Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6902, del 14-11-2012 (2012/10370)

RESOLUCIÓ de 17 de setembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Aielo de Malferit i Traiguera. Expedients números 263/08 AIA i 285/08 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6902

Data del DOGV
:   14-11-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/10370

CVE


Data del document
:   17-09-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Aielo de Malferit](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de setembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Aielo de Malferit i Traiguera. Expedients números 263/08 AIA i 285/08 AIA. [2012/10370]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, en què s'establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 263/08 AIA Aielo de Malferit i 285/08 AIA Traiguera.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades del projecte en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica:  
Expedient: 263/2008-AIA.  
Títol: Pla Especial del Paratge Natural Municipal Barranc de la Fosc.  
Promotor: Ajuntament de Montesa (València).  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Localització: el paratge limita al nord amb el riu Cànyoles; al sud, amb el terme d'Aielo de Malferit; a l'oest, amb el terme de Vallada, i per l'est, s'ha seguit una línia que unix diferents pics amb l'objecte de delimitar una àrea tancada.   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte d'este projecte de pla especial és garantir la protecció del paratge natural municipal denominat Barranc de la Fosc, de 604,74 hectàrees de superfície, tal com es desprén de les dades aportades en l'estudi d'impacte ambiental, fonamentalment pel que fa a la conservació i millora de l'estat dels recursos naturals, els ecosistemes i les espècies que hi ha presents, ja que constituïx un enclavament de gran valor natural per al municipi de Montesa. Al seu torn, es respon a la necessitat de mantindre una de les àrees d'esplai per a la població. Per tant, per a la consecució de tot això, en l'àmbit del pla especial proposat, s'establix el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i les activitats permesos i prohibits, així com el seu ús públic.   
  
Este projecte es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i constituïx un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament de Gestió Territorial i Urbanística aprovat per mitjà del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.   
El paratge natural municipal proposat s'ubicaria al sud-oest del terme municipal de Montesa i correspondria a una gran part de la forest d'utilitat pública núm. 78, l'Ombria. Concretament, l'àmbit territorial que ocuparia inclouria les parcel·les cadastrals que s'enumeren a continuació:  
- Polígon 11: part de les parcel·les 9008 i 9009.  
- Polígon 12: parcel·les 37, 51, 52, 60, 61, 62, 9003, 9011, 9012, 9009, 9006, 9007, 9010, 9002, 9014 i part de les parcel·les 1, 9004 i 9005.  
Els límits del paratge són els següents:  
- Pel nord: limitaria amb el domini públic hidràulic del riu Cànyoles, des del límit amb el terme municipal de Vallada fins a la partida de Coves Blanques, ajustant-se al límit de les parcel·les de cultiu situades al sud del caixer (parcel·les 55 i 56 del polígon 12).  
- Per l'est: de nord a sud, este límit partix des de la desembocadura del barranc de la Mortera fins al riu Cànyoles, seguix per la línia de cim fins a la confluència amb l'assegador de la Llomba, a continuació prosseguix per este assegador fins que arriba al camí de Montesa a Aielo de Malferit, pel qual continua vorejant les parcel·les de cultiu situades al seu costat, a la partida de la Bassa Roja (parcel·les 4, 5, 6, 9, 10, 11 i 12 del polígon 12). Finalment, des del perímetre de la parcel·la 12 enllaça amb el camí de la Bassa Roja que, al seu torn, actua en part com a límit sud del paratge.  
- Al sud: d'est a oest, el límit coincidix inicialment amb el camí de la Bassa Roja, fins a arribar a l'altura de la parcel·la 38 del polígon 12, situada en la partida de la Foia Redona, les subparcel·les de la qual "a", "h" i "j" actuen com a límit del paratge.  
- Cap a l'oest limita amb el terme municipal de Vallada.  
El planejament urbanístic vigent al municipi de Montesa està constituït per les normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 27 de setembre de 1988. S'hi qualifiquen com a sòl no urbanitzable els terrenys afectats pel paratge natural municipal, amb distinció de diferents categories, tal com es desprén de la documentació tècnica aportada pel promotor del projecte i del certificat municipal, subscrit per la secretària i l'alcalde de Montesa, amb data 22 de maig de 2008:   
- Sòl no urbanitzable comú: es correspon amb parcel·les de cultiu pràcticament abandonades en l'actualitat i que es troben localitzades a la partida de la Fosc.  
- Sòl no urbanitzable amb especial protecció forestal: a la resta de l'espai referit.  
Este pla especial, a l'efecte urbanístic, modifica les dos qualificacions existents; d'una banda, suprimix la categoria del Sòl no Urbanitzable comú que afecta el sector del paratge localitzat a la partida de la Fosc i l'integra en la mateixa qualificació que afecta la resta de l'espai, a fi d'obtindre més racionalitat en l'ordenació ja que, actualment en este sector no s'exercix activitat agrícola i presenta les mateixes característiques que en la resta de la superfície. Una segona modificació consistiria en el canvi de la qualificació del Sòl no Urbanitzable d'especial protecció forestal per la del Sòl no Urbanitzable protegit-paratge natural municipal. Per tant, a l'efecte urbanístic, es qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit-paratge natural municipal. Esta classificació s'ajusta al que establix l'article 4.2 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable, per la qual es poden qualificar com a sòl no urbanitzable protegit els terrenys que continguen valors naturals, paisatgístics o culturals, la restauració, la conservació o el manteniment dels quals convinga a l'interés públic local.  
  
Respecte a l'ordenació efectuada en el pla especial, s'ha considerat la totalitat de l'espai com una única zona, àrea forestal; es configura una única unitat ambiental homogènia que es justifica sobre la base que dins de l'espai no hi ha presència de cap tipus d'infraestructura. Al seu torn, i considerant la complicada accessibilitat a l'interior a causa de la morfologia del terreny i a l'escassetat de xarxa viària, la possibilitat d'implantar instal·lacions d'ús públic es veu molt limitada. Per tot això, el règim d'usos permesos i prohibits serà el mateix per a tot l'àmbit del pla especial, no hi haurà diferenciació en este sentit dins dels seus límits i no caldrà, en conseqüència, establir diferents categories de protecció.  
  
Quant al contingut de la normativa reguladora dels usos i de la gestió del paratge, s'establixen dos apartats fonamentals. En el primer, s'establixen les normes generals per a la protecció de recursos generals i la regulació de determinades activitats susceptibles d'incidir en el medi natural; en el segon apartat normatiu s'establixen normes específiques dirigides a la protecció dels espais en funció dels valors que presenten.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 18 de setembre de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, va remetre a l'Àrea d'Avaluació Ambiental este projecte, amb la inclusió de l'estudi d'impacte ambiental corresponent, el projecte de pla especial i l'expedient administratiu, constituït pels certificats i informes que es detallen a continuació:   
1. Informe subscrit pel comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 24 de juliol de 2008, en el qual, entre altres qüestions, s'assenyalen les que es transcriuen a continuació:   
- La Llei 11/2005, de 22 de juny, per la qual es modifica la Llei 10/2001, de 5 de juliol, del Pla Hidrològic Nacional, arreplega en l'annex II, en la llista d'inversions, entre altres actuacions declarades d'interés general de l'Estat, la presa de Montesa. Estes obres se situen en la zona o pròximes a l'àmbit territorial del projecte del pla especial del paratge natural i, per tant, la seua declaració i les actuacions i usos arreplegats en la seua normativa han de ser compatibles inequívocament amb l'execució i explotació d'estes obres.  
  
- En el Pla Hidrològic de Conca del Xúquer, aprovat pel Reial Decret 1664/1998, de 24 de juliol, en el Catàleg d'Infraestructures Bàsiques del Pla, en les actuacions de defensa contra les inundacions, apareix el control d'inundacions en el riu Cànyoles, presa de Montesa.  
- Han de quedar fora de perill totes les competències que la legislació vigent atribuïx a l'Estat en relació amb el domini públic hidràulic.  
  
- Com que es tracta d'un paratge natural relacionat amb els recursos hídrics, cal garantir la participació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en els seus òrgans de govern i gestió.   
2. Certificat municipal amb data 26 de maig de 2008, subscrit per la secretària interventora i l'alcalde de la localitat de Montesa, en què s'exposa l'acord adoptat pel Ple en la sessió extraordinària celebrada el 22 de maig de 2008, relatiu a l'aprovació del projecte i, conseqüentment, la decisió d'iniciar la tramitació de la declaració com a paratge natural municipal del Barranc de la Fosc, situat al terme municipal de Montesa.   
3. Certificat municipal amb data 9 de setembre de 2008, subscrit per la secretària interventora de l'Ajuntament de Montesa, en què s'exposa que el procediment d'exposició al públic d'este projecte de pla especial s'ha efectuat per mitjà de la inserció de l'edicte corresponent en el DOCV número 5807, amb data 16 de juliol de 2008, sense que s'hi haja presentat cap al·legació.   
4. Criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, amb data 29 de maig de 2008, en què es resol emetre informe favorable sobre la iniciativa de l'Ajuntament per a la declaració de paratge natural municipal de l'espai referit, d'acord amb les disposicions de l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern valencià, de regulació dels paratges naturals municipals; d'acord amb l'informe tècnic de l'Àrea d'Espais Naturals, amb data 13 de febrer, en què s'emet un informe favorable sobre esta iniciativa, ja que complix els preceptes de l'article 3 del Decret 161/2004, de regulació dels paratges naturals municipals i l'enclavament presenta valors naturals d'interés local especials que en justifiquen la protecció, a l'empara del que establix l'article 9 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. S'hi estima, igualment, que la delimitació territorial de l'espai proposat és adequada per a garantir la protecció del paratge.   
  
  
5. Informe de l'Àrea d'Indústria i Innovació de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació, amb data 24 de juny de 2008, en què s'indica "que actualment es troba en tramitació el pla especial d'ordenació urbanística per a l'aprofitament miner relatiu a la sol·licitud de concessió d'explotació derivada del permís d'investigació Paula, número 2850, que afecta el terme municipal de Montesa, sobre les quadrícules mineres definides per les coordenades geogràfiques que es transcriuen a continuació. L'expedient esmentat es troba en el moment actual pendent de l'anunci de la Direcció General d'Indústria i Innovació, relatiu a la Resolució de 8 de maig, de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.  
Vèrtex Geogràfiques Europees  
PP 38º 56' 0,00'' N 0º 38' 0,00'' W  
1 38º 56' 0,00'' N 0º 37' 0,00'' W  
2 38º 55' 20,00''N 0º 37' 0,00'' W  
3 38º 55' 20,00''N 0º 38' 0,00'' W  
6. Informe del Servici Territorial d'Indústria i Innovació de València, amb data 16 de setembre de 2008, en què s'indiquen les consideracions que es transcriuen a continuació:  
- Respecte als drets miners existents al terme municipal de Montesa:  
- Pedrera Áridos Mangay, núm. 1160.  
- Permís d'investigació Paula, núm. 2850.  
- Sol·licitud de concessió d'explotació derivada Paula, núm. 2850, que es tramita actualment amb el Pla Especial d'Ordenació Urbanística.   
- Respecte a l'article 122 de la Llei 22/1973, de Mines: "Qualsevol prohibició que continguen els instruments d'ordenació sobre activitats incloses en la Llei de Mines ha de ser motivada i no pot ser de caràcter genèric".  
- L'article 451 del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística corresponent al títol VII, "Intervenció en l'ús del sòl", establix en relació amb l'explotació de la pedrera, en el punt 2 (article 451.2), que "les finques han de comptar amb la superfície mínima que s'establisca de manera justificada i motivada en el planejament. És imprescindible l'establiment d'un perímetre com a mínim de 500 metres d'ample al voltant de tot l'àmbit de la pedrera, amb prohibició expressa de l'ús residencial".   
- Igualment, s'informa que podria ser aplicable també a pedreres autoritzades l'article 4 del Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses, que establix el següent:  
"Estes activitats s'han de supeditar, quant a l'emplaçament, a les disposicions sobre el particular en les ordenances municipals i en els plans d'urbanització de l'ajuntament respectiu i, per al cas que no hi haja normes, la Comissió Provincial de Servicis Tècnics assenyalarà el lloc adequat on haja d'emplaçar-se, tenint en compte el que aconsellen les circumstàncies especials de l'activitat de què es tracte, la necessitat de la seua proximitat al veïnat, els informes tècnics i l'aplicació de mesures correctores. En tot cas, les indústries fabrils que hagen de ser considerades com a perilloses o insalubres només poden emplaçar-se, com a regla general, a una distància de 2.000 metres comptadors des del nucli més pròxim de població agrupada."  
  
Este precepte és aplicable al supòsit plantejat, atés que a la Comunitat Valenciana, tal com s'assenyala en la disposició final quarta de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, únicament deixa de ser aplicable el títol II del Decret 2414/1961 referit. És important tindre en compte que l'article 4 esmentat no es troba en el títol II i, per tant, hi és perfectament aplicable.   
  
- L'article 18 de la Llei 10/2004, del Sòl no Urbanitzable, preveu la zonificació amb delimitació de "zones en què no siga possible l'explotació de pedreres, extraccions d'àrids o terres o amb recursos geològics o hidrogeològics".  
- Tant la Llei Urbanística Valenciana (Llei 16/2005, de 30 de desembre) com el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial Urbanística (Decret 67/2006, de 12 de maig) establixen els plans d'informació, les cartografies temàtiques i la documentació gràfica.  
- Conseqüentment, s'emet un informe favorable en el cas que este pla especial preveja tots i cada un dels drets miners adjuntats i es complisca estrictament la normativa urbanística quant a perímetres de protecció, cartografia dels recursos minerals existents al terme municipal, etc., com també l'article 122 de la Llei de Mines vigent.  
  
Sol·licitud d'informes o documentació complementària  
Amb data 3, 6 i 8 d'octubre de 2008, d'acord amb el que establix l'article 18 del reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental (aprovat pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre), s'efectua una consulta al Servici de Biodiversitat, Servici de Gestió Forestal i Direcció General del Paisatge de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en relació amb els impactes ambientals que poden derivar-se del projecte mencionat, i se sol·licita un informe en què es presenten les propostes o consideracions que, en matèria de la seua competència, els organismes esmentats considere convenient efectuar per a una major defensa i protecció del medi ambient.  
No obstant això, únicament consta en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica la remissió de l'informe elaborat pel Servici de Biodiversitat, amb data 10 d'octubre de 2008, pel qual se subscriu que, una vegada revisat l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha cap inconvenient, per la seua banda, per a l'aprovació del pla especial.  
Consideracions ambientals  
1. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha desplegat una descripció dels elements principals del medi de la zona d'estudi, algunes de les característiques de la qual s'indiquen a continuació:  
- Des del punt de vista fisiogràfic, l'àmbit d'estudi es correspon pràcticament en la totalitat amb la categoria de muntanyós (pendents majors del 30%, amb grans desnivells). No obstant això, hi ha altres categories que varien des de vessants accentuats (pendents 30-45%), en una petita zona situada al sud del paratge, vessants moderats (pendents 15-30%), a l'entorn del barranc de la Mortera (sector nord-est), i la categoria de fortament ondulat (pendents 8-15%), que caracteritza la zona sud-est del paratge.  
- Des del punt de vista hidrològic, el barranc de la Fosc és el principal caixer existent dins de l'àmbit d'estudi, i recorre gran part del paratge, al qual tributa la resta de barrancs i torrents de l'espai, entre els quals cal destacar el barranc de la Llobera, el barranc de la Cova Murada, el barranc de la Font del Meló, el barranc de Primo i el barranc de la Foia Redona. Dins de l'espai també es troba la font del Meló, aproximadament a 3 km de l'inici del sender SL-CV 61.  
  
- La vegetació de l'espai és la típica vegetació mediterrània, tenint en compte que la zona s'ha vist afectada per diferents incendis, l'últim dels quals, el 1994, va cremar gran part de la forest, la qual cosa ha propiciat el desenrotllament de gran part de la vegetació actual.   
  
No obstant això, cal destacar la presència d'una sèrie d'endemismes com el margalló, l'arboç, el freixe, la murta, el timó, el pebrer, etc., entre altres espècies recollides en l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
- Respecte a la fauna i els mamífers presents a l'espai natural, prenent com a referència la informació procedent del Banc de Dades de Biodiversitat de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, hi ha representades diverses espècies d'amfibis, rèptils i mamífers inclosos en el Catàleg Valencià de Fauna Amenaçada, tant dins de la categoria de protegides com de vulnerables.  
  
- Actualment, l'espai no forma part de cap parc natural, zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), lloc d'interés comunitari (LIC) o altres figures de protecció previstes en la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits. Tampoc està catalogat com a zona humida ni té cap microreserva declarada al seu interior.  
  
2. Dins de l'àmbit territorial del paratge natural municipal no s'ha identificat cap element catalogat per l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià dins de les seues diferents categories (jaciments arqueològics, béns d'interés cultural i béns etnològics).  
3. Els usos i aprofitaments que tenen lloc en l'actualitat en l'àmbit del paratge natural municipal són els següents:  
- Dins de l'aprofitament agroforestal, s'hi despleguen principalment els aprofitaments cinegètic i apícola. Respecte a l'aprofitament cinegètic, la zona d'estudi està inclosa en el vedat privat de caça menor La Fosch, gestionat per la Societat de Caçadors de Montesa, amb una superfície de 1.387 ha.   
- Pel que fa a l'aprofitament de pastures, en l'actualitat no es desenrotlla dins de l'àmbit del paratge natural municipal, encara que sí que n'hi ha aprofitament molt pròxim al límit est del paratge, per la zona de la Bassa Roja.   
- Tampoc s'hi desplega actualment l'activitat agrícola.  
- Hi ha recol·lecció de bolets al sector est, a la partida de la Bassa Roja.  
- Dins de l'àmbit del paratge es desenrotllen diversos esports de muntanya, entre els quals el senderisme i l'escalada.  
4. Quant a les vies de comunicació, no hi ha cap carretera ni pista asfaltada en l'àmbit d'estudi, i únicament discorren uns quants camins per l'interior, entre els quals els següents:  
- Camí de Montesa a Aielo de Malferit.  
- Camí del Mal Passet.  
- Camí de la Bassa Roja.  
El paratge també és travessat pel sender local, SL-V61, de 1,5 km de longitud, que discorre paral·lel al barranc de la Fosc.  
5. El paratge natural municipal no està travessat per cap línia elèctrica d'alta tensió, ni xarxa de telecomunicacions.  
6. Dins de l'àmbit del paratge discorre el Cordel d'Enguera a Aielo de Malferit, el qual actua com a part del límit est de l'espai i coincidix en gran part amb el camí de Montesa a Aielo de Malferit a la zona de la Bassa Roja; l'amplària legal d'esta via pecuària de 37,5 metres i la seua longitud aproximada és de 10.500 metres dins del terme.  
  
7. La major part del paratge es troba qualificada com a zona exterior residual en el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana aprovat pel Govern valencià per mitjà de l'Acord de 26 de juliol de 2000; paral·lelament, hi ha una altra zona reduïda qualificada com a no apta, a causa de la incompatibilitat ambiental existent respecte a l'aprofitament eòlic.  
  
8. Quant als riscos ambientals de l'àmbit avaluat, i d'acord amb les observacions de la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, s'identifiquen els següents:   
  
- El risc potencial d'incendi en la major part de l'espai natural es qualifica com a moderat. Hi ha zones puntuals que presenten diverses categories, que varien des d'extrem fins a greu, baix o molt baix.   
  
- Al sector nord del paratge, entorn del riu Cànyoles i el barranc de la Fosc, i a l'entorn de la Penya Llarga, hi ha risc de despreniment, així com a la zona dels Alts del Pastor.   
- Hi ha dos zones amb erosió actual alta (40-100 t/ha/any): una, a l'entorn del barranc de la Mortera, i una altra zona localitzada al sud-oest, a l'entorn de la Penya Llarga. La zona nord del paratge (pròxima al riu Cànyoles) presenta erosió actual moderada (15-40 t/ha/any), i una zona puntual localitzada a la Bassa Roja presenta erosió actual baixa (<15 t/ha/any). El risc d'erosió potencial és molt alt pràcticament en tot el paratge, i això suposa que, en un futur, les pèrdues de sòl poden ser superiors a les 100 t/ha/any, tal com es desprén de la documentació tècnica avaluada.   
- Pràcticament la totalitat de l'espai presenta una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies de nivell mitjà.  
- D'acord amb el pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre el risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), hi ha dos petites zones dins del grup de risc 1 (probabilitat d'inundació alta amb un període de recurrència menor de 25 anys i amb un calat superior a 80 centímetres) a l'entorn del riu Cànyoles: una zona es localitza al sector nord-oest del paratge, al límit amb el terme municipal de Vallada, i l'altra zona es localitza al sector nord-est, prop de la partida de Coves Blanques.   
9. Tenint en compte que l'àmbit objecte d'estudi per a la implantació del paratge natural es considera acceptable, es recomana que, en un futur, l'Administració competent estudie la possibilitat d'incloure-hi, a través de les diferents figures legalment establides, zones que posseïsquen els mateixos valors ambientals o més alts mereixedores també de protecció, perquè es puguen prendre les mesures de conservació i protecció corresponents.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, tal com es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, el desplegament de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
5. L'article 16.2m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Basant-se en tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el Pla Especial del Paratge Natural Municipal Barranc de la Fosc, al terme municipal de Montesa (València), sempre que es desplegue d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i el projecte de pla especial presentats, i els condicionants i les modificacions establits en l'apartat segon d'esta declaració.   
  
  
Segon   
Se supedita l'execució d'este projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'incorporaran a la normativa del Pla Especial totes les consideracions que s'establixen en l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 24 de juliol de 2008, i en l'informe del Servici Territorial d'Indústria i Innovació de València, amb data 16 de setembre de 2008.   
2. S'ha de revisar la redacció de l'article 5 del Pla Especial i modificar-lo de manera que es complisca el que establix la legislació vigent d'impacte ambiental en relació amb:  
Estaran sotmesos a declaració d'impacte ambiental els plans generals i les seues revisions en tot cas. Igualment, se sotmetran a declaració d'impacte ambiental les modificacions del pla general quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable i els plans parcials i plans especials, incloent-hi les seues modificacions. En conseqüència, es consideraran també revisions i modificacions del pla especial i, per tant, sotmeses a declaració d'impacte ambiental les alteracions dels límits de les zones de protecció que s'hi assenyalen que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat, inclús encara que suposen un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
  
3. S'obtindrà l'informe favorable de la Conselleria de Cultura relatiu a la conformitat de la normativa desplegada en el pla especial amb la normativa de protecció del patrimoni cultural; caldrà d'incorporar al projecte totes les consideracions i modificacions que la Conselleria de Cultura establisca respecte d'això.   
4. Respecte al pla de prevenció i extinció d'incendis, cal obtindre un informe previ favorable del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, i incorporar a la normativa del pla especial totes les consideracions que s'hi establisquen.   
5. L'informe o memòria anual que ha de realitzar l'Ajuntament es presentarà davant de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
6. Abans de la realització del pla d'ús públic del paratge es realitzaran els estudis pertinents que permeten realitzar una regulació adequada d'activitats com ara l'escalada, el senderisme, etc., les quals es prohibiran quan la seua realització impedisca o dificulte la realització normal dels processos biològics de la zona, tal com s'arreplega en la normativa del pla especial. En particular, s'ha de prohibir l'escalada en zones de nidificació de rapaços, quan hi haja comunitats rupícoles d'interés o quan estos usos pertorben el sentit de l'ús adequat i sostenible de l'espai; caldrà obtindre prèviament un informe del Servici de Biodiversitat d'esta conselleria en què s'establiran totes les mesures o consideracions que es consideren oportunes respecte d'això.   
  
7. A més del que establix el pla especial, se sotmetran a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en eixe moment, tant estatal com autonòmica.  
8. D'acord amb les disposicions de l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, "la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals".  
  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret i dels seus interessos.  
  
Quart   
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb les disposicions de l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 8 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno».  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 285/08-AIA.  
Títol: explotació de guatles de posta.  
Promotor: Codornices Guillén, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló).  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a la legalització i l'ampliació de l'explotació avícola de posta.  
Localització: polígon 92, parcel·les 11 i 12, del terme municipal de Traiguera (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a legalitzar parcialment i ampliar una activitat avícola de guatles de posta amb les característiques, d'acord amb la documentació aportada, següents:  
L'activitat consistix en la posta i l'envasament d'ous de guatla. Les guatles s'allotgen en gàbies disposades en bateria. Els ous s'arrepleguen davall de les gàbies sobre cinta transportadora, passen a l'envasament i l'embalatge per a l'expedició posterior als centres de comercialització.  
La superfície de l'explotació és de 13.276 m², en la qual es localitza una nau de 720 m² legalitzada, amb capacitat per a 90.000 guatles i un centre d'envasament de 300 m². Hi ha una segona nau sense legalitzar de 690 m², amb capacitat per a 80.000 guatles, i es pretén construir una tercera nau de 690 m², amb capacitat per a 80.000 guatles. Les naus de posta són de planta rectangular i coberta d'estructura corba. Interiorment, es distribuïxen les gàbies disposades en files, les quals s'ordenen en bateria. La gallinassa s'arreplega sobre cintes transportadores automàtiques localitzades davall de les gàbies, i s'extrau i es deposita directament en camions per a la recollida i gestió fora de l'explotació.  
  
S'estima que les necessitats anuals d'aigua potable a l'explotació pugen a 3.041 m³/any d'aigua de consum animal, i es disposa de concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a explotar un pou amb un cabal autoritzat de 3.000 m³/any.  
La gallinassa generada s'estima en 3.500 t/any per al total de l'explotació, i es retira dos vegades per setmana per una empresa aliena a l'explotació, directament des de les naus fins al camió, sense que es projecte la construcció d'un femer.  
Els cadàvers generats a l'explotació es depositen en les instal·lacions habilitades per a esta finalitat per l'Associació d'Usuaris de Casetes de Castelló.  
Es considera que l'activitat no genera efluents líquids o que hi ha abocament associat a les aigües de neteja.  
Les aigües sanitàries procedents del centre de classificació s'acumularan en fossa sèptica i seran gestionades per una empresa gestora autoritzada i transportada a l'EDAR municipal.  
Les aigües pluvials no s'arreplegaran o es canalitzaran i únicament es construirà una vorera de formigó que evitarà la infiltració d'esta aigua a l'interior i a la fonamentació de les naus.  
No s'aporta informació relativa a la gestió dels residus sanitaris i especials ramaders.  
Es disposarà de ventilació natural per mitjà de carener zenital i finestra contína, així com ventilació forçada per mitjà de cool-system.  
Com a mesures higienicosanitàries, s'hi inclou dotar les finestres de les naus de tela mosquitera, tanca perimetral i arc de desinfecció a l'entrada de l'explotació.  
L'explotació es localitza a més de 4.000 m del nucli de població i a més de 1.000 m d'altres explotacions de la mateixa espècie.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient relatiu a la declaració d'impacte ambiental s'inicia amb data 29 de setembre de 2008, amb la remissió per l'Ajuntament de Traiguera del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat en el DOCV núm. 5816, de 29 de juliol de 2008, en el tauler d'edictes de l'Ajuntament, i s'ha notificat als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
  
2. Informes sectorials i documentació complementària  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:  
  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 16 de gener de 2009, del qual s'extrauen les consideracions següents:  
- No hi ha afecció al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia ni incidència en el règim de corrents.  
- El sistema de tractament de les aigües residuals no es considera adequat, ja que no es pot assegurar que l'abocament no haja de tindre un impacte negatiu sobre el medi receptor.  
- Queda prohibit l'abocament de qualsevol residu líquid que puga generar-se.  
- El subministrament d'aigua procedix de pou propi autoritzat per a 3.000 m³/any, ús industrial, i necessita 2.873 m³/any per a animals i 0,1 l/dia per al personal (5 operaris).  
- Resolució favorable sobre la qualificació i informe de la Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrat de Castelló, en sessió celebrada amb data 28 d'abril de 2008.  
- Certificat de compatibilitat urbanística municipal amb data 11 de juny de 2007.  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, d'acord amb el que establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, del Sòl no Urbanitzable, amb data 24 de setembre de 2007.  
- Informe favorable de la tècnica municipal amb data 26 de novembre de 2007.  
- Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat amb data 11 de desembre de 2007.  
- Informe favorable de la secretària municipal amb data 19 de febrer de 2008.  
- Informe favorable de l'Alcaldia amb data 20 de febrer de 2008.  
- Sol·licitud de l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en relació amb la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, amb data de registre d'entrada de 5 de maig de 2008.  
- Contracte de retirada de gallinassa per l'empresa representada per Jesús Crespo Lafuente, per a destinar-la com a adob orgànic, amb data 2 de gener de 2005. El termini de vigència del contracte és d'un any.  
Afeccions legals  
El sòl en què s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable d'interés i s'hi permet l'ús ramader, segons les normes subsidiàries de planejament urbanístic municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o cap altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
L'explotació es localitza en direcció NE respecte al nucli de població, inserida en una zona agrícola de secà dedicada principalment al cultiu d'olivera. Segons la cartografia temàtica d'esta conselleria, litològicament es caracteritza per estar inserida en una zona constituïda per cudols, graves, arenes i argiles, fisiogràficament es tracta d'una zona fortament ondulada, la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana, el risc d'erosió actual i potencial és baix (pèrdua de 7-15 t/ha/any), no hi ha risc de solsida ni d'inundació.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs i els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són:  
- L'aire, per contaminació associada a la emissió de partícules sòlides en suspensió o gasos associats a la gallinassa generada.  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per contaminació associada a lixiviació de la gallinassa o abocament incontrolat de qualsevol tipus de residus.  
- Sòl, per alteració de les seues propietats físiques o biològiques durant la fase d'obres, per compactació i pèrdua de permeabilitat.  
  
Entre les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou, per a minimitzar l'impacte visual, utilitzar tant materials com colors que harmonitzen amb l'entorn i amb l'arquitectura tradicional de la zona.  
Atenent les característiques del medi i de l'activitat, esta es considera viable des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, l'activitat avícola de guatles de posta, localitzada al polígon 92, parcel·les 11 i 12, del terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per Codornices Guillén, SL, sempre que es desplegue d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
  
1. Tal com establix l'article 55 de la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, l'explotació ha de disposar de femer de solera de formigó impermeabilitzada, amb prou capacitat per a emmagatzemar la gallinassa abans de la retirada posterior per una empresa aliena a l'explotació, i també de pou de recollida dels possibles lixiviats que puguen generar-se, que s'incorporarien novament al muntó.  
2. Ha de justificar la impermeabilització de les soleres de les naus, de manera que s'assegure la impossibilitat de generar-se problemes de contaminació per percolació.  
3. Ha de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, relatiu a la legalització i l'ampliació de l'explotació.  
  
4. Ha de disposar de contracte subscrit amb gestor autoritzat per a la retirada d'aigües residuals de la fossa sèptica.  
5. Ha de disposar d'autorització de l'EDAR municipal per a poder traslladar les aigües residuals generades, així com justificants del trasllat periòdic de les aigües residuals generades.  
6. Ha d'identificar-se l'empresa gestora encarregada de la retirada dels residus perillosos que es generen a l'explotació i disposar de contracte subscrit a este efecte.  
7. Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb les disposicions de l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 10 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 17 de setembre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6902, del 14-11-2012 (2012/10370)

RESOLUCIÓN de 17 de septiembre del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la que se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Aielo de Malferit y Traiguera. Expendiente número 263/08 AIA y 285/08 AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6902

Fecha DOGV
:   14-11-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/10370

CVE


Fecha del documento
:   17-09-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Aielo de Malferit](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de septiembre del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la que se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Aielo de Malferit y Traiguera. Expendiente número 263/08 AIA y 285/08 AIA. [2012/10370]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 263/08 Aielo de Malferit y AIA 285/08 AIA Traiguera.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Datos del proyecto en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica  
Expediente: 263/2008-AIA.  
Título: Plan Especial del Paraje Natural Municipal Barranco de la Fosch.  
Promotor: Ayuntamiento de Montesa (Valencia).  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Localización: el paraje limita al norte con el río Cànyoles, al sur con el término de Aielo de Malferit, al oeste con el término de Vallada, y por el este, se ha seguido una línea que une distintos picos con el objeto de delimitar un área cerrada.   
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El objeto del presente proyecto de plan especial es garantizar la protección del paraje natural municipal denominado barranco de la Fosch, de 604,74 hectáreas de superficie, según se desprende de los datos aportados en el estudio de impacto ambiental, fundamentalmente por lo que respecta a la conservación y mejora del estado de los recursos naturales, los ecosistemas y las especies presentes en el mismo, al constituir un enclave de gran valor natural para el municipio de Montesa; respondiéndose a su vez, a la necesidad de mantener una de las áreas de esparcimiento para la población. Por tanto, para la consecución de todo ello, en el ámbito del plan especial propuesto, se establece el marco que regulará el régimen del espacio natural, los usos y actividades permitidas y prohibidas, así como el uso público del mismo.   
El presente proyecto, se redacta al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana; constituyendo uno de los Planes Especiales previstos en los artículos 177 y siguientes del Reglamento de Gestión Territorial y Urbanística aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell.   
El paraje natural municipal propuesto, se ubicaría en el suroeste del término municipal de Montesa, correspondiéndose con una gran parte del monte de utilidad pública núm. 78 La Umbría; concretamente, el ámbito territorial que ocuparía, incluiría las parcelas catastrales que a continuación se enumeran:  
- Polígono 11: parte de las parcelas 9008 y 9009.  
- Polígono 12: parcelas 37, 51, 52, 60, 61, 62, 9003, 9011, 9012, 9009, 9006, 9007, 9010, 9002, 9014 y parte de las parcelas 1, 9004 y 9005.  
Constituyendo, los límites del paraje los siguientes:  
- Por el norte: limitaría con el dominio público hidráulico del río Cànyoles, desde el límite con el término municipal de Vallada hasta la partida de Coves Blanques, ajustándose al límite de las parcelas de cultivo situadas al sur del cauce (parcelas 55 y 56 del polígono 12).  
- Por el este: de norte a sur, este límite parte desde la desembocadura del Barranc de la Mortera en el río Cànyoles, siguiendo por línea de cumbre hasta la confluencia con el Azagador de la Llomba. Seguidamente prosigue por dicho azagador hasta llegar al Camí de Montesa a Aielo de Malferit, por el que continúa bordeando las parcelas de cultivo situadas junto al mismo, en la partida de la Bassa Roja (parcelas 4, 5, 6, 9, 10, 11 y 12 del polígono 12). Finalmente desde el perímetro de la parcela 12, enlaza con el camino de la Bassa Roja, que a su vez, actúa en parte como límite sur del paraje.  
- Al sur: de este a oeste el límite coincide inicialmente con el Camí de la Bassa Roja, hasta llegar a la altura de la parcela 38 del polígono 12, situada en la partida de la Foia Redona, cuyas subparcelas "a", "h" y "j" actúan como linde del paraje.  
- Hacia el oeste limita con el término municipal de Vallada.  
El planeamiento urbanístico vigente en el municipio de Montesa está constituido por las normas subsidiarias aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo el 27 de septiembre 1988; calificándose como suelo no urbanizable los terrenos afectados por el paraje natural municipal; distinguiéndose diferentes categorías, según se desprende de la documentación técnica aportada por el promotor del proyecto, y del certificado municipal, suscrito por la secretaria y el alcalde de Montesa, de fecha 22 de mayo de 2008:   
- Suelo no urbanizable común: se corresponde con parcelas de cultivo prácticamente abandonadas en la actualidad y que se encuentran localizadas en la partida de la Fosch.  
- Suelo no urbanizable con especial protección forestal: en el resto del espacio referido.  
El presente plan especial, a efectos urbanísticos, modifica las dos calificaciones existentes; por un lado, suprime la categoría de suelo no urbanizable común que afecta al sector del paraje localizado en la partida de la Fosch, integrándolo en la misma calificación que afecta al resto del espacio, con el objeto de obtener una mayor racionalidad en la ordenación, ya que, actualmente en dicho sector, no se desarrolla actividad agrícola, presentando las mismas características que en el resto de la superficie. Una segunda modificación consistiría en el cambio de la calificación de suelo no urbanizable de especial protección forestal por la de suelo no urbanizable protegido-paraje natural municipal. Por lo tanto, a efectos urbanísticos, se califica la totalidad del paraje natural municipal como suelo no urbanizable protegido-paraje natural municipal. Ajustándose dicha clasificación a lo establecido en el artículo 4.2 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat del Suelo No Urbanizable por el que se podrán calificar como suelo no urbanizable protegido aquellos terrenos que alberguen valores naturales, paisajísticos o culturales cuya restauración, conservación o mantenimiento convenga al interés público local.  
Con respecto a la ordenación efectuada en el plan especial, se ha considerado la totalidad del espacio como una única zona, área forestal; configurándose una única unidad ambiental homogénea, justificándose en base a que dentro del espacio no existe presencia de ningún tipo de infraestructura; lo que a su vez, y considerando la complicada accesibilidad al interior del mismo debido a la morfología del terreno y a la escasez de red viaria, la posibilidad de implantar instalaciones de uso público, se ve muy limitada. Por todo ello, el régimen de usos permitidos y prohibidos será el mismo para todo el ámbito del plan especial, no existiendo diferenciación en este sentido dentro de sus límites, no siendo necesario, en consecuencia, establecer diferentes categorías de protección.  
En cuanto al contenido de la normativa reguladora de los usos y de la gestión del paraje, se establecen dos apartados fundamentales. En el primero de ellos, se establecen las normas generales para la protección de recursos generales y la regulación de determinadas actividades susceptibles de incidir en el medio natural; y en el segundo apartado normativo se establecen normas específicas dirigidas a la protección de los espacios en función de los valores que presentan.  
Tramitación administrativa  
En fecha 18 de septiembre de 2008, el Área de Espacios Naturales, de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, remitió al Área de Evaluación Ambiental, el presente proyecto, incluyéndose el correspondiente estudio de impacto ambiental, proyecto de plan especial y expediente administrativo, constituido por los certificados e informes que a continuación se detallan:   
1. Informe suscrito por el comisario de aguas, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 24 de julio de 2008, en el que, entre otras cuestiones, se señalan las que a continuación se transcriben:   
- La Ley 11/2005 de 22 de junio, por la que se modifica la ley 10/2001, de 5 de julio, del Plan Hidrológico Nacional, recoge en el Anexo II, de listado de inversiones, entre otras actuaciones, la presa de Montesa, estando dichas actuaciones declaradas de interés general del Estado . Dichas obras se sitúan en la zona o próximas al ámbito territorial del proyecto de plan especial del paraje natural y por tanto, la declaración del mismo y las actuaciones y usos recogidos en su normativa, deben ser compatibles inequívocamente con la ejecución y explotación de estas obras.  
- En el Plan Hidrológico de Cuenca del Júcar, aprobado por el Real Decreto 1664/1998, de 24 de julio, en el Catálogo de Infraestructuras Básicas del Plan, en las actuaciones de defensa contra las inundaciones, aparece control de inundaciones en el río Canyoles, presa de Montesa.  
- Deben quedar a salvo todas las competencias que la legislación vigente atribuye al Estado en relación con el dominio público hidráulico.  
- Por tratarse de un paraje natural relacionado con los recursos hídricos, se deberá garantizar la participación de la Confederación Hidrográfica del Júcar en los órganos de gobierno y gestión del mismo.   
2. Certificado municipal de fecha 26 de mayo de 2008, suscrito por la secretaria-interventora y el alcalde de la localidad de Montesa, en el que se expone el acuerdo adoptado por el Pleno en la sesión extraordinaria celebrada el 22 de mayo de 2008, relativo a la aprobación del proyecto y, consecuentemente, la decisión de iniciar la tramitación de la declaración como paraje natural municipal El Barranco de la Fosch, situado en el término municipal de Montesa.   
3. Certificado municipal de fecha 9 de septiembre de 2008, suscrito por la secretaria-interventora del Ayuntamiento de Montesa, en el que se expone que el procedimiento de exposición al público del presente proyecto de plan especial se ha efectuado mediante la inserción del correspondiente edicto en el DOCV número 5.807, de fecha 16 de julio de 2008; sin que se haya presentado alegación ninguna al respecto.   
4. Criterio de conformidad positivo, emitido por la Dirección General de Gestión del Medio Natural, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 29 de mayo de 2008, en el que se resuelve informar favorablemente la iniciativa del Ayuntamiento para la declaración de paraje natural municipal del espacio referido, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 4 del Decreto 161/2004, del Gobierno Valenciano, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales; de acuerdo con el informe técnico del Área de Espacios Naturales, de fecha 13 de febrero de 2008, en el que se informa favorablemente dicha iniciativa, al cumplir esta con los preceptos del artículo 3 del Decreto 161/2004 de Regulación de los Parajes Naturales Municipales y presentar el enclave especiales valores naturales de interés local que justifican su protección, al amparo de lo establecido en el artículo 9 de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana; estimándose igualmente, en el mismo, que la delimitación territorial del espacio propuesto es adecuado para garantizar la protección de dicho paraje.   
5. Informe del Área de Industria e Innovación, de la Conselleria de Industria, Comercio e Innovación, de fecha 24 de junio de 2008, en el que se indica "que actualmente se encuentra en tramitación el Plan Especial de Ordenación Urbanística para el aprovechamiento minero relativo a la solicitud de concesión de explotación derivada del permiso de investigación Paula, número 2850, que afecta al término municipal de Montesa, sobre las cuadrículas mineras definidas por las coordenadas geográficas que se transcriben a continuación, estando el citado expediente en el momento actual pendiente del anuncio de la Dirección General de Industria e Innovación, relativo a la Resolución de 8 de mayo de la Conselleria de Industria, Comercio e Innovación.  
Vértice Geográficas Europeas  
PP 38º 56' 0,00'' N 0º 38' 0,00'' W  
1 38º 56' 0,00'' N 0º 37' 0,00'' W  
2 38º 55' 20,00''N 0º 37' 0,00'' W  
3 38º 55' 20,00''N 0º 38' 0,00'' W  
6. Informe del Servicio Territorial de Industria e Innovación de Valencia, de fecha 16 de septiembre de 2008; indicándose, las consideraciones que a continuación se transcriben:  
- Respecto a los derechos mineros existentes en el término municipal de Montesa:  
- Cantera Áridos Mangay, núm. 1160.  
- Permiso de investigación Paula, núm. 2850  
- Solicitud de concesión de explotación derivada Paula, núm.2850, tramitándose actualmente junto al Plan Especial de Ordenación Urbanística.   
- Respecto al artículo 122 de la ley 22/1973 de Minas: "Cualquier prohibición contenida en los instrumentos de ordenación sobre actividades incluidas en la Ley de Minas deberá ser motivada y no podrá ser de carácter genérico".  
- El artículo 451 del vigente Decreto 67/2006, de 19 de mayo del Consell por el que se aprueba el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, correspondiente al Título VII. Intervención en el uso del suelo, establece en relación con la explotación de la cantera, en su punto 2 (artículo 451.2) que: "Las fincas deberán contar con la superficie mínima que se establezca, de manera justificada y motivada en el planeamiento. Siendo imprescindible el establecimiento de un perímetro de al menos 500 metros de ancho alrededor de todo el ámbito de la cantera, con prohibición expresa del uso residencial".   
- Igualmente se informa que podría serle también de aplicación con respecto a canteras autorizadas, el artículo 4 del Decreto 2414/1961, de 30 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y peligrosas, que establece lo siguiente:  
"Estas actividades deberán supeditarse, en cuanto a su emplazamiento, a lo dispuesto sobre el particular en las ordenanzas municipales y en los planes de urbanización del respectivo Ayuntamiento, y para el caso que no existiesen tales normas, la Comisión provincial de Servicios Técnicos señalará el lugar adecuado donde haya de emplazarse, teniendo en cuanta lo que aconsejen las circunstancias especiales de la actividad de que se trate, la necesidad de su proximidad al vecindario, los informes técnicos y la aplicación de medidas correctoras. En todo caso, las industrias fabriles que deban ser consideradas como peligrosas o insalubres, solo podrán emplazarse, como regla general, a una distancia de 2000 metros a contar desde el núcleo más próximo de población agrupada"  
Dicho precepto es aplicable al supuesto planteado, toda vez que en la Comunitat Valenciana, conforme señala la Disposición final Cuarta de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, únicamente deja de ser aplicable el Título II del referido decreto 2414/1961. Es importante tener en cuenta que el referido artículo 4 no se encuentra en el Título II, por lo que es perfectamente aplicable.   
- El artículo 18 de la Ley 10/2004, del suelo no urbanizable, prevé la zonificación, delimitándose "zonas que no sean posible la explotación de canteras, extracciones de áridos o tierras, o con recursos geológicos o hidrogeológicos".  
- Tanto la Ley Urbanística Valenciana (Ley 16/2005, de 30 de diciembre), como el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial Urbanística (Decreto 67/2006, de 12 de mayo) establecen los planos de información, las cartografías temáticas y la documentación gráfica.  
- Consecuentemente, se informa favorablemente en el caso que el presente plan especial contemple todos y cada uno de los derechos mineros adjuntados y se cumpla estrictamente con la normativa urbanística en cuanto a perímetros de protección, Cartografía de los recursos minerales existentes en el término municipal, etc., así con el artículo 122 de la vigente Ley de Minas.  
Solicitud de informes o documentación complementaria  
En fechas 3, 6 y 8 de octubre de 2008, de acuerdo con lo establecido en el artículo 18 del Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental (aprobado por el Decreto 162/1990 de 15 de octubre), se efectúa consulta al Servicio de Biodiversidad, Servicio de Gestión Forestal y Dirección General del Paisaje, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda; en relación con los impactos ambientales que pueden derivarse del mencionado proyecto, solicitándose informe en el que se presenten cuantas propuestas o consideraciones, que en materia de su competencia, los citados organismos, estimen convenientes efectuar para una mayor defensa y protección del medio ambiente.  
No obstante, únicamente consta en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, la remisión del Informe elaborado por el Servicio de Biodiversidad, de fecha 10 de octubre de 2008, por el que se suscribe que revisado el estudio de impacto ambiental, no existe ningún inconveniente por su parte, para la aprobación del plan especial.  
Consideraciones ambientales  
1. En el estudio de impacto ambiental se ha desarrollado una descripción de los principales elementos del medio existentes en la zona de estudio; algunas de cuyas características se indican a continuación:  
- Desde el punto de vista fisiográfico, el ámbito de estudio se corresponde prácticamente en su totalidad, con la categoría de montañoso (pendientes mayores al 30 %, con grandes desniveles). No obstante, existen otras categorías que varían desde laderas acentuadas (pendientes 30-45 %), en una pequeña zona situada al sur del paraje; laderas moderadas (pendientes 15-30 %) en el entorno del barranco de la Mortera (sector noreste), y la categoría fuertemente ondulado (pendientes 8-15%), caracterizando la zona sureste del paraje.  
- Desde el punto de vista hidrológico, el barranco de la Fosch es el principal cauce existente dentro del ámbito de estudio, recorriendo gran parte del paraje; tributando al mismo, el resto de barrancos y torrentes del espacio, entre los que cabe destacar el barranc de la Llobera, barranc de la Cova Murada, barranc de la Font del Meló, barranc de Primo y barranc de la Foia Redona. Dentro del espacio también se encuentra el manantial font del Meló aproximadamente a 3 kilómetros del inicio del sendero SL-CV 61.  
- La vegetación existente en el espacio es la típica vegetación mediterránea; teniendo en cuenta que la zona se ha visto afectada por distintos incendios, el último de los cuales, en 1994, quemó gran parte del monte público, lo que ha propiciado el desarrollo de gran parte de la vegetación actual.   
No obstante, es de destacar la presencia de una serie de endemismos como el palmito, madroño, fresno, mirto, tomillo, pimentero, etc., entre otras especies recogidas en la Orden 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca sobre protección de especies endémicas o amenazadas.  
- Respecto a la fauna y los mamíferos presentes en el espacio natural, tomando como referencia la información procedente del Banco de Datos de Biodiversidad de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, están representadas varias especies de anfibios, reptiles y mamíferos incluidos en el Catálogo Valenciano de Fauna Amenazada, tanto dentro de la categoría de protegidas, como de vulnerables.  
- Actualmente el espacio no forma parte de ningún parque natural, zona de especial protección para las aves (ZEPA), Lugar de Interés Comunitario (LIC) ni otras figuras de protección contempladas en la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos. Tampoco está catalogado como zona húmeda, ni tiene ninguna microrreservas declarada en su interior.  
2. Dentro del ámbito territorial del paraje natural municipal no se ha identificado ningún elemento catalogado por el Área de Patrimonio Cultural de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano dentro de sus diferentes categorías (yacimientos arqueológicos, bienes de interés cultural y bienes etnológicos).  
3. Los usos y aprovechamientos que tienen lugar en la actualidad en el ámbito del paraje natural municipal son los siguientes:  
- Dentro del aprovechamiento agroforestal, se desarrollan principalmente los aprovechamientos cinegético y apícola. Respecto al aprovechamiento cinegético, la zona de estudio está incluida en el coto privado de caza menor La Fosch, gestionado por la Sociedad de Cazadores de Montesa, siendo su superficie de 1.387 hectáreas.   
- Por lo que respecta al aprovechamiento de pastos, en la actualidad no se desarrolla dentro del ámbito del paraje natural municipal, aunque sí que existe aprovechamiento muy próximo al linde este del paraje, por la zona de la Bassa Roja.   
- Tampoco se desarrolla actualmente la actividad agrícola.  
- Existe recolección de setas en el sector este, en la partida de la Bassa Roja.  
- Dentro del ámbito del paraje se desarrollan diversos deportes de montaña, entre ellos el senderismo y la escalada.  
4. En cuanto a las vías de comunicación, no existe ninguna carretera ni pista asfaltada en el ámbito de estudio, únicamente discurren varios caminos por su interior, distinguiéndose los siguientes:  
- Camí de Montesa a Aielo de Malferit.  
- Camí del Mal Passet.  
- Camí de la Bassa Roja.  
El paraje también es atravesado por el sendero local, SL-V61, de 1,5 kilómetros de longitud, que discurre paralelo al barranc de la Fosch.  
5. El paraje natural municipal no está atravesado por ninguna línea eléctrica de alta tensión, ni red de telecomunicaciones.  
6. Dentro del ámbito del paraje discurre el Cordel de Enguera a Aielo de Malferit, el cual, actúa como parte del límite este del espacio, coincidiendo en gran parte con el Camí de Montesa a Aielo de Malferit en la zona de la Bassa Roja; siendo de 37,5 metros la anchura legal de esta vía pecuaria y 10.500 metros su longitud aproximada dentro del término.  
7. La mayor parte del paraje se encuentra calificada como zona exterior residual en el Plan Eólico de la Comunitat Valenciana aprobado por el Gobierno Valenciano mediante Acuerdo de 26 de julio de 2000; paralelamente, existe otra reducida zona calificada como No Apta, debido a la incompatibilidad ambiental existente con respecto al aprovechamiento eólico.  
8. En cuanto a los riesgos ambientales existentes en el ámbito evaluado, y de acuerdo con lo observado en la cartografía temática de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, se identifican los siguientes:   
- El riesgo potencial de incendio en la mayor parte del espacio natural se califica como moderado; existiendo zonas puntuales que presentan diversas categorías, que varían desde extremo, hasta grave, bajo o muy bajo.   
- En el sector norte del paraje, en torno al río Cànyoles y el barranc de la Fosch; y en el entorno de la Penya Llarga, existe riesgo de desprendimiento. Asi como en la zona de los Alts del Pastor.   
- Existen dos zonas con erosión actual alta (40-100 t/ha/año), una en el entorno del barranc de la Mortera y otra zona localizada al suroeste, en el entorno de la Penya Llarga. La zona norte del paraje (próxima al río Cànyoles) presenta erosión actual moderada (15-40 Tn/ha/año) y una zona puntual localizada en la Bassa Roja, presenta erosión actual baja (<15 t/ha/año). Siendo el riesgo de erosión potencial muy alto en prácticamente todo el paraje, lo que supone que en un futuro, las pérdidas de suelo pueden ser superiores a las 100 t/ha/año, según se desprende de la documentación técnica evaluada.   
- La práctica totalidad del espacio presenta una vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas de nivel medio.  
- De acuerdo con el plan de acción territorial de carácter sectorial sobre el riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), existen dos pequeñas zonas dentro del grupo de riesgo 1 (probabilidad de inundación alta con un periodo de recurrencia menor de 25 años y con un calado superior a 80 centímetros), en el entorno del río Cànyoles: una zona se localiza en el sector noroeste del paraje, en el límite con el término municipal de Vallada y la otra zona se localiza en el sector noreste, cerca de la partida de Coves Blanques.   
9. Teniendo en cuenta que el ámbito objeto de estudio para la implantación del paraje natural se considera aceptable, se recomienda que, en un futuro, se estudie, por la administración competente, la posibilidad de incluir, a través de las diferentes figuras legalmente establecidas, zonas que posean iguales o mayores valores ambientales merecedoras, también, de protección para que puedan adoptarse medidas de conservación y protección correspondientes a las mismas.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
3. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, desarrollo de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
4. El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
5. El articulo 16.2.m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
En base a todo lo anteriormente expuesto y, en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Especial del Paraje Natural Municipal Barranco de la Fosch, en el término municipal de Montesa (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y el proyecto de plan especial presentados, y los condicionantes y modificaciones establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.   
  
Segundo   
Se supedita la ejecución del presente proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se incorporará a la normativa del plan especial todas aquellas consideraciones que se establecen en el informe de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 24 de julio de 2008; y en el informe del Servicio Territorial de Industria e Innovación de Valencia, de fecha 16 de septiembre de 2008.   
2. Deberá revisarse la redacción del artículo 5 del Plan Especial y proceder a su modificación, de forma que se dé cumplimiento a lo establecido en la vigente legislación de impacto ambiental en relación a:  
Estarán sometidos a declaración de impacto ambiental los planes generales y sus revisiones, en todo caso. Igualmente se someterán a declaración de impacto ambiental las modificaciones del plan general cuando afecten a suelo clasificado como no urbanizable, y los planes parciales y planes especiales, Incluyendo sus modificaciones. En consecuencia se considerarán también revisiones y modificaciones del plan especial, y por tanto sometidas a declaración de impacto ambiental las alteraciones de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pueda introducir el planeamiento que se apruebe con posterioridad, incluso aunque supongan un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.  
3. Se obtendrá informe favorable de la Conselleria de Cultura relativo a la conformidad de la normativa desarrollada en el plan especial con la normativa de protección del patrimonio cultural; debiendo incorporarse en el proyecto todas las consideraciones y modificaciones que la Conselleria de Cultura establezca al respecto.   
4. Respecto al plan de prevención y extinción de incendios, se deberá obtener, informe previo favorable del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, incorporándose en la normativa del plan especial todas las consideraciones que se establezcan en el mismo.   
5. El informe o memoria anual que debe realizar el Ayuntamiento, se presentará ante el Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
6. Con anterioridad a la realización del plan de uso público del paraje se realizarán los estudios pertinentes que permitan realizar una adecuada regulación de actividades tales como la escalada, el senderismo, etc.; prohibiéndose tales actividades cuando su realización impida o dificulte la normal realización de los procesos biológicos de la zona, tal y como se recoge en la normativa del plan especial. En particular, deberá prohibirse la escalada en zonas de nidificación de rapaces, cuando existan comunidades rupícolas de interés o cuando dichos usos perturben el sentido de la utilización adecuada y sostenible del espacio; debiendo obtenerse, previamente, informe del Servicio de Biodiversidad de esta Conselleria, en el que establecerán todas aquellas medidas o consideraciones que se estimen oportunas al respecto.   
7. Además de lo establecido en el plan especial se someterán a evaluación de impacto ambiental todos los proyectos, planes y actuaciones cuando así lo determine la legislación vigente en ese momento, tanto estatal como autonómica.  
8. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 35 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental: «La vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas por la Agencia del Medio Ambiente corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales".  
  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 8 de junio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno».  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 285/08-AIA.  
Título: Explotación de codornices de puesta.  
Promotor: Codornices Guillén, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Traiguera (Castellón).  
Objeto del proyecto: obtener la licencia ambiental para la legalización y ampliación de la explotación avícola de puesta.  
Localización: polígono 92, parcelas 11 y 12, del término municipal de Traiguera (Castellón).  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para legalizar parcialmente y ampliar una actividad avícola de codornices de puesta, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La actividad consiste en la puesta y envasado de huevos de codorniz. Las codornices se alojan en jaulas dispuestas en batería. Los huevos son recogidos bajo las jaulas sobre cintas transportadora, pasando a su envasado y embalado para su posterior expedición a los centros de comercialización.  
La superficie de la explotación es de 13.276 m², en la que se localiza una nave de 720 m² legalizada, con capacidad para 90.000 codornices y un centro de envasado de 300 m². Existe una segunda nave sin legalizar de 690 m², con capacidad para 80.000 codornices, pretendiéndose construir una tercera nave de 690 m², con capacidad para 80.000 codornices. Las naves de puesta son de planta rectangular, y cubierta de estructura curva. Interiormente, se distribuyen las jaulas dispuestas en filas, las cuales se ordenan en batería. La gallinaza se recoge sobre cintas transportadoras automáticas localizadas bajo las jaulas, siendo extraída y depositada directamente en camiones para su recogida y gestión fuera de la explotación.  
Se estima que las necesidades anuales de agua potable en la explotación ascienden a 3.041 m³/año de agua de consumo animal, disponiéndose de Concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar para explotar un pozo con un caudal autorizado de 3.000 m³/año.  
La gallinaza generada se estima en 3.500 Tm/año para el total de la explotación, siendo retirada dos veces por semana por empresa ajena a la explotación, directamente de las naves hasta el camión, sin que se proyecte la construcción de estercolero.  
Los cadáveres generados en la explotación son depositados en las instalaciones habilitadas para tal fin por la Asociación de Usuarios de Casetas de Castellón.  
Se considera que la actividad no genera efluentes líquidos, o existiendo vertido asociado a las aguas de limpieza.  
Las aguas sanitarias procedentes del centro de clasificación se acumularán en fosa séptica, siendo gestionadas por empresa gestora autorizada y transportada a la EDAR municipal.  
Las aguas pluviales no se recogerán o canalizarán, construyendo únicamente una acera de hormigón, que evitará la infiltración de esta agua al interior y a la cimentación de las naves.  
No se aporta información relativa a la gestión de los residuos sanitarios y especiales ganaderos.  
Se dispondrá de ventilación natural mediante caballete cenital y ventana corrida, así como ventilación forzada mediante cool-system.  
Como medidas higiénico-sanitarias, se incluye dotar a las ventanas de las naves de tela mosquitera, vallado perimetral y arco de desinfección a la entrada de la explotación.  
La explotación se localiza a más de 4.000 m del núcleo de población y a más de 1.000 m de otras explotaciones de la misma especie.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente relativo a la declaración de impacto ambiental se inicia en fecha 29 de septiembre de 2008, con la remisión por el Ayuntamiento de Traiguera, del proyecto, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado en el DOCV núm. 5.816 de 29 de julio de 2008, en el tablón de edictos del Ayuntamiento y notificado a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
2. Informes sectoriales y documentación complementaria  
Los informes incluidos en el expediente se recogen a continuación:  
- Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 16 de enero de 2009, del que se extrae las siguientes consideraciones:  
- No existe afección al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía ni incidencia en el régimen de corrientes.  
- El sistema de tratamiento de las aguas residuales no se considera adecuado, ya que no puede asegurarse que el vertido no vaya a tener un impacto negativo sobre el medio receptor.  
- Queda prohibido el vertido de cualquier residuo líquido que pueda generarse.  
- El suministro de agua procede de pozo propio autorizado para 3.000 m³/año, uso industrial, necesitando 2.873 m³/año para animales y 0,1 l/día para el personal (5 operarios).  
- Resolución favorable sobre la calificación e informe de la Comisión Territorial de Análisis Ambiental Integrado de Castellón, en sesión celebrada en fecha 28 de abril de 2008.  
- Certificado de compatibilidad urbanística municipal de fecha 11 de junio de 2007.  
- Informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, de acuerdo a lo establecido en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre de la Generalitat Valenciana, de Suelo No Urbanizable, de fecha 24 de septiembre de 2007.  
- Informe favorable de la técnico municipal de fecha 26 de noviembre de 2007.  
- Informe favorable del inspector sanitario de la Conselleria de Sanidad de fecha 11 de diciembre de 2007.  
- Informe favorable de la secretaria municipal de fecha 19 de febrero de 2008.  
- Informe favorable de la Alcaldía de fecha 20 de febrero de 2008.  
- Solicitud del informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en relación a la ley 4/98 de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano de fecha de registro de entrada de 5 de mayo de 2008.  
- Contrato de retirada de gallinaza por la empresa representada por Jesús Crespo Lafuente, para destinarlo como abono orgánico, de fecha 2 de enero de 2005. El plazo de vigencia del contrato es de un año.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable de interés, permitiéndose el uso ganadero, según normas subsidiarias de planeamiento urbanístico municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
La explotación se localiza en dirección NE respecto al del núcleo de población, inserta en una zona agrícola de secano, dedicada principalmente al cultivo de olivo. Según la cartografía temática de esta Conselleria, litológicamente se caracteriza por estar inserta en una zona constituida por cantos, gravas, arenas y arcillas, fisiográficamente se trata de una zona fuertemente ondulada, la vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es media, el riesgo de erosión actual y potencial es bajo (pérdida de 7-15 Tm/ha/año), no existe riesgo de deslizamiento ni de inundación.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, ya que se ubica en un entorno con un grado de naturalidad escaso, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto:  
- El aire, por contaminación asociada a la emisión de partículas sólidas en suspensión o gases asociados a la gallinaza generada.  
- Las aguas superficiales y subsuperficiales, por contaminación asociada a lixiviación de la gallinaza o vertido incontrolado de cualquier tipo de residuos.  
- Suelo, por alteración de sus propiedades físicas o biológicas, durante la fase de obras, por compactación y pérdida de permeabilidad.  
Entre las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental se incluye, para minimizar el impacto visual, utilizar tanto materiales como colores que armonicen con el entorno y con la arquitectura tradicional de la zona.  
Atendiendo a las características del medio y de la actividad, esta se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad avícola de codornices de puesta, localizada en el polígono 92, parcelas 11 y 12, del término municipal de Traiguera (Castellón), promovido por Codornices Guillén, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Tal y como establece el art. 55 de la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana la explotación deberá disponer de estercolero de solera de hormigón impermeabilizada, con capacidad suficiente para almacenar la gallinaza antes de su retirada posterior por empresa ajena a la explotación, debiendo disponer de poceta de recogida de los posibles lixiviados que pudieran generarse, que se incorporarían de nuevo al montón.  
2. Deberá justificar la impermeabilización de las soleras de las naves, de manera que se asegure la imposibilidad de generarse problemas de contaminación por percolación.  
3. Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano, relativo a la legalización y ampliación de la explotación.  
4. Deberá disponer de contrato suscrito con gestor autorizado para la retirada de aguas residuales de la fosa séptica.  
5. Deberá disponer de autorización de la EDAR municipal para poder trasladar las aguas residuales generadas, así como justificantes del traslado periódico de las aguas residuales generadas.  
6. Deberá identificarse la empresa gestora encarga de la retirada de los residuos peligrosos que se generan en la explotación y disponer de contrato suscrito a tal efecto.  
7. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 10 de junio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno».  
  
Valencia, de 17 de septiembre de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML