Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5492, del 18-04-2007 (2007/4851)

DECRET 39/2007, de 13 d'abril, del Consell, de declaració del Paisatge Protegit del Serpis.
-------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2007/04/13/39/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5492

Data del DOGV
:   18-04-2007

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2007/4851

CVE


Data del document
:   13-04-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [Ador](javascript:void(0))
    * [Beniarrés](javascript:void(0))
    * [Potries](javascript:void(0))
    * [Alcosser](javascript:void(0))
    * [Alcoi](javascript:void(0))
    * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [Muro de Alcoy](javascript:void(0))
    * [Planes](javascript:void(0))
    * [Beniflá](javascript:void(0))
    * [Vilallonga](javascript:void(0))
    * [Gaianes](javascript:void(0))
    * [Beniarjó](javascript:void(0))
    * [Gandia](javascript:void(0))
    * [Alqueria d'Asnar, l'](javascript:void(0))
    * [Real de Gandia, el](javascript:void(0))
    * [Almoines](javascript:void(0))
    * [Benimarfull](javascript:void(0))
    * [Orxa, l'](javascript:void(0))
    * [Palma de Gandía](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

El riu Serpis i el seu entorn, en el tram comprés entre Alcoi i la desembocadura a Gandia, amb una longitud de 50 quilòmetres i una superfície aproximada de 10.000 hectàrees, és un espai singular pels seus valors paisatgístics, ecològics i culturals, derivats d'una relació històrica harmoniosa entre l'home i el medi natural. Aquesta relació es manifesta, per exemple, en la integració dels pobles i camins en el paisatge, en els bancals agrícoles que acompanyen la topografia natural i la ressalten, o bé en el respecte històric cap als elements topogràfics que conformen la identitat del lloc, com ara vessants, crestes de muntanyes o fites topogràfiques. En l'actualitat, no obstant això, el riu discorre per municipis amb una intensa activitat econòmica, social i territorial, la qual ha de fer-se compatible amb la conservació i l'ús sostenible dels valors ambientals.
Limitat per les serres de Mariola i Benicadell al nord i les serres de la Safor, la Cuta, Alfaro, Serrella i Aitana al sud, aquest tram del Serpis situat entre les províncies de València i Alacant actua, en termes ecològics i territorials, com a element connector entre la muntanya i la costa, configurant un excepcional mosaic d'ecosistemes i paisatges. Trobem així des d'espais forestals ben conservats als rústics cultius de muntanya; des de les riberes fluvials als cingles més inaccessibles. El conjunt sintetitza, com pocs llocs valencians, les característiques bàsiques i les peculiaritats de la muntanya mediterrània.
Els pobles d'aquest ampli territori, agrupats davall el fil conductor del riu, dibuixen un itinerari cultural on el paisatge es transforma en història. La revolució industrial va convertir la població d'Alcoi en un centre tèxtil que va trobar la seua eixida comercial cap al mar per mitjà del ferrocarril Alcoi-Gandia, el traçat del qual discorre paral·lel al Serpis en gran part. Aquesta antiga línia en desús és, en l'actualitat, un dels majors atractius de la zona, amb grans possibilitats per a l'ús públic ordenat del medi natural i el gaudi dels paisatges.
Al llarg del riu apareixen xicotets nuclis urbans, conformant el fons escènic que integra en el paisatge la natura i els perfils d'assentaments històrics. Entre aquests destaquen Planes, enclavat en el tossal, amb la seua ermita com a fita paisatgística, Beniarrés, ubicat als peus de la serra del Benicadell, l'Orxa, Gaianes, Muro de Alcoy, Benimarfull, Cocentaina i Villalonga. Molts d'aquests nuclis urbans es troben en una posició prominent sobre els camps de cultiu abancalats, en pronunciat contrast de colors i textures de gran qualitat estètica.
Existixen també elements arquitectònics de gran valor històric vinculats al paisatge, com els molins que a finals del segle XIX desviaven l'aigua per mitjà de xicotets assuts, transformats després en xicotetes centrals hidroelèctriques (fàbriques de llum).
La zona posseïx qualitats geomorfològiques que la fan mereixedora d'especial atenció. En alguns trams l'acció erosiva secular del riu ha donat lloc a espais singulars com en l'embassament de Beniarrés i en l'estret de l'Infern-Racó del Duc. Aquest congost entre les serres de Safor i Cuta ha deixat visible els elements geomorfològics, i configura un paisatge de gran valor per la seua singularitat i la seua accessibilitat des de l'antiga via del tren.
Els hàbitats muntanyosos i fluvials proporcionen, d'altra banda, una gran varietat d'hàbitats. Trobem des de retalls importants de bosc mediterrani en bon estat a boscos de ribera propiciats pel canó fluvial, el curs d'aigua permanent i les abundants fonts i brolladors. És destacable el barranc de l'Encantada, afluent del Serpis, pel seu singular model càrstic i la seua vegetació de ribera. L'acció de l'home queda patent en els murs dels bancals realitzats en pedra seca dels vessants muntanyosos, dedicats al cultiu de fruiters de secà.
Hi ha espècies faunístiques aquàtiques de gran interés, com ara la gamba gavatxa (Dugastella valentina), el caragol aquàtic (Melanopsis dufouri), la bagra ibèrica (Leuciscus pyrenaicus) i el barb comú (Barbus bocagei), entre altres més comunes. Els vessants muntanyosos i el canó fluvial mostren multitud d'aus com l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus), el duc (Bubo bubo) i el blauet (Alcedo atthis). Trobem també mamífers notables com el gat salvatge (Felis silvestris), a més d'altres més freqüents com el porc senglar (Sus scrofa), la mostela (Mustela nivalis), el turó (Mustela putorius), la geneta (Genetta genetta) i la rabosa (Vulpes vulpes), junt amb diversos rèptils i amfibis d'interés.
En definitiva, es tracta d'un espai caracteritzat per un paisatge excepcional i uns notables valors ecològics i geomorfològics. Com és habitual en el món mediterrani, tots aquests elements han sigut configurats, en la forma que actualment coneixem i apreciem, per la interacció històrica entre el medi físic natural i l'activitat humana al llarg de molts segles. El règim del paisatge protegit ha d'atendre aquesta realitat territorial i, en conseqüència, no es configura en forma estàtica, sinó que assenta les bases per a un mecanisme de gestió activa basat en una atenció especial als processos econòmics, socials i territorials que, en relació amb els ecosistemes naturals i l'ambient geològic, són responsables de l'evolució del sistema i de la seua adaptació a les noves realitats històriques.
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, inclou la figura de paisatge protegit com la indicada especialment per a la conservació i la gestió racional d'ambients significatius per la relació harmoniosa entre l'activitat humana i l'ambient físic.
D'altra banda la declaració del paisatge protegit complementarà les figures de protecció d'espais naturals i els instruments d'ordenació dels recursos naturals ja vigents en una part del paisatge protegit o en el seu entorn immediat. Estan en aquest cas els parcs naturals de Serra de Mariola i el Carrascar de la Font Roja, amb els seus respectius plans d'ordenació dels recursos naturals, el Lloc d'Interés Comunitari de la Serra de la Safor i el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Marjal de Pego-Oliva. Atés aquests àmbits protegits en el seu conjunt, es crea així un corredor verd continu des de les serres de l'interior fins a la costa en les comarques limítrofes entre Alacant i València.
L'objectiu d'aquest corredor és la conservació dels paisatges i de l'entorn natural i cultural, contribuint amb això a la consolidació de la diversitat i identitat d'aquest patrimoni. Segons aquest objectiu de conservació, una altra finalitat important és la posada en valor dels recursos ambientals i culturals, la qual cosa serà un motor per a l'activitat de les poblacions de la zona i, en conseqüència, per al desenvolupament sostenible local en els àmbits econòmic, social i cultural.
El règim de gestió de l'espai protegit propugna l'ús sostenible dels recursos naturals i culturals, incloent en aquest concepte una important funció social derivada de l'estudi, l'ensenyament i el gaudi ordenat dels seus valors ambientals i culturals, cal destacar la via verda que fa de connexió ecoturística al llarg de l'espai natural i crea espais accessibles per a totes les persones. Aquests criteris de gestió, que són la base del règim jurídic que establirà el decret de declaració del paisatge protegit, seran desenvolupats detalladament en el corresponent Pla Rector d'Ús i Gestió.
La tramitació de l'expedient de declaració del Paisatge Protegit del Serpis s'ha realitzat de conformitat amb el que disposen els articles 25 i 26 de l'esmentada Llei 11/1994, que regulen el procediment per a la declaració d'Espais Naturals Protegits, i 43 de la Llei del Consell, pel que fa als tràmits que s'han de seguir en l'elaboració dels reglaments i a l'empara de l'apartat 10 de l'article 49.1 del títol IV de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, en la redacció que fa la Llei orgànica 1/2006, de 10 d'abril, que li atribuïx la competència exclusiva sobre espais naturals a la Generalitat.
Per tot això, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, a proposta del conseller de Territori i Habitatge, i conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, el Consell amb la deliberació prèvia, en la reunió del dia 13 d'abril de 2007,
DECRETE
Article 1. Objecte
De conformitat amb el que establix l'article 13 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, es declara el Paisatge Protegit del Serpis, i s'establix per a aquest un règim especial de protecció per raó de l'esmentada llei.
Article 2. Àmbit territorial
El Paisatge Protegit del Serpis afecta territorialment els termes municipals d'Ador, Alcocer de Planes, Alcoi, Almoines, Beniarjó, Beniarrés, Beniflá, Benimarfull, Cocentaina, Gaianes, Gandia, l'Alqueria d'Asnar, l'Orxa, Muro de Alcoy, Palma de Gandía, Planes, Potríes, Real de Gandía i Villalonga, els seus límits són els representats en l'annex cartogràfic adjunt.
Article 3. Règim de protecció
En l'àmbit del paisatge protegit regiran les següents disposicions de caràcter general:
1. Règim urbanístic
a) Els sòls urbans i urbanitzables en l'àmbit del paisatge protegit podran mantindre les seues actuals classificacions urbanístiques.
b) Així mateix els sòls no urbanitzables podran mantindre les qualificacions vigents.
c) En el cas de planejaments urbanístics municipals que es troben en revisió en el moment de l'entrada en vigor d'aquest decret, es conservaran les determinacions de planejament elaborades i acordades amb la conselleria competent en matèria d'urbanisme.
2. El règim de protecció del paisatge protegit, que serà desenvolupat pel corresponent Pla Rector d'Ús i Gestió de l'espai protegit, està dirigit a les finalitats següents:
a) Conservar, regenerar si és el cas, de forma racional i amb les tècniques adequades, i incrementar el valor ecològic, geomorfològic i paisatgístic dels distints hàbitats naturals i seminaturals.
b) Potenciar el caràcter de la vall fluvial com a connector ecològic, paisatgístic i territorial entre les serres interiors i la costa.
c) Conservar i millorar els paisatges harmònics generats per la interacció històrica entre el medi natural i l'activitat humana, amb els seus valors ecològics i culturals associats.
d) D'acord amb l'anterior, restaurar, protegir i conservar el patrimoni cultural constituït pels elements arqueològics, paleontològics, arquitectònics i etnològics i immaterials que puguen estar presents a la zona.
e) Promoure la gestió racional i l'ús sostenible dels esmentats recursos ambientals i culturals, en el marc d'una estratègia de desenvolupament sostenible en els àmbits econòmic, social i cultural.
f) Fomentar l'ús públic de l'espai protegit per mitjà de l'estudi, l'ensenyament i el gaudi ordenat dels valors ambientals, paisatgístics i culturals. Garantir un espai protegit accessible a totes les persones. Potenciar específicament la utilització de l'antiga via del ferrocarril Alcoi-Gandia com a recurs de primer ordre per al dit ús públic ordenat, atés el seu caràcter d'eix vertebrador del conjunt.
g) Integrar l'exercici dels usos econòmics i socials del sòl i dels recursos naturals, tant els presents en l'actualitat com aquells que puguen derivar-se de les finalitats de l'espai protegit, amb els objectius de conservació dels hàbitats, la biodiversitat, el paisatge i els valors culturals.
h) Aconseguir i mantindre un adequat nivell de quantitat i qualitat de les aigües superficials, tant fluvials com procedents de les fonts i brolladors, evitant qualsevol actuació que puga ser causa de la seua degradació.
i) Corregir progressivament els impactes negatius existents sobre els hàbitats i el paisatge, per mitjà de la regeneració d'ambients degradats i la intervenció sobre els processos artificials susceptibles de provocar-los.
j) Fomentar la participació dels distints agents socioeconòmics locals, tant públics com privats, en l'ordenació i la gestió de l'espai protegit.
k) Fomentar la participació de les universitats i centres d'investigació en la realització d'estudis sobre la conservació, la gestió i l'ordenació dels recursos naturals (flora, fauna, geologia, hàbitats i paisatge) del nou espai protegit.
l) Fomentar així mateix la participació en les dites matèries de les administracions local i estatal, afavorint la coordinació i la concurrència d'iniciatives entre les distintes instàncies administratives amb competències en l'espai protegit.
Article 4. Règim de gestió
La gestió del Paisatge Protegit del Serpis correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjudici de la possibilitat de delegació, comanda de gestió o consorci que preveu l'apartat 8 de l'article 48 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
Article 5. Pla Rector d'Ús i Gestió
1. La conselleria competent en matèria de medi ambient elaborarà i tramitarà el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit del Serpis, el qual, en desplegament del règim de protecció establit per aquest decret, serà el marc dins del qual s'executaran les activitats directament relacionades amb la gestió de l'espai protegit.
2. L'abast, contingut, efectes i tramitació del dit pla rector s'ajustarà al que han establit, amb caràcter genèric, els articles 37 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
3. De conformitat amb l'apartat 2 de l'article 29 de l'esmentada Llei 11/1994, el Pla Rector d'Ús i Gestió podrà establir àrees d'esmorteïment d'impactes en l'entorn del paisatge protegit.
Article 6. Consell de Participació
1. Es crea el Consell de Participació del Paisatge Protegit del Serpis, adscrit a la conselleria competent en matèria de medi ambient, com a òrgan col·legiat col·laborador i assessor de la dita conselleria en la gestió de l'espai protegit.
2. Les funcions del Consell de Participació són les establides, amb caràcter genèric, en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Quant a les dites funcions, el Consell de Participació constituïx un òrgan consultiu, assessor i representatiu, i és així mateix una via per a canalitzar les iniciatives dirigides a la gestió del paisatge protegit.
3. El Consell de Participació del Paisatge Protegit del Serpis es compon dels membres que s'indiquen a continuació:
a) El president nat del Consell de Participació.
b) El president del Consell de Participació.
c) Un representant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
d) Un representant de la conselleria competent en matèria d'agricultura.
e) Un representant de la conselleria competent en matèria de cultura.
f) Un representant de la conselleria competent en matèria d'infraestructures.
g) Un representant de la conselleria competent en matèria de turisme.
h) Un representant de la Diputació Provincial d'Alacant.
i) Un representant de la Diputació Provincial de València.
j) Un representant per cada un dels ajuntaments d'Ador, Alcocer de Planes, Alcoi, Almoines, Beniarjó, Beniarrés, Beniflá, Benimarfull, Cocentaina, Gaianes, Gandia, l'Alqueria d'Asnar, l'Orxa, Muro de Alcoy, Palma de Gandía, Planes, Potríes, Real de Gandía i Villalonga.
k) Dos representants de les organitzacions sindicals més representatives en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, triats per les dites organitzacions.
l) Dos representants d'associacions de propietaris de terrenys o drets forestals, agrícoles o ramaders amb interessos en el paisatge protegit, triat per les dites entitats.
m) Un representant, amb caràcter rotatori biennal, de les societats de caçadors dels municipis del paisatge protegit, triats per les dites entitats.
n) Un representant, amb caràcter rotatori biennal, de les societats de pescadors dels municipis dels paisatge protegit, elegit per aquestes entitats.
o) Dos representants, amb caràcter rotatori biennal, de les universitats públiques de la Comunitat Valenciana, designat per aquestes universitats.
p) Un representant de la Federació d'Esports de Muntanya i Escalada de la Comunitat Valenciana, triat per aquesta entitat.
q) Dos representants, amb caràcter rotatori biennal, d'associacions vinculades a la conservació o estudi del medi ambient, el paisatge o el patrimoni cultural en l'àmbit del paisatge protegit, triat per aquestes entitats.
r) Un representant, amb caràcter rotatori biennal, de les associacions excursionistes vinculades a la zona, triat per les dites entitats.
s) Un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
t) Un representant de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació d'Alacant.
u) Un representant de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de València.
4. El president nat del Consell de Participació.
De conformitat amb el Decret 264/2004, de 3 de desembre, del Consell, pel qual es modifica la composició de les Juntes Rectores dels Parcs Naturals de la Comunitat Valenciana, el conseller competent en matèria de medi ambient serà el president nat del Consell de Participació. Quan assistisca a les seues reunions, ostentarà la presidència de la sessió amb veu i vot, fins i tot diriment, tenint tots els drets i obligacions que puguen correspondre a qualsevol membre del Consell.
5. El president del Consell de Participació:
a) El president del Consell de Participació serà nomenat pel conseller competent en matèria de medi ambient, i pot recaure el nomenament en un dels membres del Consell.
b) En absència del president nat, les funcions d'aquest durant les sessions seran assumides pel president.
c) Quan assistisca a les sessions el president nat, el president del Consell de Participació tindrà la consideració de vicepresident del dit òrgan col·legiat durant aquestes sessions.
6. El secretari del Consell de Participació.
El secretari del Consell de Participació, que serà nomenat pel conseller competent en matèria de medi ambient, pot ser un membre del dit òrgan col·legiat o bé una persona al servei de les administracions autonòmica o local, i en aquest cas assistirà amb veu però sense dret de vot.
7. La constitució, convocatòria, règim de les sessions i d'adopció d'acords, i en general, el funcionament intern del Consell de Participació s'ajustarà al que establixen els articles 22 a 27 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
El Consell de Participació, sense perjudici del que disposa el paràgraf anterior, podrà aprovar les pròpies normes de funcionament o de règim intern per al millor exercici de les seues atribucions, la proposta de les quals serà redactada pel secretari.
8. Per al correcte exercici dels seus comeses, el Consell de Participació podrà organitzar-se en les comissions que siguen necessàries. Amb caràcter permanent o temporal, les dites comissions podran exercir, per delegació del Consell, al qual donaran compte de les seues activitats, determinades funcions d'informe, proposta, assessorament i seguiment sobre matèries concretes de la gestió del paisatge protegit.
Article 7. Finançament del paisatge protegit
Per a la gestió del Paisatge Protegit del Serpis el Consell habilitarà els crèdits oportuns, sense perjudici de les aportacions materials de les quals puguen disposar els ajuntament implicats i altres administracions o entitats, tant públiques com privades, interessades a col·laborar en la dita gestió.
Article 8. Règim d'infraccions i sancions
El règim jurídic sancionador en l'àmbit del paisatge protegit serà l'establit, amb caràcter general, en els articles 52 a 60 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
DISPOSICIONS FINALS
Primera
Es faculta el conseller competent en matèria de medi ambient perquè, en el marc de les seues competències, dicte les disposicions necessàries per a l'execució i el desenvolupament del present decret.
Segona
Aquest decret entrarà en vigor el mateix dia que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Tercera
D'acord amb l'article 41, apartat 4, de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el Pla Rector d'Ús i Gestió del paisatge protegit s'aprovarà en el termini de dos anys des de l'entrada en vigor del present decret.
València, 13 d'abril de 2007
El president de la Generalitat,
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
El conseller de Territori i Habitatge,
ESTEBAN GONZÁLEZ PONS



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5492, del 18-04-2007 (2007/4851)

DECRETO 39/2007, de 13 de abril, del Consell, de declaración del Paisaje Protegido del Serpis.
----------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2007/04/13/39/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   5492

Fecha DOGV
:   18-04-2007

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2007/4851

CVE


Fecha del documento
:   13-04-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [Ador](javascript:void(0))
    * [Beniarrés](javascript:void(0))
    * [Potries](javascript:void(0))
    * [Alcosser](javascript:void(0))
    * [Alcoy](javascript:void(0))
    * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [Muro de Alcoy](javascript:void(0))
    * [Planes](javascript:void(0))
    * [Beniflá](javascript:void(0))
    * [Villalonga](javascript:void(0))
    * [Gaianes](javascript:void(0))
    * [Beniarjó](javascript:void(0))
    * [Gandia](javascript:void(0))
    * [Alqueria d'Asnar, l'](javascript:void(0))
    * [Real de Gandia, el](javascript:void(0))
    * [Almoines](javascript:void(0))
    * [Benimarfull](javascript:void(0))
    * [Lorcha](javascript:void(0))
    * [Palma de Gandía](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

El río Serpis y su entorno, en el tramo comprendido entre Alcoy y su desembocadura en Gandia, con una longitud de 50 kilómetros y una superficie aproximada de 10.000 hectáreas, es un espacio singular por sus valores paisajísticos, ecológicos y culturales, derivados de una relación histórica armoniosa entre el hombre y el medio natural. Esta relación se manifiesta, por ejemplo, en la integración de los pueblos y caminos en el paisaje, en los bancales agrícolas que acompañan la topografía natural y la resaltan, o bien en el respeto histórico hacia los elementos topográficos que conforman la identidad del lugar, tales como laderas, crestas de montañas o hitos topográficos. En la actualidad, no obstante, el río discurre por municipios con una intensa actividad económica, social y territorial, la cual debe hacerse compatible con la conservación y el uso sostenible de los valores ambientales.
Limitado por las sierras de Mariola y Benicadell al Norte y las sierras de la Safor, la Cuta, Alfaro, Serrella y Aitana al Sur, este tramo del Serpis situado entre las provincias de Valencia y Alicante actúa, en términos ecológicos y territoriales, como elemento conector entre la montaña y la costa, configurando un excepcional mosaico de ecosistemas y paisajes. Encontramos así desde espacios forestales bien conservados a los rústicos cultivos de montaña; desde las riberas fluviales a los riscos más inaccesibles. El conjunto sintetiza, como pocos lugares valencianos, las características básicas y las peculiaridades de la montaña mediterránea.
Los pueblos de este amplio territorio, agrupados bajo el hilo conductor del río, dibujan un itinerario cultural donde el paisaje se transforma en historia. La revolución industrial convirtió a la población de Alcoy en un centro textil que encontró su salida comercial hacia el mar mediante el ferrocarril Alcoy-Gandia, cuyo trazado discurre paralelo al Serpis en gran parte. Esta antigua línea en desuso es, en la actualidad, uno de los mayores atractivos de la zona, con grandes posibilidades para el uso público ordenado del medio natural y el disfrute de los paisajes.
A lo largo del río aparecen pequeños núcleos urbanos, conformando el fondo escénico que integra en el paisaje la naturaleza y los perfiles de asentamientos históricos. Entre ellos destacan Planes, enclavado en la colina, con su ermita como hito paisajístico, Beniarrés, ubicado a los pies de la sierra de Benicadell, Lorcha, Gaianes, Muro de Alcoy, Benimarfull, Cocentaina y Villalonga. Muchos de estos núcleos urbanos se encuentran en una posición prominente sobre los campos de cultivo abancalados, en pronunciado contraste de colores y texturas de gran calidad estética.
Existen también elementos arquitectónicos de gran valor histórico vinculados al paisaje, como los molinos que a finales del siglo XIX desviaban el agua mediante pequeños azudes, transformados después en pequeñas centrales hidroeléctricas ("fàbriques de llum").
La zona posee cualidades geomorfológicas que la hacen merecedora de especial atención. En algunos tramos la acción erosiva secular del río ha dado lugar a espacios singulares como en el embalse de Beniarrés y en el Estret de l'Infern-Racó del Duc. Este desfiladero entre las sierras de Safor y Cuta ha dejado visible los elementos geomorfológicos, configurando un paisaje de gran valor por su singularidad y su accesibilidad desde la antigua vía del tren.
Los hábitats montañosos y fluviales proporcionan, por otra parte, una gran variedad de hábitats. Encontramos desde retazos importantes de bosque mediterráneo en buen estado a bosques de ribera propiciados por el cañón fluvial, el curso de agua permanente y las abundantes fuentes y manantiales. Es destacable el barranco de La Encantada, afluente del Serpis, por su singular modelo cárstico y su vegetación de ribera. La acción del hombre queda patente en los muros de los bancales realizados en piedra seca de las vertientes montañosas, dedicados al cultivo de frutales de secano.
Existen especies faunísticas acuáticas de gran interés, tales como la gamba de agua dulce (Dugastella valentina), el caracol acuático (Melanopsis dufouri), el cacho (Leuciscus pyrenaicus) y el barbo (Barbus bocagei), entre otras más comunes. Las vertientes montañosas y el cañón fluvial muestran multitud de aves como el águila real (Aquila chrysaetos), el águila-azor perdicera (Hieratus fasciatus), el búho real (Bubo bubo) y el martín pescador (Alcedo atthis). Encontramos también mamíferos notables como el gato montés (Felis silvestris), además de otras más frecuentes como el jabalí (Sus scrofa), la mustela (Mustela nivalis), el turón (Mustela putorius), la gineta (Genetta genetta) y el zorro (Vulpes vulpes), junto con varios reptiles y anfibios de interés.
En definitiva, se trata de un espacio caracterizado por un paisaje excepcional y unos notables valores ecológicos y geomorfológicos. Como es habitual en el mundo mediterráneo, todos estos elementos han sido configurados, en la forma que actualmente conocemos y apreciamos, por la interacción histórica entre el medio físico natural y la actividad humana a lo largo de muchos siglos. El régimen del Paisaje Protegido debe atender a esta realidad territorial y, en consecuencia, no se configura en forma estática, sino que sienta las bases para un mecanismo de gestión activa basado en una atención especial a los procesos económicos, sociales y territoriales que, en relación con los ecosistemas naturales y el ambiente geológico, son responsables de la evolución del sistema y de su adaptación a las nuevas realidades históricas.
La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, contempla la figura de Paisaje Protegido como especialmente indicada para la conservación y la gestión racional de ambientes significativos por la relación armoniosa entre la actividad humana y el ambiente físico.
Por otra parte la declaración del paisaje protegido complementará las figuras de protección de espacios naturales y los instrumentos de ordenación de los recursos naturales ya vigentes en una parte del Paisaje Protegido o en su entorno inmediato. Están en este caso los parques naturales de Sierra de Mariola y Carrascar de la Font Roja, con sus respectivos planes de ordenación de los recursos naturales, el Lugar de Interés Comunitario de la Sierra de la Safor y el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Marjal de Pego-Oliva. Considerando estos ámbitos protegidos en su conjunto, se crea así un corredor verde continuo desde las sierras del interior hasta la costa en las comarcas limítrofes entre Alicante y Valencia.
El objetivo de este corredor es la conservación de los paisajes y del entorno natural y cultural, contribuyendo con ello a la consolidación de la diversidad e identidad de este patrimonio. En función de dicho objetivo de conservación, otra finalidad importante es la puesta en valor de los recursos ambientales y culturales, lo que será un motor para la actividad de las poblaciones de la zona y, en consecuencia, para el desarrollo sostenible local en los ámbitos económico, social y cultural.
El régimen de gestión del espacio protegido propugna el uso sostenible de los recursos naturales y culturales, incluyendo en este concepto una importante función social derivada del estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado de sus valores ambientales y culturales, con especial atención a la vía verde que hace de conectivo ecoturístico a lo largo del espacio natural, creando espacios accesibles para todas las personas. Estos criterios de gestión, que son la base del régimen jurídico que establecerá el Decreto de declaración del Paisaje Protegido, serán desarrollados pormenorizadamente en el correspondiente Plan Rector de Uso y Gestión.
La tramitación del expediente de declaración del Paisaje Protegido del Serpis se ha realizado de conformidad con lo dispuesto en los artículos 25 y 26 de la citada Ley 11/1994, que regulan el procedimiento para la declaración de espacios naturales protegidos, y 43 de la Ley del Consell, por lo que respecta a los trámites a seguir en la elaboración de los reglamentos y al amparo del apartado 10 del artículo 49.1 del título IV del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, en su redacción dada por la Ley Orgánica 1/2006, de 10 de abril, que atribuye la competencia exclusiva sobre espacios naturales a la Generalitat.
Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda, y conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, el Consell previa deliberación, en la reunión del día 13 de abril de 2007,
DISPONGO
Artículo 1. Objeto
De conformidad con lo establecido en el artículo 13 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, se declara el Paisaje Protegido del Serpis, estableciéndose para el mismo un régimen especial de protección en virtud de la citada Ley.
Artículo 2. Ámbito territorial
El Paisaje Protegido del Serpis afecta territorialmente a los términos municipales de Ador, Alcocer de Planes, Alcoy, Almoines, Beniarjó, Beniarrés, Beniflá, Benimarfull, Cocentaina, Gaianes, Gandia, l'Alqueria d'Asnar, Lorcha, Muro de Alcoy, Palma de Gandía, Planes, Potríes, Real de Gandía y Villalonga, siendo sus límites los representados en el anexo cartográfico adjunto.
Artículo 3. Régimen de protección
En el ámbito del Paisaje Protegido regirán las siguientes disposiciones de carácter general:
1. Régimen urbanístico:
a) Los suelos urbanos y urbanizables en el ámbito del Paisaje Protegido podrán mantener sus actuales clasificaciones urbanísticas.
b) Asimismo, los suelos no urbanizables podrán mantener las calificaciones vigentes.
c) En el caso de planeamientos urbanísticos municipales que se encuentren en revisión en el momento de entrada en vigor de este decreto, se conservarán las determinaciones de planeamiento elaboradas y acordadas con la Conselleria competente en materia de urbanismo.
2. El régimen de protección del Paisaje Protegido, que será desarrollado por el correspondiente Plan Rector de Uso y Gestión del espacio protegido, está dirigido a las siguientes finalidades:
a) Conservar, regenerar en su caso, de forma racional y con las técnicas adecuadas, e incrementar el valor ecológico, geomorfológico y paisajístico de los distintos hábitats naturales y seminaturales.
b) Potenciar el carácter del valle fluvial como conector ecológico, paisajístico y territorial entre las sierras interiores y la costa.
c) Conservar y mejorar los paisajes armónicos generados por la interacción histórica entre el medio natural y la actividad humana, con sus valores ecológicos y culturales asociados.
d) De acuerdo con lo anterior, restaurar, proteger y conservar el patrimonio cultural, constituido por los elementos arqueológicos, paleontológicos, arquitectónicos, etnológicos e inmateriales que puedan estar presentes en la zona.
e) Promover la gestión racional y el uso sostenible de los citados recursos ambientales y culturales, en el marco de una estrategia de desarrollo sostenible en los ámbitos económico, social y cultural.
f) Fomentar el uso público del espacio protegido mediante el estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado de los valores ambientales, paisajísticos y culturales. Garantizar un espacio protegido accesible a todas las personas. Potenciar específicamente la utilización de la antigua vía del ferrocarril Alcoy-Gandia como recurso de primer orden para dicho uso público ordenado, dado su carácter de eje vertebrador del conjunto.
g) Integrar el ejercicio de los usos económicos y sociales del suelo y de los recursos naturales, tanto los presentes en la actualidad como aquellos que puedan derivarse de las finalidades del espacio protegido, con los objetivos de conservación de los hábitats, la biodiversidad, el paisaje y los valores culturales.
h) Conseguir y mantener un adecuado nivel de cantidad y calidad de las aguas superficiales, tanto fluviales como procedentes de las fuentes y manantiales, evitando cualquier actuación que pueda ser causa de su degradación.
i) Corregir progresivamente los impactos negativos existentes sobre los hábitats y el paisaje, mediante la regeneración de ambientes degradados y la intervención sobre los procesos artificiales susceptibles de provocarlos.
j) Fomentar la participación de los distintos agentes socioeconómicos locales, tanto públicos como privados, en la ordenación y la gestión del espacio protegido.
k) Fomentar la participación de las Universidades y centros de investigación en la realización de estudios sobre conservación, gestión y ordenación de los recursos naturales (flora, fauna, geología, hábitats y paisaje) del nuevo espacio protegido
l) Fomentar asimismo la participación en dichas materias de las administraciones local y estatal, favoreciendo la coordinación y la concurrencia de iniciativas entre las distintas instancias administrativas con competencias en el espacio protegido.
Artículo 4. Régimen de gestión
La gestión del Paisaje Protegido del Serpis corresponde a la Conselleria competente en materia de medio ambiente, sin perjuicio de la posibilidad de delegación, encomienda de gestión o consorcio que prevé el apartado 8 del artículo 48 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
Artículo 5. Plan Rector de Uso y Gestión
1. La Conselleria competente en materia de medio ambiente elaborará y tramitará el Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido del Serpis, el cual, en desarrollo del régimen de protección establecido por este decreto, será el marco dentro del que se ejecutarán las actividades directamente relacionadas con la gestión del espacio protegido.
2. El alcance, contenido, efectos y tramitación de dicho Plan Rector se ajustará a lo establecido, con carácter genérico, en los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
3. De conformidad con el apartado 2 del artículo 29 de la citada Ley 11/1994, el Plan Rector de Uso y Gestión podrá establecer áreas de amortiguación de impactos en el entorno del Paisaje Protegido.
Artículo 6. Consejo de Participación
1. Se crea el Consejo de Participación del Paisaje Protegido del Serpis, adscrito a la Conselleria competente en materia de medio ambiente, como órgano colegiado colaborador y asesor de dicha Conselleria en la gestión del espacio protegido.
2. Las funciones del Consejo de Participación son las establecidas, con carácter genérico, en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. En razón de dichas funciones, el Consejo de Participación constituye un órgano consultivo, asesor y representativo, siendo, asimismo, un cauce para canalizar las iniciativas dirigidas a la gestión del Paisaje Protegido.
3. El Consejo de Participación del Paisaje Protegido del Serpis se compone de los miembros que se relacionan a continuación:
a) El Presidente Nato del Consejo de Participación.
b) El Presidente del Consejo de Participación.
c) Un representante de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
d) Un representante de la Conselleria competente en materia de agricultura.
e) Un representante de la Conselleria competente en materia de cultura.
f) Un representante de la Conselleria competente en materia de infraestructuras.
g) Un representante de la Conselleria competente en materia de turismo.
h) Un representante de la Diputación Provincial de Alicante.
i) Un representante de la Diputación Provincial de Valencia.
j) Un representante por cada uno de los Ayuntamientos de Ador, Alcocer de Planes, Alcoy, Almoines, Beniarjó, Beniarrés, Beniflá, Benimarfull, Cocentaina, Gaianes, Gandia, l'Alqueria d'Asnar, Lorcha, Muro de Alcoy, Palma de Gandía, Planes, Potríes, Real de Gandía, y Villalonga.
k) Dos representantes de las organizaciones sindicales más representativas en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, elegidos por dichas organizaciones.
l) Dos representantes de asociaciones de propietarios de terrenos o derechos forestales, agrícolas o ganaderos con intereses en el Paisaje Protegido, elegido por dichas entidades.
m) Un representante, con carácter rotatorio bienal, de las sociedades de cazadores de los municipios del Paisaje Protegido, elegidos por dichas entidades.
n) Un representante, con carácter rotatorio bieneal, de las sociedades de pescadores de los municipios del Paisaje Protegido, elegidos por dichas entidades.
o) Dos representantes, con carácter rotatorio bienal, de las Universidades públicas de la Comunitat Valenciana, designado por dichas Universidades.
p) Un representante de la Federación de Deportes de Montaña y Escalada de la Comunitat Valenciana, elegido por dicha entidad.
q) Dos representantes, con carácter rotatorio bienal, de asociaciones vinculadas a la conservación o estudio del medio ambiente, el paisaje o el patrimonio cultural en el ámbito del Paisaje Protegido, elegido por dichas entidades.
r) Un representante, con carácter rotatorio bienal, de las asociaciones excursionistas vinculadas a la zona, elegido por dichas entidades.
s) Un representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
t) Un representante de la Cámara Oficial de Comercio, Industria y Navegación de Alicante
u) Un representante de la Cámara oficial de Comercio, Industria y Navegación de Valencia
4. El Presidente Nato del Consejo de Participación.
De conformidad con el Decreto 264/2004, de 3 de diciembre, del Consell, por el que se modifica la composición de las Juntas Rectoras de los Parques Naturales de la Comunitat Valenciana, el conseller competente en materia de medio ambiente será el Presidente Nato del Consejo de Participación. Cuando asista a sus reuniones, ostentará la presidencia de la sesión con voz y voto, incluso dirimente, teniendo todos los derechos y obligaciones que puedan corresponder a cualquier miembro del Consejo.
5. El Presidente del Consejo de Participación:
a) El Presidente del Consejo de Participación será nombrado por el conseller competente en materia de medio ambiente, pudiendo recaer el nombramiento en uno de los miembros del Consejo.
b) En ausencia del Presidente Nato, las funciones de éste durante las sesiones serán asumidas por el Presidente.
c) Cuando asista a las sesiones el Presidente nato, el Presidente del Consejo de Participación tendrá la consideración de Vicepresidente de dicho órgano colegiado durante tales sesiones.
6. El Secretario del Consejo de Participación.
El Secretario del Consejo de Participación, que será nombrado por el conseller competente en materia de medio ambiente, podrá ser un miembro de dicho órgano colegiado o bien una persona al servicio de las Administraciones autonómica o local, en cuyo caso asistirá con voz pero sin derecho a voto.
7. La constitución, convocatoria, régimen de las sesiones y de adopción de acuerdos, y, en general, el funcionamiento interno del Consejo de Participación se ajustará a lo establecido en los artículo 22 a 27 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
El Consejo de Participación, sin perjuicio de lo dispuesto en el párrafo anterior, podrá aprobar normas propias de funcionamiento o de régimen interno para el mejor ejercicio de sus atribuciones, cuya propuesta será redactada por el Secretario.
8. Para el correcto desempeño de sus cometidos, el Consejo de Participación podrá organizarse en las Comisiones que fueran necesarias. Con carácter permanente o temporal, dichas Comisiones podrán ejercer, por delegación del Consejo, al que darán cuenta de sus actividades, determinadas funciones de informe, propuesta, asesoramiento y seguimiento sobre materias concretas de la gestión del Paisaje Protegido.
Artículo 7. Financiación del Paisaje Protegido
Para la gestión del Paisaje Protegido del Serpis, el Consell habilitará los créditos oportunos, sin perjuicio de las aportaciones materiales que puedan disponer los Ayuntamientos implicados y otras Administraciones o entidades, tanto públicas como privadas, interesadas en colaborar en dicha gestión.
Artículo 8. Régimen de infracciones y sanciones
El régimen jurídico sancionador en el ámbito del Paisaje Protegido será el establecido, con carácter general, en los artículos 52 a 60 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
DISPOSICIONES FINALES
Primera
Se faculta al conseller competente en materia de medio ambiente para que, en el marco de sus competencias, dicte las disposiciones necesarias para la ejecución y el desarrollo del presente Decreto.
Segunda
Este decreto entrará en vigor el mismo día de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Tercera
De acuerdo con el artículo 41, apartado 4, de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, el Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido se aprobará en el plazo de dos años desde la entrada en vigor del presente Decreto.
Valencia, 13 de abril de 2007
El president de la Generalitat,
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
El conseller de Territorio y Vivienda,
ESTEBAN GONZÁLEZ PONS



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI