Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3011, del 11-06-1997 (1997/8181)

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 1997, del director general per al Desenvolupament Sostenible de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3011

Data del DOGV
:   11-06-1997

Secció del DOGV
:   ALTRES ANUNCIS - MEDI AMBIENT

Número del document
:   1997/8181

CVE


Data del document
:   16-05-1997

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 1997, del director general per al Desenvolupament Sostenible de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i el Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la declaració d'impacte ambiental.
  
  
Seguint la mateixa línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i el reglament que té, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la declaració d'impacte ambiental, i en particular, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Per tot això, resolc:
  
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, les declaracions d'impacte ambiental relacionades en l'annex.
  
  
València, 16 de maig de 1997.- El director general per al Desenvolupament Sostenible: Ricardo Jiménez Peydró.
  
  
  
  
Declaració d'impacte ambiental
  
  
Vist l'expedient 231/96-AIA referent al projecte del gasoducte de transport entre Callosa del Segura i Cartagena, en el tram que correspon a la província d'Alacant, que afecta els termes municipals de Callosa del Segura, Redován, Bigastro, Orihuela i Pilar de la Horadada, promogut per Enagas SA.
  
Vist que l'expedient del gasoducte Cartagena-Orihuela s'incoa mitjançant una consulta prèvia efectuada l'1 de febrer de 1995 per l'empresa adjudicatària de l'esmentat projecte. La documentació presentada va ser la cartografia a escala 1:200.000 i s'hi proposen dos corredors alternatius que podríem denominar est i oest.
  
  
Amb la documentació aportada es va remetre un breu informe preliminar on s'indicaven els aspectes següents:
  
A l'escala analitzada cap dels corredors proposats afecta espais naturals protegits en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, encara que l'afecció a altres zones d'interès natural haurà de ser objecte d'un estudi detallat.
  
En la proximitat dels traçats projectats hi ha catalogades diverses microreserves per a la protecció d'espècies vegetals rares, endèmiques o amenaçades.
  
Vist que després de l'aportació dels corredors de traçat sobre plànols a escala 1:50.000, es va remetre el 20 de març un informe més detallat.
  
A grans trets, i pel que fa a la Comunitat Valenciana, els traçats proposats presenten un tram comú que va des de la posició 15-28 del gasoducte Paterna-Callosa del Segura fins la rodalia de la forest Hurchillo (amb una longitud aproximada de 9,5 km) A partir d'aquest punt es proposen dues alternatives que denominem oest (8,5 km de longitud) i est (18,1 km de longitud).
  
  
En l'informe s'indica, després d'analitzar els diversos aspectes que poden determinar l'elecció del traçat definitiu, la preferència pel que fa al territori valencià de l'alternativa oest; això no obstant, però, es remet a la valoració de les alternatives al projecte total que s'efectuen en l'estudi d'impacte ambiental. També s'hi assenyalen les mesures correctores i protectores que haurien de ser incorporades a l'estudi d'impacte ambiental a fi d'evitar impactes o minimitzar la magnitud d'impactes residuals.
  
Vist que amb data 28 de juny de 1995 es van remetre els plànols a escala 1:10.000 de la denominada alternativa est i que es va sol·licitar tota la informació que puga ser útil per a l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Amb l'esmentada documentació, i després d'efectuar una visita de camp en la qual es va recórrer el traçat proposat, es va remetre un informe concret i es va advertir, això no obstant, que l'estudi d'impacte ambiental hauria d'incloure la valoració ambiental de les alternatives proposades.
  
Atés que els aspectes generals i les mesures correctores s'havien apuntat anteriorment, l'informe emés en aquesta ocasió es va centrar fonamentalment en aspectes del traçat que podien resultar problemàtics, i a continuació es proposen mesures correctores o s'indica l'estudi de modificacions de traçat en trams curts. Els suggeriments inclosos es resumeixen tot seguit:
  
  
Tram 1. Puig situat a l'est d'Hurquillo: possibles problemes de restauració per l'aflorament de materials durs, possible presència d'espècies vegetals protegides, en especial Sideritis glauca, per la qual cosa podria estudiar-se una variant a l'est del puig.
  
Tram 2. Els pins: evitar en qualsevol cas l'afecció a la massa de pinar.
  
Tram 3. Port del Rebate. Vistes les característiques del terreny (pendent abrupte, estat de la vegetació amb possibilitat de presència d'espècies vegetals d'interés, Bupleurum gibraltaricum) i la impossibilitat d'establir variants menys impactants, es recomana la utilització de pista restringida i una restauració posterior minuciosa.
  
  
Tram 4. Pinar de Realengo. Es ressalta la importància en el context de la zona d'aquest tipus de formacions que es veuran afectades en una longitud aproximada de 2,5 quilòmetres i les dificultats de restauració que poden presentar-se atés el caràcter marcadament semiàrid de la zona. Per aquest motiu se suggereix l'estudi d'una alternativa de traçat mitjançant el desplaçament cap a àrees pròximes de cultiu.
  
Vist que el 20 de juny de 1996 l'empresa promotora va presentar l'estudi d'impacte ambiental del gasoducte Cartagena-Callosa del Segura en el tram que afecta la província d'Alacant, i va sol·licitar la declaració d'impacte ambiental. La documentació presentada inclou l'estudi d'impacte ambiental, el projecte de restauració i un document complementari. Aquest analitza les consideracions efectuades en l'informe emés per tècnics del Servei de Programació i Avaluació d'Impacte Ambiental al traçat corresponent a l'alternativa est i les respon.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental efectua una valoració de les dues alternatives proposades tenint en compte el traçat en conjunt i adoptant com a solució definitiva més adequada l'alternativa denominada est.
  
Vist que en relació amb l'alternativa est no s'han efectuat les modificacions proposades en l'informe tècnic emés el 28 de juny de 1995, sobre els trams 1 i 4. Això no obstant, la valoració de l'impacte del traçat proposat resulta moderada, i s'assumeixen, a més, les mesures protectores o correctores proposades en l'informe esmentat.
  
Vist que el 21 d'agost de 1996 es va sol·licitar al promotor que aportara el capítol corresponent a recursos arqueològics (annex 5) que no havia sigut inclòs en l'estudi d'impacte ambiental presentat, i simultàniament es va donar trasllat dels informes remesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, sobre la incidència en el patrimoni etnològic i arqueològic, encara que l'anàlisi es refereix als aspectes inclosos en l'estudi previ arqueològic del gasoducte Cartagena-Orihuela.
  
  
Vist que el 18 de setembre de 1996 es va remetre un estudi de detall sobre l'impacte arqueològic derivat de l'obra de construcció del gasoducte en el qual es descriuen els diferents jaciments que en l'estudi previ es van considerar afectats i es conclou que l'afecció és menor que l'esperada en principi. S'estableixen, d'altra banda, mesures de vigilància especial per a determinats trams com mesures protectores per a evitar qualsevol dany sobre jaciments arqueològics no detectats en la prospecció superficial.
  
Vist que la informació pública es va portar a terme mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2842, de 7 d'octubre de 1996, durant 30 dies, el qual ha estat exposat en els Serveis Centrals de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient i en la Direcció Territorial d'Alacant.
  
Vist que d'acord amb els certificats emesos pel cap del Servei d'Assumptes Generals de la Subsecretaria de Medi Ambient i el secretari territorial de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient d'Alacant de dates 25 de novembre i 20 de desembre, respectivament, no s'hi van presentar al·legacions en el període legalment establit.
  
Atés que gran part de les espècies proposades per a la restitució de la vegetació no estan disponibles en el mercat habitualment, i a més s'estima convenient utilitzar espècies arbustives corresponents a la vegetació potencial de la zona afectada.
  
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions aplicables.
  
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, aprovat pel Decret 22/1996, de 5 de febrer de 1996, del Consell de la Generalitat Valenciana, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i la formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
  
Primer
  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental l'alternativa est del projecte de gasoducte de transport Callosa del Segura-Cartagena en el tram corresponent a la província d'Alacant que afecta els termes municipals de Pilar de la Horadada, Orihuela, Callosa del Segura, Bigastro i Redován, sempre que s'apliquen les mesures correctores següents:
  
Mesures protectores d'espècies de flora
  
De manera prèvia, a l'inici de les obres es farà un inventari exhaustiu de les espècies vegetals presents en els trams de vegetació natural afectats pel projecte, a fi de constatar la presència o absència d'espècies recollides en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, com també les recollides en l'annex I del Reial Decret 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades.
  
  
En el cas que la prospecció oferira un resultat positiu, i en funció de la categoria en què s'emmarquen les espècies que s'hi troben, s'actuarà d'acord amb les esmentades normes legals.
  
  
A l'efecte d'impacte ambiental, s'equipararan amb el màxim nivell de protecció Sideritis murgetana, Thymus membranaceus, Thymus moroderi, Centaurea saxicola, Genista valentina ssp murciaca, Periploca angustifolia i Withania frutescens, la presència de les quals és possible en àrees afectades pel traçat.
  
En qualsevol cas, l'inventari a què es refereix el punt 1.1, com també les eventuals mesures de protecció que s'han de prendre, hauran de presentar-se davant aquesta conselleria per a l'aprovació i supervisió.
  
2. Mesures protectores d'espècies de fauna
  
2.1 Per a la protecció de les espècies d'avifauna nidificant, durant la fase de construcció, seran d'aplicació les mesures recollides en l'estudi d'impacte ambiental, complementades, almenys en l'àrea d'importància per a les aus denominada «el Valle-serra d'Escalona» amb les mesures següents:
  
Inspecció detallada de tots els arbres i les àrees de probable nidificació, en una franja de 100 m d'ample, almenys cinc mesos abans de l'inici de les obres, a fi de detectar la presència de nius d'espècies protegides o d'especial interés.
  
Prohibició d'usar explosius en les zones considerades d'especial interés per a la nidificació entre els mesos de febrer i juliol.
  
  
Seguiment durant les obres i després de concloses, dels individus sobre els quals s'ha actuat.
  
2.2 Per a la resta d'espècies de fauna afectades per les obres, seran d'aplicació les mesures correctores incloses en el corresponent estudi d'impacte ambiental.
  
3. Préstec de materials
  
3.1 En el cas que el material estret de la rasa no és de la qualitat adequada, tal com preveu el projecte tècnic, els materials de rebliment que siguen necessaris per a l'execució de les obres s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades, d'acord amb el que especifica el document I de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.
  
3.2 En cap cas es permetrà l'obtenció de materials de préstec en altres àrees, siga quin siga el volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals en explotació.
  
3.3 Si per qualsevol causa resulta imprescindible l'obertura de noves pedreres o l'explotació de pedreres actualment abandonades, aquestes hauran de disposar dels preceptius permisos legals per a l'explotació i restauració, incloent-hi la declaració d'impacte ambiental favorable emesa per aquesta Conselleria.
  
4 Àrees de provisió, dipòsits de materials i parcs de maquinària
  
  
4.1 Les àrees de provisió de materials que calga establir per executar les obres, com també els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu o desproveïts de vegetació natural.
  
4.2 Els dipòsits i abocadors temporals se situaran també en àrees cultivades i, en qualsevol cas, en terrenys adjacents a vies de comunicació. En el cas que l'impacte paisatgístic és elevat, es prendran les mesures necessàries per a aïllar visualment les zones esmentades mitjançant el tancament temporal d'aquestes.
  
  
4.3 Una vegada acabada l'activitat en les instal·lacions auxiliars esmentades, es restauraran d'acord amb les mesures previstes per a la restauració del traçat principal de gasoducte.
  
  
5. Zones d'abocaments
  
5.1 Els materials inerts derivats de les obres d'obertura de la rasa que per les característiques que tinguen siguen rebutjats per a ser reutilitzats en el rebliment d'aquesta, hauran de ser dipositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats.
  
5.2 De manera prèvia a l'inici dels abocaments, i en qualsevol cas abans de tres mesos, l'empresa promotora presentarà davant d'aquesta Conselleria un estudi detallant les possibles localitzacions per a abocar aquests materials i el projecte de restauració d'aquestes, a fi d'obtenir la preceptiva estimació d'impacte ambiental.
  
  
5.3 Les àrees proposades com a abocador d'inerts hauran de situar-se en terrenys plans o en buits existents en el terreny (pedreres abandonades), cultivats o desproveïts de cobertura vegetal; l'impacte visual haurà de ser reduït i no hauran d'estar sotmesos a risc d'inundació, esllavissades o altres.
  
5.4 Altres materials residuals de l'obra, com ara cables, restes de tancaments, etc., el caràcter dels quals els faça assimilables a residus sòlids urbans, seran retirats i dipositats en abocadors autoritzats i aptes per a aquest fi.
  
5.5 Finalment, els materials vegetals produïts per l'obertura de la pista de treball seran tractats d'acord amb el que preveu el punt 8.3 d'aquesta declaració.
  
6. Patrimoni historicoartístic
  
6.1 Amb caràcter general per a tot el traçat proposat, s'aplicaran les mesures preventives previstes en l'estudi arqueològic (annex 5 del projecte tècnic del gasoducte), que consisteixen en:
  
  
Presència en obra, de forma permanent, d'un arqueòleg.
  
Realització de prospeccions prèvies a l'inici de les obres, a fi de posar de manifest l'existència de restes o estructures en el subsòl
  
  
Especial vigilància en els trams on s'havia previst en l'estudi arqueològic bàsic l'afecció a jaciments catalogats o en els trams apuntats en el projecte de detall.
  
6.2 En el cas de la zona del Hurchillo, i sense perjudici de la legislació referent al patrimoni historicoartístic, es farà un especial control per part d'un arqueòleg, entre els vèrtexs V-A-066 i V-A-67, durant les obres de condicionament de la pista de treball i en l'obertura de la rasa.
  
  
7. Obertura de la pista de treball
  
7.1 En les àrees naturals compreses entre els vèrtexs V-A-014 a V-A-024 i entre els vèrtexs V-A-066 i V-A-067 s'executaran les obres utilitzant pista restringida (18 m d'amplària per a un diàmetre de canonada de 30'').
  
7.2 En les àrees naturals o cultivades en què apareguen sòls amb una profunditat efectiva superior als 50 cm i en pendents inferiors al 25%, l'obertura de la pista es farà d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental.
  
7.3 En la resta de les àrees afectades pel gasoducte en les quals es presenten sòls limitats en profunditat per roca mare consolidada, s'actuarà d'acord amb els criteris següents:
  
l'aclarida i l'estassada de l'àrea corresponent a la pista de treball es farà eliminant únicament i exclusivament la part aèria de la planta, mitjançant el mètode d'esbrossada. En aquelles zones del traçat on el sòl tinga un gruix inferior a 10 cm o siga inexistent, i l'estructura de la vegetació ho permeta, no es farà cap esbrossada, i es permetrà el pas de la maquinària sobre les restes vegetals existents.
  
en qualsevol cas, el condicionament de la pista es farà sense retirar la capa superficial (10-20 cm proposats en el projecte) del perfil del sòl, i s'aportarà material procedent de la mateixa obra únicament en el cas que resulte imprescindible per a l'accessibilitat de la maquinària.
  
7.4 Les restes vegetals que s'hagen eliminat per a l'obertura de la pista de treball seran triturats, emmagatzemats i degudament tractats per al posterior ús en la fase de restauració.
  
7.5 Quan les obres afecten àrees amb un risc elevat d'incendis forestals, i en general totes les zones de vegetació natural, caldrà extremar les mesures de precaució especificades en l'estudi d'impacte ambiental, i caldrà complir les recomanacions de caràcter general emeses al respecte per la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, les quals seran aplicables tants als treballs pròpiament dits com al personal de l'obra. Aquestes mesures poden incloure, en el cas de condicions climàtiques excepcionals i per a àrees especialment sensibles, la paralització temporal de determinats treballs, com l'ús d'explosius. En qualsevol cas, queda expressament prohibit:
  
- Cremar materials residuals o de rebuig,
  
- Emmagatzemar o transportar materials combustibles en parcel·les adjacents a zones de vegetació natural.
  
8. Preparació del terreny per a la restauració
  
8.1 Els tractaments de descompactació que s'han de fer seran els següents:
  
Escarificació: es restringeix als terrenys indicats en el punt 7.2.
  
  
En les àrees especificades en el punt 7.3, i sempre que l'aportació de terra per a l'obertura de la pista no siga significativa, el tractament de descompactació serà manual i es limitarà als punts en què s'obriran clots per a la posterior plantació.
  
  
8.2 Acabada la descompactació a què al·ludeix el punt anterior, i d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental i el punt 8.3, les restes vegetals prèviament eliminades s'estendran sobre el terreny afectat per les obres.
  
8.3 Durant el període transcorregut entre l'acabament de les obres del gasoducte i l'inici de la replantació, es garantirà la permanència del sòl amb les condicions culturals adequades i la mínima pèrdua de sòl vegetal.
  
9. Revegetació
  
9.2 Per a l'elecció de les dates en què s'efectuarà la restitució de la vegetació es tindrà en compte el període òptim per a efectuar les plantacions amb les màximes garanties de viabilitat. En cap cas aquestes plantacions s'efectuaran abans del mes d'octubre ni després del mes de febrer.
  
9.2 Els tipus de plantació proposats seran substituïts pels següents:
  
\* Tipus forest baix 1. Densitat de plantació 0,34 unit/m2
  
Chamaerops humilis
  
Rhamnus lyciodes
  
Quercus coccifera
  
Ephedra fragilis
  
Pinus halepensis
  
\* Tipus forest baix 2. Densitat de plantació 0,34 unit/m2
  
Pistacia lentiscus
  
Rhamnus lyciodes
  
Quercus coccifera
  
Ephedra fragilis
  
Pinus halepensis
  
\* Tipus pinar (1 i 2). Densitat de plantació 0,20 unit/m2
  
Pinus halepensis
  
Chamaerops humilis (1) o Pistacia lentiscus (2)
  
Rhamnus lyciodes
  
Quercus coccifera
  
Ephedra fragilis
  
9.3 La revegetació en cada tram s'efectuarà predominantment amb les espècies apuntades en el punt anterior per a cada tipus de plantació, sense perjudici que puguen ser utilitzades en part les espècies previstes en el projecte de restauració o altres de forma complementària. I el percentatge de major a menor en l'ordre apuntat. L'abundància de cadascuna de les espècies seguirà igualment l'ordre apuntat en cada cas.
  
9.5 La plantació de cada tipus de matoll o pinar que s'aplicarà al llarg del traçat serà d'acord amb la distribució següent.
  
  
En les àrees naturals compreses entre els vèrtexs V-A-093 al V-A-053 i V-A-024 a V-A-000 s'aplicaran els tipus matoll baix 1 i pinar 1
  
A les àrees naturals compreses entre els vèrtex V-A-53 a V-024 els tipus de plantació utilitzats serà el matoll baix 2 i el pinar 2.
  
  
9.6 Les plantes que s'utilitzaran per a la revegetació seran d'una o dues sabes i no superaran els 50 cm d'alçada. L'origen d'aquestes plantes serà preferiblement pròxim al lloc en què seran replantades, i en tot cas es rebutjarà la introducció de subespècies, varietats o races originades en jardineria o distintes de les autòctones.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no hi cap cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 14 de gener 1997.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3011, del 11-06-1997 (1997/8181)

RESOLUCIÓN de 16 de mayo de 1997, del director general para el Desarrollo Sostenible de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la publicación de la parte dispositiva de varias declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   3011

Fecha DOGV
:   11-06-1997

Sección del DOGV
:   OTROS ANUNCIOS - MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   1997/8181

CVE


Fecha del documento
:   16-05-1997

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 16 de mayo de 1997, del director general para el Desarrollo Sostenible de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la publicación de la parte dispositiva de varias declaraciones de impacto ambiental.
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer pública la declaración de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley de la Generalitat Valenciana 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer pública la declaración de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, resuelvo:
  
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental relacionadas en el anexo.
  
  
Valencia, 16 de mayo de 1997.- El director general para el Desarrollo Sostenible: Ricardo Jimenez Peydró.
  
  
  
  
Declaración de impacto ambiental
  
  
Visto el expediente 231/96-AIA referente al proyecto del gasoducto de transporte entre Callosa del Segura y Cartagena, en el tramo que corresponde a la provincia de Alicante, que afecta a los términos municipales de Callosa del Segura, Redován, Bigastro, Orihuela y Pilar de la Horadada, promovido por Enagas, SA.
  
Resultando que el expediente del gasoducto Cartagena-Orihuela se incoa mediante una consulta previa efectuada, el 1 de febrero de 1995 por la empresa adjudicataria del citado proyecto. La documentación presentada fue la cartografía a escala 1:200.000 proponiendo dos corredores alternativos que podríamos denominar este y oeste
  
Con la documentación aportada se remitió un breve informe preliminar señalando los siguientes aspectos:
  
- A la escala analizada ninguno de los corredores propuestos afecta a espacios naturales protegidos en el ámbito de la Comunidad Valenciana, aunque la afección a otras zonas de interés natural deberá ser objeto de un estudio detallado
  
- En la proximidad de las trazas proyectadas se encuentran catalogadas diversas microreservas para la protección de especies vegetales raras, endémicas o amenazadas.
  
Resultando que, tras la aportación de los corredores de trazado sobre planos a escala 1:50.000, se emitió el 20 de marzo un informe más detallado
  
A grandes rasgos y en lo que respecta a la Comunidad Valenciana los trazados propuestos presentan un tramo común que va desde la posición 15-28 del gasoducto Paterna-Callosa del Segura hasta los alrededores del monte Hurchillo (con una longitud aproximada de 9,5 km). A partir de este punto se proponen dos alternativas que denominamos oeste (8,5 km de longitud ) y este (18,1 km de longitud).
  
En el informe se indica, tras analizar los diversos aspectos que pueden determinar la elección del trazado definitivo, la preferencia en lo que respecta al territorio valenciano de la alternativa oeste, remitiendo no obstante la valoración de las alternativas al proyecto total a efectuar en el estudio de impacto ambiental. También se señalan las medidas correctoras y protectoras que deberían ser incorporadas al estudio de impacto ambiental con el fin de evitar impactos o minimizar la magnitud de impactos residuales.
  
Resultando que con fecha 28 de junio de 1995 fueron remitidos los planos a escala 1.10.000 de la llamada alternativa este solicitando cuanta información pudiera ser útil para la elaboración del estudio de impacto ambiental.
  
Con la citada documentación y tras realizar una visita de campo en el que se recorrió el trazado propuesto, se emitió un informe concreto, advirtiendo, no obstante que el estudio de impacto ambiental debería incluir la valoración ambiental de las alternativas barajadas.
  
Dado que los aspectos generales y medidas correctoras habían sido apuntados anteriormente, el informe emitido en esta ocasión se centró fundamentalmente en aspectos del trazado que podrían resultar problemáticos, proponiendo a continuación medidas correctoras o bien señalando el estudio de modificaciones de trazado en tramos cortos. Las sugerencias incluidas se resumen a continuación:
  
\* Tramo 1. Cerro situado al este de Hurchillo: posibles problemas de restauración por el afloramiento de materiales duros, posible presencia de especies vegetales protegidas, en especial Sideritis glauca, por lo que podría estudiarse una variante al este del cerro.
  
\* Tramo 2. Los Pinos: evitar en cualquier caso la afección a la masa de pinar
  
\* Tramo 3. Puerto del Rebate. Vistas las características del terreno (pendiente abrupta, estado de la vegetación con posibilidad de presencia de especies vegetales de interés, Bupleurum gibraltaricum) y la imposibilidad de establecer variantes menos impactantes se recomienda la utilización de pista restringida y una restauración posterior minuciosa.
  
\* Tramo 4. Pinar del Realengo. Se resalta la importancia en el contexto de la zona de este tipo de formaciones que se verán afectadas en una longitud aproximada de 2,5 kilómetros y las dificultades de restauración que pueden presentarse dado el carácter marcadamente semiárido de la zona. Por ello se sugiere el estudio de una alternativa de trazado mediante el desplazamiento hacia áreas próximas de cultivo.
  
Resultando que el 20 de junio de 1996 fue presentado por la empresa promotora el estudio de impacto ambiental del gasoducto Cartagena-Callosa del Segura en el tramo que afecta a la provincia de Alicante, solicitando la declaración de impacto ambiental. La documentación presentada incluye el estudio de impacto ambiental, el proyecto de restauración y un documento complementario. Este analiza y responde a las consideraciones efectuadas en el informe, emitido por técnicos del Servicio de Programación y Evaluación de Impacto Ambiental, al trazado correspondiente a la alternativa este.
  
Resultando que el estudio de impacto ambiental efectúa una valoración de las dos alternativa propuestas teniendo en cuenta el trazado en su conjunto y adoptando como solución definitiva más adecuada la alternativa denominada este.
  
Resultando que en relación con la alternativa este no se han efectuado las modificaciones propuestas en el informe técnico emitido el 28 de junio de 1995, sobre los tramos 1 y 4. No obstante la valoración del impacto del trazado propuesto resulta moderada , y se asumen además las medidas protectoras y/o correctoras propuestas en el citado informe
  
Resultando que el 21 de agosto de 1996 se solicitó al promotor fuera aportado el capítulo correspondiente a recursos arqueológicos (anexo 5) que no había sido incluido en el estudio e impacto ambiental presentado, y simultáneamente se le dio traslado de los informes remitidos por la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura Educación y Ciencia, sobre la incidencia en el Patrimonio etnológico y arqueológico, aunque el análisis se refiere a los aspectos incluidos en el incluidos en el estudio previo arqueológico del Gasoducto de Cartagena Orihuela.
  
Resultando que el 18 de septiembre de 1996 fue remitido un estudio de detalle sobre el impacto arqueológico derivado de la obra de construcción del gasoducto en el que se describen los diferentes yacimientos que en el estudio previo se consideraron afectados y concluyendo que la afección es menor que la esperada en principio. Se establecen por otra parte medidas de vigilancia especial para determinados tramos como medidas protectoras para evitar cualquier daño sobre yacimientos arqueológicos no detectados en la prospección superficial.
  
Resultando que la información pública se llevó a cabo mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 2.842 de 7 de octubre de 1996, durante 30 días, permaneciendo expuesto en los Servicios Centrales de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente y en su Dirección Territorial de Alicante.
  
Resultando que de acuerdo a los certificados emitidos por el jefe de servicio de Asuntos Generales de la Subsecretaría de Medio Ambiente y el secretario territorial de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente de Alicante de fechas 25 de noviembre y 20 de diciembre respectivamente, no se produjeron alegaciones en el periodo legalmente establecido.
  
Considerando que gran parte de las especies propuestas para la restitución de la vegetación no se encuentran disponibles en el mercado habitualmente, estimándose además conveniente la utilización de especies arbustivas correspondiente a la vegetación potencial de la zona afectada.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, aprobado por Decreto 22/1996, de 5 de febrero de 1996, del Consell de la Generalitat Valenciana atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la alternativa este del proyecto de gasoducto de transporte Callosa de Segura-Cartagena en el tramo correspondiente a la provincia de Alicante que afecta a los términos municipales de Pilar de la Horadada, Orihuela, Callosa de Segura, Bigastro y Redován, siempre y cuando se apliquen las siguientes medidas correctoras:
  
1. Medidas protectoras de especies de flora.
  
1.1 De manera previa al inicio de las obras se realizará un inventario exhaustivo de las especies vegetales presentes en los tramos de vegetación natural afectados por el proyecto, con el fin de constatar la presencia o ausencia de especies recogidas en la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas, así como las recogidas en el anexo I del Real Decreto 439/1990, de 30 de marzo, por el que se regula el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas.
  
1.2 En el caso de que la prospección ofreciera un resultado positivo, y en función de la categoría en que se encuadraran las especies halladas, se procederá según lo que especifican las citadas normas legales.
  
1.3 A efectos de impacto ambiental, se equipararán con el máximo nivel de protección Sideritis murgetana, Thymus membranaceus, Thymus moroderi, Centaurea saxicola, Genista valentina ssp. murciaca, Periploca angustifolia y Withania frutescens, cuya presencia es posible en áreas afectadas por el trazado.
  
1.4 En cualquier caso, el inventario al que se refiere el punto 1.1, así como las eventuales medidas de protección a tomar, deberán presentarse ante esta conselleria para su aprobación y supervisión.
  
2. Medidas protectoras de especies de fauna.
  
2.1 Para la protección de las especies de avifauna nidificante durante la fase de construcción, serán de aplicación las medidas recogidas en el estudio de impacto ambiental, complementadas, al menos en el área de importancia para las aves denominada «el Valle-sierra de Escalona» con las siguientes medidas:
  
- Inspección detallada de todos los árboles y áreas de probable nidificación, en una franja de 100 m de ancho, al menos cinco meses antes del inicio de las obras, con el fin de detectar la presencia de nidos de especies protegidas o de especial interés.
  
- Prohibición de usar explosivos en las zonas consideradas de especial interés para la nidificación entre los meses de febrero y julio.
  
- Seguimiento durante y después de concluidas las obras, de los individuos sobre los que se ha actuado.
  
2.2 Para el resto de especies de fauna afectadas por las obras, serán de aplicación las medidas correctoras incluidas en el correspondiente estudio de impacto ambiental.
  
3. Préstamo de materiales
  
3.1 En el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de la calidad adecuada, tal y como prevé el proyecto técnico, los materiales de relleno que fueran necesarios para la ejecución de las obras se obtendrán de canteras existentes y legalmente autorizadas, de acuerdo con lo especificado en el documento I de la ampliación del estudio de impacto ambiental.
  
3.2 En ningún caso se permitirá la obtención de materiales de préstamo en otras áreas, sea cual fuese el volumen necesario, si éstas no tienen la consideración de canteras legales en explotación.
  
3.3 Si por cualquier causa resultase imprescindible la apertura de nuevas canteras o la explotación de canteras actualmente abandonadas, éstas deberán contar con los preceptivos permisos legales para su explotación y restauración, incluyendo la declaración de impacto ambiental favorable emitida por esta conselleria.
  
4. Playas de acopio, depósitos de materiales y parques de maquinaria
  
4.1 Las playas de acopio de materiales que sea necesario establecer para ejecutar las obras, así como los parques de maquinaria, se situaran en todos los casos en terrenos de cultivo o desprovistos de vegetación natural.
  
4.2 Los depósitos y vertederos temporales se situaran asimismo en áreas cultivadas y en cualquier caso en terrenos adyacentes a vías de comunicación. En el caso de que su impacto paisajístico fuese elevado, se tomaran las medidas necesarias para aislar visualmente las zonas mencionadas mediante el vallado temporal de las mismas.
  
4.3 Una vez finalizada la actividad en las instalaciones auxiliares citadas, se procederá a su restauración de acuerdo con las medidas contempladas para la restauración de la traza principal del gasoducto.
  
5. Zonas de vertederos
  
5.1 Los materiales inertes derivados de las obras de apertura de la zanja, y que por sus características sean desechados para ser reutilizados en el relleno de la misma, deberán ser depositados en vertederos de residuos inertes debidamente identificados y legalizados.
  
5.2 De manera previa al inicio de los vertidos, y en cualquier caso antes de tres meses, la empresa promotora presentará ante esta conselleria un estudio detallando las posibles ubicaciones para el vertido de dichos materiales y el proyecto de restauración de las mismas, con el fin de obtener la preceptiva estimación de impacto ambiental.
  
5.3 Las áreas propuestas como vertedero de inertes deberán situarse en terrenos llanos o en huecos existentes en el terreno (canteras abandonadas), cultivados o desprovistos de cobertura vegetal; su impacto visual será reducido, y no se encontraran sometidos a riesgo de inundación, deslizamiento u otros.
  
5.4 Otros materiales residuales de la obra, como cables, restos de cerramientos, etc., cuyo carácter los haga asimilables a residuos sólidos urbanos, serán retirados y depositados en vertederos autorizados y aptos para tal fin.
  
5.5 Finalmente, los materiales vegetales producidos por la apertura de la pista de trabajo, serán tratados según lo previsto en el punto 8.3 de esta Declaración.
  
6. Patrimonio histórico-artístico
  
6.1 Con carácter general para todo el trazado propuesto, se aplicarán las medidas preventivas contempladas en el estudio arqueológico del mismo (anexo 5 del proyecto técnico del gasoducto), y que consisten en:
  
- Presencia en obra, de forma permanente, de un arqueólogo.
  
- Realización de catas previas al inicio de las obras, con el fin de poner de manifiesto la existencia de restos o estructuras en el subsuelo.
  
- Especial vigilancia en los tramos donde se había previsto en el estudio arqueológico básico la afección a yacimientos catalogados o en los tramos apuntados en el proyecto de detalle.
  
6.2 En el caso de zona del Hurchillo y sin perjuicio de lo legislado en la legislación referente al Patrimonio Histórico Artístico, se realizará un especial control por parte de un arqueólogo, entre los vértices V-A-066 y V-A-67, durante las obras de acondicionamiento de la pista de trabajo y en la apertura de la zanja, por parte de un arqueólogo.
  
7.Apertura de la pista de trabajo
  
7.1 En las áreas naturales comprendidas entre los vértices V-A-014 a V-A-024 y entre los vértices V-A-066 y V-A-067 se ejecutarán las obras utilizando pista restringida (18 m de anchura para un diámetro de tubería de 30 '')
  
7.2 En las áreas naturales o cultivadas en las que aparezcan suelos con una profundidad efectiva superior a los 50 cm., y en pendientes inferiores al 25%, la apertura de la pista se realizará según lo especificado en el estudio de impacto ambiental.
  
7.3 En el resto de las áreas afectadas por el gasoducto, en las cuales se presenten suelos limitados en profundidad por roca madre consolidada, se procederá de acuerdo a los siguientes criterios:
  
- El despeje y desbroce del área correspondiente a la pista de trabajo se realizará eliminando única y exclusivamente la parte aérea de la planta, mediante el método de roza. En aquellas zonas del trazado en las que el suelo tenga un espesor inferior a 10 cm. o sea inexistente, y la estructura de la vegetación lo permita, no se procederá a desbroce alguno, permitiéndose el paso de la maquinaria sobre los restos vegetales existentes.
  
- En cualquier caso, el acondicionamiento de la pista se realizará sin retirada de la capa superficial (10-20 cm propuestos en el proyecto) del perfil del suelo, aportando material procedente de la propia obra únicamente en el caso de que resultara imprescindible para la accesibilidad de la maquinaria.
  
7.4 Los restos vegetales que se hubieran eliminado para la apertura de la pista de trabajo serán triturados, almacenados y debidamente tratados para su posterior uso en la fase de restauración.
  
7.5 Cuando las obras afecten a áreas con un riesgo elevado de incendios forestales, y en general en todas las zonas de vegetación natural, se deberán extremar las medidas de precaución especificadas en el estudio de impacto ambiental, cumpliendose las recomendaciones de carácter general emitidas al respecto por la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, las cuales serán aplicables tanto a los trabajos propiamente dichos como al personal de la obra. Estas medidas pueden incluir, en el caso de condiciones climáticas excepcionales y para áreas especialmente sensibles, la paralización temporal de determinados trabajos, como el uso de explosivos. En cualquier caso, quedan expresamente prohibidas:
  
- La quema de materiales residuales o de desecho.
  
- El almacenamiento o transporte de materiales combustibles en parcelas adyacentes a zonas de vegetación natural.
  
8. Preparación del terreno para la restauración
  
8.1 Los tratamientos de descompactación a realizar serán los siguientes:
  
- Escarificado: se restringe a los terrenos indicados en el punto 7.2.
  
- En las áreas especificadas en el punto 7.3, y siempre que el aporte de tierra para la apertura de la pista no sea significativo, el tratamiento de descompactación será manual y se limitará a los puntos en los que se procederá a la apertura de hoyos para la posterior plantación.
  
8.2 Finalizada la descompactación a la que alude el punto anterior, y según lo especificado en el Estudio de Impacto Ambiental y en el punto 8.3, los restos vegetales previamente eliminados se extenderán sobre el terreno afectado por las obras.
  
8.3 Durante el periodo transcurrido entre la finalización de las obras del gasoducto y el inicio de la replantación, se garantizará la permanencia del suelo con las condiciones culturales adecuadas y la mínima pérdida de suelo vegetal.
  
9. Revegetación
  
9.1 Para la elección de las fechas en las que se llevará a cabo la restitución de la vegetación, se tendrá en cuenta el periodo óptimo para llevar a cabo las plantaciones con las máximas garantías de viabilidad. En ningún caso dichas plantaciones se llevaran a cabo antes del mes de octubre ni después del mes de febrero.
  
9.2 Los tipos de plantación propuestos serán sustituidos por los siguientes:
  
\* Tipo monte bajo 1. Densidad de plantación 0,34 ud/mý
  
- Chamaerops humilis
  
- Rhamnus lyciodes
  
- Quercus coccifera
  
- Ephedra fragilis
  
- Pinus halepensis
  
\* Tipo monte bajo 2. Densidad de plantación 0,34 ud/mý
  
- Pistacia lentiscus
  
- Rhamnus lyciodes
  
- Quercus coccifera
  
- Ephedra fragilis
  
- Pinus halepensis
  
\* Tipo pinar (1 y 2). Densidad de plantación 0,20 ud/mý
  
- Pinus halepensis
  
- Chamaerops humilis (1) o Pistacia lentiscus (2)
  
- Rhamnus lyciodes
  
- Quercus coccifera
  
- Ephedra fragilis
  
9.3 La revegetación en cada tramo se efectuará predominantemente con las especies apuntadas en el punto anterior para cada tipo de plantación, sin perjuicio de que puedan ser utilizadas en parte las especies previstas en el proyecto de restauración u otras de forma complementaria. y el porcentaje de mayor a menor en el orden apuntado. La abundancia de cada una de las especies seguirá igualmente el orden apuntado en cada caso.
  
9.4 La plantación de cada tipo de matorral y/o pinar que se aplicará a lo largo del trazado será de acuerdo con la siguiente distribución:
  
\* En las áreas naturales comprendidas entre los vértices V-A-093 al V-A-053 y V-A-024 a V-A-000 se aplicarán los tipos matorral bajo 1 y Pinar 1
  
\* En las áreas naturales comprendidas entre los vértices V-A-53 a V-024 los tipos de plantación utilizados serán el matorral bajo 2 y el Pinar 2.
  
9.6 Las plantas que se utilizarán para la revegetación serán de una o dos savias y no superarán los 50 cm de altura. El origen de dichas plantas será preferiblemente próximo al lugar en que serán replantadas, desechándose en todo caso la introducción de subespecies, variedades o razas originadas en jardinería o distintas de las autóctonas.
  
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 14 de enero de 1997.- La directora general de Calidad Ambiental: Gloria Arnandis Boix.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML