurà d'incloure un pla de seguiment de compliment del pla, en què almenys s'hauran de concretar els aspectes següents:  
1) Incorporar-hi la metodologia i el càlcul de l'empremta de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats, en concret, emissions CO2 equivalent.  
2) Incorporar-hi el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3) Completar la proposta amb el seguiment del pla, mitjançant l'elaboració d'informes cada quatre anys, amb la finalitat de verificar l'evolució prevista en els gràfics que apareixen en les gràfiques del capítol 2.12 del document denominat «Programes d'actuació».  
4) En l'informe de seguiment s'haurà d'incloure la comprovació de la posada en marxa de les propostes d'actuació.  
2. El PMUS s'haurà de completar amb les determinacions que indica l'Informe del Servei de Mobilitat de 30 de setembre de 2019, i s'haurà de sol·licitar a aquest servei l'informe prèviament a l'aprovació definitiva municipal, així com incorporar-hi, en el seu cas, les determinacions s'indiquen en aquest.  
3. Hauran d'analitzar-se les observacions realitzades pel Servei de Planificació, i fer-hi els canvis que es consideren oportuns.  
4. El PMUS ha de contindre un capítol relatiu a la infraestructura verda, amb els continguts assenyalats en l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
5. Per a previndre el risc d'inundació, els projectes d'execució que desenvolupen el PMUS hauran de tindre en compte l'article 21 del PATRICOVA.  
Segons s'estableix en l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Calp en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista de tot el que s'ha dit anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Calp, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, consideren pertinents.  
Informació que notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
Informació que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 11 de novembre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
València, 20 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8893, del 28-08-2020 (2020/6809)

RESOLUCIÓN de 20 de agosto de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 62/19-EAE Calp.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8893

Fecha DOGV
:   28-08-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/6809

CVE


Fecha del documento
:   20-08-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Calp](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de agosto de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 62/19-EAE Calp. [2020/6809]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 62/19-EAE Calp  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental del Plan de movilidad urbana sostenible  
Promotor: Ayuntamiento  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento  
Localización: Calp (Alicante)  
Expediente: 62/2019-EAE  
  
La comisión de evaluación ambiental, en sesión celebrada el 31 de octubre de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de Calp, en los siguientes términos:  
  
A) Documentación aportada  
En fecha 5 de junio de 2019 tuvo entrada, en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, la solicitud del Ayuntamiento de Calp para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de Calp, acompañada de su correspondiente documento inicial estratégico (DIE).  
La documentación aportada, es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Planeamiento vigente  
El planeamiento general vigente en el municipio de Calp consiste en un Plan general homologado a la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, reguladora de la actividad urbanística (LRAU), que cuenta con aprobación definitiva por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante en sesión de 28 de julio de 1998.  
El planeamiento fue sometido al procedimiento de evaluación ambiental establecido en la Ley 2/1989, de 3 de marzo y tiene emitida declaración de impacto ambiental por resolución del órgano ambiental de fecha de 23 de julio de 1998 (expediente 457-1997-AIA).  
  
C) Plan de movilidad urbana sostenible: objeto y justificación  
Calp se localiza en la costa norte de la provincia de Alicante, en la comarca de la Marina Alta. Limita al norte y oeste con Benissa, al suroeste con Altea y al sur y este con el mar Mediterráneo.  
Tiene una población de 20.804 habitantes (censo 2017), por lo que conforme al artículo 10 de la Ley 6/2011, de movilidad tiene la obligación de elaborar un Plan municipal de movilidad.  
Respecto a la movilidad, los principales problemas son los siguientes:  
· La mayor parte de la población presenta índices de vejez y senectud elevados por lo que pueden presentar problemas de movilidad y requerir acceso a ciertos servicios.  
· La configuración topográfica del municipio, en donde el casco histórico y su ensanche se sitúan sobre una colina elevada; por ello la principal arteria comercial de la población presenta pendientes máximas del 10 %, dificultando la movilidad peatonal y en bicicleta.  
· La distribución dispersa de los núcleos de viviendas, principalmente de tipología unifamiliar, acoge aproximadamente al 50 % de la población residente, por lo que se genera un elevado numero de desplazamientos hacia casco urbano donde se encuentra la zona administrativa y comercial.  
· El transporte público es insuficiente, tanto en frecuencia como en rutas, no percibiéndose como una alternativa a la utilización del vehículo privado.  
· Pocas plazas de aparcamiento en la ciudad.  
· La congestión se manifiesta todo el año, agravándose en época estival por el tipo de turista familiar que usa el coche como modo de desplazamiento.  
Como aspectos favorables, se señala que el buen clima favorece el uso de la bicicleta o el desplazamiento a pie en vez de en vehículos motorizados. Calp pertenece a la Red Española de Ciudades por la Bicicleta, que ha supuesto que se incremente su uso como medio de transporte (premiado a nivel ministerial), favorecido además por la elevada presencia de población extranjera que está acostumbrada a este medio.  
Como objetivos generales del PMUS se proponen:  
· Contribuir a una mayor calidad de vida de los ciudadanos  
· Reducir el impacto ambiental del transporte  
· Conseguir un mayor balance energéticos  
· Promover un planeamiento urbanístico sostenible  
Para ello las políticas básicas de intervención son:  
· Fomentar los modos no motorizados  
· Potenciar un mayor peso del transporte público respecto al automóvil privado.  
· Conseguir un uso racional del espacio público  
· Incidir en la conducta de los ciudadanos respecto a la movilidad  
· Contribuir a la planificación sostenible del desarrollo urbano.  
  
D) Características del plan de movilidad urbana sostenible  
D.1. Ámbito de la propuesta  
Las actuaciones propuestas por el PMUS de Calp se circunscriben al término municipal con su casco urbano y urbanizaciones periféricas. Como municipio turístico tiene en cuenta el periodo estival para adoptar medidas de refuerzo.  
  
D.2. Estudio de alternativas.  
El DIE presenta dos alternativas:  
- Alternativa 0: Situación actual. Ausencia de planificación de movilidad sostenible.  
- Alternativa Realización del PMUS.  
Al tener una población superior a los 20.000 habitantes, el municipio está obligado por Ley a elaborar el plan.  
  
D.3. Características de la propuesta.  
Las áreas de intervención son un total de 11:  
1. Plan de itinerarios peatonales  
1.1. Establecimiento de las condiciones técnicas de los itinerarios, en cuanto a ancho de aceras, pendientes, desniveles, vegetación, mobiliario urbano, elementos sensoriales y esquinas.  
1.2. Creación de una red de itinerarios peatonales prioritarios (se incluyen 9)  
2. Plan municipal de uso de la bicicleta  
2.1. Corrección de la red ciclista existente.  
2.2. Nueva red ciclista (6 tramos en dos paseos marítimos, para conectar con las estaciones de tren y de autobús o para interconectar los tramos existentes)  
2.3. Plan de instalación de aparcamientos.  
2.3. Señalización del itinerario ciclista  
2.4. Propuesta de un sistema público de bicicletas.  
2.5. Plan de comunicación y apoyo a la movilidad ciclista.  
3. Plan de caminos escolares seguros  
3.1. Estrategia de movilidad escolares  
3.2. Recorridos escolares  
4. Plan de circulación y estructura de la red viaria  
4.1. Acciones de seguridad vial a corto plazo (reductores de velocidad, bandas transversales de alerta, alineaciones, intersecciones)  
5. Plan de Estacionamiento  
5.1. Ampliación de la zona regulada  
5.2. Aparcamiento disuasorio en zonas de playa.  
5.3. Plazas de aparcamiento para personas con movilidad reducida.  
6. Plan de fomento del transporte público  
6.1. Mejora de paradas y marquesinas  
6.2. Implantación de lanzaderas de autobús a las urbanizaciones  
6.3. Optimización de la frecuencia de paso.  
7. Plan de movilidad del Ayuntamiento. (para su personal y medios de transporte)  
8. Plan de mejoras de la distribución de mercancías.  
8.1. Mejora de la carga y descarga en el centro urbano.  
8.2. Uso de vehículos no contaminantes.  
8.3. Estrategia específica para el E-commerce  
9. Plan de integración de la movilidad en las políticas urbanísticas  
9.1. Recomendaciones para las dotaciones de estacionamiento.  
9.2. Continuidad de las vías no motorizadas  
9.3. Incorporación de tomas para vehículos eléctricos  
9.4. Locales para guardar las bicicletas  
10. Plan de mejoras de la calidad ambiental y ahorro energético.  
10.1. Impulso a la movilidad eficientes  
10.2. Cursos de conducción eficientes  
11. Plan de comunicación y divulgación de la movilidad sostenible  
11.1. Programa de comunicación y divulgación  
11.2. Programa de sensibilización.  
11.3. Programa de Fomento y Promoción  
  
D.4. Efectos previsibles del PMUS en el medio ambiente.  
En el apartado 2.12 del documento «Programas de Actuación» se realiza el análisis de la situación actual y el escenario tendencial, así como la evolución que experimentaría tras la aplicación del PMUS.  
El impacto ambiental derivado de la aplicación del PMUS va a ser, por propia vocación, positivo, pudiendo prever los siguientes efectos sobre el mismo:  
- Pacificación y mejora de la eficiencia del tráfico rodado.  
- Supondrá la conectividad y la revalorización de las infraestructuras existentes, y de nueva creación, por medios no motorizados.  
- Supondrá la dotación de una jerarquía viaria adecuada al núcleo urbano.  
Todo ello acarreará como consecuencia directa una reducción de la demanda energética del sistema de transporte en el entorno urbano acompañada de las correspondientes reducciones de las emisiones atmosféricas y sonoras.  
En el apartado 1.f del DIE se describe de manera somera su relación con la ETCV y el PATIVEL.  
  
E) Consultas  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
Administración pública consultada Consulta Informe  
DG de Obras Públicas, Transporte y Movilidad: Servicio de Movilidad. 24/07/19 30/09/19  
DG de Obras Públicas, Transporte y Movilidad: Servicio de Planificación. 24/07/19 12/09/19  
DG del Cambio Climático y Calidad Ambiental:  
Serv. de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera 24/07/19 10/10/19  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje 24/07/19 25/10/19  
Servicio Ordenación del Territorio (PATRICOVA) 24/07/19 28/10/19  
SubDG. De ordenación del Territorio y Paisaje (ETCV, PAT) 24/07/19 24/10/19  
Diputación Alicante 24/07/19 13/08/19  
Servicio Territorial de Urbanismo 24/07/19 20/08/19  
  
  
Los informes recibidos se publicarán en la http://www.agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedientes junto con el informe ambiental y territorial estratégico.  
  
F) Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualmente los Planes de Movilidad Urbana Sostenible constituyen el instrumento adecuado para conseguir dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el ámbito urbano y reducir las repercusiones negativas del sistema de transporte sobre la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible ha de perseguir, igualmente, la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a los bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, sobre dos ámbitos:  
- Un nuevo equilibrio de los modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos de mayor eficacia ambiental y social: transporte público frente al privado y modos de transporte no motorizado. Alcanzar este objetivo requiere tanto de medidas de estímulo hacia los nuevos modos de transporte como medidas disuasorias. Para ello deberá actuarse sobre aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología edificatoria, relación espacios públicos/privados, estándares de aparcamientos para distintos modos de transporte).  
- La planificación urbana y modelo de ciudad, disminuyendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en longitud de desplazamientos.  
Desde el punto de vista ambiental, los PMUS han de contribuir a un uso racional del suelo para atender las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando los modos más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos tanto en número como en distancia que propicie la adquisición de hábitos saludables (caminar y desplazarse en bicicleta) que contribuya, a su vez, a la disminución de las emisiones originadas por el sector transporte como son las referidas a emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otras dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM) y las emisiones acústicas originadas por el tráfico.  
En ese sentido se expresa el art. 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de movilidad de la Comunitat Valenciana, cuando indica que «2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, particularizando las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales».  
Atendiendo a los anteriores criterios se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Calp en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, de que todas las propuestas se plantean en suelo urbano del municipio (sin afección al suelo no urbanizable), y sin perjuicio de la ulterior incardinación del PMUS Calp con otros instrumentos de movilidad de carácter supramunicipal como pueda ser el Plan de Movilidad del Plan de Acción Territorial de las Comarcas Centrales que está en fase de tramitación.  
El PMUS de Calp atiende a lo que al respecto de competencias administrativas establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011, de movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Calp se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
1. Plan de Itinerarios peatonales  
Se define una red principal continua que permita conectar los grandes centros generadores y atractores de desplazamientos.   
Sobre esta red se mejorarán las aceras, se dispondrán bancos para el descanso y otro mobiliario urbano, se instalará una señalización adecuada y se mejorará la iluminación.  
Se han elaborado fichas de las distintos calles incluidas en los itinerarios, señalando su sección viaria y las actuaciones que necesitan.  
2. Plan de uso de la bicicleta  
Además de mejorar las instalaciones ya existentes se propone crear 5 nuevos itinerarios. Estos últimos conectarán con las estaciones de ferrocarril y de autobús, otras dos discurrirían por la playa del arenal y la playa de Levante, mientras que la última conectaría dos itinerarios de manera transversal bordeando el casco histórico.  
En estos itinerarios se mejorará la señalización y se instalarán aparcamientos de bicicletas. Se propone realizar un estudio sobre la viabilidad de implantar un sistema público de alquiler de bicicletas además de campañas de concienciación y fomento de este medio de transporte.  
Con esta propuesta se propicia el acceso de los ciudadanos a un modo de transporte más saludable y sostenible, que ha de coordinarse con las medidas de reurbanización peatonal.  
3. Plan de caminos escolares seguros.  
Existen cinco centros escolares alrededor de los cuales se plantean los viarios de acceso, concretando las zonas de parada de los vehículos a motor y la creación de viales con limitación de la velocidad a 20 km/h (área 20). Además de la señalización grafica se instalarán vallas protectoras en los lugares más críticos.  
4. Plan de circulación y estructura de la red viaria.  
Se contemplan medidas para el reducir la intensidad y velocidad de los vehículos, haciéndoles compatibles con las actividades que se desarrollan en el viario.  
Se describen diferentes sistemas que existen para calmar el tráfico, tales como los RDV (reductores de velocidad), BTA (bandas transversales de alerta), cambios de alineación y el tratamiento de las intersecciones.  
Las actuaciones que se proponen contribuirán a varios de los objetivos ambientales: calmado de tráfico y menor emisión de gases y reducción de la contaminación acústica, disminución de zonas de aparcamiento con la consecuencia disminución del tráfico de agitación.  
5. Plan de estacionamiento.  
Las zonas más problemáticas son el centro histórico durante todo el año y la zona de playas durante el verano.  
En el centro se plantea ampliar la zona de estacionamiento limitado, mientras que se implementará durante el verano en la zona de playas. En esta última además se habilitarán aparcamientos disuasorios (se aporta plano con tres emplazamientos).  
6. Plan de fomento del transporte colectivo  
En la actualidad existen tres líneas de autobús municipal dos de las cuales enlazan con la estación del TRAM y todas con la estación de autobuses. Las zonas más diseminadas o de pequeña dimensión se encuentran sin servicio por lo que se propone implantar 2 líneas de lanzaderas durante el verano.  
Se propone mejorar el mobiliario urbano de las paradas y la información que se suministra en las mismas.  
Cualquier medida que se adopte que sea efectiva y promueva el uso del transporte público en detrimento del privado, supondrá un beneficio ambiental por la reducción de contaminantes.  
7. Plan de movilidad del ayuntamiento  
Se pretende analizar la movilidad de las dependencias municipales y de sus trabajadores. Se dispone de 20 centros en los que trabajan unas 480 personas. Se realizarán encuestas para determinar sus desplazamientos con el fin de racionalizar sus costumbres.  
La flota de vehículos municipal es de 68 vehículos de los que 5 son eléctricos. El objetivo es adaptar toda la flota paulatinamente para que produzcan 0 emisiones.  
8. Plan de mejoras de la distribución de mercancías  
Se propone implantar regulaciones horarias a los vehículos de mercancías en el área urbana. Optimizar la forma en la que se realiza la distribución según la tipología del producto y la dimensión de la mercancía. Se revisarán las zonas de estacionamiento para estos menesteres.  
El E-commerce requerirá una atención preferente por el gran volumen que va a alcanzar. Se facilitarán puntos específicos de reparto, controlarán los horarios y se intentará llegar a acuerdos con los distribuidores para que utilicen vehículos más ecológicos.  
9. Integración de la movilidad en las políticas urbanísticas.  
Se realizarán recomendaciones para evitar los problemas de aparcamiento, la reserva para el tránsito de bicicletas dando continuidad a los itinerarios no motorizados, e incorporando tomas para vehículos eléctricos.   
10. Plan de comunicación y divulgación. Mejoras del ahorro energético.  
Sensibilizar a la población para la utilización de modos de transporte más eficientes.   
Informes sectoriales recibidos  
- El informe del Servicio de Movilidad indica una serie de aspectos que deben ser introducidos en el PMUS con el fin de completarlo, debiendo ser remitido a dicho Servicio, como órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat, para la emisión del informe previo a la aprobación del Plan por el Ayuntamiento de Calp.  
De manera resumida se refieren a la carencia de presupuesto para algunas intervenciones, inexistencia de indicadores de seguimiento o la falta de propuestas en las urbanizaciones más periféricas. Así mismo se señalan diversas modificaciones que convendría realizar en la Memoria de Diagnóstico y en los Programas de Actuación.  
- En fecha 12 de septiembre de 2019 se emite informe del Servicio de Planificación en el que señala que se han identificado los estudios necesarios para su consideración en la elaboración del mismo, que el PMUS es compatible con la legislación en materia de carreteras y que es compatible con la red viaria de competencia autonómica. No obstante también realizan una serie de consideraciones relativas a los itinerarios ciclistas y a las zonas de estacionamiento.  
- El Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, de la Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental, remite informe de 10 de octubre de 2019, indicándose:  
· El PMUS de Calp ha de ser coherente con la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020, aprobada por el Consell de la Generalitat el 22 de febrero de 2013, y su revisión (pendiente de aprobación).  
· Los municipios de más de 20.000 habitantes (como es el caso de Calp) tienen la obligación de realizar un Plan acústico municipal,  
· El municipio de Calp queda incluido en la zona Aglomeración ES1011. Se informa que, en relación con los registros de los parámetros de calidad del aire, durante los últimos años se han superado los valores normativos del ozono en la estación de Benigánim.  
Por lo indicado en el mencionado informe del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, en relación con las propuestas realizadas por el PMUS de Calp, deberán ser coherentes tanto con la normativa ambiental como con los objetivos marcados por la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático.  
- El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje señala que al intervenir sobre la red de comunicaciones se incidirá sobre la infraestructura verde y por ello debe ser tenida en cuenta en la elaboración del plan. Se indican los contenidos que debería tener dicho capítulo dentro del PMUS.  
- La Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje señala la relación con el PATIVEL y la ETCV, así como con el PAT de las Comarcas Centrales (PATCC) que se encuentra en fase de elaboración.  
- El Servicio de Ordenación del Territorio en relación con el riesgo de inundación señala que se encuentra afectado pero que es compatible si los proyectos de ejecución que lo desarrollen tienen en cuenta el art.21 del PATRICOVA y son compatibles con la Infraestructura Verde.  
- El Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante indica dos cuestiones:  
· Que como no forma parte de un instrumento urbanístico su aprobación no le corresponde a la Comisión Territorial de Urbanismo.  
· Que cualquier desarrollo urbanístico deberá cumplir los requerimientos de estándares dotacionales que establece la legislación urbanística (anexo IV LOTUP) debiendo clarificarse si la reserva para aparcamientos es en suelo público o en parcela privada.  
Valoración  
Teniendo en cuenta lo anterior y analizadas las propuestas del PMUS de Calp, se entienden que, en su conjunto, dichas medidas:  
1. Colaboran a una mejor uso racional del espacio público y de las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Propician el cambio modal hacia modos de transporte más sostenible: el desplazamiento a pie y en bicicleta, con la consiguiente reducción de consumo energético.  
3. Desincentiva el uso del vehículo privado en favor del público.  
4. Favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
No obstante se echa en falta la realización de un plan de seguimiento y la concreción de indicadores con el fin de evaluar y cuantificar el cumplimiento de los objetivos del PMUS. En este sentido:  
- Se debe concretar el valor inicial de los indicadores y cuantificar el objetivo a alcanzar.  
- Se incluirán indicadores de carácter más ambiental, tales como:  
· Aquellos que permitieran calcular la huella de carbono de la movilidad en el municipio de Calp (en base a las emisiones CO2), aspecto este que requeriría la adopción de una determinada metodología de cálculo de la huella de carbono en la movilidad urbana de Calp, y periodicidad en la que calcular los indicadores.  
· Nivel sonoro de recepción externo (dB) producido por el tráfico en diferentes localizaciones municipales que sean representativas del modelo de movilidad propuesto.  
Parte de los itinerarios propuestos podrían formar parte de la misma pero estos no discurren por todo el litoral dejando partes del término (por los extremos norte y sur) sin cubrir. Su anchura debe oscilar entre los 3 y 6 metros desconociéndose si los itinerarios propuestos podrían albergar dicha dimensión.  
  
G) Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental. En concordancia, el artículo 46 de la LOTUP especifica los planes y programas que serán objeto de la evaluación ambiental y territorial estratégica. En este contexto, la evaluación ambiental estratégica es de aplicación a los planes de movilidad.  
  
H) Propuesta de acuerdo  
Analizada la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de Calp, cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3 de la LOTUP por considerar que se trata de una modificación menor del planeamiento.  
  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, y considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de dicha ley, que la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de Calp no tiene incidencia significativa negativa en el modelo territorial del municipio de Calp, afecta a suelo urbano, no afecta a espacios protegidos ni forestales, y habiendo tenido en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de Calp no presentará efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de Calp, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación del programa conforme a su normativa sectorial, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
1. La redacción definitiva del PMUS de Calp incluirá un Plan de seguimiento de cumplimiento del Plan en donde al menos se concretarán los siguientes aspectos:  
1) Incorporar metodología y cálculo de la huella de carbono derivada del modelo de movilidad propuesto y los indicadores de seguimiento de carácter medioambiental que se estimen adecuados, en concreto, emisiones CO2 equivalente.  
2) Incorporar procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
3) Completar la propuesta con el seguimiento del plan, mediante la elaboración de informes cada cuatro años con el fin de verificar la evolución prevista en los gráficos que aparecen en las gráficas del capítulo 2.12 del documento denominado «Programas de Actuación».  
4) En el informe de seguimiento se incluirá la comprobación de la puesta en marcha de las propuestas de actuación.  
2. El PMUS deberá ser completado con las determinaciones que indica el informe del Servicio de Movilidad de 30 de septiembre de 2019 y se solicitará a dicho Servicio informe previamente a la aprobación definitiva municipal, incorporando, en su caso, las determinaciones que el mismo se indiquen.  
3. Deberán analizarse las observaciones realizadas por el Servicio de Planificación y realizar los cambios que se estimen oportunos.  
4. El PMUS deberá contener un capítulo relativo a la Infraestructura Verde con los contenidos señalados en el informe emitido por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
5. Para prevenir el riesgo de inundación proyectos de ejecución que desarrollen el PMUS deberán tener en cuenta el art.21 del PATRICOVA.  
  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan de movilidad urbana sostenible de Calp en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la comisión de evaluación ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del plan de movilidad urbana sostenible de Calp, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 11 de noviembre de 2019.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de agosto de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML