Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9517, del 23-01-2023 (2023/265)

RESOLUCIÓ de 7 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de restauració de l'antic buit miner denominat pedrera Racó de l'Infern, del terme municipal de Benidorm. Expedient: 040/2020/AIA (1460604).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9517

Data del DOGV
:   23-01-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/265

CVE


Data del document
:   07-11-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Benidorm](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de restauració de l'antic buit miner denominat pedrera Racó de l'Infern, del terme municipal de Benidorm. Expedient: 040/2020/AIA (1460604). [2023/265]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 040/2020/AIA (1460604).  
Títol: projecte de restauració de l'antic buit miner denominat la pedrera Racó de l'Infern, en el terme municipal de Benidorm (Alacant).  
  
Promotor: Villaviña, SLU (tm grup immobiliari).  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benidorm.  
Ref. òrgan substantiu: 2020/REGING-2358 Exp. PL-4/2020.  
Localització: terme municipal de Benidorm (Alacant), polígon 13, parcel·la 15.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
1. Justificació de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte de restauració.  
El motiu de realitzar l'avaluació d'impacte ambiental d'una obra de restauració d'un terreny amb una morfologia degradada està justificat, en aquest cas, perquè el projecte se situa dins de l'alineació muntanyenca de Serra Gelada, que forma part de la xarxa de parcs naturals de la Comunitat Valenciana i de la zona d'especial protecció per a les aus (EPA) ES0000121, (illots de Benidorm i Serra Gelada). Per tant, està subjecte al que s'estableix en el Decret 58/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Gelada i la seua zona litoral. En l'apartat 3 f) de l'article 84 d'aquest decret s'amplia el règim general d'avaluació d'impacte ambiental i s'estableix que se sotmetran a declaració d'impacte ambiental els projectes de recuperació ambiental o restauració d'antics buits miners. Per consegüent, requereix la tramitació d'una avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb el procediment establit en la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental. Així doncs, aquesta és la causa que li confereix un caràcter singular i excepcional a l'obligatorietat d'elaborar una declaració d'impacte ambiental per a aquesta obra de restauració.  
  
  
2. Antecedents. Situació actual  
Atesa la minsa informació continguda en la documentació presentada sobre els antecedents històrics de l'antiga pedrera d'àrids i dels esdeveniments succeïts després del seu tancament, es va procedir a efectuar un reconeixement de la zona d'actuació, els resultats de la qual se citen a continuació.  
En l'actualitat, i com a resultat de la visita a l'emplaçament, s'ha observat que la pista d'accés a l'espai a restaurar es troba en mal estat, amb estries al llarg del seu traçat i que l'antic buit ha sigut emplenat en part i per sectors amb materials que en superfície estan formats per terres i pedres procedents d'excavacions de la zona. No s'ha detectat ni en superfície ni en els talussos restes d'abocaments orgànics o d'origen industrial ni tampoc ximeneres de desgasificació, ni olors, ni lixiviats, tan sols apilaments aïllats de residus domèstics.  
  
El conjunt del buit està revegetat de manera natural per espècies invasores i amb posterioritat s'han construït alguns bancals, una séquia i una bassa de revoltó. Per tant, a la vista de la situació actual es considera que, encara que els apilaments de terra no s'hagen depositat i clausurat de manera metòdica i normativa, es troben distribuïts de manera admissible. A més, l'aportació dels materials compactats de les obres de restauració augmentarà de manera considerable el seu cobriment, i proporcionarà un aïllament major.  
Davant aquesta situació és ferma la decisió del consistori municipal de dur a terme una actuació que permeta restaurar i integrar l'antic buit dins del Parc Natural de la Serra Gelada. Per a això, l'empresa Villaviña, SLU, actual propietària dels terrenys, promou un projecte de restauració de l'antic buit miner en la denominada pedrera del Racó de l ?Infern del terme municipal de Benidorm, elaborat per l'empresa Evren, SLP, amb els mètodes, objectius i fins que s'especifiquen en l'apartat següent:  
  
Objectius del projecte  
Segons la documentació aportada al principi, la finalitat del projecte era realitzar la restauració morfològica de la zona mitjançant l'aportació de residus inerts adequats (RIA) (LER 17 05 04), (LER 20 02 02) procedents dels sobrants dels moviments de terra d'obres realitzades en la zona de Benidorm. L'actuació es gestionaria a l'empara del Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb finalitats de construcció. A conseqüència d'haver-se començat la sol·licitud d'avaluació ambiental pel procediment simplificat i no ser aplicable l'avaluació per aquest tràmit, va haver de tramitar-se de nou pel procediment ordinari, amb el que va transcórrer un temps durant el qual es va haver de modificar la naturalesa i origen dels materials a utilitzar en la restauració i, per consegüent, variara la normativa aplicable a aquests. El motiu es va deure al fet que els residus inerts adequats (RIA) dels quals es disposava per a restaurar, procedents d'obres d'urbanització, van ser portats a abocador autoritzat aprofitant la conjuntura que es va produir durant aquest lapse, ja que suposava una reducció dels costos econòmics d'aquest sistema de tractament i eliminació de residus. Davant la falta de disponibilitat d'aquests residus es va optar per realitzar la restauració mitjançant el farciment amb materials naturals excavats procedents dels sobrants extrets per a la construcció d'una pista d'atletisme i de l'execució d'un enllaç en el pk 149+600 de la carretera N-332 i connexió amb l'avinguda de la Comunitat Valenciana (Benidorm). Aquestes substàncies estan formades per terres i pedres a les quals se'ls assigna el codi LER (17 05 04) i han de ser reutilitzades -com és el cas- conforme a l'Ordre APM/1007/2017, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar. Per a això, de manera prèvia a l'inici de l'activitat, es presentarà a l'òrgan ambiental una comunicació amb la documentació prevista en l'article 5 de la citada ordre, el contingut del qual s'especifica en els a nexes I, II i III d'aquesta.  
  
Així doncs, amb el farciment projectat es compliran els objectius i finalitats que a continuació s'indiquen:  
a) Restaurar la morfologia de l'emplaçament i integrar en l'entorn l'espai degradat per l'activitat extractiva, mitjançant el farciment amb terres i pedres, per a restablir els valors funcionals, ecològics i paisatgístics.  
b) Garantir, amb els treballs de restauració projectats una plena integració de la zona en l'espai natural protegit en el qual se situa, adequant-la als usos futurs.  
c) Desprendre's dels materials sobrants d'excavació de les obres executades pel promotor d'una forma eficaç, econòmicament favorable i adequada a la normativa vigent.  
d) Restituir la propietat dels terrenys a l'Ajuntament.  
  
Tramitació administrativa  
En el Registre General de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural va tindre entrada el 13 de maig de 2020 escrit de l'Ajuntament de Benidorm de 30.04.2020 dirigit a la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, en el qual sol·licitaven l'inici del procediment de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte de restauració i recuperació ambiental de l'antic buit miner denominat la pedrera del Racó de l'Infern (PORN Serra Gelada), i van aportar la documentació convenient.  
Tant la documentació tècnica com els informes municipals presentats per l'òrgan substantiu consideraven que l'actuació requeria una avaluació d'impacte ambiental simplificada. Davant la qual cosa, des d'aquesta subdirecció general, amb data 06.10.2020, es va comunicar a l'ajuntament que, ja que el projecte se situa en l'àmbit del PORN de Serra Gelada, queda subjecte al que es disposa en el Decret 58/2005, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Gelada. El decret estableix que els projectes de recuperació ambiental o restauració d'antics buits miners s'inclouen en l'epígraf f de l'apartat 3 de l'article 84 del citat decret, apartat que especifica les actuacions que requereixen declaració d'impacte ambiental, és a dir requereixen la tramitació d'una avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb el procediment establit en la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental. Per tant, la sol·licitud d'avaluació ambiental simplificada constitueix una incorrecta interpretació del règim d'avaluació d'impacte ambiental aplicable. Per tot això, el tràmit d'avaluació pel procediment simplificat es va donar per desistit i es va iniciar una nova tramitació pel procediment ordinari.  
  
Mitjançant ofici de 29.01.2021 l'òrgan substantiu envia a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental resolució adoptada per la regidora delegada per la qual es remet, en la seua qualitat d'òrgan ambiental, documentació per a la sol·licitud de la declaració d'impacte ambiental del projecte de restauració i recuperació ambiental de l'antic buit miner denominat pedrera Racó de l'Infern. La documentació té entrada en el registre d'entrada de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica el 17 de febrer de 2021. Aquesta s'acompanya: d'estudi d'impacte ambiental, projecte de llicència ambiental, informació pública del projecte, informe de l'arquitecte municipal, informe del tècnic en ecologia i medi ambient municipal i informe de la tècnica jurídica en urbanisme.  
A conseqüència que no disposa ja de residus inerts adequats (RIA) i poder continuar amb la tramitació, per a justificar davant l'òrgan ambiental l'existència i disponibilitat de farciments òptims per a poder executar el projecte de restauració, amb data 29.06.2022 l'òrgan substantiu aporta nova documentació en la qual justifica la naturalesa, origen i volum dels materials a utilitzar en l'obra.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, es considera que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental ordinària.  
  
Informació pública.  
L'Ajuntament de Benidorm va sotmetre a informació pública durant un termini de trenta dies hàbils l'expedient i la documentació tècnica, mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8946 de 06.11.2020. Així mateix, amb data 04.11.2020 l'Ajuntament va publicar en el diari Informació d'Alacant, un anunci en el qual informava l'inici del procediment d'avaluació de l'expedient.  
Segons certificat del secretari general de l'Ajuntament durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions, i s'ha rebut un suggeriment de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de data 06.10.2020, a tindre en compte pel promotor com a criteri de minimització d'impactes en el disseny de rehabilitació.  
  
  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
Després de sotmetre a dictamen l'expedient i la documentació del projecte a les administracions afectades s'han rebut els informes següents:  
a) El Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits amb data 15.10.2020 informa favorablement sobre l'afecció del projecte a l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) del Parc Natural de la Serra Gelada i a la zona d'especial protecció per als ocells (ZEPA ES0000121), que pertany a Xarxa Natura 2000. Considera que, d'acord amb les mesures correctores previstes no es detecten impactes ambientals que inviabilitzen l'obra prevista en una zona que ja està degradada i que, després de la seua restauració, generarà impactes positius si es compleix amb el Programa de vigilància ambiental.  
b) La Secció Forestal dels serveis territorials de Medi Ambient d'Alacant mitjançant informe de 27.08.2021, considera correcte i apropiat el projecte de restauració, realitzant diverses consideracions sobre la prevenció d'incendis forestals durant la realització dels treballs, així com el sotmetiment durant les labors de restauració a la normativa vigent en aquesta matèria.   
No s'han sol·licitat consultes a altres administracions públiques ja que l'òrgan substantiu, segons informe tècnic de l'arquitecte municipal de data 11.01.2021, no considera procedent recaptar informes de la resta d'administracions recollides en els apartats b, c, i d, de l'art. 37.2 de la Llei 21/1013, d'avaluació ambiental.  
  
Consideracions ambientals  
Característiques del projecte segons la documentació aportada. Actuacions correctores a desenvolupar.  
Les obres se circumscriuen a la cavitat que va generar l'explotació d'una pedrera d'àrids calcaris a Serra Gelada, que amb posterioritat va ser utilitzada per a apilar terres i pedres procedents d'obres d'excavació. Aquest buit té una longitud aproximada de 300 m, una amplària màxima de 90 m i 70 m d'amplària mitjana, i està flanquejada en el seu extrem SE per talussos verticals de 25 a 35 m d'altura. La zona de restauració ocupa una superfície de 31.094m², distribuïts de la següent manera: a) bermes: 5.356m², b) talussos: 7.180m², c) plaça de pedrera 18.557m², i està limitada per les coordenades contingudes en el quadre adjunt. (UTM ETRS 89 fus 30).  
Els treballs de restauració integral es realitzaran amb criteris que restablisquen la funcionalitat d'ecosistema, recuperen el paisatge, canalitzen les aigües pluvials protegint de l'erosió, i realitzen la restauració amb costos assumibles i viables. Tindran una duració de nou mesos, i consistiran en:  
a) Condicionament de l'accés.  
b) Desbrossament de la zona d'obres i arrancada de plantes invasores.  
c) Restauració morfològica del buit de l'antiga pedrera.  
d) Preparació del sòl per a la revegetació.  
e) Construcció d'una xarxa de drenatge en l'àrea d'actuació.  
f) Revegetació.  
  
Es procedirà al condicionament de l'actual accés a la pedrera per a permetre el trànsit segur dels camions de transport dels materials que constituiran el farciment, de la resta de maquinària i del personal. Aquests treballs consistiran a fer els encaixos a la plataforma de l'actual camí existent perquè tinga una amplària mínima de 5 metres, i disposar una capa sobre de 25 cm de llastos artificials compactats al 98% del proctor modificat. Aquesta capa de llast es col·locarà sobre una base de sòl adequat en aquells casos en què, a causa de la irregularitat del terreny, siga necessari establir un farciment sota els llastos per a donar-li al camí una rasant uniforme, tal com queda recollit en els perfils transversals del camí que es recullen en els plans.  
El desbrossament consisteix en la retirada de la vegetació i elements impropis en les zones en les quals es procedirà al farciment del buit miner. També s'inclou l'eliminació dels peus i mates d'espècies invasores que pogueren localitzar-se en la totalitat de l'àrea d'actuació, especialment en la plaça de l'antiga pedrera. Les labors de desbrossament portaran aparellades la retirada de la capa més superficial del terreny, que pot comportar la de la terra vegetal existent, en el seu cas. Els productes vegetals resultants del desbrossament i arrabassament seran triturats i escampats per la zona d'actuació.  
La restauració morfològica de la pedrera es realitzarà mitjançant l'extensió i compactació de terres i pedres procedents dels sobrants dels moviments de terra que es produïsquen en les obres de la construcció d'una pista d'atletisme i d'un enllaç en el pk 149+600 de la carretera N-332 i connexió amb l'avinguda de la Comunitat Valenciana (Benidorm). En el primer cas el sobrant total de terres s'estima que serà de 203.040m³ i en el segon de 139.646m³. Segons el projecte de restauració el volum de farciment necessari és de 176.77m³ pel que els materials procedents d'aquestes dues obres són suficients per a la restauració. Les terres d'aquestes obres que no puguen ser utilitzades en la restauració s'utilitzaran en altres obres de farciment o seran depositats en abocador. Els talussos projectats tindran un pendent de 1V:1H, amb 8 m d'altura i 8 m de berma amb pendents del 3% cap a l'interior instal·lant una cuneta de berma. El farciment del buit de la pedrera es realitzarà mitjançant la construcció de 5 bancs amb les dimensions esmentades, i 40 m d'altura màxima, mentre que el talús existent a l'oest de la pedrera s'estendrà fins a un angle general similar al del farciment del buit de pedrera projectat, generant sobre aquest talús remodelat dos bancs amb una berma intermèdia. El càlcul d'estabilitat de talussos no s'ha realitzat conforme a resultats obtinguts amb assajos fisicomecànics realitzats en laboratori sinó amb paràmetres resistius estimats, basats en els de materials similars. A més, s'ha suposat que la naturalesa del farciment corresponia a residus inerts apropiats (RIA) i no a terres i pedres com serà el cas, i s'ha considerat la inclinació i altura del talús final o resultant i no la dels talussos de banc que la componen. Per tot això, el factor de seguretat obtingut (FS=1,84) ha de considerar-se amb totes les reserves.  
Una vegada finalitzats els treballs de farciment de l'antic buit miner i del front del talús existent a estabilitzar, no resulta eficaç implantar directament qualsevol tipus de coberta vegetal, per presentar un substrat inadequat a causa de les característiques físiques, químiques i biològiques dels materials, ja que la seua escassetat de matèria orgànica i nutrients minven el creixement de plançons o la germinació de llavors. Aquesta situació crea la necessitat de condicionar el terreny com a pas previ i fonamental en l'establiment de la vegetació. Amb aquests treballs es pretenen aconseguir els següents efectes:   
a) incorporar un substrat fèrtil sobre el qual instal·lar la vegetació, per a permetre un correcte desenvolupament de l'arrelament  
b) proporcionar un bon drenatge, reduint la capacitat erosiva de l'aigua  
c) reduir els factors limitants com l'acidesa o alcalinitat i   
d) augmentar el subministrament de nutrients essencials per a les plantes.  
Per això, es farà una aportació de terra vegetal a tota l'àrea d'actuació. Aquesta terra vegetal, en una capa d'una grossària de 20 cm, procedirà de préstecs externs, encara que podria utilitzar-se la procedent dels desbrossaments realitzats en l'àrea d'actuació si reuneix les condicions necessàries.  
El drenatge general de l'àrea afectada s'haurà de refer, donant eixida als escolaments dels talussos i bermes del farciment per a evitar fenòmens d'arrossegament i aixaragallament, disposant a més de dispositius de retenció i control de sediments. Els dispositius de drenatge estaran formats per cunetes de berma, cunetes de guarda, baixants de talús, drenatges principals, i basses de laminació, les especificacions i els càlculs de la qual són recollits en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental.  
La revegetació consistirà en la reintroducció de les espècies adequades, definides a partir de les condicions del mitjà i de l'ús previst després de la restauració. L'objectiu últim és restablir els valors funcionals, ecològics i paisatgístics previs a l'explotació de la pedrera, per a això s'ha previst la introducció d'espècies arbòries i arbustives sobre una base d'herbàcies entapissants. Per a l'elecció de les espècies vegetals a emprar en la restauració, s'han tingut en compte els aspectes següents: a) les característiques ecològiques de l'estació, adequant-se a les condicions edàfiques i fitoclimàtiques de l'àrea d'implantació i identificant els factors que limitaren el correcte desenvolupament de la revegetació i b) la vegetació present en l'àrea d'actuació que mostre una adequada adaptabilitat al mitjà, per a assegurar la supervivència i composició d'un ecosistema dinàmic i autònom.  
Per al disseny de la revegetació es diferencien dues zones diferents amb tractaments diferenciats:  
La zona 1 és l'antiga plaça de la pedrera i les bermes del farciment. En aquesta zona es proposa en el 45% de la seua superfície l'establiment de bosquets arboris de pi, olivera i garrofera per ser les espècies observades en la zona. Per al substrat arbustiu (55% de l'àrea restant) es considera la introducció del romer, l'arç negre i el margalló.  
La zona 2 són els talussos, tant els resultants de la restauració morfològica com el resultant del talús de farciment ja existent remodelat. Ací es planteja la introducció de pi i olivera en el 30% de l'àrea, perquè el seu ràpid creixement afavorirà l'efecte d'amortiment visual pretés amb la instal·lació de la vegetació. En el 70% de la zona, l'estrat arbustiu estarà format per romer, llentiscle i arç negre.  
En conseqüència, la densitat prevista en tots dos tractaments, considerant tant les espècies arbòries com les arbustives, és de 2.000 peus/ha per a cadascuna. Per a l'establiment d'una base herbàcia s'ha previst l'execució de sembres en la zona 1 i hidrosembres en la zona 2. La sembra serà manual o mecanitzada a eixams. Anirà acompanyada de l'addició d'abonament químic mineral tipus NKP 8-24-8 i de l'estés d'una capa de mulch orgànic de fenc o palla picada, en dosis basades en recomanacions tècniques i en els resultats obtinguts en restauracions similars. La hidrosembra es desenvoluparà en dues fases: en la primera, les llavors aniran acompanyades de l'addició d'una mescla de mulch, abonaments orgànics, químics, estabilitzant orgànic i àcids húmics-fulvics, i en la segona es procedirà al cobriment de l'anterior mitjançant una mescla de mulch i estabilitzants orgànics.  
L'execució de les plantacions arbòries i arbustives s'haurà de realitzar de manera que les superfícies revegetades adopten una aparença el més semblant possible a com es troben en les àrees naturals no antropitzades, mantenint l'estratificació corresponent a la vegetació natural pròpia d'aquesta mena d'ambients. Per això, els exemplars hauran d'agrupar-se formant grups o bosquets discontinus i diversos que permeten la creació de buits i corredors entre aquests, però sense deixar de mantindre una certa continuïtat. Així doncs, per a naturalitzar la revegetació i dotar-la d'heterogeneïtat, la plantació en l'antiga plaça de pedrera i bermes es dissenyarà en bosquets irregulars d'arbòries de 10-100 exemplars/bosquet, entre els quals es plantaran les arbustives, per a una densitat d'arbòries de 900 peus/ha i d'arbustives de 1.100 peus/ha. En els talussos, s'introdueix una densitat d'arbòries una mica menor (600 peus/ha), augmentant amb això la introducció d'arbustives per a afavorir la seua ràpida instal·lació i en conseqüència la subjecció dels talussos, a raó de 1.400 peus/ha, que es distribuiran formant bosquets.  
Per a assegurar l'èxit de la restauració s'ha tingut en compte l'adequada preparació del terreny i la selecció de les espècies vegetals més idònies, així com l'ús de la tècnica d'implantació que millor s'adapte a les característiques de la zona a revegetar i a l'estació de l'any en què aquesta es desenvolupe. Tenint en compte les dades pluviomètriques de la zona, l'època ideal per a realitzar tant les sembres com les plantacions és la tardor (mes d'octubre), i es pot realitzar també les sembres al començament de la primavera (març). A més, per a garantir l'establiment i manteniment de la coberta vegetal instal·lada, es preveuen una sèrie d'operacions bàsiques de manteniment que consistiran en regs i reposició de falles. Els regs es realitzaran durant els dos primers anys, corresponent al període de garantia i consistiran en un reg de plantació, 6 regs més posteriors a la plantació en el primer any, i 3 regs en el segon any. En cada reg s'emprarà un volum d'aigua de 5 litres/peu per unitat de plantació en alvèol forestal. Els regs postplantació seran efectuats entre els mesos de març i octubre. Durant l'estiu següent a la plantació s'haurà de comprovar l'existència d'arbres o arbusts secs per qualsevol causa, havent-se de reposar el 100% de les falles produïdes.  
  
  
Emplaçament del projecte. Entorn ambiental  
La pedrera a restaurar se situa en el paratge del Racó de l'infern-Cova de l'infern, que confronta amb el nucli urbà del municipi de Benidorm. L'accés es realitza des de la rotonda en la qual conflueixen els carrers Viena, Oslo, Londres i París del municipi. Des de l'extrem sud-est d'aquesta rotonda parteix un camí sense asfaltar, pel qual després de recórrer 280m s'arriba al buit de la pedrera. Les coordenades aproximades del punt mitjà de l'emplaçament són: UTM (ETRS89) X=753.083, I=4.269.195, Z=92,2 m.  
L'àrea d'actuació se situa al peu del vessant sud occidental de la Serra Gelada. Aquesta serra s'estén de forma longitudinal amb direcció NE-SE al llarg de 6.000m, amb una amplària màxima de 1.500m. El massís rocós arriba al 435msnm d'altura màxima, i la seua base es troba entre 50 i 100msnm. Limita a l'est amb el mar Mediterrani mitjançant abruptes penya-segats rocosos modelats per la mar, i a l'oest presenta pendents moderats que desemboquen en el Pla de Benidorm mitjançant un peu de muntanya d'inclinació suau. Es tracta d'un aflorament monoclinal d'una alternança de calcàries i alguns nivells margosos del cretaci inferior inclinades 30é cap al NW.  
És una zona antropitzada per la presència de l'antiga pedrera i farciments, la qual cosa introdueix formes artificials en el sector mentre que els voltants no alterats estan formats per un relleu abrupte amb llits molt encaixonats. La pedrera s'inclou dins del paisatge de rellevància regional PRR-26 litoral de la Marina. La visibilitat de l'emplaçament des de zones molt freqüentades es redueix al mirador de la Creu que se situa en posició dominant sobre el territori. Des del mateix nucli urbà de Benidorm i els principals accessos a aquest la visibilitat és nul·la a causa de l'orografia del lloc.  
El clima d'aquest sector és típicament mediterrani, caracteritzat per hiverns suaus i estius calorosos, amb temperatures mitjanes anuals de 19°; la temperatura mensual mitjana varia entre els 23,1 °C del mes d'agost i els 10 °C del mes de desembre. Quant a les precipitacions, s'observa un màxim absolut a la fi d'estiu i un màxim relatiu a la primavera, amb una intensa evapotranspiració en l'època estival que indica falta d'aigua a l'estiu i que es tracta d'un clima semiàrid. La precipitació mitjana anual és de 350mm, i té una distribució molt irregular amb dos màxims de precipitació: un relatiu a la primavera i un altre absolut a principis de tardor. La proximitat a la mar ocasiona que aquest regule la seua temperatura i deixe sentir la influència de vents locals mar-terra (brisa) i terra-mar (terral).  
En la zona d'obres, el sòl va ser retirat a l'inici de les labors d'explotació minera i durant els farciments que es van realitzar en la zona, per la qual cosa en l'actualitat no existeix sòl com a tal. La descripció que segueix es refereix als sòls presents en les zones no antropitzades adjacents. En aquestes s'observen sòls pertanyents a l'ordre dels Entisols. Aquest ordre es caracteritza per la presència d'un horitzó òcric superficial, que descansa directament sobre l'horitzó C (roca mare). Els sòls presents són en general poc evolucionats formats sota un règim d'humitat xeric amb escassa alteració química, predominant la seua meteorització física i les seues característiques depenen en gran part de les del seu material d'origen, i es pot observar una clara relació entre la roca mare i el tipus de sòl.  
La vegetació potencial de l'àrea està representada pels coscollars litorals en els quals destaquen com a elements dominants la coscolla (Quercus coccifera) i el margalló (Chamaerops humilis), acompanyats de la trompetera (Ephedra fragilis), el ginestó (Osyris quadripartita), el llentiscle (Pistacia lentiscus), la sarsa (Smilax aspera), la rogeta (Rossa pelegrina) i retalls de diverses espècies de esparraguera (Asparagus spp.). Als voltants de la zona d'obra observa una vegetació de matoll amb pins. Està constituïda fonamentalment per l'associació Chamaeropideto-Rhamnetum, o espinar alacantí (sèrie termomediterrània murciana-d'Almeria semiàrida) poc densa, constituïda per les següents espècies: pi blanc, margalló, arç negre, garrofera, trompera, esparraguera, olivera silvestre, llentiscle, i ginestó. En la pròpia zona d'obra s'observen alguns peus dispersos de pins i peus i mates d'espècies invasores.  
  
La comunitat faunística que destaca en la zona d'estudi és la pertanyent a la fauna present en zones de matoll, zones naturals degradades i amb bosquets dispersos de pinedes. En aquests moments la zona del projecte només és visitada de manera temporal i esporàdica per la fauna, ja que no existeix sòl i la vegetació és escassa, ja que la biocenosi existent va ser eliminada quan va començar l'explotació de la pedrera. No s'ha detectat la nidificació d'espècies que atorguen valor a la ZEPA existent, ni s'observa la presència freqüent d'aquestes.  
Se situa a 120 metres del límit del LIC Serra Gelada i litoral de la Marina Baixa i dins de la ZEPA Illots de Benidorm i Serra Gelada i del Parc Natural de Serra Gelada, el límit del qual coincideix amb la ZEPA citada, encara que la part de la parcel·la cadastral més pròxima al nucli urbà se situa fora de les figures de protecció. La major part de la parcel·la està classificada com a sòl no urbanitzable protegit (zona rural protegida municipal) i la resta, que correspon al sector més pròxim al nucli urbà on se situa el camí d'accés, com a sòl no urbanitzable comú (zona rural comuna, mentre que una xicoteta franja a l'oest i en l'extrem NW, com a zona urbanitzada residencial. La zona d'actuació abasta únicament a sòl no urbanitzable protegit i a sòl no urbanitzable comú. El camí d'accés al buit miner i el sector nord d'aquest està classificat com a terreny forestal, mentre que la resta està a menys de 500m de zona forestal pel que es considera com a zona d'influència forestal segons la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Característiques del potencial impacte. Controls per a verificar la seua correcció.  
El buit de la pedrera forma un paisatge antropitzat de baixa qualitat. La restauració de la pedrera permetrà la integració paisatgística i visual de l'antic buit miner en el paisatge d'elevada qualitat dels voltants. Cal tindre en compte que la restauració pretén l'emplenament del buit miner per a restablir la morfologia original a la zona d'explotació. El projecte no afecta la integritat territorial dels espais de la xarxa natura 2000 indicats amb anterioritat ja que després de la restauració els usos seran similars als previstos en els altres terrenys que formen part de la ZEPA. D'altra banda, la restauració evitarà que les espècies invasores presents en el buit de la pedrera puguen envair els espais de la xarxa natura 2000 i que la zona recupere les condicions necessàries perquè tant la vegetació autòctona com la fauna present en els espais de la xarxa natura puguen recolonitzar la zona integrant-se l'àrea plenament en aquestes zones. No es coneix l'existència de plans, programes o projectes en vigor que pogueren tindre efectes acumulatius respecte al projecte avaluat, excepte els de gestió dels espais naturals.  
  
Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a la circulació de camions i a l'ús de maquinària, la qual cosa provoca un increment de partícules sòlides en suspensió a conseqüència de l'abocament i extensió de terres, de l'emissió de gasos de combustió i de sorolls, amb un efecte temporal de nou mesos i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
Per a verificar per mitjà d'indicadors, l'efectivitat de les mesures proposades i poder modificar-les o ampliar-les en cas que no s'aconseguisca el grau de correcció desitjat, s'ha definit un Pla de vigilància ambiental al compliment del qual s'ha compromés el promotor mitjançant la presentació d'un informe anual. Tots els controls considerats es registraran per escrit mitjançant actes que donaran lloc a un informe anual. El Programa de vigilància ambiental contempla, entre altres controls:  
a) Sobre mesures correctores generals: evitar afeccions fora del límit d'actuació.  
b) En relació amb emissions a l'atmosfera: conéixer i controlar les emissions de pols i el seu possible efecte sobre la vegetació, cobriment de més d'un 50% de la superfície foliar de les plantes, minimitzar emissions a l'atmosfera dels motors i controlar la contaminació acústica.  
c) Relatiu als recursos naturals: controlar l'aparició de processos erosius i garantir l'ús de recursos naturals autoritzats.  
d) Sobre el control de la contaminació en sòl i aigua: evitar la contaminació del sòl i de l'aigua i impedir la càrrega elevada de sòlids en suspensió en aigües pluvials d'escolament.  
e) Pel que respecta a riscos sobre les persones: garantir la seua seguretat i assegurar la prevenció i evitant els incendis forestals.  
f) Sobre la vegetació: comprovar la correcta implantació de les espècies vegetals utilitzades en revegetacions i l'execució de la resta de mesures previstes en el PRI.  
Per tant, es considera que sempre que es complisca amb el que es detalla en el Projecte de restauració, especialment amb les mesures correctores previstes i amb el contemplat en el Programa de vigilància ambiental, no es produiran impactes ambientals que invaliden l'obra prevista en una zona que ja està degradada, i que la restauració, generarà impactes positius que milloraran les condicions ambientals actuals i recuperaran l'emplaçament integrant-lo en l'entorn.  
  
Consideracions jurídiques  
El Projecte de restauració de l'antic buit miner denominat pedrera Racó de l'Infern, és un supòsit contemplat en el Decret 58/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Gelada i la seua zona litoral, que en l'apartat 3, epígraf f) del seu article 84 estableix que els projectes de recuperació ambiental o restauració d'antics buits miners se sotmetran a declaració d'impacte ambiental.  
Per això, en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'hi ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc resolc  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, l'execució del projecte de restauració de l'antic buit miner denominat pedrera del Racó de l'Infern, en el terme municipal de Benidorm (Alacant), promogut per Villaviñas, SLU (tm grup immobiliari), a realitzar en el polígon 13, parcel·la 15 del citat municipi, ja que tindrà efectes positius sobre el medi ambient, ja que l'actuació retornarà al seu estat inicial una àrea degradada, i la integrarà en l'entorn.  
  
Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que hi ha en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1r) S'haurà d'estar al resultat del que es disposa en els informes a recaptar de la Direcció General de Cultura i Patrimoni sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural d'acord amb l'article 11 de la Llei4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, així com del de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'afecció del projecte a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia, en relació amb la incidència en el règim de corrents i disponibilitat de recursos hídrics.  
2n) Atés que una part de la superfície de l'obra se situa dins de zona forestal, i la resta dins de zona d'influència forestal, el promotor i el director de l'obra hauran de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants. A més, en aquest cas, se seguiran especialment les normes recollides en la resolució de 25 d'abril de 2007, del conseller de Territori i habitatge, per la qual s'aprova el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada (Diari Oficial Generalita Valenciana núm. 5563, de 25.07.2007), així com la resolució 1 de desembre de 2021, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'aprova la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada. (Diari Oficial Generalitat Valenciana núm. 9255 de 13.01.2022).  
3r) S'haurà de complir el punt 2 del requeriment de data 06.10.2020 de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental: «en l'examen d'alternatives de disseny de la morfologia final es tindrà en compte l'estat actual dels terrenys i el manteniment d'àrees que es troben estabilitzades i amb un bon estat de regeneració de la vegetació i control de l'erosió. L'altura (8 metres) i pendent (100% 1H:1V) dels talussos haurà de reduir-se per a garantir l'estabilitat del farciment i l'èxit de revegetació».  
4t) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, o bé la constatació d'algun impacte no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
5é) Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesurespreventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels quals, si escau correspon en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 7 de novembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9517, del 23-01-2023 (2023/265)

RESOLUCIÓN de 7 de noviembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de restauración del antiguo hueco minero denominado cantera Racó de L'Infern, del término municipal de Benidorm. Expediente: 040/2020/AIA (1460604).
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9517

Fecha DOGV
:   23-01-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/265

CVE


Fecha del documento
:   07-11-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Benidorm](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de noviembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de restauración del antiguo hueco minero denominado cantera Racó de L'Infern, del término municipal de Benidorm. Expediente: 040/2020/AIA (1460604). [2023/265]  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 040/2020/AIA (1460604).  
Título: proyecto de restauración del antiguo hueco minero denominado cantera Racó de L'Infern, en el término municipal de Benidorm (Alicante).  
Promotor: Villaviña, SLU (tm grupo inmobiliario).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Benidorm.  
Ref. órgano sustantivo: 2020/REGING-2358 Exp. PL-4/2020.  
Localización: término municipal de Benidorm (Alicante), polígono 13, parcela 15.  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
1. Justificación de la evaluación de impacto ambiental del proyecto de restauración.  
El motivo de realizar la evaluación de impacto ambiental de una obra de restauración de un terreno con una morfología degradada viene justificado, en este caso, porque el proyecto se sitúa dentro de la alineación montañosa de Serra Gelada, que forma parte de la red de parques naturales de la Comunitat Valenciana y de la Zona de especial protección para las aves (ZEPA) ES0000121, (Illots de Benidorm i Serra Gelada). Por tanto, está sujeto a lo establecido en el Decreto 58/2005, de 11 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales de la Serra Gelada y su zona litoral. En el apartado 3 f) del artículo 84 de este decreto se amplía el régimen general de evaluación de impacto ambiental y se establece que se someterán a declaración de impacto ambiental los proyectos de recuperación ambiental o restauración de antiguos huecos mineros. Por consiguiente, requiere la tramitación de una evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el procedimiento establecido en la sección 1ª del capítulo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental. Así pues, esta es la causa que le confiere un carácter singular y excepcional a la obligatoriedad de elaborar una declaración de impacto ambiental para esta obra de restauración.  
  
2. Antecedentes. Situación actual  
Dada la exigua información contenida en la documentación presentada acerca de los antecedentes históricos de la antigua cantera de áridos y de los acontecimientos sucedidos tras su cierre, se procedió a efectuar un reconocimiento de la zona de actuación, cuyos resultados se citan a continuación.  
En la actualidad, y como resultado de la visita al emplazamiento, se ha observado que la pista de acceso al espacio a restaurar se encuentra en mal estado, con acanaladuras a lo largo de su trazado y que el antiguo hueco ha sido rellenado en parte y por sectores con materiales que en superficie están formados por tierras y piedras procedentes de excavaciones de la zona. No se ha detectado ni en superficie ni en los taludes restos de vertidos orgánicos o de origen industrial ni tampoco chimeneas de desgasificación, ni olores, ni lixiviados, tan solo acopios aislados de residuos domésticos.  
El conjunto del hueco está revegetado de forma natural por especies invasoras y con posterioridad se han construido algunos bancales, una acequia y una balsa de bovedilla. Por tanto, a la vista de la situación actual se estima que, aunque los acopios de tierra no se hayan depositado y clausurado de forma metódica y normativa, se encuentran distribuidos de forma admisible. Además, la aportación de los materiales compactados de las obras de restauración aumentará de forma considerable su cubrición, proporcionando un aislamiento mayor.  
Ante esta situación es firme la decisión del consistorio municipal de llevar a cabo una actuación que permita restaurar e integrar el antiguo hueco dentro del Parque Natural de la Serra Gelada. Para ello, la empresa Villaviña, SLU, actual propietaria de los terrenos, promueve un proyecto de restauración del antiguo hueco minero en la denominada Cantera del Racó de l'Infern del término municipal de Benidorm, elaborado por la empresa Evren, SLP, con los métodos, objetivos y fines que se especifican en el siguiente apartado.  
  
Objetivos del proyecto  
Según la documentación aportada en un principio, la finalidad del proyecto era realizar la restauración morfológica de la zona mediante el aporte de residuos inertes adecuados (RIA) (LER 17 05 04), (LER 20 02 02) procedentes de los sobrantes de los movimientos de tierra de obras realizadas en la zona de Benidorm. La actuación se gestionaría al amparo del Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción. Como consecuencia de haberse comenzado la solicitud de evaluación ambiental por el procedimiento simplificado y no ser aplicable la evaluación por este trámite, tuvo que tramitarse de nuevo por el procedimiento ordinario, con lo que trascurrió un tiempo durante el cual se tuvo que modificar la naturaleza y origen de los materiales a utilizar en la restauración y, por consiguiente, variara la normativa aplicable a estos. El motivo se debió a que los residuos inertes adecuados (RIA) de los que se disponía para restaurar, procedentes de obras de urbanización, fueron llevados a vertedero autorizado aprovechando la coyuntura que se produjo durante ese lapso, ya que suponía una reducción de los costes económicos de este sistema de tratamiento y eliminación de residuos. Ante la falta de disponibilidad de estos residuos se optó por realizar la restauración mediante el relleno con materiales naturales excavados procedentes de los sobrantes extraídos para la construcción de una pista de atletismo y de la ejecución de un enlace en el pk 149+600 de la carretera N-332 y conexión con la avenida de la Comunidad Valenciana (Benidorm). Estas sustancias están formadas por tierras y piedras a les que se les asigna el código LER (17 05 04) y deben ser reutilizadas -como es el caso- conforme a la Orden APM/1007/2017, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. Para ello, de forma previa al inicio de la actividad, se presentará al órgano ambiental una comunicación con la documentación prevista en el artículo 5 de la citada orden, cuyo contenido se especifica en los anexos I, II y III de ésta.  
Así pues, con el relleno proyectado se cumplirán los objetivos y fines que a continuación se detallan:  
a) Restaurar la morfología del emplazamiento e integrar en el entorno el espacio degradado por la actividad extractiva, mediante el relleno con tierras y piedras, para restablecer los valores funcionales, ecológicos y paisajísticos.  
b) Garantizar, con los trabajos de restauración proyectados una plena integración de la zona en el espacio natural protegido en el que se sitúa, adecuándola a los usos futuros.  
c) Desprenderse de los materiales sobrantes de excavación de las obras ejecutadas por el promotor de una forma eficaz, económicamente favorable y adecuada a la normativa vigente.  
d) Restituir la propiedad de los terrenos al Ayuntamiento.  
  
Tramitación administrativa  
En el registro general de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural tuvo entrada el 13 de mayo de 2020 escrito del Ayuntamiento de Benidorm de 30.04.2020 dirigido a la Subdirección General de Evaluación Ambiental, en el cual solicitaban el inicio del procedimiento de la evaluación de impacto ambiental del proyecto de restauración y recuperación ambiental del antiguo hueco minero denominado Cantera del Racó de l'Infern (PORN Serra Gelada), aportando la documentación pertinente.  
Tanto la documentación técnica como los informes municipales presentados por el órgano sustantivo consideraban que la actuación requería una evaluación de impacto ambiental simplificada. Ante lo cual, desde esa subdirección general, con fecha 06.10.2020, se comunicó al ayuntamiento que, ya que el proyecto se sitúa en el ámbito del PORN de Serra Gelada, queda sujeto a lo dispuesto en el Decreto 58/2005, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales de la Serra Gelada. El decreto establece que los proyectos de recuperación ambiental o restauración de antiguos huecos mineros se incluyen en el epígrafe f del apartado 3 del artículo 84 del citado decreto, apartado que especifica las actuaciones que requieren declaración de impacto ambiental, es decir requieren la tramitación de una evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el procedimiento establecido en la sección 1ª del capítulo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental. Por tanto, la solicitud de evaluación ambiental simplificada constituye una incorrecta interpretación del régimen de evaluación de impacto ambiental aplicable. Por todo ello, el trámite de evaluación por el procedimiento simplificado se dio por desistido y se inició una nueva tramitación por el procedimiento ordinario.  
Mediante oficio de 29.01.2021 el órgano sustantivo envía a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental resolución adoptada por la concejal-delegada por la que se remite, en su calidad de órgano ambiental, documentación para la solicitud de la declaración de impacto ambiental del proyecto de restauración y recuperación ambiental del antiguo hueco minero denominado Cantera Racó de L'Infern. La documentación tiene entrada en el registro de entrada de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica el 17 de febrero de 2021. La misma se acompaña de: estudio de impacto ambiental, proyecto de licencia ambiental, información pública del proyecto, informe del arquitecto municipal, informe del técnico en ecología y medio ambiente municipal e informe de la técnico jurídica en urbanismo.  
Como consecuencia de no disponer ya de residuos inertes adecuados (RIA) y poder continuar con la tramitación, para justificar ante el órgano ambiental la existencia y disponibilidad de rellenos óptimos para poder ejecutar el proyecto de restauración, con fecha 29.06.2022 el órgano sustantivo aporta nueva documentación en la que justifica la naturaleza, origen y volumen de los materiales a utilizar en la obra.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental ordinaria.  
  
Información pública.  
El Ayuntamiento de Benidorm sometió a información pública durante un plazo de treinta días hábiles el expediente y la documentación técnica, mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana num.8946 de 06.11.2020. Asimismo, con fecha 04.11.2020 el ayuntamiento publicó en el diario Información de Alicante, un anuncio en el que informaba el inicio del procedimiento de evaluación del expediente.  
Según certificado del secretario general del ayuntamiento durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones, y se ha recibido una sugerencia de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de fecha 06.10.2020, a tener en cuenta por el promotor como criterio de minimización de impactos en el diseño de rehabilitación.  
  
Consultas a administraciones e informes recibidos  
Tras someter a dictamen el expediente y la documentación del proyecto a las administraciones afectadas se han recibido los siguiente informes:  
a) El Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos con fecha 15.10.2020 informa favorablemente sobre la afección del proyecto al ámbito del Plan de ordenación de los recursos naturales (PORN) del Parque natural de la Serra Gelada y a la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA ES0000121), perteneciente a Red Natura 2000. Considera que, de acuerdo con las medidas correctoras previstas no se detectan impactos ambientales que inviabilicen la obra prevista en una zona que ya está degradada y que, tras su restauración, generará impactos positivos si se cumple con el Programa de vigilancia ambiental.  
b) La Sección Forestal de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante mediante informe de 27.08.2021, considera correcto y apropiado el proyecto de restauración, realizando varias consideraciones acerca de la prevención de incendios forestales durante la realización de los trabajos, así como el sometimiento durante las labores de restauración a la normativa vigente en dicha materia.  
No se han solicitado consultas a otras Administraciones Públicas ya que el órgano sustantivo, según informe técnico del arquitecto municipal de fecha 11.01.2021, no considera procedente recabar informes del resto de administraciones recogidas en los apartados b, c, y d, del art.37.2 de la Ley 21/1013, de evaluación ambiental.  
  
Consideraciones ambientales  
Características del proyecto según la documentación aportada. Actuaciones correctoras a desarrollar.  
Las obras se circunscriben a la cavidad que generó la explotación de una cantera de áridos calizos en Serra Gelada, que con posterioridad fue utilizada para acopiar tierras y piedras procedentes de obras de excavación. Este hueco tiene una longitud aproximada de 300m, una anchura máxima de 90m y 70m de anchura media, y está flanqueada en su extremo SE por taludes verticales de 25 a 35m de altura. La zona de restauración ocupa una superficie de 31.094m², distribuidos del siguiente modo: a) bermas: 5.356m², b) taludes: 7.180m², c) plaza de cantera 18.557m², y está limitada por las coordenadas contenidas en el cuadro adjunto. (UTM ETRS 89 huso 30).  
Los trabajos de restauración integral se realizarán con criterios que restablezcan la funcionalidad de ecosistema, recuperen el paisaje, encaucen las aguas pluviales protegiendo de la erosión, y realicen la restauración con costes asumibles y viables. Tendrán una duración de nueve meses, y consistirán en:  
a) Acondicionamiento del acceso.  
b) Desbroce de la zona de obras y arranque de plantas invasoras.  
  
c) Restauración morfológica del hueco de la antigua cantera.  
d) Preparación del suelo para la revegetación.  
e) Construcción de una red de drenaje en el área de actuación.  
f) Revegetación.  
  
Se procederá al acondicionamiento del actual acceso a la cantera para permitir el tránsito seguro de los camiones de transporte de los materiales que constituirán el relleno, del resto de maquinaria y del personal. Estos trabajos consistirán en cajear la plataforma del actual camino existente para que tenga una anchura mínima de 5 metros, y disponer una capa sobre de 25 cm de zahorras artificiales compactadas al 98% del proctor modificado. Esta capa de zahorra se colocará sobre una base de suelo adecuado en aquellos casos en que, debido a la irregularidad del terreno, sea necesario establecer un relleno bajo las zahorras para darle al camino una rasante uniforme, tal como queda recogido en los perfiles transversales del camino que se recogen en los planos.  
El desbroce consiste en la retirada de la vegetación y elementos impropios en las zonas en las que se va a proceder al relleno del hueco minero. También se incluye la eliminación de los pies y matas de especies invasoras que pudieran localizarse en la totalidad del área de actuación, especialmente en la plaza de la antigua cantera. Las labores de desbroce llevarán aparejadas la retirada de la capa más superficial del terreno, que puede conllevar la de la tierra vegetal existente, en su caso. Los productos vegetales resultantes del desbroce y destoconado serán triturados y esparcidos por la zona de actuación.  
La restauración morfológica de la cantera se realizará mediante la extensión y compactación de tierras y piedras procedentes de los sobrantes de los movimientos de tierra que se produzcan en las obras de la construcción de una pista de atletismo y de un enlace en el pk 149+600 de la carretera N-332 y conexión con la avenida de la Comunidad Valenciana (Benidorm). En el primer caso el sobrante total de tierras se estima que será de 203.040m³ y en el segundo de 139.646m³. Según el proyecto de restauración el volumen de relleno necesario es de 176.778m³ por lo que los materiales procedentes de estas dos obras son suficientes para la restauración. Las tierras de estas obras que no puedan ser utilizados en la restauración se utilizarán en otras obras de relleno o serán depositados en vertedero. Los taludes proyectados tendrán una pendiente de 1V:1H, con 8m de altura y 8m de berma con pendientes del 3% hacia el interior instalando una cuneta de berma. El relleno del hueco de la cantera se realizará mediante la construcción de 5 bancos con las dimensiones mencionadas, y 40m de altura máxima, mientras que el talud existente al oeste de la cantera se extenderá hasta un ángulo general similar al del relleno del hueco de cantera proyectado, generando sobre este talud remodelado dos bancos con una berma intermedia. El cálculo de estabilidad de taludes no se ha realizado conforme a resultados obtenidos con ensayos físico-mecánicos realizados en laboratorio sino con parámetros resistivos estimados, basados en los de materiales similares. Además, se ha supuesto que la naturaleza del relleno correspondía a residuos inertes apropiados (RIA) y no a tierras y piedras como va a ser el caso, y se ha considerado la inclinación y altura del talud final o resultante y no la de los taludes de banco que la componen. Por todo ello, el factor de seguridad obtenido (FS=1,84) debe considerarse con todas las reservas.  
Una vez finalizados los trabajos de relleno del antiguo hueco minero y del frente del talud existente a estabilizar, no resulta eficaz implantar directamente cualquier tipo de cubierta vegetal, por presentar un sustrato inadecuado debido a las características físicas, químicas y biológicas de los materiales, puesto que su escasez de materia orgánica y nutrientes merman el crecimiento de plantones o la germinación de semillas. Esta situación crea la necesidad de acondicionar el terreno como paso previo y fundamental en el establecimiento de la vegetación. Con estos trabajos se pretenden conseguir los siguientes efectos:   
a) incorporar un sustrato fértil sobre el que instalar la vegetación, para permitir un correcto desarrollo del enraizamiento,   
b) proporcionar un buen drenaje, reduciendo la capacidad erosiva del agua,   
c) reducir los factores limitantes como la acidez o alcalinidad y,  
d) aumentar el suministro de nutrientes esenciales para las plantas.  
  
Por ello, se hará un aporte de tierra vegetal a toda el área de actuación. Esta tierra vegetal, en una capa de un espesor de 20 cm, procederá de préstamos externos, aunque podría utilizarse la procedente de los desbroces realizados en el área de actuación si reúne las condiciones necesarias.  
El drenaje general del área afectada se deberá rehacer, dando salida a las escorrentías de los taludes y bermas del relleno para evitar fenómenos de arrastre y acarcavamiento, disponiendo además de dispositivos de retención y control de sedimentos. Los dispositivos de drenaje estarán formados por cunetas de berma, cunetas de guarda, bajantes de talud, drenajes principales, y balsas de laminación, cuyas especificaciones y cálculos vienen recogidos en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental.  
La revegetación consistirá en la reintroducción de las especies adecuadas, definidas a partir de las condiciones del medio y del uso previsto tras la restauración. El objetivo último es restablecer los valores funcionales, ecológicos y paisajísticos previos a la explotación de la cantera, para lo cual se ha previsto la introducción de especies arbóreas y arbustivas sobre una base de herbáceas tapizantes. Para la elección de las especies vegetales a emplear en la restauración, se han tenido en cuenta los siguientes aspectos: a) las características ecológicas de la estación, adecuándose a las condiciones edáficas y fitoclimáticas del área de implantación e identificando los factores que limitasen el correcto desarrollo de la revegetación y b) la vegetación presente en el área de actuación que muestre una adecuada adaptabilidad al medio, para asegurar la supervivencia y composición de un ecosistema dinámico y autónomo.  
Para el diseño de la revegetación se diferencian dos zonas distintas con tratamientos diferenciados:  
La zona 1 es la antigua plaza de la cantera y las bermas del relleno. En esta zona se propone en el 45% de su superficie el establecimiento de bosquetes arbóreos de pino, olivo y algarrobo por ser las especies observadas en la zona. Para el sustrato arbustivo (5% del área restante) se considera la introducción del romero, el espino negro y el palmito.  
La zona 2 son los taludes, tanto los resultantes de la restauración morfológica como el resultante del talud de relleno ya existente remodelado. Aquí se plantea la introducción de pino y olivo en el 30% del área, pues su rápido crecimiento favorecerá el efecto de amortiguación visual pretendido con la instalación de la vegetación. En el 70 % de la zona, el estrato arbustivo estará formado por romero, lentisco y espino negro.  
En consecuencia, la densidad prevista en ambos tratamientos, considerando tanto las especies arbóreas como las arbustivas, es de 2.000 pies/ha para cada una. Para el establecimiento de una base herbácea se ha previsto la ejecución de siembras en la zona 1 e hidrosiembras en la zona 2. La siembra será manual o mecanizada a voleo. Irá acompañada de la adición de abono químico mineral tipo NKP 8-24-8 y del extendido de una capa de mulch orgánico de heno o paja picada, en dosis basadas en recomendaciones técnicas y en los resultados obtenidos en restauraciones similares. La hidrosiembra se desarrollará en dos fases: en la primera, las semillas irán acompañadas de la adición de una mezcla de mulch, abonos orgánicos, químicos, estabilizante orgánico y ácidos húmicos-fulvicos, y en la segunda se procederá a la cubrición de la anterior mediante una mezcla de mulch y estabilizantes orgánicos.  
La ejecución de las plantaciones arbóreas y arbustivas se deberá realizar de manera que las superficies revegetadas adopten una apariencia lo más parecida posible a como se encuentran en las áreas naturales no antropizadas, manteniendo la estratificación correspondiente a la vegetación natural propia de este tipo de ambientes. Por ello, los ejemplares deberán agruparse formando grupos o bosquetes discontinuos y diversos que permitan la creación de huecos y pasillos entre ellos, pero sin dejar de mantener cierta continuidad. Así pues, para naturalizar la revegetación y dotarla de heterogeneidad, la plantación en la antigua plaza de cantera y bermas se diseñará en bosquetes irregulares de arbóreas de 10-100 ejemplares/bosquete, entre los que se plantarán las arbustivas, para una densidad de arbóreas de 900 pies/ha y de arbustivas de 1.100 pies/ha. En los taludes, se introduce una densidad de arbóreas algo menor (600 pies/ha), aumentando con ello la introducción de arbustivas para favorecer su rápida instalación y en consecuencia la sujeción de los taludes, a razón de 1.400 pies/ha, que se distribuirán formando bosquetes.  
Para asegurar el éxito de la restauración se ha tenido en cuenta la adecuada preparación del terreno y la selección de las especies vegetales más idóneas, así como el uso de la técnica de implantación que mejor se adapte a las características de la zona a revegetar y a la estación del año en la que esta se desarrolle. Teniendo en cuenta los datos pluviométricos de la zona, la época ideal para realizar tanto las siembras como las plantaciones es el otoño (mes de octubre), pudiéndose realizar también las siembras a comienzos de la primavera (marzo). Además, para garantizar el establecimiento y mantenimiento de la cubierta vegetal instalada, se prevén una serie de operaciones básicas de mantenimiento que consistirán en riegos y reposición de marras. Los riegos se realizarán durante los dos primeros años, correspondiente al periodo de garantía y consistirán en un riego de plantación, 6 riegos más posteriores a la plantación en el primer año, y 3 riegos en el segundo año. En cada riego se empleará un volumen de agua de 5 litros/pie por unidad de plantación en alvéolo forestal. Los riegos post-plantación serán efectuados entre los meses de marzo y octubre. Durante el verano siguiente a la plantación se deberá comprobar la existencia de árboles o arbustos secos por cualquier causa, debiéndose reponer el 100% de las marras producidas.  
  
Emplazamiento del proyecto. Entorno ambiental.  
La cantera a restaurar se ubica en el paraje del Raco de L'infern-Cova de L'infern, colindante con el casco urbano del municipio de Benidorm. El acceso se realiza desde la rotonda en la que confluyen las calles Viena, Oslo, Londres y París del municipio. Desde el extremo sureste de esta rotonda parte un camino sin asfaltar, por el que tras recorrer 280m se llega al hueco de la cantera. Las coordenadas aproximadas del punto medio del emplazamiento son: UTM (ETRS89) X=753.083, Y=4.269.195, Z=92,2 m.  
El área de actuación se ubica al pie de la ladera sur occidental de la Serra Gelada. Esta sierra se extiende de forma longitudinal con dirección NE-SE a lo largo de 6.000m, con una anchura máxima de 1.500m. El macizo rocoso alcanza 435msnm de altura máxima, y su base se encuentra entre 50 y 100msnm. Limita al este con el mar Mediterráneo mediante abruptos acantilados rocosos modelados por el mar, y al oeste presenta pendientes moderadas que desembocan en el Llano de Benidorm mediante un pie de monte de inclinación suave. Se trata de un afloramiento monoclinal de una alternancia de calizas y algunos niveles margosos del cretácico inferior inclinadas 30º hacia el NW.  
Es una zona antropizada por la presencia de la antigua cantera y rellenos, lo cual introduce formas artificiales en el sector mientras que los alrededores no alterados están formados por un relieve abrupto con cauces muy encajonados. La cantera se incluye dentro del paisaje de relevancia regional PRR-26 litoral de la Marina. La visibilidad del emplazamiento desde zonas muy frecuentadas se reduce al mirador de la Cruz que se ubica en posición dominante sobre el territorio. Desde el propio casco urbano de Benidorm y los principales accesos al mismo la visibilidad es nula debido a la orografía del lugar.  
El clima de este sector es típicamente mediterráneo, caracterizado por inviernos suaves y veranos calurosos, con temperaturas medias anuales de 19º; la temperatura mensual media varía entre los 23,1ºC del mes de agosto y los 10ºC del mes de diciembre. En cuanto a las precipitaciones, se observa un máximo absoluto a finales de verano y un máximo relativo en primavera, con una intensa evapotranspiración en la época estival que indica falta de agua en verano y que se trata de un clima semiárido. La precipitación media anual es de 350mm, y tiene una distribución muy irregular con dos máximos de precipitación: uno relativo en primavera y otro absoluto a principios de otoño. La proximidad al mar ocasiona que este regule su temperatura y deje sentir la influencia de vientos locales mar-tierra (brisa) y tierra-mar (terral).  
En la zona de obras, el suelo fue retirado al inicio de las labores de explotación minera y durante los rellenos que se realizaron en la zona, por lo que en la actualidad no existe suelo como tal. La descripción que sigue se refiere a los suelos presentes en las zonas no antropizadas adyacentes. En ellas se observan suelos pertenecientes al orden de los Entisoles. Este orden se caracteriza por la presencia de un horizonte óchrico superficial, que descansa directamente sobre el horizonte C (roca madre). Los suelos presentes son en general poco evolucionados formados bajo un régimen de humedad xérico con escasa alteración química, predominando su meteorización física y sus características dependen en gran parte de las de su material de origen, pudiendo observarse una clara relación entre la roca madre y el tipo de suelo.  
La vegetación potencial del área está representada por los coscojares litorales en los que destacan como elementos dominantes la coscoja (Quercus coccifera) y el palmito (Chamaerops humilis), acompañados de la trompetera (Ephedra fragilis), el bayón (Osyris quadripartita), el lentisco (Pistacia lentiscus), la zarzaparrilla (Smilax aspera), la rogeta (Rubia peregrina) y retazos de diversas especies de esparraguera (Asparagus spp.). En los alrededores de la zona de obra observa una vegetación de matorral con pinos. Está constituida fundamentalmente por la asociación Chamaeropideto-Rhamnetum, o espinar alicantino (serie termomediterránea murciano-almeriense semiárida) poco densa, constituida por las siguientes especies: pino carrasco, palmito, espino negro, algarrobo, efedro, esparraguera, olivo silvestre, lentisco, y bayón. En la propia zona de obra se observan algunos pies dispersos de pinos y pies y matas de especies invasoras.  
La comunidad faunística que destaca en la zona de estudio es la perteneciente a la fauna presente en zonas de matorral, zonas naturales degradadas y con bosquetes dispersos de pinares. En estos momentos la zona del proyecto solo es visitada de manera temporal y esporádica por la fauna, ya que no existe suelo y la vegetación es escasa, puesto que la biocenosis existente fue eliminada cuando comenzó la explotación de la cantera. No se ha detectado la nidificación de especies que otorgan valor a la ZEPA existente, ni se observa la presencia frecuente de estas.  
Se ubica a 120 metros del límite del LIC Serra Gelada y litoral de la Marina Baja y dentro de la ZEPA Illots de Benidorm y Serra Gelada y del Parque Natural de Serra Gelada, cuyo límite coincide con la ZEPA citada, aunque la parte de la parcela catastral más próxima al casco urbano se ubica fuera de las figuras de protección. La mayor parte de la parcela está clasificada como suelo no urbanizable protegido (zona rural protegida municipal) y el resto, que corresponde al sector más cercano al casco urbano donde se sitúa el camino de acceso, como suelo no urbanizable común (zona rural común, mientras que una pequeña franja al oeste y en el extremo NW, como zona urbanizada residencial. La zona de actuación abarca únicamente a suelo no urbanizable protegido y a suelo no urbanizable común. El camino de acceso al hueco minero y el sector norte de este está clasificado como terreno forestal, mientras que el resto está a menos de 500m de zona forestal por lo que se considera como zona de influencia forestal según la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
Características del potencial impacto. Controles para verificar su corrección  
El hueco de la cantera forma un paisaje antropizado de baja calidad. La restauración de la cantera permitirá la integración paisajística y visual del antiguo hueco minero en el paisaje de elevada calidad de los alrededores. Hay que tener en cuenta que la restauración pretende el relleno del hueco minero para restablecer la morfología original a la zona de explotación. El proyecto no afecta a la integridad territorial de los espacios de la red natura 2000 indicados con anterioridad ya que tras la restauración los usos serán similares a los previstos en los otros terrenos que forman parte de la ZEPA. Por otra parte, la restauración evitará que las especies invasoras presentes en el hueco de la cantera puedan invadir los espacios de la red natura 2000 y que la zona recupere las condiciones necesarias para que tanto la vegetación autóctona como la fauna presente en los espacios de la Red Natura puedan recolonizar la zona integrándose el área plenamente en dicho zonas. No se conoce la existencia de planes, programas o proyectos en vigor que pudieran tener efectos acumulativos respecto al proyecto evaluado, salvo los propios de gestión de los espacios naturales.  
Los efectos contaminantes de la actuación se limitan a la circulación de camiones y al uso de maquinaria, lo que provoca un incremento de partículas sólidas en suspensión como consecuencia del vertido y extensión de tierras, de la emisión de gases de combustión y de ruidos, con un efecto temporal de nueve meses y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad, que competen al órgano substantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
Para verificar por medio de indicadores, la efectividad de las medidas propuestas y poder modificarlas o ampliarlas en caso de no alcanzar el grado de corrección deseado, se ha definido un Plan de vigilancia ambiental a cuyo cumplimiento se ha comprometido el promotor mediante la presentación de un informe anual. Todos los controles considerados se registrarán por escrito mediante actas que darán lugar a un informe anual. El Programa de vigilancia ambiental contempla, entre otros controles:  
a) Sobre medidas correctoras generales: evitar afecciones fuera del límite de actuación.  
b) En relación con emisiones a la atmósfera: conocer y controlar las emisiones de polvo y su posible efecto sobre la vegetación, cubrición de más de un 50% de la superficie foliar de las plantas, minimizar emisiones a la atmósfera de los motores y controlar la contaminación acústica.  
c) Relativo a los recursos naturales: controlar la aparición de procesos erosivos y garantizar el uso de recursos naturales autorizados.  
d) Sobre el control de la contaminación en suelo y agua: evitar la contaminación del suelo y del agua e impedir la carga elevada de sólidos en suspensión en aguas pluviales de escorrentía.  
e) Por lo que respecta a riesgos sobre las personas: garantizar su seguridad y asegurar la prevención y evitando la incendios forestales.  
f) Acerca de la vegetación: comprobar la correcta implantación de las especies vegetales utilizadas en revegetaciones y la ejecución del resto de medidas previstas en el PRI.  
Por tanto, se considera que siempre y cuando se cumpla con lo detallado en el Proyecto de restauración, especialmente con las medidas correctoras previstas y con lo contemplado en el Programa de vigilancia ambiental, no se producirán impactos ambientales que invaliden la obra prevista en una zona que ya está degradada, y que la restauración, generará impactos positivos que mejorarán las condiciones ambientales actuales y recuperarán el emplazamiento integrándolo en el entorno.  
  
Consideraciones jurídicas  
El Proyecto de restauración del antiguo hueco minero denominado Cantera Racó de L'Infern, es un supuesto contemplado en el Decreto 58/2005, de 11 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales de la Serra Gelada y su zona litoral, que en el apartado 3, epígrafe f) de su artículo 84 establece que los proyectos de recuperación ambiental o restauración de antiguos huecos mineros se someterán a declaración de impacto ambiental.  
Por ello, en el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ejecución del proyecto de restauración del antiguo hueco minero denominado Cantera Racó de L'Infern, en el término municipal de Benidorm (Alicante), promovido por Villaviñas, SLU (tm grupo inmobiliario), a realizar en el polígono 13, parcela 15 del citado municipio, ya que tendrá efectos positivos sobre el medio ambiente, puesto que la actuación devolverá a su estado inicial un área degradada, integrándola en el entorno.  
Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) Se deberá estar al resultado de lo dispuesto en los informes a recabar de la Dirección General de Cultura y Patrimonio sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano, así como del de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la afección del proyecto a dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía, en relación con la incidencia en el régimen de corrientes y disponibilidad de recursos hídricos.  
2º) Dado que una parte de la superficie de la obra se sitúa dentro de zona forestal, y el resto dentro de zona de influencia forestal, el promotor y el director de la obra deberán tener en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones. Además, en este caso, se seguirán especialmente las normas recogidas en la resolución de 25 de abril de 2007, del conseller de territori i habitatge, por la que se aprueba el Plan de prevención de incendios forestales del Parque Natural de la Serra Gelada (Diari Oficial Generalita Valenciana num.5563, de 25.07.2007), así como la resolución 1 de diciembre de 2021, de la consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se aprueba la revisión del Plan de prevención de incendios forestales del Parque Natural de la Serra Gelada. (Diari Oficial Generalitat Valenciana num. 9255 de 13.01.2022).  
3º) Se deberá cumplir el punto 2 del requerimiento de fecha 06.10.2020 de la Subdirección General de Evaluación Ambiental: «en el examen de alternativas de diseño de la morfología final se tendrá en cuenta el estado actual de los terrenos y el mantenimiento de áreas que se encuentren estabilizadas y con un buen estado de regeneración de la vegetación y control de la erosión. La altura (8 metros) y pendiente (100% 1H:1V) de los taludes deberá reducirse para garantizar la estabilidad del relleno y el éxito de revegetación».  
4º) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, o bien la constatación de algún impacto no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
5º) Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidaspreventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 7 de noviembre de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML