Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5011, del 23-05-2005 (2005/5706)

Resolució de 11 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Puçol, Tuéjar, Onda, Bocairent i Caudete de las Fuentes.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5011

Data del DOGV
:   23-05-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/5706

CVE


Data del document
:   11-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [Puçol](javascript:void(0))
    * [Bocairent](javascript:void(0))
    * [Caudete de las Fuentes](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 11 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Puçol, Tuéjar, Onda, Bocairent i Caudete de las Fuentes. [2005/F5706]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 399/03-AIA Puçol, 378/02-AIA Tuéjar, 019/04-AIA Onda, 403/03-AIA Bocairent i 391/03-AIA Caudete de las Fuentes, que el reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar.
  
València, 11 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 399/03-AIA
  
Objecte del projecte: Declaració d'interés comunitari per a ampliació de piscifactoria
  
Promotor: VALENCIANA DE ACUICULTURA, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial
  
Localització: Situat al polígon 2, parcel·la 229, del terme municipal de Puçol (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte
  
L'actuació que s'ha de realitzar és l'ampliació de les instal·lacions existents. L'activitat és la producció d'anguiles, la mateixa que s'efectua en l'actualitat. La parcel·la ocupa una superfície de 25.963 m2; en aquests moments hi ha 5.240 m2 construïts, i es pretenen ampliar 3.509 m2 més amb el present projecte. Ha de quedar una superfície final construïda de 8.749 m2, però amb aquest fi s'ha de tramitar una declaració d'interés comunitari, de conformitat amb el que disposa l'article 20 de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana sobre sòl no urbanitzable.
  
L'ampliació consisteix en la construcció de dues naus d'engreixament, dues naus per a instal·lacions auxiliars, un edifici d'oficines i un per a vestidors i lavabos.
  
El procés de producció es basa en el denominat sistema de cultiu súper intensiu en circuit tancat. L'aigua procedent dels tancs, carregada de detritus metabòlics, es depura biològicament i després de ser enriquida amb oxigen, s'incorpora novament als tancs de peixos.
  
Les infrastructures bàsiques existents a les quals es connectarà l'ampliació que es projecta són:
  
- Sistema de sanejament i depuració de residus, que disposa de dos sistemes: Un per a la recollida dels abocaments de les neteges, dutxes, tasques de neteja, menjador i laboratori mitjançant una xarxa de canonades, que faran cap a una fossa sèptica. D'altra banda, hi ha una xarxa de canonades per a les aigües procedents de les basses de peixos que es depuren mitjançant una estació depuradora d'aigües residuals, situada en l'exterior de les naus de procés. L'ampliació i modernització d'aquesta EDAR es pretén dur a terme juntament amb l'actuació proposada.
  
Part de l'aigua tractada, prèviament desinfectada amb aigua oxigenada, es recircula a les basses dels peixos. La resta s'aboca a una séquia de reg que es troba l'oest de l'EDAR.
  
- Per al proveïment d'aigua disposa d'un pou situat en la mateixa parcel·la, amb autorització per a extraure 7.000 m3 a l'any, quantitat que no arriba a utilitzar-se a causa de la reutilització de la major part de l'aigua després del tractament de depuració.
  
- Les instal·lacions elèctriques estan dotades d'un centre de transformació propi situat al nord-oest de la parcel·la, juntament al camí Assagador. Al costat d'aquest centre de transformació es troba una torre de mitjana tensió que està situada dins dels límits de la parcel·la.
  
- En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els peixos morts de la piscifactoria es porten al digestor de l'EDAR, seguint el mateix procés que els fangs de la depuradora.
  
2. Alternatives
  
No es plantegen altres alternatives d'ubicació; es justifica la triada per ampliació de l'activitat ja existent en la mateixa parcel·la.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El 29 de setembre de 2003, dels Serveis Territorials de València, la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial es remet projecte i l'estudi d'impacte ambiental del projecte esmentat; i es remet el certificat d'informació pública en data 25 març de 2004.
  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública mitjançant un anunci en el DOGV núm. 4681, de data 30 de gener de 2004, i en el diari Las Provincias de data 30 de gener de 2004, amb la formulació d'al·legacions a aquest per part de l'Ajuntament de Puçol.
  
En l'escrit remés per l'Ajuntament de Puçol es transcriuen els informes de l'Àrea d'Enginyeria, Infrastructures i Serveis i de l'arquitecta municipal, amb caràcter d'al·legacions. El contingut de l'informe de l'arquitecta municipal resulta ser de matèria urbanística. El corresponent a l'Àrea d'Enginyeria, Infrastructures i Serveis es refereix en extracte a l'impacte paisatgístic, la contaminació acústica, instal·lacions de depuració d'aigües residuals de procés, abocaments d'aigües residuals i efluents de l'EDAR al medi natural, afecció a aqüífers subterranis (disposició d'autorització de captació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer), contaminació atmosfèrica (grup electrogen), generació de residus, trànsit de vehicles pesants (proposar itinerari alternatiu per a l'accés a les instal·lacions, habilitant un nou vial des del camí Assagador), risc d'inundació, riscos específics (planta d'oxigen líquid i combustible del grup electrogen), redactar una ampliació del programa de vigilància ambiental específic per a l'activitat.
  
Afeccions legals
  
En la documentació s'indica que la qualificació del sòl és de no urbanitzable genèric. L'actuació existent i l'ampliació d'aquest són confrontants a la zona humida denominada marjal dels Moros inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. Està fora de la delimitació però enclavada en la conca d'influència d'aquesta.
  
L'actuació afecta el domini públic hidràulic per la captació d'aigües subterrànies i per l'abocament a llit públic, per la qual cosa ha de disposar de les autoritzacions corresponents de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Els principals efectes ambientals previsibles són els derivats de la proximitat a la zona humida de la marjal dels Moros, ja que si bé els terrenys no estan inclosos en la seua delimitació, sí que es troben enclavats en la conca d'afecció d'aquest. Per això, les mesures correctores han d'orientar-se a evitar la contaminació d'aqüífers tant per possibles filtracions de la fossa sèptica o de qualsevol dipòsit sobre el sòl de matèries susceptibles de produir contaminació, com per l'abocament a séquia de l'aigua procedent del procés industrial. S'ha d'evitar també produir impacte sobre l'avifauna característica de l'hàbitat de la marjal.
  
Es considera també significatiu l'impacte paisatgístic de les instal·lacions pel fet de trobar-se en una conca visual àmplia, com també els impactes sobre la zona residencial confrontant derivats d'olors i sorolls que es generen per l'activitat.
  
Quant als cingles que presenta la zona d'actuació es troba un risc alt d'inundació i una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers de grau mitjà segons l'estudi i alta vulnerabilitat per porositat segons la informació continguda en el mapa geocientífic de la província de València.
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que estableix es refereixen bàsicament a la depuració de les aigües residuals generades en el procés industrial, disminució de consum d'aigua pel sistema de recirculació de les aigües depurades.
  
No s'estableixen mesures protectores i correctores específiques en vistes a preservar els valors ambientals derivats de la proximitat de la zona humida de la marjal dels Moros.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, estableix controls en la fase de construcció relatius al compliment de la legislació de sorolls i emissions gasoses, de la pols sobre la vegetació en la contornada de les obres i dels abocaments de residus d'obra i runes. En la fase de funcionament estableix un control mensual de l'aigua d'abocament durant el primer trimestre i després un trimestral fins a un any dels paràmetres de sòlids en suspensió, DBO5, DQO i NH3. Indica la conveniència de fer anàlisi dels fangs de la bassa de decantació per a establir-ne les característiques i limitacions d'ús.
  
No obstant això, ha d'ampliar-se el programa de vigilància ambiental mitjançant controls addicionals que s'indiquen en les condicions de la present resolució.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 20 i disposició addicional 5a de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte d'ampliació de piscifactoria situat en polígon 2, parcel·la 229, del terme municipal de Puçol (València), projecte promogut per Valenciana de Acuicultura, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1) Com a mesures correctores complementàries per a preservar els valors naturals existents en la zona humida de la marjal dels Moros s'han d'adoptar les següents:
  
1.A. Per a evitar l'electrocució de l'avifauna, s'ha de procedir a l'aïllament dels conductors i senyalització de la línia elèctrica en el cas que aquesta siga aèria, tot i que s'hauria d'estudiar la possibilitat que discórrega soterrada.
  
1.B. A fi de minimitzar l'impacte lumínic s'han de disposar les lluminàries a baixa alçària, i dirigir la potència lumínica cap al sòl amb llums de vapor de sodi a baixa pressió, i amb la dotació al sistema de dispositius per a controlar el flux lluminós quan cessen els treballs en la instal·lació.
  
1.C. S'ha d'evitar l'execució d'obres en temporada de cria de l'avifauna.
  
1.D. S'han d'adoptar les mesures necessàries per a evitar la contaminació del medi hídric, tant d'aigües subterrànies com d'aigües superficials.
  
2) Per a les aigües residuals de caràcter domèstic, s'ha d'efectuar la connexió a la xarxa de clavegueram municipal tan ràpidament com siga possible. Pel que fa a les aigües generades en el procés industrial, el sistema de tractament ha de garantir el grau de depuració adequat, i si la destinació és la reutilització per a reg, ha de complir les prescripcions establertes per organismes com l'OMS, FAO, etc., tant per als paràmetres fisics i químics com per als bacteriològics. No obstant això, recollint allò que s'ha indicat en l'informe de l'Ajuntament de Puçol, haurà de justificar les disposicions de les normes urbanístiques del Pla general (art.4.3.B.1 b), respecte a l'obligació de connexió a la xarxa de clavegueram municipal per a aquesta aigua, i complir si és el cas els límits establerts en l'ordenança reguladora d'abocaments al clavegueram municipal.
  
3) El subministrament d'aigua potable ha de complir les disposicions del Reial decret 140/2003, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum humà.
  
4) S'han d'adoptar mesures d'integració paisatgística de les instal·lacions, mitjançant revegetació, evitant la utilització d'elements brillants, adaptant a l'entorn els acabats de façanes, etc.
  
5) S'han d'implantar els aïllaments acústics necessaris per a aconseguir els nivells d'immissió sonora establerts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
6) S'han d'adoptar mesures contra el risc d'inundació dels terrenys on se situa la parcel·la.
  
7) Tots els residus generats per l'activitat (peixos morts, fangs procedents del procés de depuració, materials inerts, tòxics i perillosos, etc.) s'han de gestionar d'acord amb les característiques d'aquests.
  
8) S'ha de disposar de les autoritzacions preceptives de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament d'aigües a llit públic i captació d'aigües subterrànies.
  
9) El programa de vigilància ambiental ha d'incloure la gestió realitzada amb els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, com també els resultats analítics de les aigües residuals depurades prèviament a l'abocament d'aquestes a la séquia, i efectuar amb periodicitat trimestral almenys dels paràmetres següents: pH, conductivitat, DBO5, DQO, sòlids totals i sòlids suspesos. A les aigües depurades destinades per a reg se'ls han de realitzar les anàlisis recomanades per l'OMS, FAO, etc.
  
S'ha de remetre un informe a aquesta Direcció General amb periodicitat anual amb el resultat de l'esmentat programa, i incloure els resultats analítics obtinguts, com també el compliment de les normatives de protecció contra la contaminació acústica i de protecció del medi ambient atmosfèric; gestió dels distints tipus de residus generats per l'activitat i documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.
  
10) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
11) Els materials sobrants del moviment de terres s'han de traslladar a abocadors autoritzats.
  
12) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 378/02-AIA
  
Títol Legalització d'explotació porcí d'encebament
  
Promotor: Sr. Salvador Albarracín Illueca
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tuéjar (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció la llicència d'activitat per a legalització de granja d'encebament porcí
  
Localització: Polígon 10, parcel·les 403 i 405. partida La Navaza. Terme municipal de Tuéjar (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén legalitzar l'explotació de porcí d'encebament mitjançant l'obtenció de la llicència d'activitat, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:
  
La granja està formada per una nau de 878 m2, i té una capacitat d'1.170 porcs. Es generen 1.127 m3/any de purí que es recull en fosses impermeabilitzades situades sota les porqueres, de 536 m3 de capacitat total. Al purí se li aplicarà un tractament amb complex bacterià enzimàtic per a rebaixar-ne la càrrega contaminant, reduir males olors i millorar-ne el valor nutritiu, ja que s'empra com a adob orgànic.
  
Les baixes de l'explotació es traslladen a un contenidor disposat a l'efecte segons un conveni municipal, i són retirades per J. Canet, SL, amb núm. d'autorització CV-5-AR, CIF: B-12.305.520, situada en la partida Pla de Museros s/n d'Almàssera (València).
  
Les instal·lacions disposen de tanca perimetral i gual sanitari.
  
D'acord amb l'annex I del Reial decret 324/2000, la quantitat de fem generada per una explotació d'1.170 places d'encebament és de 2.516 m3/any, superior a la calculada en l'estudi d'impacte ambiental.
  
La capacitat de les fosses interiors no permet emmagatzemar el residu generat en 3 mesos.
  
En visita a camp realitzada el 12 de febrer de 2004 es constata que encara que hi ha gual sanitari, no està en ús i no assegura la correcta desinfecció de les rodes dels vehicles que entren en l'explotació. No hi ha bassa d'emmagatzematge de purins, dren perimetral de parcel·la ni dren interior cap a la bassa de purins.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient, constituït per projecte d'activitat, expedient municipal i estudi d'impacte ambiental, va ser remés per la Comissió de Qualificació d'Activitats en data 25 d'octubre de 2002.
  
La informació pública per l'Ajuntament de Tuéjar s'ha realitzat en el BOP núm. 24, de 29 de gener de 2002, i als veïns confrontants, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
Se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental amb data 1 de març de 2004; la documentació es va rebre el 31 de març de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable de l'aparellador.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic agrícola.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Autorització prèvia COPUT, comprén informe favorable de la Conselleria d'Agricultura i eximeix del compliment del criteri d'ocupació màxima del 2%, condicionat al fet de no superar la capacitat productora del grup a què pertanyen (2). L'autorització també es condiciona a la previsió del proveïment d'aigua potable i completa evacuació, recollida i depuració dels residus; com també que la posició i acabat de l'edifici siguen acords amb el caràcter aïllat i rural d'aquest; i que la superfície de la finca no ocupada ha d'estar i mantenir-se en explotació agrària efectiva.
  
No s'hi ha inclòs informe del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
Les normes subsidiàries del municipi de Tuéjar classifiquen el sòl on se situa l'explotació com a sòl no urbanitzable comú.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
L'estudi d'impacte ambiental realitza en primer lloc una descripció general de l'àrea de Tuéjar, i després de la zona on se situen les granges pel que fa a sòl, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge, entre altres.
  
S'estima que els principals elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte són l'atmosfera, l'aigua, el sòl, la flora, la fauna i el paisatge.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
L'estudi d'impacte ambiental inclou relació de possibles impactes que pot causar l'actuació, sobre sòl, aigües (superficials i subterrànies), atmosfera (sorolls i olors), vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic, encara que no s'hi han valorat.
  
En aquest cas, s'estima que els possibles impactes derivats de l'activitat són:
  
- Contaminació atmosfèrica, per emissió d'olors.
  
- Contaminació d'aigües superficials i subterrànies, per maneig deficient dels residus generats.
  
- Contaminació de sòls, per gestió inadequada de purins o per deficient impermeabilització de les fosses.
  
- Impacte paisatgístic, per la introducció d'elements permanents que alteren el paisatge.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Algunes mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- Sobre l'atmosfera: retirada diària dels animals morts, dipositant-los en els contenidors instal·lats a aquest efecte; retirada cada 2 dies dels cadàvers per part de l'empresa autoritzada J.Canet SL; aïllament de les fosses de purins.
  
- Sobre les aigües superficials: absoluta estanquitat de la bassa de purins; construcció de dren perimetral per a impedir entrada d'aigua d'escorriment de l'exterior; drenatge d'escorriment interior de parcel·la cap a la bassa de purins o bassa de semblants característiques; no abocar el purí als llits públics, perímetres de protecció de captacions de proveïment urbà ni proximitats de brolladors.
  
- Sobre les aigües subterrànies: aplicació de purins com a adob orgànic quan la terra i les condicions meteorològiques ho aconsellen; no s'hi aplicarà el purí si el nivell freàtic està a menys de 15 metres de profunditat o afloren materials permeables per fissuració i carstificació.
  
- Sobre els sòls: no s'han realitzar aplicacions superiors a les indicades en els càlculs de dosificació, per a evitar la contaminació de sòls, disminució de la productivitat i fitotoxicitat en els cultius.
  
Altres mesures correctores són el manteniment de l'ús agrícola de la parcel·la no ocupada per les instal·lacions, instal·lació de tanca perimetral, gual sanitari i tela metàl·lica per a evitar-hi l'entrada d'ocells.
  
Respecte als drens perimentrals i interiors de parcel·la que condueixen les aigües d'escorriment, no s'adjunten dades tècniques, plànols o detalls d'aquests.
  
No s'inclou cap informació sobre la bassa de purins, i d'acord amb la documentació aportada l'explotació no disposa de la capacitat mínima de magatzem de residu del menys 3 mesos, fixada pel Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Les dosis d'adobat calculades en el punt 4.3. Gestió del purí no queden plenament justificades. Els resultats de les anàlisis de N, P i K són els proporcionats per Bayer, i atés que la composició del purí és variable i heterogènia entre explotacions (en funció de l'alimentació, sistema productiu, etc.) es considera que hauria d'haver presentat una anàlisi del purí generat de l'explotació.
  
La producció de purí s'ha menysvalorat, per la qual cosa serà necessari ampliar la superfície agrària en què aplicar el purí com a adob orgànic, i considerar no sobrepassar els 170 kg N/any/ha indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries.
  
L'activitat s'exerceix en zona agrícola amb construccions rurals semblants a l'explotació en les proximitats, encara que la visibilitat des del municipi de Tuéjar aconsella la plantació de vegetació perimetral en aquesta zona, tendeix a disminuir l'impacte paisatgístic i la propagació de males olors.
  
Les mesures correctores han d'ampliar-se, amb l'execució dels condicionants establerts en la present declaració d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental no incorpora programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de legalització d'explotació porcina d'encebament, situada en el terme municipal de Tuéjar (València), promoguda pel Sr. Salvador Albarracín Illueca, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- S'ha d'adjuntar plànol de detall sobre els sistemes de drenatge superficial proposats en l'estudi d'impacte ambiental (perimetral i interior a parcel·la), amb les especificacions necessàries sobre la situació i característiques d'aquest que el definisquen.
  
- Prèviament a l'aplicació d'aquest com a adob en camps de cultiu, el purí s'ha de sotmetre al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental (a base de complex bacterià enzimàtic).
  
- S'han de presentar davant d'aquesta Direcció General, en el termini de 3 mesos, analítiques del purí (abans i després de ser tractat), i s'ha de realitzar un seguiment posterior amb analítiques periòdiques. En funció dels resultats, i en cas de ser necessari, s'han de presentar les correccions oportunes al tractament, al càlcul de la dosi d'adob i al calendari de la dosi d'aplicació.
  
- S'ha de construir una bassa per a purins, impermeabilitzada i tancada, amb una autonomia del menys tres mesos, fins a la retirada d'aquests com a adob orgànic a camps de cultiu, com queda establert en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. Com a mesura higiènica i sanitària, no es pot acumular el purí durant llargs períodes de temps a sota de les reixes de les naus.
  
- S'ha d'ampliar la superfície agrària receptora de purí, per tal de no superar els 170 kg N/any/ha indicats en el Reial decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. S'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General autorització firmada dels propietaris, cèdula de propietat de les parcel·les receptores i plànol cadastral corresponents.
  
- L'adob amb el purí tractat només s'ha de realitzar sobre parcel·les explotades agrícolament, i rebutjar-ne la resta. No s'admeten parcel·les on existisquen sistemes de reg localitzat. La distribució del purí s'ha de fer de manera adequada en les parcel·les i s'ha de soterrar per a evitar-ne l'evaporació de les fraccions amoniacals.
  
- La distància de les parcel·les on s'ha d'aplicar el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ha d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000 de març de 2000 pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- A la zona visible des del municipi de Tuéjar s'han de plantar espècies arbòries i arbustives pròpies de la zona (per exemple, Cupressus sempervirens), com a mesura d'integració paisatgística i per a reduir la dispersió de males olors.
  
- L'explotació ha de disposar de gual sanitari o sistema equivalent en l'accés a la parcel·la, que desinfecte de forma eficaç els vehicles a l'entrada a l'explotació.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 019/04-AIA
  
Títol: Indústria de fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics
  
Promotor: SMALTICERAM ESPAÑA, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
  
Localització: Parcel·la 1 del polígon 44, urbanització sud-14, del terme municipal d'Onda (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
SMALTICERAM ESPAÑA, SA és una indústria del sector ceràmic. Les instal·lacions que projecta en la parcel·la 1 del polígon 44, urbanització sud-14, del terme municipal d'Onda (Castelló), es destinaran concretament a la fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
La selecció de l'emplaçament s'ha dut a terme tenint en compte la proximitat a clients i proveïdors d'una banda, i a l'existència de serveis i equipaments per una altra.
  
Així, pel que fa a l'emplaçament on la indústria projecta implantar-se, cal assenyalar que es tracta d'una parcel·la de 107.591 m2 d'ús industrial inclòs en el Pla parcial de reclassificació del sector sud-14, que va ser avaluat ambientalment. Disposa d'una declaració d'impacte ambiental condicionada, de data 3 d'octubre de 2002. La ubicació elegida disposa dels serveis auxiliars característics del sòl industrial: subministrament d'aigua, xarxa de sanejament separativa, electricitat, gas, accessos, recollida municipal de RSAU, etc.
  
Es presenta un projecte que s'ha de desenvolupar, si és el cas, en quatre fases successives i sempre subjectes a consideracions mercantils. Els terminis que s'assenyalen per a l'execució de la totalitat de les fases sumen en total quasi set anys [9 mesos(1a fase) + 2 anys (2a fase) + 2 anys (3a fase) + 2 anys (4a fase)]. Se sol·licita l'autorització ambiental integrada de la totalitat del projecte, independentment de les fases que finalment s'executen. La present declaració d'impacte ambiental es redacta, no obstant això, sobre la primera de les fases, i, si és el cas, serà revisada posteriorment amb la successiva implementació de cadascuna de les fases en relació amb l'evolució del medi local.
  
El procés industrial comença amb la recepció de les matèries primeres (minerals i productes químics) i posterior emmagatzematge en sitges. Des d'elles, es formulen les frites, i es dosifica mitjançant transport pneumàtic als forns de fritatge les diferents matèries primeres en estat brut o amb matèries prefoses, a punt per a refondre.
  
En els forns de fritatge sota la flama directa dels cremadors, s'arriben a unes temperatures que la mescla de les diverses matèries primeres es fon i flueix cap a l'exterior del forn, i finalment cau en una bassa d'aigua, on la massa fosa cristal·litza, i conforma el que es denomina frita.
  
La frita així sintetitzada, es pot envasar directament, enviar-se a la secció de frites granulades fines o a la secció de compost.
  
La frita granulada fina és una frita d'una granulometria uniforme i determinada. S'obté processant la frita en un equip format per molins, tamisos i assecadors.
  
En la secció de compost es mesclen en sec frites amb minerals, colors i altres additius químics; aquesta mescla pot envasar-se directament a l'espera de ser expedida, o enviar-se a la secció de mòlta on, per a la mòlta per via humida, es transformarà en esmalt blanc o de color. Pot ser envasada per a l'expedició d'aquesta, o tractada en la secció d'atomització, on s'efectua l'assecatge i micronització, i s'obté així una serigrafia, que pot servir-se blanca o acolorida.
  
A banda del procés productiu en si mateix, es té una secció per a la recuperació de materials i neteja de les instal·lacions, on els materials susceptibles d'això es classifiquen per a la reutilització d'aquests o enviament a un gestor autoritzat de residus.
  
Com a equipament complementari al del procés productiu es disposa dels equips per a la transformació i subministrament elèctric, servei d'aire comprimit, gas natural, oxigen, aigua de procés i potable, tractament d'aigües residuals, tractament de gasos, emmagatzematge i subministrament intern de gasoil, etc.
  
Així mateix, es disposa de serveis auxiliars com poden ser una planta pilot, el laboratori de control de qualitat, tallers, laboratori d'assistència al client, departament de disseny, de producció i tècnics, oficines, zona d'exposició, menjador, lavabos i vestidors.
  
Tramitació administrativa
  
En data 12 de maig de 2003, la Direcció General de Qualitat Ambiental remet el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, i sol·licita un informe de suficiència i idoneïtat de la documentació remesa, i assenyala a més que en el cas que l'esmentat informe no fóra emés en el termini de quinze dies, se suposaria el sentit favorable d'aquest.
  
En data 9 de setembre de 2003, es remet a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe sol·licitat, al mateix temps que es procedeix a la devolució de tota la documentació del projecte de referència, en ser insuficient per a la incoació d'un expedient d'avaluació d'impacte ambiental, per no tenir el resultat de la informació pública.
  
En data 5 de desembre de 2003, es rep escrit remés per la Direcció General de Qualitat Ambiental en què se sol·licita la declaració d'impacte ambiental del projecte de referència, i comunica al mateix temps que finalitzat el termini d'informació pública del projecte bàsic i de l'estudi d'impacte ambiental presentat per Smalticeram España SA, no s'hi van presentar al·legacions.
  
Amb el resultat de la informació pública, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, una vegada completada la documentació necessària, tot això segons el que disposa el Decret 162/90, de 15 d'octubre, pel qual es desenvolupa el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
En data 23 de març de 2003, es rep en aquesta Direcció General un escrit en el qual la Direcció General de Qualitat Ambiental sol·licita novament la declaració d'impacte ambiental del projecte de referència.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
La indústria proposa la possibilitat d'aprofitament continu o discontinu d'una captació d'aigües subterrànies. Aquest pou forma part del domini públic hidràulic, per a poder disposar de l'aigua d'aquest pou la indústria ha d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que corresponga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Les accions amb probable incidència ambiental durant la fase de funcionament seran bàsicament la generació d'emissions contaminants aigües residuals i, en menor grau, residus, sorolls i vibracions. Atesa la tipologia de l'activitat i el nivell d'antropització del lloc en què es projecta dur a terme (en una parcel·la d'un polígon industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte podrien ser els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran ?en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Encara que s'assenyala la qualitat de les aigües del subsistema aqüífer de la Plana de Castelló sobre el qual es troba la localització seleccionada, res no s'indica en l'estudi d'impacte ambiental de la qualitat de l'aire ambient en l'entorn de l'emplaçament elegit, i representa aquest un factor d'importància atés que són precisament les emissions atmosfèriques de la indústria en projecte un dels punts clau a avaluar, sobretot tenint en compte els possibles efectes additius amb les factories d'aquest sector industrial que s'implanten actualment en la comarca.
  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, d'alta vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Dins del medi físic perceptual s'analitza la flora i fauna i es cenyeix a la part d'aquestes que es veurien directament afectades, específicament durant la fase d'execució del projecte de referència, ja que únicament s'analitza la present en la parcel·la del polígon industrial, a la qual no se li dóna cap importància catalogable. La capa de terra vegetal de què disposa la parcel·la del polígon s'emprarà en l'enjardinament de les instal·lacions i per a l'ús d'aquesta en explotacions agrícoles.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per Smalticeram España SA, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar en la parcel·la 1 del polígon 44, urbanització sud-14, del terme municipal d'Onda, no s'arriben a identificar els impactes; s'analitzen les accions generadores d'impactes durant les fases de construcció, funcionament i desmantellament, i s'actua sobre aquestes per a evitar o reduir la magnitud dels impactes.
  
Durant la fase de construcció i desmantellament de les instal·lacions, es proposa evitar els impactes a través de l'aplicació d'una sèrie de mesures preventives o correctores característiques dels projectes d'urbanització i obra pública, entre els quals, això no obstant, es troben a faltar les necessàries per al manteniment en bon estat de la capa de terra vegetal que es proposa reutilitzar en l'enjardinament de la parcel·la i en explotacions agrícoles. No es valoren els impactes durant la fase de construcció d'una factoria que en tot cas, s'executarà en l'interior d'un polígon industrial.
  
Durant la fase de funcionament s'identifiquen les accions que poden generar impactes, com són la circulació de vehicles, la producció de soroll i vibracions, l'emissió de contaminants a l'atmosfera, la generació d'aigües residuals i la producció de residus. Com ja s'ha assenyalat, no s'identifiquen els impactes, sinó les accions que poden produir-los, i actuar sobre aquestes amb mesures preventives o correctores, moment en què es valora de mode general l'impacte de cadascuna de les accions, sense assenyalar els elements impactats.
  
D'aquesta manera, es valora com a compatible l'impacte ambiental derivat de la generació de soroll, vibracions i olors, igualment, es valora com a moderat l'impacte ambiental derivat de la generació d'emissions gasoses ?encara que es prenen les procedents de les emissions que puguen produir-se després de la ruptura puntual de filtres-. No es valora l'impacte derivat de la generació d'aigües residuals, si bé, les mesures correctores adoptades permeten recircular les aigües de procés industrial, de manera que els únics abocaments de la indústria siguen els procedents de les aigües sanitàries i les pluvials, que es verifiquen a la xarxa separativa sanitàries/pluvials del polígon, i són les aigües sanitàries posteriorment enviades per al tractament d'aquestes a l'EDAR mancomunada Onda - Betxí - Vila-real. Finalment es valora com a moderat l'impacte ambiental derivat de la generació de residus, i es pren el procedent d'alguna classe d'accident durant les operacions de gestió interna dels residus, ja que la gestió externa no es valora en tenir previst portar-la a terme a través de gestors de residus externs.
  
Amb tot això, es conclou amb la classificació de l'impacte de la instal·lació com a mínim, a curt termini, reversible, recuperable i compatible.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
1) Contaminació acústica. Vibracions.
  
L'anàlisi de la transmissió de sorolls a l'exterior de les instal·lacions s'ha dut a terme a partir d'una estimació dels valors màxims de soroll en l'interior del local, d'acord amb els valors estimats en cada zona, amb uns màxims compresos entre els 65 i els 85 dB (A), el valor límit de 35 dB (A) en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes o confrontants, els punts pels quals el so pot trobar una via de fuga i la distància al focus emissor. És ressenyable que s'adopta el criteri de no considerar en els càlculs les superfícies corresponents a les portes a l'exterior, per ser poques i de reduïda superfície relativa enfront de la dels tancaments.
  
Així, després de la reducció o atenuació que comporten els materials de construcció dels paraments verticals i la coberta, es calcula l'atenuació per distància al focus emissor. Després dels càlculs, es conclou que en els límits de la parcel·la no se sobrepassaran, com a màxim, els 33 dB (A).
  
No s'assenyalen les mesures correctores adoptades en les admissions d'aire o en les eixides, filtres de mànegues, etc., encara que alguns dels filtres de mànegues disposaran en aparença de sistemes d'insonorització.
  
Pel que fa a les vibracions s'indica que totes les màquines, a banda d'equilibrar-se dinàmicament i estàticament, s'instal·laran sobre bancades o suports flexibles seguint les indicacions dels fabricants.
  
2) Contaminació atmosfèrica.
  
En la primera fase que s'ha de desenvolupar, es preveu disposar de 62 focus d'emissió de contaminants atmosfèrics, que seran les eixides dels equips per al tractament de gasos. Així mateix, en els laboratoris de control de matèries primeres i assistència als clients, com també en la planta pilot es preveuen una sèrie de focus d'emissió discontínua que no disposaran de mesures correctores. Respecte d'això és ressenyable que s'indica que les emissions dels forns de fusió de frites a escala industrial ?que disposen de sistemes per al tractament de gasos- s'estimen iguals que la del forn de fusió de frites de la planta pilot, que fa l'abocament directe a l'atmosfera.
  
De forma bàsica, s'instal·laran dues classes de focus emissors, els de pols i els de fums. Els de pols corresponen a les seccions de recepció, emmagatzematge, dosificació i transport, secció d'esmalts compostos, secció de frita granulada fina, secció de mòlta, atomització i, finalment, secció de recuperació de materials. Els focus emissors de fums corresponen al mateix temps a la secció de fusió de frites i encara que no s'assenyala, s'entén que els atomitzadors de frites funcionant amb gas natural, també han de trobar-se entre els focus emissors de fums.
  
Com a mesures correctores en cadascun dels 62 focus, es projecten 14 tipus de filtres. Es tracta de filtres de mànegues, dotats en alguns casos de sistemes automàtics de neteja de mànegues, insonorització del ventilador i ciclons d'abatiment. És remarcable que despuntant per damunt d'altres empreses del sector, Smalticeram España, SA, ha disposat de filtres de mànegues de Nomex teflonat per al tractament de les emissions procedents dels forns de fusió de frites.
  
Pel que fa als valors límits d'emissió, i seguint en la línia de la mesura correctora adoptada en els forns de fusió, es prenen com a valors màxims d'emissió per a cadascun dels focus els valors límits d'emissió a l'atmosfera del BREF de fabricació de frites; aquests valors són inferiors als valors límits d'emissió recollits en el Reial decret 833/1975. Per a aconseguir aquest objectiu, s'exigirà als fabricants dels equips de tractament de gasos el compliment dels paràmetres del BREF, de manera que les quantitats màximes emeses siguen menors o iguals als límits del BREF.
  
Ja en l'àmbit de la higiene laboral, en aparença no es projecta implantar una xarxa per a l'aspiració general o localitzada amb punts d'aspiració distribuïts, de manera que la pols generada siga expulsada a l'exterior, i travesse un filtre de mànegues. Pel que fa als focus d'emissió que realitzen l'abocament a l'interior de les naus industrials, s'indica que el nombre de portes permetrà una total dilució en l'ambient. No obstant això, anteriorment s'havia assenyalat que el nombre de portes permetia discriminar-les en el càlcul de l'atenuació dels sorolls produïts en l'interior. En aparença hi ha una contradicció en el fet de voler evitar la propagació de sorolls operant amb les portes tancades, i al mateix temps cal assenyalar que el nombre de portes permetrà la dilució dels contaminants abocats a través dels focus que realitzen l'abocament d'aquests en l'interior de les naus.
  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica.
  
No s'indica clarament la procedència de l'aigua que es projecta usar en la indústria, i encara que inicialment s'indica que l'emplaçament disposa de subministrament municipal d'aigua, d'altra banda, s'indica la possibilitat d'usar aigua de pou, sense valorar el possible impacte sobre un recurs escàs en la nostra comunitat autònoma que pot tenir el consum de 243 m3/dia (80.156 m3/any), a pesar d'haver projectat mesures correctores de la contaminació ?tractament d'aigües residuals- i preventives del consum ?recirculació de les aigües tractades al procés productiu- i és l'aportació d'aigua la dirigida bàsicament a corregir les pèrdues per evaporació en la secció de fusió de frites (186.4 m3/dia).
  
No obstant això, en la zona s'han trobat aigües de pou per al regadiu de cultius de cítrics, en trobar-se pròxim el Toll d'Ascla, una surgència natural d'aigua a partir d'una antiga explotació d'argiles a hores d'ara abandonada, a banda de les lògiques dades cartografiades d'alta accessibilitat potencial a recursos hídrics (parcel·la situada sobre el subsistema aqüífer de la Plana de Castelló). No obstant això, si es necessita directament, o com aportació, l'ús d'una aigua l'ús actual de la qual és el regadiu per a ús industrial no s'ajusta a la legislació vigent i, en tot cas, requerirà autorització de l'organisme de conca corresponent o justificació legal que indique el contrari.
  
Les aigües sanitàries de lavabos i vestidors, com també les pluvials, són directament abocades a la xarxa separativa de sanejament municipal; les aigües sanitàries són posteriorment enviades per al seu tractament a l'EDAR mancomunada Onda - Betxí - Vila-real.
  
En la indústria es poden diferenciar diferents corrents d'aigües residuals industrials:
  
- Aigua emprada com a agent per a solidificar i refredar ràpidament la frita fosa. Una vegada així emprada, l'aigua calenta s'envia a través d'una canaleta fins a dues basses tancades de predecantació, i d'aquestes a dues basses obertes en les quals es produeix una altra decantació primària. A continuació passarà a una bassa de repòs des d'on es bombarà a les torres de refrigeració per al refredament d'aquesta. L'aigua refredada s'emmagatzemarà en una bassa des de la qual s'alimentarà el procés de refredament de frita fosa, i funcionarà així en circuit tancat i corregint les pèrdues per evaporació amb una aportació nova d'aigua procedent de la bassa d'aigua blanca depurada.
  
- Aigua utilitzada en la secció de mòlta i atomització en blanc. Aquestes aigües es trasbalsen a través de diferents canaletes distribuïdes longitudinalment al llarg de les naus, fins a la bassa de recepció de la depuradora 1.
  
- Aigua utilitzada en la secció de mòlta i atomització de color, en els laboratoris, cabines d'esmaltat, en la planta pilot i en la neteja de les instal·lacions. Totes aquestes aigües pararan a diferents canaletes distribuïdes longitudinalment al llarg de les naus, que la condueixen fins a la bassa de recepció de la depuradora 2.
  
- Aigua procedent de l'assecatge de les frites en la secció d'emmagatzematge. Es tracta de l'aigua de refrigeració arrossegada des de la secció de fusió de frites, que en dipositar-se en contenidors flexibles, lixivia, i és recollida a través de canaletes i és traslladada a la bassa de recepció de la depuradora 2.
  
La depuradora 1, o depuradora d'aigües blanques, es troba a coberta i disposa d'una bassa de recepció de 500 m3, on s'emmagatzema l'aigua residual que posteriorment rebrà un tractament fisicoquímic i passarà a emmagatzemar-se en una bassa de 200 m3 de capacitat per a la posterior reutilització.
  
La depuradora 2, o depuradora d'aigües de color, es troba a cobert i disposa d'una bassa de recepció de 300 m3, on s'emmagatzema l'aigua residual que posteriorment rebrà un tractament fisicoquímic i passarà a emmagatzemar-se en una bassa de 100 m3 de capacitat per a la posterior reutilització d'aquesta.
  
Les basses de recepció d'ambdues depuradores disposen de sondes de nivell per a evitar sobreeixides.
  
4) Contaminació del sòl.
  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
Dins d'aquest apartat, i recordant que la indústria es troba en una zona d'alta vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana, és ressenyable que no es mencione aquest aspecte en l'estudi d'impacte ambiental.
  
5) Residus generats.
  
Durant el funcionament i manteniment de la indústria, es generaran una sèrie de residus inerts, assimilables a urbans i perillosos. Entre aquests últims, hi ha: envasos residuals, paper i cartó, plàstic, olis residuals, tubs fluorescents, sòlids contaminats, draps, cotons i esponges, pols ceràmica, frites fora d'especificació i fangs de depuradora.
  
Gran volum dels residus generats són reutilitzats en les instal·lacions, motiu pel qual es disposa d'una secció de recuperació de materials, on els materials susceptibles d'això es classifiquen per a la reutilització d'aquests o l'enviament a un gestor autoritzat de residus.
  
Pel que fa als residus perillosos generats que es gestionen externament, es proposa emmagatzemar-los temporalment, sense rebre cap tractament, en uns boxs de 80 m3 de capacitat disposats a cobert en la secció de recuperació de materials.
  
Pel que fa als fangs de depuració, s'assenyala que s'emmagatzemen en dues basses de 200 i 300 m3 de capacitat disposats en les depuradores 1 i 2 respectivament, des d'on seran reutilitzats en la secció de fusió de frites (els de la depuradora 1), o es bombaran a un atomitzador pròxim o seran retirats per un gestor autoritzat (els de la depuradora 2).
  
6) Programa de vigilància ambiental.
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental on es proposa el seguiment en el temps de l'estat de les instal·lacions i el compliment de la legalitat pel que fa a la generació de residus, emissions atmosfèrica i legionel·losi.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat k) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fosa de substàncies minerals, inclosa la producció de fibres minerals, amb una capacitat de fosa superior a 20 tones per dia, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, la primera fase del projecte per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada promogut per l'empresa Smalticeram España, SA, a situar en la parcel·la 1 del polígon 44, urbanització sud-14, del terme municipal d'Onda (Castelló), en els termes que estableix el projecte d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1) Els diversos residus generats durant el funcionament i manteniment de les instal·lacions han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000 de 12 de desembre, de residus.
  
2) D'acord amb els serveis del polígon industrial exposat, no s'han d'executar els aljubs d'aigües potables i fecals indicats sobre plànol.
  
3) Han d'executar-se totes aquelles mesures correctores tendents a impedir la contaminació dels sòls i aqüífers en les zones d'esmaltat, gestió interna de residus i les conduccions, basses, i qualsevol element per on, de forma habitual o accidental, circulen aigües de procés industrial.
  
4) En les zones de treball on es manegen materials pulverulents s'han de disposar de boques d'aspiració distribuïdes, de manera que la pols generada siga expulsada a l'exterior, travesse un filtre de mànegues on queden retingudes les partícules amb un diàmetre igual o superior al diàmetre mitjà dels porus. En la zona d'emmagatzematge temporal de residus s'ha d'instal·lar igualment un sistema d'extracció forçada d'aire. El procés industrial s'ha de dur a terme amb portes i finestres tancades.
  
5) En les torres de refrigeració s'ha de complir amb la normativa existent de prevenció de legionel·la, Decret 173/2000 de 5 de desembre del Govern Valencià, l'Ordre de 22 de febrer de 2001 i amb el Reial decret 909/2001, de 27 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higiènics i sanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.
  
6) Els resultats del programa de vigilància ambiental han de determinar si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, s'ha de complir el que estableix el títol IV, capítol II Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II, capítol II Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
7) L'activitat ha de disposar d'un llibre de registre per a cadascun dels focus emissions de contaminants segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els serveis territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix han de presentar correctament omplida l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats serveis territorials.
  
8) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, ha de constar de les accions:
  
- Mesuraments de les emissions dels diferents contaminants, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Els límits dels diferents contaminants han de ser, d'acord amb allò que s'ha expressat pel promotor, els valors límits d'emissió a l'atmosfera del BREF de fabricació de frites.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions realitzades per un centre qualificat o per l'empresa mateix una vegada cada any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes, o confrontants realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments s'han de realitzar en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'ha d'elaborar un informe en què conste el tipus d'instrument amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalar-hi si compleix amb la normativa vigent).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per l'empresa mateix una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
- Controls anuals per a assegurar l'estanquitat de les conduccions, basses i qualsevol element per on de forma habitual o accidental circulen aigües de procés industrial.
  
- S'han d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, i comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'han de completar amb les propostes en la resolució d'impacte ambiental.
  
9) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
10) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que ha d'establir si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.
  
11) Cal ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització ambiental integrada.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 403/03-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 3 de les Normes subsidiàries de Bocairent
  
Promotor: Ajuntament de Bocairent
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte: Reclassificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció, riu Clariano, a sòl urbà, com també modificació i ampliació del sector de sòl apte per a urbanitzar SAU 1 Els Vilars sobre sòl no urbanitzable comú
  
Localització: Bocairent (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La modificació que s'ha plantejat sobre l'ordenació actualment vigent es descriu a continuació:
  
- Reclassificar una parcel·la de 550 m2, actualment sòl no urbanitzable d'especial protecció, riu Clariano, com a sòl urbà. La parcel·la es localitza al sud-est del nucli urbà, delimitada pel pont de Sant Blai, carrer Vinalopó i llit del riu Clariano. L'esmentada parcel·la, d'acord amb l'estudi, es troba totalment edificada i la classificació actual d'aquesta, sempre d'acord amb la documentació aportada, es reitera, s'origina en un error en la delimitació del sòl urbà que es va cometre en les normes subsidiàries actualment vigents.
  
- Modificar i ampliar el sector de sòl apte per a urbanitzar SAU 1 Els Vilars segons una parcel·la de 4.981 m2, més zona verda, actualment de sòl no urbanitzable comú. L'esmentat sector es localitza al sud-oest del nucli urbà, i la parcel·la que s'amplia se situa a l'oest d'aquell. L'ampliació de la superfície obeeix estrictament a una motivació urbanística, com és el manteniment del nombre d'habitatges després de la incorporació al sector de dotació escolar.
  
2. Alternatives
  
S'han estudiat, únicament, l'alternativa 0 i la proposta presentada, i s'ha optat, finalment, per aquesta última.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 d'octubre de 2003, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de planejament de Bocairent.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de planejament de Bocairent, ha sigut sotmés a informació pública, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que hi ha afecció a les següents servituds legals:
  
D'acord amb la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, Llei 46/1999, de 13 de desembre, de modificació de la Llei 29/1985, d'aigües, i els reglaments que les desenvolupen, hi ha afecció al domini públic hidràulic.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Ens detindrem a continuació en la descripció d'aquells factors ambientals que per la sensibilitat o valor relatiu d'aquests destaquen respecte dels restants.
  
Pel que fa a la hidrogeologia, sí que adverteix l'estudi que el risc de contaminació d'aqüífers és alt, la qual cosa es confirma per la cartografia temàtica existent al respecte. Així, d'acord amb açò últim, la vulnerabilitat dels recursos subterranis serà gran enfront d'algunes amenaces derivades d'operacions pròpies de la construcció, que no de la fase de funcionament, atés que les aigües residuals seran conduïdes a la xarxa general de sanejament del municipi. No obstant això, cal fixar-se en el manteniment de la zona verda de què s'ha de disposar, pel fet que els fertilitzants, fitosanitaris, etc, que puguen usar-s'hi poden ser promotors de contaminació.
  
Els sòls, els quals han sigut caracteritzats de manera general per l'estudi, presenten una capacitat d'ús moderada, i estan actualment destinats al cultiu de fruiters de secà. Sí que cal, això no obstant, referir-se que, si bé l'estudi ha assenyalat que el risc d'erosió en l'àrea és reduït, d'acord amb la cartografia temàtica existent el risc és potencialment alt. Això ha d'implicar, necessàriament, que s'implementen mesures correctores a aquest efecte, no tant en la superfície que s'ha d'urbanitzar com en les confrontants.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Només cal destacar els següents:
  
- El canvi d'ús del sòl es considera com un impacte mínim pel fet que la superfície que s'ha de reclassificar és inferior a mitja hectàrea.
  
- Impactes propis dels treballs en obra civil.
  
S'entén que podran generar-se els impactes ambientals que segueixen:
  
- Sobre el sòl de l'entorn de la superfície a reclassificar, durant les obres d'urbanització d'aquesta, amb l'augment, per acció antròpica, del risc d'erosió d'aquest.
  
- Sobre l'aqüífer subjacent en exercir-se una activitat nova allí on se situa la zona verda, com és l'ús de productes fertilitzants, fitosanitaris, etc, per al manteniment de les espècies vegetals implantades.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.
  
Com a aspectes generals cal dir que, pel que fa a la gestió dels residus sòlids urbans, s'assenyala l'existència de recollida selectiva. El proveíment d'aigua potable es realitzarà a partir de la xarxa de proveïment existent al municipi. Les aigües residuals s'abocaran a la xarxa general de sanejament.
  
Per a la fase de construcció s'han disposat les mesures correctores que són pròpies a les labors d'execució d'obres civils, com és el cas dels treballs d'urbanització. Així, es fa referència a regs periòdics, ús de silenciadors per part de la maquinària, tractament d'inerts, etc.
  
Cal destacar que la terra vegetal que s'ha d'usar en zones verdes haurà de provenir dels volums excavats durant els treballs d'urbanització, els quals, s'hi indica, seran recollits de manera que es garantisca la inalterabilitat de les propietats naturals d'aquests. Així mateix, el manteniment de la maquinària es durà a terme en tallers o llocs autoritzats, d'acord amb l'estudi.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de Bocairent, promoguda per l'Ajuntament de Bocairent, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants disposats en la present declaració d'impacte ambiental.
  
Segon
  
Com a condicionants a complir es disposen els següents:
  
- Els productes fertilitzants que puguen usar-se en les labors de manteniment de les espècies vegetals disposades en la zona verda de 3.447 m2, s'han de reduir a l'estrictament necessari, a fi d'evitar que l'excés revertisca en la contaminació de l'aqüífer subjacent. En aquesta línia, caldrà ajustar-se al que especifica el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre la protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries, en relació amb el Codi de bones pràctiques agràries (Ordre de 29 de març de 2000 de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació).
  
Així mateix, les espècies vegetals que s'hi utilitzen han de ser autòctones, i no se n'hi admetra qualsevol altra que, malgrat les característiques ornamentals d'aquestes, no s'ajuste a l'esmentada condició. Igualment, les esmentades espècies han de correspondre's amb el pis bioclimàtic en què es localitza la zona que s'ha de reclassificar.
  
Finalment es proposa que, de necessitar-se la realització de regs per al manteniment de les zones enjardinades, i si la freqüència d'aquests així ho aconsella, malgrat el caràcter autòcton de les espècies que s'hi han d'implantar, s'estudie la possibilitat d'establir un sistema de reg localitzat, atesos els majors avantatges ambientals.
  
- En el cas que el parc de maquinària no se situe en llocs autoritzats, com s'estableix en l'estudi, la qual cosa hauria d'argumentar-se àmpliament davant de la Direcció Ambiental d'Obra, aquesta pot decidir localitzar-lo només sobre superfícies impermeabilitzades, convenientment adequades per a l'esmentat ús. Així, les zones en què s'emmagatzemen residus perillosos, com ara olis, líquids de frens, etc., han d'anar proveïdes de soleres amb pendents dirigits a un canal amb reixeta i arqueta cega prou dimensionada, a fi de recollir possibles abocaments accidentals. De la mateixa forma s'han d'emmagatzemar en el mateix lloc tots els residus perillosos que puguen generar lixiviats.
  
- Totes les superfícies auxiliars emprades durant els treballs de construcció han de ser objecte de descompactació per subsolatge. Especial atenció mereixen aquelles que es localitzen a l'oest de les reclassificades, perquè, a més, han de veure restituïdes les condicions originals de vegetació i sòls, vista l'alta erosionabilitat potencial de la zona.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 20 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 391/03-AIA
  
Títol: Ampliació d'una explotació avícola d'engreixament
  
Promotor: María Dolores Mollá López
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Caudete de las Fuentes (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat avícola d'engreixament
  
Localització: Partida barranc Pinoso, polígon 8, parcel·la 195 i 196, del terme municipal de Caudete de las Fuentes (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la posada en marxa d'una explotació avícola d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
Es projecta la construcció d'una nau de planta rectangular amb coberta a dues aigües, amb capacitat per a 29.600 pollastres d'engreixament.
  
La criança es realitzarà sobre llit de borumballa. Després de cada cicle d'engreixament (50-52 dies), s'efectuarà un buidament sanitari de 2 setmanes. Es realitzaran 5 cicles/any.
  
La gallinassa que es produirà anualment serà aproximadament de 700 t i serà retirada de la nau en finalitzar cada cicle d'engreixament per una empresa aliena a l'explotació, que la destinarà a usos diferents, com és el del cultiu de xampinyons o l'ús com a esmena orgànica en camps de cultiu. S'aporta contracte de retirada de gallinassa, subscrit amb l'empresa Emilio Giménez e Hijos, SL (amb domicili a Requena, Av. Arrabal, núm. 46-2-3, i CIF núm. 96 492 400-B).
  
Els cadàvers que es produïsquen en l'explotació, tot i que en un inici es justifica el dipòsit d'aquests en la fossa de cadàvers municipal, en la qual s'estratifiquen les restes d'animals amb capes de calç viva, després de la sol·licitud d'ampliació, es comunica que es disposarà de contracte de retirada de cadàvers amb una empresa gestora autoritzada, en el moment de l'inici de l'activitat.
  
Es disposarà de sistema de desinfecció a l'entrada de l'explotació, consistent en l'ús de motxilla desinfectant. En els buits de les finestres de la nau es col·locarà tela antiocells per a evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.
  
L'explotació es localitza a 930 m del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental es remés per la Comissió de qualificació d'activitats en data 27 de novembre de 2003.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 244 de 14 d'octubre de 2003, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 23 de març de 2004, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a:
  
- Segons comunicat de l'Ajuntament de Caudete de las Fuentes, la fossa municipal de cadàvers es troba clausurada des de fa aproximadament un any. Com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, ha de disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, per la qual cosa ha de presentar la justificació corresponent.
  
- En la documentació aportada no s'ha considerat la construcció d'un femer en l'explotació. Com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, ha de disposar-se de femer amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Per la qual cosa ha de presentar memòria descriptiva del femer, plànol d'ubicació en l'explotació, com també plànol de detall d'aquest.
  
En data 2 d'abril de 2004, el promotor remet l'ampliació sol·licitada, en la qual s'inclou la informació següent:
  
- Per a la gestió de cadàvers es pretén subscriure una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers, com estableix el Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà. Per a la recollida de cadàvers, s'ha de disposar d'un contenidor homologat per a dipositar els animals morts de 800-1000 l de capacitat, amb tapa i amb un mecanisme que permeta carregar-ho amb grua des d'un camió. El contenidor estarà situat fora de la zona d'activitat ramadera.
  
- La gallinassa s'ha de traslladar sobre camió amb remolc a una planta de producció de fem per a la posterior utilització d'aquesta com a adob orgànic. En l'explotació s'ha de disposar de femer contigu a la nau, amb solera de formigó de 15 x 15 m amb pendent cap a la fossa de recollida de lixiviats d'1 x 1 x 0,5 m.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable de l'aparellador municipal, condicionat al manteniment de la distància mínima entre activitats semblants que establisca la reglamentació vigent.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.
  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable d'explotació ramadera intensiva, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els factors del medi susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini de vinya, oliveres i ametllers.
  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada de la gallinassa com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació per lixiviats procedents de la gallinassa; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic, etc.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una identificació d'impactes mitjançant l'elaboració d'una matriu causa-efecte en la qual es relacionen les accions impactants i els factors impactats, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament.
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, es considera impacte negatiu el suportat per la flora, aire i medi perceptual, tot i que l'impacte global de l'activitat sobre l'entorn es considera positiu, amb l'adopció de les mesures correctores que es recullen en l'esmentat document.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establert una sèrie de mesures protectores i correctores, entre les quals s'inclouen les següents:
  
- Durant la fase de construcció:
  
· S'han d'utilitzar materials i colors que harmonitzen amb el paisatge circumdant.
  
· A fi de minorar l'impacte visual, s'ha de realitzar plantació vegetal per a generar una barrera visual, i plantar concretament xiprers (Cupressus sempervirens), en ser una espècie de coneguda experiència en la zona en adaptabilitat, de ràpid creixement i que harmonitza amb el medi circumdant.
  
- Durant la fase de funcionament:
  
· La nau ha d'estar dotada de sistemes de ventilació forçada, mitjançant 8 extractors en un costat de la nau, i motoreductor d'obertura i tancament de la finestra, de manera que disminuïsca l'impacte per emissió de males olors.
  
· L'explotació es tancarà perimetralment.
  
· S'ha de disposar en l'explotació de sistema a pressió per a la desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
· S'ha de col·locar malla antiocells en buits i finestres.
  
· S'ha disposar de femer en l'explotació.
  
En general, les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són adequades a l'activitat que pretén dur-se a terme.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de la granja avícola de broilers, situada al terme municipal de Caudete de las Fuentes, promogut per María Dolores Mollá López, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberguen els pollastres, com també del femer.
  
- S'ha d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- S'ha de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- En l'explotació s'ha de disposar de femer contigu a la nau, amb solera de formigó de 15 x 15 m amb pendent cap a la fossa de recollida de lixiviats d'1 x 1 x 0,5 m.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 d'abril de 2004: El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5011, del 23-05-2005 (2005/5706)

Resolución de 11 de mayo de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Puçol, Tuéjar, Onda, Bocairent y Caudete de las Fuentes.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5011

Fecha DOGV
:   23-05-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/5706

CVE


Fecha del documento
:   11-05-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [Puçol](javascript:void(0))
    * [Bocairent](javascript:void(0))
    * [Caudete de las Fuentes](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 11 de mayo de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Puçol, Tuéjar, Onda, Bocairent y Caudete de las Fuentes. [2005/F5706]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 399/03-AIA Puçol, 378/02-AIA Tuéjar, 019/04-AIA Onda, 403/03-AIA Bocairent, y 391/03-AIA Caudete de las Fuentes, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 11 de mayo de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 399/03-AIA
  
Objeto del Proyecto: Declaración de Interés Comunitario para Ampliación de Piscifactoría.
  
Promotor: VALENCIANA DE ACUICULTURA, SA.
  
Autoridad Sustantiva: Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.
  
Localización: Situado en Polígono 2, parcela 229, del término municipal de Puçol (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:
  
La actuación a realizar es la ampliación de las instalaciones existentes, siendo la actividad la producción de anguilas, la misma que se efectúa en la actualidad. La parcela ocupa una superficie de 25. 963 m2, existiendo en estos momentos 5.240 m2 construidos, pretendiendo ampliar 3. 509 m2 más con el presente proyecto, quedando una superficie final construida de 8.749 m2, tramitando para ello una declaración de interés comunitario, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 20 de la Ley 4/1992, de la Generalitat Valenciana sobre Suelo No Urbanizable.
  
La ampliación consiste en la construcción de dos naves de engorde, dos naves para instalaciones auxiliares, un edificio de oficinas y uno para vestuarios y aseos.
  
El proceso de producción se basa en el denominado sistema de cultivo super-intensivo en circuito cerrado. El agua procedente de los tanques, cargada de detritus metabólicos, se depura biológicamente y tras ser enriquecida con oxígeno, se incorpora nuevamente a los tanques de peces.
  
Las infraestructuras básicas existentes a las que se conectará la ampliación que se proyecta son:
  
- Sistema de saneamiento y depuración de residuos, disponiendo de dos sistemas: Uno para la recogida de los vertidos de los aseos, duchas, tareas de limpieza, comedor y laboratorio mediante una red de tuberías, que van a parar a una fosa séptica. Por otro lado, existe una red de tuberías para las aguas procedentes de las balsas de peces que se depuran mediante una Estación Depuradora de Aguas Residuales, ubicada en el exterior de las naves de proceso. La ampliación y modernización de esta EDAR se pretende llevar a cabo junto con la actuación propuesta.
  
Parte del agua tratada, previamente desinfectada con agua oxigenada, se recircula a las balsas de los peces. El resto se vierte a una acequia de riego que se encuentra la oeste de la EDAR.
  
- Para el abastecimiento de agua dispone de un pozo ubicado en la propia parcela, con autorización para extraer 7.000 m3 al año, cantidad que no llega a utilizarse debido a la reutilización de la mayor parte del agua tras el tratamiento de depuración.
  
- Las instalaciones eléctricas están dotadas de un Centro de Transformación propio ubicado al Noroeste de la parcela, junto al Camí Asegador. Junto a este Centro de Transformación se encuentra una torre de Media Tensión, que se encuentra dentro de los límites de la parcela.
  
- En el estudio de impacto ambiental se indica que los peces muertos de la piscifactoría se llevan al digestor de la E.D.A.R, siguiendo el mismo proceso que los fangos de la depuradora.
  
2. Alternativas
  
No se plantean otras alternativas de ubicación, justificando la elegida por ampliación de la actividad ya existente en la misma parcela.
  
Tramitación Administrativa:
  
1. Información Pública. Remisión del expediente:
  
El 29 de septiembre de 2003, de los servicios territoriales de Valencia la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial se remite proyecto y Estudio de Impacto ambiental del proyecto precitado, remitiendo el certificado de información pública en fecha 25 marzo de 2004.
  
El Proyecto y Estudio de Impacto Ambiental ha estado sometido a información pública mediante anuncio en el DOGV nº 4.681 de fecha 30 de enero de 2004 y en el Diario Las Provincias de fecha 30 de enero de 2004, habiéndose formulado alegaciones al mismo por parte del Ayuntamiento de Puçol.
  
En el escrito remitido por el Ayuntamiento de Puçol se transcriben los informes del área de Ingeniería, Infraestructuras y Servicios y de la arquitecta municipal, dándole carácter de alegaciones. El contenido del informe de la arquitecta municipal resulta ser de materia urbanística. El correspondiente al área de Ingeniería, Infraestructuras y Servicios se refieren en extracto al Impacto Paisajístico, Contaminación Acústica, Instalaciones de Depuración de Aguas Residuales de Proceso, Vertidos de aguas residuales y efluentes de la E.D.A.R. al medio natural, afección a acuíferos subterráneos (disposición de autorización de captación de la C.H.J), contaminación atmosférica (grupo electrógeno), generación de residuos, tráfico de vehículos pesados (proponer itinerario alternativo para el acceso a las instalaciones, habilitando un nuevo vial desde el Camí Assegador), Riesgo de Inundación, Riesgos específicos (planta de oxígeno líquido y combustible del grupo electrógeno), redactar una ampliación del Programa de Vigilancia Ambiental específico para la actividad.
  
Afecciones legales:
  
En la documentación se indica que la calificación del suelo es de No Urbanizable Genérico. La actuación existente y su ampliación son colindantes a la Zona Húmeda denominada Marjal del Moro incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, estando fuera de su delimitación pero enclavada en la Cuenca de Influencia de la misma.
  
La actuación afecta al dominio público hidráulico por la captación de aguas subterráneas y por el vertido a cauce público, por lo que deberá disponer de las autorizaciones correspondientes de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
Consideraciones ambientales:
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad:
  
Los principales efectos ambientales previsibles son los derivados de la proximidad a la Zona Húmeda de la Marjal del Moro, ya que si bien los terrenos no están incluidos en su delimitación, sí se encuentran enclavados en su cuenca de afección. Por ello las medidas correctoras deben orientarse a evitar la contaminación de acuíferos tanto por posibles filtraciones de la fosa séptica o de cualquier depósito sobre el suelo de materias susceptibles de producir contaminación, como por el vertido a acequia del agua procedente del proceso industrial. Se deberá evitar también producir impacto sobre la avifauna característica del hábitat de la Marjal.
  
Se considera también significativo el impacto paisajístico de las instalaciones por encontrarse en una cuenca visual amplia, así como los impactos sobre la zona residencial colindante derivados de olores y ruidos que se generen por la actividad.
  
En cuanto a los riesgos que presenta la zona de actuación se encuentra un riesgo alto de inundación y una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos de grado medio según el estudio y alta vulnerabilidad por porosidad según la información contenida en el Mapa Geocientífico de la Provincia de Valencia.
  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental:
  
Las medidas correctoras que establece se refieren básicamente a la depuración de las aguas residuales generadas en el proceso industrial, disminución de consumo de agua por el sistema de recirculación de las aguas depuradas.
  
No se establecen medidas protectoras-correctoras específicas en aras a preservar los valores ambientales derivados de la proximidad de la Zona Húmeda de la Marjal del Moro.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, establece controles en la fase de construcción relativos al cumplimiento de la legislación de ruidos y emisiones gaseosas, del polvo sobre la vegetación en los alrededores de las obras y de los vertidos de residuos de obra y escombros. En la fase de funcionamiento establece un control mensual del agua de vertido durante el primer trimestre y después uno trimestral hasta un año de los parámetros de sólidos en suspensión, DBO5, DQO y NH3. Indica la conveniencia de hacer análisis de los lodos de la balsa de decantación para establecer sus características y limitaciones de uso.
  
No obstante, deberá ampliarse el Programa de Vigilancia Ambiental mediante controles adicionales que se indican en el condicionado de la presente resolución.
  
Consideraciones jurídicas:
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 20 y disposición adicional 5ª de la Ley 4/1992, del Suelo No Urbanizable.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, el Proyecto de Ampliación de Piscifactoría situado en Polígono 2, parcela 229, del término municipal de Puçol (Valencia), proyecto promovido por VALENCIANA DE ACUICULTURA, SA., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1) Como medidas correctoras complementarias para preservar los valores naturales existentes en la Zona Húmeda de la Marjal del Moro se deberán adoptar las siguientes:
  
1.A. Para evitar la electrocución de la avifauna, se procederá al aislamiento de los conductores y señalización de la línea eléctrica en caso de que ésta sea aérea, aunque se debería estudiar la posibilidad de que discurra enterrada.
  
1.B. Con el fin de minimizar el impacto lumínico se dispondrán las luminarias a baja altura, dirigiendo la potencia lumínica hacia el suelo con lámparas de vapor de sodio a baja presión, y dotando el sistema de dispositivos para controlar el flujo luminoso cuando cesen los trabajos en la instalación.
  
1C. Se evitará la ejecución de obras en temporada de cría de la avifauna.
  
1.D. Se adoptarán las medidas necesarias para evitar la contaminación del medio hídrico, tanto de aguas subterráneas como de aguas superficiales.
  
2) Para las aguas residuales de carácter doméstico, se deberá efectuar la conexión a la red de alcantarillado municipal a la mayor brevedad posible. En cuanto a las aguas generadas en el proceso industrial, el sistema de tratamiento deberá garantizar el grado de depuración adecuado, y si el destino es el de reutilización para riego, deberá cumplir las prescripciones establecidas por organismos como la OMS, FAO, etc., tanto para los parámetros fisico-químicos como bacteriológicos. No obstante, recogiendo lo indicado en el informe del Ayuntamiento de Puçol, deberá justificar lo dispuesto en las Normas Urbanísticas del Plan General (art.4.3.B.1 b), con respecto a la obligación de conexión a la red de alcantarillado municipal para esta agua, cumpliendo en su caso los límites establecidos en la Ordenanza Reguladora de Vertidos al Alcantarillado Municipal.
  
3) El suministro de agua potable deberá cumplir las disposiciones del Real Decreto 140/2003, por el que se establecen los criterios sanitarios de la calidad del agua de consumo humano.
  
4) Se adoptarán medidas de integración paisajística de las instalaciones, mediante revegetación, evitando la utilización de elementos brillantes, adaptando al entorno los acabados de fachadas, etc.
  
5) Se implantarán los aislamientos acústicos necesarios para conseguir los niveles de inmisión sonora establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Comunidad Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
6) Se adoptarán medidas contra el riesgo de inundación de los terrenos en los que se ubica la parcela.
  
7) Todos los residuos generados por la actividad (peces muertos, lodos procedentes del proceso de depuración, materiales inertes, tóxicos y peligrosos, etc.) se deberán gestionar de acuerdo con las características de los mismos.
  
8) Se deberá disponer de las autorizaciones preceptivas de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el vertido de aguas a cauce público y captación de aguas subterráneas.
  
9) El Programa de Vigilancia Ambiental incluirá la gestión realizada con los distintos tipos de residuos generados en la ejecución y funcionamiento de las obras proyectadas, así como los resultados analíticos de las aguas residuales depuradas previamente a su vertido a la acequia, efectuando con periodicidad trimestral al menos de los parámetros siguientes: pH, Conductividad, DBO5, DQO, Sólidos totales, y Sólidos suspendidos. En las aguas depuradas con destino para riego se realizarán los análisis recomendados por la OMS, FAO, etc.
  
Remitiendo un informe a esta Dirección General con periodicidad anual con el resultado del citado Programa, incluyendo los resultados analíticos obtenidos, así como el cumplimiento de las normativas de Protección contra la Contaminación Acústica y de Protección del Medio Ambiente Atmosférico; Gestión de los distintos tipos de residuos generados por la actividad y documentación fotográfica de las medidas de revegetación y minimización del impacto visual.
  
10) Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
11) Los materiales sobrantes del movimiento de tierras se trasladarán a vertederos autorizados.
  
12) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan en las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia 13 de abril 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 378/02-AIA
  
Título: Legalización de explotación porcino de cebo
  
Promotor: D. Salvador Albarracín Illueca
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Tuéjar (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Obtención la licencia de actividad para legalización de granja de cebo porcino.
  
Localización: Polígono 10, parcelas 403 y 405. Partida ?La Navaza?. Término municipal de Tuéjar (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actividad.
  
Se pretende legalizar la explotación de porcino de cebo mediante la obtención de la licencia de actividad, cuyas características según la documentación aportada son:
  
La granja está formada por una nave de 878 m2, y tiene una capacidad de 1.170 cerdos. Se generan 1.127 m3/año de purín, que se recoge en fosas impermeabilizadas situadas bajo cochiqueras, de 536 m3 de capacidad total. Al purín se le aplicará un tratamiento con complejo bacteriano enzimático para rebajar la carga contaminante, reducir malos olores y mejorar su valor nutritivo, ya que se emplea como abono orgánico.
  
Las bajas de la explotación se trasladan a un contenedor dispuesto a tal efecto según convenio municipal, y son retiradas por J. Canet, SL., con nº de autorización CV-5-AR, C.I.F. B-12.305.520, situada en la partida Pla de Museros s/n de Almassora (Valencia).
  
Las instalaciones disponen de vallado perimetral y vado sanitario.
  
De acuerdo con el anexo I del Real Decreto 324/2000, la cantidad de estiércol generada por una explotación de 1.170 plazas de cebo es de 2.516 m3/año, superior a la calculada en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
La capacidad de las fosas interiores no permite almacenar el residuo generado en 3 meses.
  
En visita a campo realizada el 12 de febrero de 2004 se constata que aunque existe vado sanitario, no está en uso y no asegura la correcta desinfección de las ruedas de los vehículos que entran en la explotación. No existe balsa de almacenamiento de purines, dren perimetral de parcela ni dren interior hacia balsa de purín.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El expediente, constituido por Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y Estudio de Impacto Ambiental, fue remitido por la Comisión de Calificación de Actividades en fecha 25 de octubre de 2002.
  
La información pública por el Ayuntamiento de Tuéjar se ha realizado en el B.O.P. nº 24, de 29 de enero de 2002, y a los vecinos colindantes, sin que se hayan presentado alegaciones.
  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
Se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, Ampliación del Estudio de Impacto Ambiental con fecha 1 de marzo de 2004, recibiendo la documentación el 31 de marzo de 2004.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Informe favorable del Aparejador.
  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Industrial.
  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Agrícola.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Autorización Previa COPUT, comprende informe favorable de la Conselleria de Agricultura eximiendo del cumplimiento del criterio de ocupación máxima del 2%, condicionado a no superar la capacidad productora del grupo al que pertenecen (2º). La Autorización también se condiciona a la previsión del abastecimiento de agua potable y completa evacuación, recogida y depuración de los residuos; así como a que la posición y acabado del edificio sean acordes con su carácter aislado y rural; y a que la superficie de la finca no ocupada habrá de estar y mantenerse en explotación agraria efectiva.
  
No se ha incluido informe del Veterinario de Área.
  
Afecciones legales
  
Las Normas Subsidiarias del municipio de Tuéjar clasifican el suelo donde se ubica la explotación como Suelo No Urbanizable Común.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
El Estudio de Impacto Ambiental realiza en primer lugar una descripción general del área de Tuéjar, y después de la zona donde se ubican las granjas en cuanto a suelo, vegetación, fauna, hidrología y paisaje, entre otros.
  
Se estima que los principales elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto son la atmósfera, el agua, el suelo, la flora, la fauna y el paisaje.
  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
El Estudio de Impacto Ambiental incluye relación de posibles impactos que puede causar la actuación, sobre suelo, aguas (superficiales y subterráneas), atmósfera (ruidos y olores), vegetación, fauna, paisaje y medio socioeconómico, aunque no se han valorado.
  
En este caso, se estima que los posibles impactos derivados de la actividad serán:
  
- Contaminación atmosférica, por emisión de olores.
  
- Contaminación de aguas superficiales y subterráneas, por manejo deficiente de los residuos generados.
  
- Contaminación de suelos, por gestión inadecuada de purines o por deficiente impermeabilización de las fosas.
  
- Impacto paisajístico, por la introducción de elementos permanentes que alteran el paisaje.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Algunas medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental son:
  
- Sobre la atmósfera: retirada diaria de los animales muertos, depositándolos en los contenedores instalados a tal efecto; retirada cada 2 días de los cadáveres por parte de la empresa autorizada J.Canet SL.; aislamiento de las fosas de purines.
  
- Sobre las aguas superficiales: absoluta estanqueidad de la balsa de purines; construcción de dren perimetral para impedir entrada de agua de escorrentía del exterior; drenaje de escorrentía interior de parcela hacia balsa de purín o balsa de similares características; no verter el purín a cauces públicos, perímetros de protección de captaciones de abastecimiento urbano ni proximidades de manantiales.
  
- Sobre las aguas subterráneas: aplicación de purines como abono orgánico, cuando la tierra y las condiciones meteorológicas lo aconsejan; no se aplicará el purín si el nivel freático está a menos de 15 metros de profundidad o afloren materiales permeables por fisuración y karstificación.
  
- Sobre los suelos: no realizar aplicaciones superiores a las indicadas en los cálculos de dosificación, para evitar la contaminación de suelos, disminución de la productividad y fitotoxicidad en los cultivos.
  
Otras medidas correctoras son el mantenimiento del uso agrícola de la parcela no ocupada por las instalaciones, instalación de vallado perimetral, vado sanitario y tela metálica para evitar la entrada de pájaros.
  
Respecto a los drenes perimetrales e interiores de parcela que conducen las aguas de escorrentía, no se adjuntan datos técnicos, planos o detalles de los mismos.
  
No se incluye información alguna sobre la balsa de purines, y de acuerdo con la documentación aportada la explotación no cuenta con la capacidad mínima de almacén de residuo de al menos 3 meses, fijada por el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
Las dosis de abonado calculadas en el punto ?4.3. Gestión del purín- no quedan plenamente justificadas. Los resultados de los análisis de N, P y K son los proporcionados por Bayer, y dado que la composición del purín es variable y heterogénea entre explotaciones (en función de la alimentación, sistema productivo, etc.) se considera que debería haber presentado un análisis del purín generado de la explotación.
  
La producción de purín se ha infravalorado, por lo que será preciso ampliar la superficie agraria en la que aplicar el purín como abono orgánico, considerando no sobrepasar los 170 kg N/año/ha indicados en el Real Decreto 261/96, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedente de fuentes agrarias.
  
La actividad se desarrolla en zona agrícola con construcciones rurales similares a la explotación en las proximidades, aunque la visibilidad desde el municipio de Tuéjar aconseja la plantación de vegetación perimetral en esta zona, tendente a disminuir el impacto paisajístico y la propagación de malos olores.
  
Las medidas correctoras deberán ampliarse, ejecutando los condicionantes establecidos en la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
El Estudio de Impacto Ambiental no incorpora Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de explotación porcina de cebo, situada en el término municipal de Tuéjar (Valencia), promovida por D. Salvador Albarracín Illueca, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se adjuntará plano de detalle acerca de los sistemas de drenaje superficial propuestos en el Estudio de Impacto Ambiental (perimetral e interior a parcela), con las especificaciones necesarias acerca de su situación y características que lo definan.
  
- Previamente a su aplicación como abonado en campos de cultivo el purín se someterá al tratamiento propuesto en el Estudio de Impacto Ambiental (a base de complejo bacteriano enzimático).
  
- Se presentarán ante esta Dirección General, en el plazo de 3 meses, analíticas del purín (antes y después de ser tratado), y se realizará un seguimiento posterior con analíticas periódicas. En función de los resultados, y caso de ser necesario, se presentarán las correcciones oportunas al tratamiento, al cálculo de la dosis de abonado y al calendario de la dosis de aplicación.
  
- Se construirá una balsa para purines, impermeabilizada y cercada, con una autonomía de al menos tres meses, hasta su retirada como abono orgánico a campos de cultivo, tal y como queda establecido en el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas. Como medida higiénico-sanitaria, no se acumulará el purín durante largos periodos de tiempo bajo los slats de las naves.
  
- Se deberá ampliar la superficie agraria receptora de purín, con objeto de no superar los 170 kg N/año/ha indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedente de fuentes agrarias. Se presentará ante esta Dirección General autorización firmada de los propietarios, cédula de propiedad de las parcelas receptoras y plano catastral correspondientes.
  
- El abonado con el purín tratado sólo se realizará sobre parcelas explotadas agrícolamente, desechándose el resto. No se admitirán parcelas en las que existan sistemas de riego localizado. La distribución del purín se hará de manera adecuada en las parcelas y se enterrará para evitar la evaporación de las fracciones amoniacales del purín.
  
- La distancia de las parcelas donde se aplicará el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000 de marzo de 2000 por el que establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
- En la zona visible desde el municipio de Tuéjar se plantarán especies arbóreas y arbustivas propias de la zona (por ejemplo Cupressus sempervirens), como medida de integración paisajística y para reducir la dispersión de malos olores.
  
- La explotación deberá disponer de vado sanitario o sistema equivalente en el acceso a la parcela, que desinfecte de forma eficaz los vehículos a la entrada a la explotación.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 15 de abril de 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fdo.: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 019/04-AIA
  
Título: Industria de fabricación de fritas, esmaltes y colorantes cerámicos
  
Promotor: SMALTICERAM ESPAÑA, SA.
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana
  
Localización: Parcela 1 del polígono 44, urbanización SUR-14, del término municipal de Onda (Castellón)
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del Proyecto
  
SMALTICERAM ESPAÑA, SA., es una industria del sector cerámico. Las instalaciones que proyecta en la Parcela 1 del polígono 44, urbanización SUR-14, del término municipal de Onda (Castellón), se destinarán concretamente a la fabricación de fritas, esmaltes y colorantes cerámicos.
  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad
  
La selección del emplazamiento se ha llevado a cabo teniendo en cuenta la proximidad a clientes y proveedores por un lado, y a la existencia de servicios y equipamientos por otro.
  
Así, en cuanto al emplazamiento en el que la industria proyecta implantarse, cabe señalar que se trata de una parcela de 107.591 m2 de uso industrial incluido en el Plan Parcial de Reclasificación del Sector SUR-14, que fue evaluado ambientalmente, contando con una Declaración de Impacto Ambiental condicionada, de fecha 3 de octubre de 2002. La ubicación elegida cuenta con los servicios auxiliares propios del suelo industrial: suministro de agua, red de saneamiento separativa, electricidad, gas, accesos, recogida municipal de RSAU's, etc.
  
Se presenta un proyecto a desarrollar, en su caso, por cuatro fases sucesivas y siempre sujetas a consideraciones mercantiles. Los plazos que se señalan para la ejecución de la totalidad de las fases suman en total casi siete años [9 meses(1ª Fase) + 2 años (2ª Fase) + 2 años (3ª Fase) + 2 años (4ª Fase)]. Se solicita la Autorización Ambiental Integrada de la totalidad del proyecto, independientemente de las fases que finalmente se ejecuten. La presente Declaración de Impacto Ambiental se redacta, no obstante, sobre la primera de las fases, siendo en su caso revisada posteriormente con la sucesiva implementación de cada una de las fases en relación con la evolución del medio local.
  
El proceso industrial comienza con la recepción de las materias primas (minerales y productos químicos) y posterior almacenamiento en silos. Desde ellos, se formulan las fritas, dosificando mediante transporte neumático a los hornos de fritado las diferentes materias primas en estado bruto o con materias prefundidas, listas para refundir.
  
En los hornos de fritado, bajo la llama directa de los quemadores, se alcanzan unas temperaturas tales que la mezcla de las distintas materias primas se funde, fluyendo hacia el exterior del horno, cayendo en una balsa de agua, donde la masa fundida cristaliza, conformando lo que se denomina frita.
  
La frita así sintetizada, se puede envasar directamente, enviarse a la Sección de Granillas o a la Sección de Compuesto.
  
La granilla es una frita de una granulometría uniforme y determinada. Se obtiene procesando la frita en un equipo formado por molinos, tamices y secaderos.
  
En la Sección de Compuesto se mezclan en seco fritas con minerales, colores y otros aditivos químicos, pudiendo esta mezcla envasarse directamente a la espera de ser expedida, o enviarse a la Sección de Molturación donde, por molturación en vía húmeda, se transformará en esmalte blanco o de color, pudiendo ser envasado para su expedición, o tratado en la Sección de Atomizado, donde se procede a su secado y micronizado, obteniendo así una serigrafía, que puede servirse blanca o coloreada.
  
Aparte del proceso productivo en sí mismo, se tiene una Sección para la Recuperación de Materiales y Limpieza de las Instalaciones, donde los materiales susceptibles de ello se clasifican para su reutilización o envío a gestor autorizado de residuos.
  
Como equipamiento complementario al del proceso productivo se cuenta con los equipos para la transformación y suministro eléctrico, servicio de aire comprimido, gas natural, oxígeno, agua de proceso y potable, tratamiento de aguas residuales, tratamiento de gases, almacenamiento y suministro interno de gasoil, etc.
  
Asimismo, se cuenta con servicios auxiliares como pueden ser una planta piloto, el laboratorio de control de calidad, talleres, laboratorio de asistencia al cliente, departamento de diseño, de producción y técnicos, oficinas, zona de exposición, comedor, aseos y vestuarios.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 12 de mayo de 2003, la Dirección General de Calidad Ambiental remite el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, solicitando un informe de suficiencia e idoneidad de la documentación remitida, señalando que en el caso de que el citado informe no fuera emitido en el plazo de quince días, se supondría el sentido favorable del mismo.
  
En fecha 9 de septiembre de 2003, se remite a la Dirección General de Calidad Ambiental el informe solicitado, a la vez que se procede a la devolución de toda la documentación del proyecto de referencia, al ser insuficiente para la incoación de un expediente de evaluación de impacto ambiental, por carecer del resultado de la información pública.
  
En fecha 5 de diciembre de 2003, se recibe escrito remitido por la Dirección General de Calidad Ambiental en el que se solicita la Declaración de Impacto Ambiental del proyecto de referencia, comunicando a la vez que finalizado el plazo de información pública del Proyecto Básico y del Estudio de Impacto Ambiental presentado por SMALTICERAM ESPAÑA, SA., no se presentaron alegaciones.
  
Con el resultado de la información pública, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental, una vez completada la documentación necesaria, todo ello según lo dispuesto en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, por el que se desarrolla el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental.
  
En fecha 23 de marzo de 2003, se recibe en esta Dirección General un escrito en el que la Dirección General de Calidad Ambiental solicita de nuevo la Declaración de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia.
  
Afecciones legales
  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
La industria propone la posibilidad de aprovechamiento continuo o discontinuo de una captación de aguas subterráneas. Como quiera que este pozo forma parte del dominio público hidráulico, para poder disponer del agua de este pozo la industria deberá obtener la autorización del organismo de cuenca.
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Las acciones con probable incidencia ambiental durante la fase de funcionamiento serán básicamente la generación de emisiones contaminantes aguas residuales y, en menor medida, residuos, ruidos y vibraciones. Dada la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que se proyecta llevar a cabo (en una parcela de un polígono industrial), los elementos ambientales más directamente afectados por el desarrollo del Proyecto podrían ser los propios del medio natural inerte o abiótico (aire, suelo y agua), ya que el medio biótico (flora, fauna y procesos bióticos), perceptual y social se verán ?en principio- muy ligeramente afectados. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos sobre el medio físico biótico, perceptual y social.
  
Aunque se señala la calidad de las aguas del subsistema acuífero de la Plana de Castellón sobre el que se encuentra la localización seleccionada, nada se indica en el Estudio de Impacto Ambiental de la calidad del aire ambiente en el entorno del emplazamiento elegido, representando este un factor de importancia dado que son precisamente las emisiones atmosféricas de la industria en proyecto uno de los puntos clave a evaluar, sobre todo teniendo en cuenta los posibles efectos aditivos con las factorías del mismo sector industrial que se implantan actualmente en la comarca.
  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la industria se encuentra ubicada en una zona sin riesgo de inundación, de alta vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas y de alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.
  
Dentro del medio físico perceptual se analiza la flora y fauna ciñéndose a la parte de ellas que se verían directamente afectadas, específicamente durante la fase de ejecución del proyecto de referencia, puesto que únicamente se analiza la presente en la parcela del polígono industrial, a la que no se le da ninguna importancia catalogable. La capa de tierra vegetal con que cuenta la parcela del polígono se empleará en el ajardinamiento de las instalaciones y para su uso en explotaciones agrícolas.
  
Identificación y valoración de impactos
  
En el Estudio de Impacto Ambiental elaborado por SMALTICERAM ESPAÑA, SA., para conocer el impacto generado por la actividad que proyecta desarrollar en la Parcela 1 del polígono 44, urbanización SUR-14, del término municipal de Onda, no se llegan a identificar los impactos, analizando las acciones generadoras de impactos durante las fases de construcción, funcionamiento y desmantelamiento, actuando sobre ellas para evitar o reducir la magnitud de los impactos.
  
Durante la fase de construcción y desmantelación de las instalaciones, se propone evitar los impactos a través de la aplicación de una serie de medidas preventivas y/o correctoras propias de los proyectos de urbanización y obra pública, entre los que sin embargo se echa en falta las necesarias para el mantenimiento en buen estado de la capa de tierra vegetal que se propone reutilizar en el ajardinamiento de la parcela y en explotaciones agrícolas. No se valoran los impactos durante la fase de construcción de una factoría que en cualquier caso, se ejecutará en el interior de un polígono industrial.
  
Durante la fase de funcionamiento se identifican las acciones que pueden generar impactos, como son la circulación de vehículos, la producción de ruido y vibraciones, la emisión de contaminantes a la atmósfera, la generación de aguas residuales y la producción de residuos. Como ya se ha señalado, no se identifican los impactos, sino las acciones que pueden producirlos, actuando sobre ellas con medidas preventivas y/o correctoras, momento en el que se valora de modo general el impacto de cada una de las acciones, sin señalar los elementos impactados.
  
De este modo, se valora como compatible el impacto ambiental derivado de la generación de ruido, vibraciones y olores, igualmente, se valora como moderado el impacto ambiental derivado de la generación de emisiones gaseosas ?aunque se toman como tales las procedentes de las emisiones que puedan producirse tras la rotura puntual de filtros-. No se valora el impacto derivado de la generación de aguas residuales, si bien, las medidas correctoras adoptadas permiten recircular las aguas de proceso industrial, de forma que los únicos vertidos de la industria sean los procedentes de las aguas sanitarias y las pluviales, que se verifican a la red separativa sanitarias/pluviales del polígono, siendo las aguas sanitarias posteriormente enviadas para su tratamiento a la EDAR mancomunada Onda-Betxí-Vila Real. Finalmente se valora como moderado el impacto ambiental derivado de la generación de residuos, tomando como tal el procedente de alguna clase de accidente durante las operaciones de gestión interna de los residuos, puesto que la gestión externa no se valora al tener previsto llevarla a cabo a través de gestores de residuos externos.
  
Con todo ello, se concluye clasificando el impacto de la instalación como mínimo, a corto plazo, reversible, recuperable y compatible.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
1) Contaminación acústica. Vibraciones.
  
El análisis de la transmisión de ruidos al exterior de las instalaciones se ha llevado a cabo a partir de una estimación de los valores máximos de ruido en el interior del local, de acuerdo a los valores estimados en cada zona, con unos máximos comprendidos entre los 65 y los 85 dB(A), el valor límite de 35 dB(A) en el interior de viviendas o instalaciones próximas, o colindantes, los puntos por los que el sonido puede encontrar una vía de escape y la distancia al foco emisor. Es reseñable que se adopta el criterio de no considerar en los cálculos las superficies correspondientes a las puertas al exterior, por ser pocas y de reducida superficie relativa frente a la de los cerramientos.
  
Así, tras la reducción o atenuación que suponen los materiales de construcción de los paramentos verticales y la cubierta, se calcula la atenuación por distancia al foco emisor. Tras los cálculos, se concluye que en los lindes de la parcela no se sobrepasarán los, como máximo, los 33 dB(A).
  
No se señala las medidas correctoras adoptadas en las admisiones de aire o en las salidas, filtros de mangas, etc., aunque algunos de los filtros de mangas contarán, en apariencia con sistemas de insonorización.
  
En cuanto a las vibraciones se indica que todas las máquinas, aparte de equilibrarse dinámica y estáticamente, se instalarán sobre bancadas o soportes flexibles siguiendo las indicaciones de los fabricantes.
  
2) Contaminación atmosférica.
  
En la primera fase a desarrollar, se prevé contar con 62 focos de emisión de contaminantes atmosféricos, que serán las salidas de los equipos para el tratamiento de gases. Asimismo, en los laboratorios de control de materias primas y asistencia a los clientes, así como en la planta piloto se prevén una serie de focos de emisión discontinua que no contarán con medidas correctoras. Al respecto es reseñable que se indica que las emisiones de los hornos de fusión de fritas a escala industrial ?que cuentan con sistemas para el tratamiento de gases- se estiman iguales que la del horno de fusión de fritas de la planta piloto, que hace el vertido directo a la atmósfera.
  
De forma básica, se instalarán dos clases de focos emisores, los de polvo y los de humos. Los de polvo corresponden a las secciones de recepción, almacenamiento, dosificación y transporte, sección de esmaltes compuestos, sección de granillas, sección de molturación, atomizado y, por último, sección de recuperación de materiales. Los focos emisores de humos corresponden a su vez a la sección de fusión de fritas y aunque no se señala, se entiende que los atomizadores de fritas funcionando con gas natural, también deben encontrarse entre los focos emisores de humos.
  
Como medidas correctoras en cada uno de los 62 focos, se proyectan 14 tipos de filtro. Se trata de filtros de mangas, dotados en algunos casos de sistemas automáticos de limpieza de mangas, insonorización del ventilador y ciclones de abatimiento. Es remarcable que despuntando por encima de otras empresas del sector, SMALTICERAM ESPAÑA, SA., ha dispuesto filtros de mangas de nomex teflonado para el tratamiento de las emisiones procedentes de los hornos de fusión de fritas.
  
En cuanto a los valores límites de emisión, y siguiendo en la línea de la medida correctora adoptada en los hornos de fusión, se toman como valores máximos de emisión para cada uno de los focos los valores límites de emisión a la atmósfera del BREF de fabricación de fritas, siendo estos valores inferiores a los valores límites de emisión recogidos en el Real Decreto 833/1975. Para lograr este objetivo, se exigirá a los fabricantes de los equipos de tratamiento de gases el cumplimiento de los parámetros del BREF, de forma que las cantidades máximas emitidas sean menores o iguales a los límites del BREF.
  
Ya en el ámbito de la higiene laboral, en apariencia no se proyecta implantar una red para la aspiración general y/o localizada con puntos de aspiración distribuidos, de modo que el polvo generado sea expulsado al exterior, atravesando un filtro de mangas. En cuanto a los focos de emisión que realizan el vertido al interior de las naves industriales, se indica que el número de puertas permitirá una total dilución en el ambiente. No obstante, anteriormente se había señalado que el número de puertas permitía discriminarlas en el cálculo de la atenuación de los ruidos producidos en el interior. En apariencia hay una contradicción en querer evitar la propagación de ruidos operando con las puertas cerradas, y a la vez señalar que el número de puertas permitirá la dilución de los contaminantes vertidos a través de los focos que realizan su vertido en el interior de las naves.
  
3) Usos del agua y contaminación hídrica.
  
No se indica claramente la procedencia del agua que se proyecta emplear en la industria, y aunque inicialmente se indica que el emplazamiento cuenta con suministro municipal de agua, por otro lado, se indica la posibilidad de emplear agua de pozo, sin valorar el posible impacto sobre un recurso escaso en nuestra Comunidad Autónoma que puede tener el consumo de 243 m3/día (80.156 m3/año), a pesar de haber proyectado medidas correctoras de la contaminación ?tratamiento de aguas residuales- y preventivas del consumo ?recirculación de las aguas tratadas al proceso productivo- siendo el aporte de agua el dirigido básicamente a corregir las pérdidas por evaporación en la sección de fusión de fritas (186.4 m3/día)
  
Sin embargo, en la zona se han venido alumbrando aguas de pozo para el regadío de cultivos de cítricos, encontrándose próximo el «Toll d'Ascla», una surgencia natural de agua a partir de una antigua explotación de arcillas hoy día abandonada, aparte de los lógicos datos cartografiados de alta accesibilidad potencial a recursos hídricos (parcela situada sobre el subsistema acuífero de la Plana de Castellón). No obstante, de necesitarse directamente, o como aporte, el empleo de un agua cuyo uso actual es el regadío para uso industrial no se ajusta a la legislación vigente y, en cualquier caso, requerirá autorización del organismo de cuenca correspondiente o justificación legal que indique lo contrario.
  
Las aguas sanitarias de aseos y vestuarios, así como las pluviales, son directamente vertidas a la red separativa de saneamiento municipal, siendo las aguas sanitarias posteriormente enviadas para su tratamiento a la EDAR mancomunada Onda-Betxí-Vila Real.
  
En la industria se pueden diferenciar varias corrientes de aguas residuales industriales:
  
- Agua empleada como agente para solidificar y enfriar rápidamente la frita fundida. Una vez así empleada, el agua caliente se envía a través de una canaleta hasta dos balsas cerradas de predecantación, y de éstas a dos balsas abiertas en las que se produce otra decantación primaria. Seguidamente pasará a una balsa de reposo desde donde se bombeará a las torres de refrigeración para su enfriamiento. El agua enfriada se almacenará en una balsa desde la que se alimentará al proceso de enfriamiento de frita fundida, funcionando así en circuito cerrado y corrigiendo las pérdidas por evaporación con un nuevo aporte de agua procedente de la balsa de agua blanca depurada.
  
- Agua utilizada en la sección de molturación y atomizado en blanco. Estas aguas se trasiegan a través de diferentes canaletas distribuidas longitudinalmente a lo largo de las naves, hasta la balsa de recepción de la Depuradora 1.
  
- Agua utilizada en la sección de molturación y atomizado coloreado, en los laboratorios, cabinas de esmaltado, en la planta piloto y en la limpieza de las instalaciones. Todas esta agua van a parar a diferentes canaletas distribuidas longitudinalmente a lo largo de las naves, que la conducen hasta la balsa de recepción de la Depuradora 2.
  
- Agua procedente del secado de las fritas en la sección de almacenamiento. Se trata del agua de refrigeración arrastrada desde la sección de fusión de fritas, que al depositarse en big-bags, lixivia, siendo recogida a través de canaletas y trasladada a la balsa de recepción de la Depuradora 2.
  
La Depuradora 1, o depuradora de aguas blancas, se encuentra a cubierto y cuenta con una balsa de recepción de 500 m3, donde se almacena el agua residual que posteriormente recibirá un tratamiento físico-químico y pasará a almacenarse en una balsa de 200 m3 de capacidad para su posterior reutilización.
  
La Depuradora 2, o depuradora de aguas de color, se encuentra a cubierto y cuenta con una balsa de recepción de 300 m3, donde se almacena el agua residual que posteriormente recibirá un tratamiento físico-químico y pasará a almacenarse en una balsa de 100 m3 de capacidad para su posterior reutilización.
  
Las balsas de recepción de ambas depuradoras cuentan con sondas de nivel para evitar reboses.
  
4) Contaminación del suelo.
  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.
  
Dentro de este apartado, y recordando que la industria se encuentra en una zona de alta vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana, es reseñable que no se mencione este aspecto en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
5) Residuos generados.
  
Durante el funcionamiento y mantenimiento de la industria, se generarán una serie de residuos inertes, asimilables a urbanos y peligrosos. Entre estos últimos, se tiene: envases residuales, cocios, papel y cartón, plástico, aceites residuales, tubos fluorescentes, sólidos contaminados, trapos, algodones y esponjas, polvo cerámico, fritas fuera de especificación y lodos de depuradora.
  
Gran volumen de los residuos generados son reutilizados en las instalaciones, motivo por el que se cuenta con una Sección de Recuperación de Materiales, donde los materiales susceptibles de ello se clasifican para su reutilización o envío a gestor autorizado de residuos.
  
En cuanto a los residuos peligrosos generados que se gestionan externamente, se propone almacenarlos temporalmente, sin recibir tratamiento alguno, en unos boxes de 80 m3 de capacidad dispuestos a cubierto en la Sección de Recuperación de Materiales.
  
En cuanto a los fangos de depuración, se señala que se almacenan en dos balsas de 200 y 300 m3 de capacidad dispuestos en las depuradoras 1 y 2 respectivamente, desde donde serán reutilizados en la sección de fusión de fritas (los de la depuradora 1), o se bombearán a un atomizador cercano o serán retirados por gestor autorizado (los de la depuradora 2).
  
6) Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental en el que se propone el seguimiento en el tiempo del estado de las instalaciones y el cumplimiento de la legalidad en cuento a la generación de residuos, emisiones atmosféricas y legionelosis.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado k) del Grupo 4 del anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fundición de sustancias minerales, incluida la producción de fibras minerales, con una capacidad de fundición superior a 20 toneladas por día, se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la primera fase del proyecto para la obtención de la Autorización Ambiental Integrada promovido por la empresa SMALTICERAM ESPAÑA, SA., a ubicar en la Parcela 1 del polígono 44, urbanización SUR-14, del término municipal de Onda (Castellón), en los términos que establece el Proyecto de Autorización Ambiental Integrada y el Estudio de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:
  
1) Los diversos residuos generados durante el funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos.
  
2) De acuerdo a los servicios del polígono industrial expuesto, no se deberán ejecutar los aljibes de aguas potables y fecales indicados sobre plano.
  
3) Deberán ejecutarse todas aquellas medidas correctoras tendentes a impedir la contaminación de los suelos y acuíferos en las zonas de esmaltado, gestión interna de residuos y las conducciones, balsas y cualquier elemento por donde de forma habitual o accidental circulen aguas de proceso industrial.
  
4) En las zonas de trabajo donde se manejen materiales pulverulentos se dispondrán unas bocas de aspiración distribuidas, de modo que el polvo generado sea expulsado al exterior, atravesando un filtro de mangas, donde quedan retenidas las partículas con un diámetro igual o superior al diámetro medio de los poros. En la zona de almacenamiento temporal de residuos se instalará igualmente un sistema de extracción forzada de aire. El proceso industrial se llevará a cabo con puertas y ventanas cerradas.
  
5) En las torres de refrigeración se deberá cumplir con la normativa existente de prevención de legionela, Decreto 173/2000 de 5 de diciembre del Gobierno Valenciano, la Orden de 22 de febrero de 2001 y con el Real decreto 909/2001, de 27 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.
  
6) Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica. En cualquier caso, se cumplirá lo establecido en el Título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y en el Título ll, Capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
7) La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisiones de contaminantes según el modelo que aparece en el anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.
  
8) En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, constará de las acciones:
  
- Mediciones de las emisiones de los diferentes contaminantes, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmósferico. Los límites de los diferentes contaminantes serán, de acuerdo a lo expresado por el promotor, los valores límites de emisión a la atmósfera del BREF de fabricación de fritas.
  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de viviendas o instalaciones próximas, o colindantes realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años. Las mediciones se realizarán en los lugares explícitamente citados en la normativa al respecto (se elaborará un informe en el que conste el tipo de instrumento con el que se han realizado las mediciones, teniendo en cuenta el ruido de fondo, el periodo de medida y señalando si cumple con la normativa vigente).
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.
  
- Controles anuales para asegurar la estanqueidad de las conducciones, balsas y cualquier elemento por donde de forma habitual o accidental circulen aguas de proceso industrial.
  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Actividad y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.
  
9) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
10) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General deGestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
11) Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva Autorización Ambiental Integrada.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 15 de abril de 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 403/03-AIA
  
Título: Modificación Puntual nº3 de las Normas Subsidiarias de Bocairent.
  
Promotor: Ayuntamiento de Bocairent.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Objeto: Reclasificación de suelo no urbanizable de especial protección ?río Clariano- a suelo urbano, así como modificación y ampliación del sector de suelo apto para urbanizar SAU 1 ?Els Vilars- sobre suelo no urbanizable común.
  
Localización: Bocairent (Valencia).
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
La modificación que se ha planteado sobre la ordenación actualmente vigente se describe seguidamente:
  
- Reclasificar una parcela de 550m2, actualmente suelo no urbanizable de especial protección ?río Clariano?, como suelo urbano. La parcela se localiza al sureste del casco urbano, delimitada por el puente de San Blas, calle Vinalopó y cauce del río Clariano. Dicha parcela, de acuerdo con el Estudio, se encuentra totalmente edificada y su clasificación actual, siempre de acuerdo con la documentación aportada, se reitera, se origina en un error en la delimitación del suelo urbano que se cometiese en las NNSS actualmente vigentes.
  
- Modificar y ampliar el sector de suelo apto para urbanizar SAU 1 ?Els Vilars- según una parcela de 4.981 m2, más zona verde, actualmente de suelo no urbanizable común. El citado sector se localiza al suroeste del casco urbano, y la parcela que se amplía se sitúa al oeste de aquél. La ampliación de la superficie obedece estrictamente a una motivación urbanística, como es el mantenimiento del número de viviendas tras la incorporación al sector de dotación escolar.
  
2. Alternativas
  
Se han estudiado, únicamente, la alternativa 0 y la propuesta presentada, habiéndose optado, finalmente, por ésta última.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 31 de octubre de 2003, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes a la ?Modificación Puntual nº3 de las NNSS de Planeamiento de Bocairent?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la ?Modificación Puntual nº3 de las NNSS de Planeamiento de Bocairent?, ha sido sometido a información pública, no habiéndose presentado alegación alguna.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que existe afección a las siguientes servidumbres legales:
  
De acuerdo con la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, Ley 46/1999, de 13 de diciembre, de modificación de la Ley 29/1985, de Aguas y Reglamentos que las desarrollen, existe afección a Dominio Público Hidráulico.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Nos detendremos, seguidamente, en la descripción de aquellos factores ambientales que por su sensibilidad o valor relativo destaquen respecto a los restantes.
  
En cuanto a la hidrogeología, sí advierte el Estudio que el riesgo de contaminación de acuíferos es alto, lo que es confirmado por la Cartografía temática existente al respecto. Así, de acuerdo con ésto último, la vulnerabilidad de los recursos subterráneos será grande frente a ciertas amenazas derivadas de operaciones propias de la construcción, que no de la fase de funcionamiento, dado que las aguas residuales serán conducidas a la red general de saneamiento del municipio. No obstante, habrá que fijarse en el mantenimiento de la zona verde a disponer, en tanto los fertilizantes, fitosanitarios, etc, que pudieran emplearse podrían ser promotores de contaminación.
  
Los suelos, los cuales han sido caracterizados a grosso modo por el Estudio, presentan una capacidad de uso moderada, estando actualmente destinados al cultivo de frutales de secano. Sí es necesario, no obstante, referirse a que, si bien el Estudio ha señalado que el riesgo de erosión en el área es reducido, de acuerdo con la Cartografía temática existente tal riesgo es potencialmente alto. Ello ha de implicar, necesariamente, que se implementen medidas correctoras al efecto, no tanto en la superficie a urbanizar como en las colindantes.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Sólo cabe destacarse los siguientes:
  
- El cambio de uso del suelo se considera como un impacto mínimo en tanto la superficie a reclasificar es inferior a media hectárea
  
- Impactos propios de los trabajos en obra civil.
  
Se entiende que podrán generarse los impactos ambientales que siguen:
  
- Sobre el suelo del entorno de la superficie a reclasificar, durante las obras de urbanización de ésta, aumentándose, por acción antrópica, el riesgo de erosión del mismo.
  
- Sobre el acuífero subyacente al ejercitarse una actividad novedosa allí donde se ubica la zona verde, como es el empleo de productos fertilizantes, fitosanitarios, etc, para el mantenimiento de las especies vegetales implantadas.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Como aspectos generales cabe decir que, en cuanto a la gestión de los residuos sólidos urbanos, se señala la existencia de recogida selectiva. El abastecimiento de agua potable se realizará a partir de la red de abastecimiento existente en el municipio. Las aguas residuales se verterán a la red general de saneamiento.
  
Para la fase de construcción se han dispuesto las medidas correctoras que le son propias a las labores de ejecución de obras civiles, como es el caso de los trabajos de urbanización. Así, se hace referencia a riegos periódicos, empleo de silenciadores por parte de la maquinaria, tratamiento de inertes, etc.
  
Cabe ser destacado que la tierra vegetal a emplear en zonas verdes vendrá de los volúmenes excavados durante los trabajos de urbanización, los cuales, se indica, serán acopiados de forma tal que se garantice la inalterabilidad de sus propiedades naturales. Asimismo, el mantenimiento de la maquinaria se llevará a cabo en talleres o lugares autorizados, de acuerdo con el Estudio.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental para la ejecución de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación Puntual nº3 de las Normas Subsidiarias de Bocairent, promovido por el Ayuntamiento de Bocairent, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes dispuestos en la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
Segundo
  
Como condicionantes a cumplir se disponen los siguientes:
  
- Los productos fertilizantes que puedan emplearse en las labores de mantenimiento de las especies vegetales dispuestas en la zona verde de 3.447 m2, se reducirán a lo estrictamente necesario, a fin de evitar que el exceso revierta en la contaminación del acuífero subyacente. En línea con ello, se atenderá a lo especificado en el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre la protección de las aguas contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias, en relación al Código de Buenas Prácticas Agrarias (Orden de 29 de marzo de 2000 de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació).
  
Asimismo, las especies vegetales a disponer deberán ser autóctonas, sin admitirse cualquier otra que, pese a sus características ornamentales, no se ajuste a tal condición. Igualmente, dichas especies deberán corresponderse con el piso bioclimático en que se localiza la zona a reclasificar.
  
Por último se propone que, de necesitarse la realización de riegos para el mantenimiento de las zonas ajardinadas, y si la frecuencia de los mismos así lo aconsejase, pese al carácter autóctono de las especies a implantar, se estudie la posibilidad de establecer un sistema de riego localizado, dadas sus mayores ventajas ambientales.
  
- En caso de que el parque de maquinaria no se ubicase en lugares autorizados, como se establece en el Estudio, lo que debería argumentarse ampliamente ante la Dirección Ambiental de Obra, ésta podrá decidir localizarlo sólo sobre superficies impermeabilizadas, convenientemente adecuadas a tal uso. Así, las zonas en las que se almacenen residuos peligrosos, tales como aceites, líquidos de frenos, etc, deberán ir provistas de soleras con pendientes dirigidas a un canal con rejilla y arqueta ciega suficientemente dimensionada, a fin de recoger posibles vertidos accidentales. De igual forma se almacenarán en tal lugar cuantos residuos peligrosos pudieran generar lixiviados.
  
- Todas las superficies auxiliares empleadas durante los trabajos de construcción deberán ser objeto de descompactación por subsolado. Especial cuidado merecerán aquéllas que se localicen al oeste de las reclasificadas, pues, además, deberán ver restituidas sus condiciones originales de vegetación y suelos, vista la alta erosionabilidad potencial de la zona.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
València, 20 de abril de 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 391/03-AIA
  
Título: Ampliación de una explotación avícola de engorde
  
Promotor: Dolores Molla López
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Caudete de las Fuentes (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la actividad avícola de engorde
  
Localización: Partida ?Barranco Pinoso?, polígono 8, parcela 195 y 196, del término municipal de Caudete de las Fuentes (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la puesta en marcha de una explotación avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
Se proyecta la construcción de una nave de planta rectangular con cubierta a dos aguas, con capacidad para 29.600 pollos de engorde.
  
La críanza se realizará sobre cama de viruta. Tras cada ciclo de engorde (50-52 días), se efectuará un vació sanitario de 2 semanas. Se realizará 5 ciclos/año.
  
La gallinaza que se producirá anualmente será aproximadamente de 700 Tm. Será retirada de la nave al finalizar cada ciclo de engorde por empresa ajena a la explotación, que la destinará a usos diferentes, como es el del cultivo de champiñones o el uso como enmienda orgánica en campos de cultivo. Se aporta contrato de retirada de gallinaza, suscrito con la empresa Emilio Giménez e Hijos, SL. (con domicilio en Requena, av. Arrabal, nº 46-2-3, y CIF nº 96.492.400-B).
  
Los cadáveres que se produzcan en la explotación, aunque en un inicio se justifica su depósito en la fosa de cadáveres municipal, en la que se estratifican los restos de animales con capas de cal viva, tras la solicitud de ampliación, se comunica que se dispondrá de contrato de retirada de cadáveres con empresa gestora autorizada, en el momento del inicio de la actividad.
  
Se dispondrá de sistema de desinfección a la entrada de la explotación, consistente en el uso de mochila desinfectante. En los huecos de las ventanas de la nave se colocará tela pajarera para evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.
  
La explotación se localiza a 930 m. del núcleo de población.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por la Comisión de Calificación de Actividades en fecha 27 de noviembre de 2003.
  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 244 de 14 de octubre de 2003, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.
  
2. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 23 de marzo de 2004, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, Ampliación al Estudio de Impacto Ambiental, relativo a:
  
- Según comunicado del Ayuntamiento de Caudete de las Fuentes, la fosa municipal de cadáveres se encuentra clausurada desde hace aproximadamente un año. Tal y como establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, deberá disponer de contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto, por lo que deberá presentar la justificación correspondiente.
  
- En la documentación aportada no se ha considerado la construcción de estercolero en la explotación. Tal y como establece la Ley 6/2003 de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana, deberá disponerse de estercolero con capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento posterior. Por lo que deberá presentar memoria descriptiva del estercolero, plano de ubicación en la explotación, así como plano de detalle del mismo.
  
En fecha 2 de abril de 2004, el promotor remite la Ampliación solicitada, en la que se incluye la siguiente información:
  
- Para la gestión de cadáveres se pretende suscribir un seguro de recogida y destrucción de cadáveres, tal y como establece el Real Decreto 1429/2003, de 21 de noviembre, por el que se regulan las condiciones de aplicación de la normativa comunitaria en materia de subproductos de origen animal no destinados al consumo humano. Para la recogida de cadáveres, se dispondrá de un contenedor homologado para depositar los animales muertos de 800-1000 l. De capacidad, con tapa y con un mecanismo que permita cargarlo con grúa desde un camión. El contenedor estará ubicado fuera de la zona de actividad ganadera.
  
- La gallinaza se trasladará sobre camión con remolque a una planta de producción de estiércol para su posterior utilización como abono orgánico. En la explotación se dispondrá de estercolero contiguo a la nave, con solera de hormigón de 15 x 15 m. con pendientes hacia fosa de recogida de lixiviados de 1 x 1 x 0,5 m.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Informe favorable del Aparejador Municipal, condicionado al mantenimiento de la distancia mínima entre actividades similares que establezca la reglamentación vigente.
  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Industrial.
  
- Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable de Explotación Ganadera Intensiva, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los factores del medio susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola, dedicada a cultivos de secano, con predominio de viña, olivos y almendros.
  
Los elementos ambientales más destacables, susceptibles de ser afectados por el proyecto son: el Suelo, por la contaminación asociada a la gestión inadecuada de la gallinaza como abono orgánico; el Agua, por contaminación por lixiviados procedentes de la gallinaza; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación del residuo orgánico, etc.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha realizado una identificación de impactos mediante la elaboración de una matriz causa-efecto, en la que se relaciona las acciones impactantes y los factores impactados, tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento.
  
Según el Estudio de Impacto Ambiental, se considera impacto negativo el soportado por la Flora, Aire y Medio Perceptual, aunque el impacto global de la actividad sobre el entorno se considera positivo, con la adopción de las medidas correctoras que se recogen en dicho documento.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha establecido una serie de medidas protectoras y correctoras, incluyéndose las siguientes:
  
- Durante la fase de construcción:
  
· Se utilizarán materiales y colores que armonicen con el paisaje circundante.
  
· Con objeto de aminorar el impacto visual, se realizará plantación vegetal para generar una barrera visual, plantando concretamente cipreses (Cupressus sempervirens), al ser una especie de conocida experiencia en la zona en adaptabilidad, de rápido crecimiento y que armoniza con el medio circundante.
  
- Durante la fase de funcionamiento:
  
· La nave estará dotada de sistemas de ventilación forzada, mediante 8 extractores en un costado de la nave, y motorreductores de apertura y cierre de la ventana, de manera que disminuirá el impacto por emisión de malos olores.
  
· La explotación se vallará perimetralmente.
  
· Se dispondrá en la explotación de sistema a presión para la desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.
  
· Se colocará malla pajarera en huecos y ventanas.
  
· Se dispondrá de estercolero en la explotación de
  
En general, las medidas preventivas y correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental son adecuadas a la actividad que pretende llevarse a cabo.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja avícola de broilers, situada en el término municipal de Caudete de las Fuentes, promovido por María Dolores Mollá López, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los pollos, así como del estercolero.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a la nave, tal como malla metálica o similar.
  
- A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- En la explotación se dispondrá de estercolero contiguo a la nave, con solera de hormigón de 15 x 15 m. con pendientes hacia fosa de recogida de lixiviados de 1 x 1 x 0,5 m.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 22 de abril de 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML