Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5152, del 12-12-2005 (2005/13536)

LLEI 10/2005, de 9 de desembre, de la Generalitat, d'Assistència Jurídica a la Generalitat.
-------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2005/12/09/10**

### Versions

 01/01/2024 - Actualitat  25/12/2018 - 31/12/2023  01/01/2017 - 24/12/2018  01/01/2013 - 31/12/2016  01/01/2010 - 31/12/2012  Text inicial: 13/12/2005 - 31/12/2009 

### Dades del document

Número de DOGV
:   5152

Data del DOGV
:   12-12-2005

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2005/13536

CVE


Data del document
:   09-12-2005

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Dret regional](javascript:void(0))
    * [professió jurídica](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [assistència judicial](javascript:void(0))
    * [accés a la professió](javascript:void(0))
    * [funcionari](javascript:void(0))
    * [jurisdicció](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

**Versió vigent: 01.01.2024 -**

**Llei 10/2005, de 9 de desembre, de la Generalitat, d'Assistència Jurídica a la Generalitat.**

 

[**(DOGV núm. 5152 de 12.12.2005**](http://www.docv.gva.es/datos/2005/12/12/pdf/2005_13536.pdf)**)**

 

Sia notori i manifest a tots els ciutadans que les Corts Valencianes han aprovat, i jo, d'acord amb el que estableixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del Rei, promulgue la llei següent:

 

 

PREÀMBUL

 

1

 

L'administració ha d'actuar sempre conforme a la llei i al dret, sent els tribunals garants de la legalitat de l'actuació de l'administració. Així ho proclamen els articles 1.1, 9.1, 103.1 i 106.1 de la nostra Constitució. 

Precisament per això, cal que la Generalitat compte amb una assistència jurídica que coadjuve al fet que la seua activitat sencera se subjecte efectivament a l'ordenament jurídic, i que estiga en condicions de fer-ne valdre davant els diferents òrgans jurisdiccionals la legalitat de l'actuació, els seus drets i interessos, que són sempre vicaris, és a dir, drets i interessos de tots els valencians. 

Esta llei no té més objectiu que aconseguir que la Generalitat dispose dels mitjans institucionals, organitzatius i personals idonis per assegurar el respecte a la llei i al dret en la seua activitat sencera, sabent defendre esta actuació davant els tribunals quan siga qüestionada pels ciutadans, la qual cosa és especialment important ateses les competències de la Generalitat, l'extensió del seu àmbit d'actuació i la consciència cada vegada major dels ciutadans de la realitat de l'estat de dret i dels mitjans amb què este compta per a corregir les actuacions de l'administració contràries a l'ordenament jurídic, cosa que ha suposat un volum de litigiositat en les dues últimes dècades sense precedents en la història d'Espanya.

 

2

 

El capítol I de la llei, sota la rúbrica "Disposicions generals", conté la regulació de l'estructura orgànica de l'assistència jurídica a la Generalitat. 

La llei concep l'assistència jurídica com la doble funció d'assessorar en dret l'administració i representar-la i defendre-la davant els òrgans jurisdiccionals competents, conforme a les previsions de l'article 551 de la Llei Orgànica 6/1985, d'1 de juliol, del Poder Judicial. A més, esta assistència té vocació de ser integral, de referir-se a la Generalitat sencera, incloent-hi també les entitats de dret públic, societats i fundacions vinculades o que en depenen d'ella, a què es refereixen els apartats 2 i 3 de l'article 5 del text refós de la Llei d'Hisenda Pública de La Generalitat, aprovat pel Decret Legislatiu de 26 de juny, del Consell de La Generalitat. 

Seguint la tradició juridicoadministrativa espanyola, que ja és secular i ha estat recentment renovada en l'estat autonòmic, i que tan bons fruits ha donat en este camp, l'assistència jurídica a la Generalitat s'encomana a un cos de funcionaris formats i especialitzats a assessorar en dret i representar i defendre l'administració. En açò, la llei no se separa ni de l'experiència estatal, ni de l'opció organitzativa adoptada per la majoria de les comunitats autònomes (Andalusia, Comunitat de Madrid, Catalunya, Castella-la Manxa, Castella i Lleó...). 

Tant per denominar l'òrgan com el cos de funcionaris, la llei opta per utilitzar les expressions "advocacia" i "advocats", ja que l'objecte propi de l'advocacia, l'exercici de la qual constitueix la professió dels advocats, és precisament assistir jurídicament, donar consell i assessorament jurídic a qui ho requereix i representar i defendre els ciutadans davant els tribunals. 

L'Advocacia de la Generalitat és, a més, general, en el sentit que engloba la totalitat de l'assistència jurídica a la Generalitat, siga quina en siga la matèria jurídica sobre la qual versarà l'assistència i l'òrgan concret que la requerisca. Este caràcter general es reforça, a més, per mitjà de l'adscripció de l'advocacia de la Generalitat a la Presidència de la Generalitat.

 

3

 

La llei col·loca davant l'Advocacia General de la Generalitat, l'advocat general de la Generalitat, que haurà de ser nomenat entre juristes de prestigi i experiència reconeguda en l'àmbit del dret públic valencià, amb una experiència d'almenys 15 anys. 

A més, i com a funció essencial, a l'advocat general de la Generalitat correspon garantir un altre dels eixos inspiradors de la llei, el principi d'unitat d'actuació, criteri i doctrina dels advocats de la Generalitat. 

L'advocat general de la Generalitat és, a més, el primer advocat de la Generalitat, i, com a tal, pot no només impartir les instruccions que estime necessàries als altres advocats de la Generalitat, sinó també assumir personalment qualsevol actuació que se'ls encomane, per a la qual cosa gaudeix, mentre deté el càrrec, de la condició d'advocat de la Generalitat. 

Destacar, finalment, que l'advocat general de la Generalitat pot estar auxiliat per un director general de l'Advocacia General de la Generalitat, el nomenament del qual és potestatiu per al Consell de la Generalitat, i que el càrrec pot ser atribuït pel Consell de la Generalitat al titular d'un altre òrgan superior de la Presidència de la Generalitat.

 

4

 

Element essencial de la llei és la creació del Cos d'Advocats de la Generalitat, creació que va ser vivament recomanada pel dictamen del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana 432/2003, de 31 de juliol, les directrius del qual té presents la llei. 

L'ingrés en el Cos d'Advocats de la Generalitat es produirà exclusivament per mitjà d'oposició lliure entre llicenciats en dret, oposició que serà enjudiciada per un òrgan col·legiat compost per juristes de diferent especialització i que combinarà exercicis teòrics i pràctics, sobre la base d'un temari que garantisca una profunda formació d'advocat generalista, ja que seran molt variats els assumptes jurídics als quals hauran d'enfrontar-se els futurs advocats de la Generalitat. 

Els funcionaris d'este cos monopolitzen l'assistència jurídica a la Generalitat i a les entitats de dret públic dependents o vinculades a ella, la qual, atès que implica l'exercici de funcions públiques, això és, de l'auctoritas inherent als poders públics, només podrà ser encomanada amb caràcter excepcional o auxiliar a particulars aliens a l'administració, no subjectes per tant a l'estatut especial dels funcionaris públics. 

Es tracta, per tant, d'un cos de funcionaris que busca una excel·lència especial en la seua preparació, excel·lència que s'hauria de mantindre al llarg de tota la carrera funcionarial, per a la qual cosa és essencial que els funcionaris d'este cos compten amb unes condicions que n'aconseguisquen la fidelització i estímul en l'exercici de les seues funcions. A esta finalitat tendeixen algunes de les previsions de la llei, com l'establiment d'un complement de destinació mínim per als llocs de treball reservats a advocats de la Generalitat. 

No obstant això, la llei tracta d'aprofitar el cabal d'experiència acumulat en el Gabinet Jurídic de la Generalitat durant els darrers vint anys, per a la qual cosa preveu una via d'ingrés específica a través d'un curs selectiu per als lletrats actuals que compten amb un mínim d'experiència de dos anys. D'esta via es podran beneficiar també aquells funcionaris que exercisquen amb caràcter exclusiu funcions idèntiques a les dels lletrats del Gabinet Jurídic de la Generalitat en entitats de dret públic vinculades o que en depenen. Dins d'estes entitats, naturalment, no s'inclouen les institucions de la Generalitat, com el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana o el Síndic de Greuges, a causa de l'especial naturalesa i estatut jurídic d'estes institucions, l'assessorament en dret de les quals no correspon actualment al Gabinet Jurídic de la Generalitat ni correspondrà en el futur a l'Advocacia General de la Generalitat. 

Així mateix, i a fi d'afavorir la creació efectiva del Cos d'Advocats de la Generalitat, es preveu que els funcionaris que estiguen prestant servicis en l'actual Gabinet Jurídic de la Generalitat i que no hagen pogut ingressar en el Cos d'Advocats de la Generalitat per esta via, puguen estar exempts de realitzar les proves de caràcter pràctic en les dos primeres convocatòries d'oposicions d'ingrés a tal cos. 

En paral·lel al reforçament de la formació pràctica pròpia d'estes mesures, la llei preveu també que les persones que hagen demostrat una sòlida formació teòrica per mitjà de la recent superació de les proves teòriques d'ingrés en cossos de funcionaris de caire semblant al d'advocats de la Generalitat, puguen estar exemptes de realitzar les proves de caràcter teòric en les dos primeres convocatòries d'oposicions d'ingrés a tal cos. 

La combinació d'estes mesures, que asseguren una formació específica per a l'exercici de l'advocacia, bé en el seu vessant pràctic, bé en el seu vessant teòric, permetrà cobrir una bona part dels llocs de treball reservats a advocats de la Generalitat al poc de temps de l'entrada en vigor de la llei, i ocuparan provisionalment les places que hagen de proveir-se en el futur per mitjà de funcionaris ingressats per oposició els actuals funcionaris del Gabinet Jurídic de la Generalitat, amb caràcter voluntari i seguint un ordre preestablert en la pròpia llei. 

Per a l'aplicació d'estes mesures especials, la llei té en compte la data d'entrada en vigor del Decret 27/2001, de 30 de gener, del Consell de la Generalitat, d'organització i règim de funcionament dels servicis jurídics de la Generalitat (açò és, l'1 de febrer de 2001), per ser esta la norma que va suposar la primera unificació general de l'assistència jurídica a la Generalitat. 

Finalment, la llei es preocupa que els funcionaris que estiguen prestant servicis a l'entrada en vigor de la llei en el Gabinet Jurídic de la Generalitat i que no ingressen en el cos, voluntàriament o per no haver superat el curs selectiu, continuen mantenint en l'essencial les seues condicions professionals actuals.

 

5

 

La llei regula també l'assistència jurídica externa, és a dir, la que es presta, no per l'Advocacia General de la Generalitat, sinó per persones o entitats alienes a ella, a fi de garantir una millor coordinació per l'advocat general de la Generalitat de l'assistència jurídica a l'administració de la Generalitat, les entitats de dret públic vinculades o que en depenen d'ella i les seues societats i fundacions, a què es refereixen l'apartat 1 de l'article 5 del text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat, aprovat pel Decret Legislatiu de 26 de juny, del Consell de La Generalitat. 

Així, en primer lloc, s’incideix que tan sols amb caràcter excepcional podrà encomanar-se la representació i defensa en juí de l'administració de la Generalitat a persones que no siguen funcionaris del cos d'advocats de la Generalitat, siguen altres empleats públics, siguen professionals aliens a l'administració. 

A més, es regula un mecanisme d'habilitació per a l'exercici de funcions pròpies dels advocats de la Generalitat a funcionaris específics o, excepcionalment, altres persones, la qual cosa pot ser útil en supòsits concrets de gran especialització com els procediments en matèria de menors o altres d'anàlegs. 

D'altra banda, es preveu l'extensió convencional de l'assistència jurídica dels advocats de la Generalitat a les seues societats i fundacions, les quals d'esta manera precisaran d'una menor externalització dels servicis. 

Finalment, es regula l'externalització de l'assistència jurídica per l'administració de la Generalitat i les entitats de dret públic vinculades o que en depenen a què es refereix l'apartat 1 de l'article 5 del Text refós de la Llei d'Hisenda Pública de La Generalitat, aprovada per Decret Legislatiu de 26 de juny, del Consell de La Generalitat (ja funcionen amb subjecció al dret públic, ja al dret privat), preveient-se que esta se sotmeta a dos informes de l'advocat general de la Generalitat, a saber: 

1. Un, de caràcter preceptiu i vinculant, a fi que per part de l'advocat general de la Generalitat es puga valorar la necessitat o conveniència d'externalitzar la prestació d'assistència jurídica així com l'objecte i el seu règim de prestació. 

2. Un altre, de caràcter preceptiu però no vinculant, a fi que l'advocat general de la Generalitat puga emetre el seu parer sobre els possibles prestadors de l'assistència jurídica. 

Quant a les societats i fundacions de la Generalitat, i donada la seua personalitat juridicoprivada i el seu especial règim de contractació, es preveu un únic informe, a fi que la societat o fundació corresponent puga conéixer l'opinió de l'advocat general de la Generalitat abans d'encomanar o contractar els diferents tipus d'assistència jurídica que puguen resultar necessaris, incloent també l'assistència jurídica prestada pel propi personal laboral de la societat o fundació. 

A més, la llei estén la funció directora i coordinadora de l'advocat general de la Generalitat a l'assistència jurídica externa. 

Finalment, i donat el caràcter general de l'Advocacia General de la Generalitat, que ho és no sols dels òrgans que formen part de l'estructura departamental de l'administració de la Generalitat, sinó també de les entitats de dret públic vinculades o que en depenen, a què es refereix l'apartat 1 de l'article 5 del Text refós de la Llei d'Hisenda Pública de La Generalitat, aprovada per Decret Legislatiu de 26 de juny, del Consell de la Generalitat, es preveu que les persones que estiguen prestant servicis jurídics en les dites entitats en règim de dret laboral continuen fent-ho fins a l'extinció del vincle laboral, de manera que una vegada extingides les funcions que se'ls han encomanat, passaran a ser prestades per l'Advocacia General de la Generalitat. 

 

6

 

Els capítols II i III de la llei regulen l'exercici de les funcions consultiva i contenciosa, respectivament. 

De la primera, cal destacar que la llei adopta un criteri restrictiu, sobre què s'entén per funció consultiva, la qual consisteix a assessorar en dret, però no a suplir per mitjà d'activitats que van més enllà de l'assessorament, la tasca dels altres òrgans administratius, delimitant clarament les funcions pròpies d'un advocat de la Generalitat de les característiques dels òrgans gestors. 

Així mateix, per mor del principi d'eficàcia administrativa i el seu caràcter d'òrgan suprem consultiu del Consell de la Generalitat i de l'administració de la Generalitat, la llei intenta evitar la duplicitat d'informes de l'Advocacia General de la Generalitat i del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana. Això no impedeix, per descomptat, que l'Advocacia General de la Generalitat puga col·laborar amb els òrgans proponents dels corresponents textos normatius en la seua redacció. 

Quant al contingut de la funció contenciosa, cal destacar l'extensió de la posició processal dels advocats de l'Estat als de la Generalitat, la regulació específica de la disposició de l'acció processal (que no correspon als òrgans de l'Advocacia General de la Generalitat, excepte els casos de delegació) i la regulació de la defensa d'autoritats i empleats públics pels advocats de la Generalitat, la qual, com a novetat, es pot produir tant quan el defensat siga part passiva en el procediment (supòsit més freqüent), com quan en siga part activa, tenint en compte la llei, a més, la possible existència d'assegurances que cobrisquen la defensa jurídica (esteses en sectors com el sanitari o el docent). 

A més, és convenient ressaltar la novetat que introdueix la llei en permetre que, en la defensa de particulars, hi puga col·laborar l'Advocacia General de la Generalitat o ser sufragada a càrrec dels pressupostos de la Generalitat, si així ho acorda el Consell de la Generalitat quan l'interés general dels valencians ho faça aconsellable. 

No obstant, la llei limita la discrecionalitat del Consell de la Generalitat fixant criteris per a determinar quan és possible prestar esta col·laboració i determinant-ne el contingut concret, partint sempre d'un principi de ple respecte de la llibertat dels particulars i de la independència dels professionals encarregats de la seua defensa.

 

 

CAPÍTOL I  
 Disposicions generals

 

**Article 1. Objecte de la llei**

1. Esta llei té per objecte regular l'assistència jurídica a La Generalitat i també a les entitats de dret públic, societats i fundacions vinculades o que en depenen, a les quals es refereixen els apartats 2 i 3 de l'article 5 del text refós de la Llei d'Hisenda pública de La Generalitat, aprovat per decret legislatiu de 26 de juny, del Consell de La Generalitat.

2. Als efectes d'esta llei, s'entén per assistència jurídica l'assessorament en dret i la representació i la defensa en judici, en els termes establerts en els capítols II i III, tot això sense perjudici de les competències per la legislació als sotssecretaris.

3. Esta llei no s'aplicarà a l'assessorament en dret de les Corts Valencianes, de la Sindicatura de Comptes, del Síndic de Greuges i del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, que estarà encomanat als seus propis òrgans, d'acord amb la seua normativa específica. 

Així mateix, esta llei tampoc s'aplicarà a la representació i defensa en juí de les Corts Valencianes, de la Sindicatura de Comptes i del Síndic de Greuges, la qual correspondrà als lletrats de les Corts Valencianes, llevat que els seus òrgans de govern l'encomanen a l'Advocacia General de la Generalitat per a algun procés concret o classe determinada d'estos. 

La representació de les Corts Valencianes en els recursos d'inconstitucionalitat correspondrà al seu membre o comissionat que designen, conforme a la Llei Orgànica 2/1979, de 3 d'octubre, del Tribunal Constitucional.

 

**Article 2. Advocacia General de la Generalitat**

1. Correspon a l'Advocacia General de la Generalitat, davall la superior direcció de l'advocat general de la Generalitat, la prestació de l'assistència jurídica regulada en esta llei. 

En compliment de les seues funcions d'assessorament en dret i representació i defensa en juí, l'Advocacia General de la Generalitat gaudeix d'independència funcional amb relació al contingut dels seus informes en dret i actuacions judicials, que estaran sempre subjectes a criteris jurídics objectius.

2. L'advocat general de la Generalitat és l'òrgan superior de direcció de l'Advocacia General de la Generalitat, i serà nomenat i separat pel Consell de la Generalitat, a proposta del president de la Generalitat, entre juristes de reconegut prestigi, i tindrà el rang que s'establisca en el decret de nomenament. Durant l'exercici del seu càrrec estarà habilitat per exercir les funcions d'advocat de la Generalitat. 

Per mitjà de decret del Consell de la Generalitat, el càrrec d'advocat general de la Generalitat podrà ser atribuït al titular d'un altre òrgan superior de la Presidència de la Generalitat.

3. Són funcions de l'advocat general de la Generalitat, a més de les assenyalades en la resta de l'articulat d'esta llei, les següents: 

a) Exercir la direcció, iniciativa i inspecció de totes les unitats de l'Advocacia General de la Generalitat. 

b) Garantir la realització efectiva dels principis d'unitat d'actuació, criteri i doctrina i de coordinació de l'Advocacia General de La Generalitat Valenciana, a l'efecte de la qual podrà dictar les instruccions oportunes i assumir personalment qualsevol actuació, consultiva o contenciosa encarregada a un advocat de La Generalitat Valenciana. 

c) Elaborar la memòria anual de l'Advocacia General de La Generalitat que serà tramesa al Consell i a Les Corts dins dels sis primers mesos de cada any. Esta memòria inclourà, en tot cas, informació sobre l'assistència jurídica externa a La Generalitat, amb indicació del cost de cada assumpte pel qual se sol·licita i les raons que van motivar-ne l'externalització.

4. El Consell de la Generalitat, a proposta del president de la Generalitat, podrà nomenar un director general de l'Advocacia General de la Generalitat entre advocats de la Generalitat amb, almenys, cinc anys d'antiguitat. 

Al director general correspondrà l'administració ordinària dels assumptes de l'Advocacia General de la Generalitat i la seua direcció ordinària, assistint d'una manera personal i directa l'advocat general de la Generalitat i exercint aquelles funcions que li siguen encomanades o delegades per este.

5. Tots els ingressos per costes i convenis previstos en l'article 7.2 d'aquesta llei s'inclouran com a ingressos d'hisenda de La Generalitat Valenciana i se'ls donarà la destinació que s'establisca reglamentàriament.

 

**Article 3. Cos d'Advocats de la Generalitat**

1. Es crea el Cos d'Advocats de la Generalitat, corresponent al grup A de titulació, al qual s'ingressa pel sistema d'oposició lliure entre llicenciats en dret. 

El Cos d'Advocats de la Generalitat s'adscriu a l'Advocacia General de la Generalitat.

2. Correspon als advocats de la Generalitat l'exercici de les funcions d'assessorament, representació i defensa a què es refereix l'article 1 d'esta llei, en els termes establits en els capítols II i III. Els llocs de treball que tinguen com a objecte l'exercici d'estes funcions es classificaran com a llocs d'administració especial, als efectes de l'article 16.3 i 10 del text refós de la Llei de Funció Pública Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 24 d'octubre de 1995, del Consell de la Generalitat, i la seua provisió i exercici efectiu correspondrà, exclusivament, a funcionaris del Cos d'Advocats de la Generalitat.

3. El règim retributiu dels funcionaris del Cos d'Advocats de la Generalitat s'ajustarà al que estableix l'article 55 del text refós de la Llei de Funció Pública Valenciana, aprovat per Decret Legislatiu de 24 d'octubre de 1995, del Consell de la Generalitat, sent el complement de destinació mínim dels llocs de treball reservats a funcionaris del Cos d'Advocats de la Generalitat el corresponent al nivell 26 i establint directament la relació de llocs de treball de l'Advocacia General de la Generalitat el complement específic de tals llocs, en atenció a la seua especial responsabilitat i dificultat tècnica. ****[1]****

4. Les proves selectives d'ingrés en el Cos d'Advocats de la Generalitat hauran de basar-se en un temari que exigirà profunds coneixements en totes les branques del dret, amb especial èmfasi en les matèries de dret civil, dret processal, dret constitucional i autonòmic i dret administratiu, i combinaran de forma equilibrada els exercicis teòrics i pràctics, havent de ser avaluades d'acord amb els principis d'igualtat, objectivitat, mèrit i capacitat. 

Les bases de les convocatòries de proves selectives d'ingrés al Cos d'Advocats de la Generalitat podran preveure que aquelles persones que hagueren superat en la convocatòria immediatament anterior proves iguals a les previstes en les pròpies bases, queden exemptes de la necessitat tornar a superar-les. Esta exempció podrà condicionar-se a l'obtenció d'una qualificació mínima, i haurà d'estar prevista expressament en ambdues convocatòries. 

En totes les convocatòries es reservaran un 20% de les places per als funcionaris de carrera de la Generalitat, del grup A, llicenciats en dret.

5. L'òrgan de selecció que avaluarà tals proves estarà integrat, exclusivament, pels següents set membres, nomenats pel titular de la Conselleria competent en la matèria: 

a) ****[2]**** L'advocat o advocada de la Generalitat que propose l'advocat o l'advocada general, que el presidirà. 

b) Un catedràtic o un professor titular d'universitat de disciplines jurídiques d'universitats públiques de la Comunitat Valenciana, proposat pel rector de la universitat a què corresponga per orde d'antiguitat.

c) Un registrador de la Propietat, un notari o un advocat col·legiat amb, almenys, quinze anys d'antiguitat, proposat pel degà autonòmic de la Comunitat Valenciana del Col·legi de Registradors de la Propietat i Mercantils d'Espanya, el degà del Col·legi Notarial de València o el president del Consell General de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana. 

d) Un magistrat, proposat pel president del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana. 

e) Un representant del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, proposat pel seu president. 

f) Dos advocats de la Generalitat o un advocat de la Generalitat i un advocat de l'Estat, i hi actuarà de secretari un dels advocats de la Generalitat, proposats per l'advocat general de la Generalitat o per l'advocat general de l'Estat.

6. ****[3]**** El règim d'incompatibilitats dels advocats de la Generalitat serà l'establit amb caràcter general per al personal al servici de l'administració del Consell.

No obstant això, en tot cas, l'exercici del lloc d'advocat de la Generalitat serà per complet incompatible amb l'exercici de l'advocacia en defensa d'interessos privats o públics davant de la Generalitat, o en assumptes que siga com siga es relacionen amb les competències del departament, servici, organisme o unitat en què es presten els servicis.

7. En l'exercici de les seues funcions, els advocats de la Generalitat estaran subjectes, a més de l'estatut dels funcionaris públics, a les normes deontològiques professionals dels advocats.

 

**Article 3 bis. Personal lletrat habilitat******[4]****

1. En els termes que s’establisquen reglamentàriament, quan les necessitats del servei ho requerisquen, la persona titular de l’Advocacia General de la Generalitat podrà habilitar personal funcionari de l’Administració de la Generalitat, del grup A1 de titulació, que posseïsca la titulació exigida per a ingressar en el cos de l’Advocacia de la Generalitat, a l’efecte que puguen realitzar determinades actuacions en substitució d’aquests tant en l’exercici de la funció consultiva com en la contenciosa que els correspon. En qualsevol cas, les persones lletrades habilitades actuaran sota la direcció i la coordinació de l’advocat o de l’advocada general de la Generalitat.

L’habilitació prevista en el paràgraf anterior ho serà tan sols per a actuacions o classes d’actuacions les mateixes concretes i determinades, relacionades amb les funcions ordinàries de les persones habilitades, i tindrà caràcter temporal.

Aquest personal continuarà percebent les retribucions corresponents al lloc de treball que ocupa. No obstant això, quan l’habilitació exigisca la dedicació exclusiva durant tota la seua jornada laboral per a realitzar les funcions esmentades i les retribucions del seu lloc de treball foren de nivell inferior, el personal habilitat tindrà dret a percebre les retribucions assignades als llocs de treball de nivell mínim reservats al cos de l’Advocacia de la Generalitat, per mitjà de l’abonament de les corresponents diferències retributives. ****[5]****

2. L’habilitació pot ser revocada en qualsevol moment per la persona titular de l’Advocacia General de la Generalitat.

3. En tot cas, les persones lletrades habilitades han de gaudir del règim de representació i defensa en judici que, per llei, correspon a l’Advocacia General de la Generalitat, i han d’actuar en judici sota l’expressa denominació de «lletrats habilitats de l’Advocacia General de la Generalitat”.

 

**Article 4. Assistència jurídica externa******[6]****

1. Tots els contractes o convenis que haja de subscriure l'Administració de la Generalitat i les entitats de dret públic vinculades o que en depenen, siga quina siga la seua classe o quantia o les característiques del contractista, que tinguen com a objecte la prestació serveis de representació i defensa en judici, assessorament en dret, consell jurídic i qualsevol altre tipus d'assistència jurídica, inclosa l'elaboració d'esborranys d'avantprojectes o projectes de normes i disposicions i l'emissió d'informes i dictàmens de juristes independents i de prestigi, requeriran un informe favorable de la persona titular de l'Advocacia General de la Generalitat.

L'absència d'aquest informe previ determinarà la nul·litat de ple dret de l'acte d'adjudicació del contracte, i, en els termes de l'article 36. 2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de Règim Jurídic del Sector Públic, es podrà exigir a l'autoritat o funcionari que haja adjudicat el contracte les possibles indemnitzacions que puguen abonar-se com a conseqüència de la declaració de nul·litat del contracte.

Així mateix, el contractista exigirà, amb caràcter previ a la subscripció del contracte, l'acreditació de l'autorització de l'Advocacia per part de l'Administració o entitat que adjudique el contracte, i en cas que no siga acreditada, quedarà exempt de l'obligació de subscriure el contracte.

2. Aquest informe serà sol·licitat:

a) En els contractes administratius, amb anterioritat a l'aprovació de l'expedient a què es refereix l'article 110 del text refós de la Llei de Contractes del Sector Públic, aprovat per Reial Decret Legislatiu 3/2011, de 14 de novembre.

b) En els convenis administratius, abans de l'aprovació o autorització d'aquests per l'òrgan competent.

3. Les societats mercantils i fundacions de la Generalitat, a què es refereixen el capítol II del títol IX de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'Hisenda Pública, del Sector Públic Instrumental i de Subvencions, hauran de sol·licitar informe de la persona titular de l'Advocacia General de la Generalitat abans de contractar, encomanar o encarregar la prestació d'assistència jurídica, tant amb caràcter permanent com amb caràcter puntual, incloent-hi els serveis de secretaria i assessoria lletrada dels seus òrgans d'administració.

4. La contractació laboral de caràcter indefinit o de caràcter temporal superior a un any en les societats i fundacions de la Generalitat, a què es refereixen el capítol II del títol IX de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'Hisenda Pública, del Sector Públic Instrumental i de Subvencions, quan aquesta tinga com a objecte la prestació d'assistència jurídica, requerirà informe de la persona titular de l'Advocacia General Generalitat amb caràcter previ a la formalització del contracte.

5. Els informes a què es refereixen els apartats anteriors hauran d'emetre's en el termini de quinze dies. Si no s'emet dins del termini esmentat, es considerarà que s'ha emés favorable i podran prosseguir les actuacions.

6. En la prestació d'assistència jurídica, els contractistes, juristes, advocats i la resta de professionals a qui se'ls haja encomanat o amb els quals s'haja contractat o convingut, quedaran subjectes a la coordinació de la persona titular de l'Advocacia General de la Generalitat, a qui hauran d'informar de la seua actuació en els termes que aquest establisca, sense perjudici de la seua autonomia i independència professional.

 

 

CAPÍTOL II  
 Funció consultiva

 

**Article 5. Assessorament en dret**

1. ****[7]**** Correspon als advocats de la Generalitat integrats en l'Advocacia General de la Generalitat l'assessorament en dret al president de la Generalitat, al Consell de la Generalitat i a l'administració que en depenga, així com a les entitats autònomes i de dret públic vinculades o dependents d'aquella, sense perjuí de les especials funcions del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, com a òrgan consultiu suprem del Consell de la Generalitat i de la seua administració, de conformitat amb el que disposa la Llei 10/1994, de 19 de desembre, de la Generalitat, del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.

L'assessorament en dret de les societats i fundacions de La Generalitat, a les quals es refereixen els apartats 2 i 3 de l'article 5 del text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat, podrà encomanar-se a l'Advocacia General de la Generalitat a través de l'oportú conveni, en el qual es determinarà la compensació econòmica que haurà d'abonar-se a la Hisenda de la Generalitat.

La no-subscripció de conveni no impedirà la plena vigència del que estableixen els apartats 4, 5 i 7 de l'article 4 d'esta llei.

2. ****[8]**** Serà preceptiu l'informe de l'Advocacia General de la Generalitat en els casos següents:

a) Els avantprojectes de lleis i projectes de disposicions amb força de llei o disposicions de caràcter general.

b) Els convenis i acords administratius.

c) En matèria de contractació, en els supòsits previstos a este efecte en la legislació vigent en matèria de contractes del sector públic, i la resta de normes aplicables, ja es tracte de contractes administratius o de contractes privats.

d) Les propostes de resolució dels recursos administratius, en els casos en què la resolució que pose fi a la via administrativa corresponga al Consell de la Generalitat.

e) Les propostes de resolucions de terminació convencional dels procediments administratius.

f) Els expedients de declaració de lesivitat d'actes administratius, prèviament a la seua impugnació davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.

g) Propostes de resolució d'expedients sancionadors la imposició dels quals corresponga al Consell.

h) Les bases generals reguladores de la concessió de subvencions i ajudes corresponents a la Generalitat.

i) Els estatuts i regles de règim intern de les entitats de qualsevol naturalesa, societats i fundacions vinculades o dependents de la Generalitat.

j) Les propostes de resolucions relatives a l'exercici d'accions judicials o al desistiment, aplanament, o sotmetiment a transacció judicial o arbitratge, quan la competència no l'exercisca l'advocat general de la Generalitat.

k)  La validació dels documents que acrediten la representació dels interessats en els procediments de contractació expressaran la seua concreta eficàcia en relació amb el fi per al qual van ser presentats. ****[9]****

l) Els expedients de pagament de costes a què fóra condemnada la Generalitat, quan se suscite controvèrsia.

m) Els assumptes en què els òrgans de l'orde jurisdiccional penal facen oferiment d'accions a la Generalitat.

n) Qualsevol altre assumpte en què les disposicions vigents exigisquen un informe jurídic amb caràcter preceptiu.

3. En tots els altres supòsits, els òrgans competents podran sol·licitar informe de l'advocacia de la Generalitat quan ho consideren necessari en atenció a la importància econòmica, transcendència social o dificultat tecnicojurídica de l'assumpte de què es tracte.

 

**Article 6. Caràcter dels informes**

1. Els informes emesos per l'Advocacia General de la Generalitat no són vinculants, llevat que una llei hi dispose el contrari, però els actes i resolucions administratives que se n'aparten hauran de ser motivats. 

La falta de dictamen, encara que siga preceptiu, no implicarà per si sola la invalidesa o ineficàcia de l'acte corresponent.

2. Els informes emesos per l'Advocacia General de la Generalitat es fonamentaran en dret, sense perjuí que els advocats de la Generalitat hi puguen fer els consells o advertiments que creguen necessaris per a la millor defensa dels interessos de la Generalitat, com ara proposta d'estratègies processals, conveniència d'arribar a acords o transaccions i altres d'anàlogues.

 

 

CAPÍTOL III  
 Funció contenciosa

 

**Article 7. Representació i defensa en juí******[10]****

1. Correspon als advocats i advocades de la Generalitat integrats en l'Advocacia General de la Generalitat la representació i defensa en judici del president de la Generalitat, del Consell i la seua Administració; i dels organismes públics vinculats o que en depenen davant qualssevol jurisdiccions i ordres jurisdiccionals, siguen espanyols, siguen supranacionals o internacionals, inclosos els procediments que se seguisquen davant d'òrgans arbitrals i parajudicials.

2. La representació i defensa en judici de les societats i fundacions de la Generalitat, a les quals es refereixen els articles 156 i 157 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'Hisenda Pública, del Sector Públic Instrumental i de Subvencions, podrà encarregar-se a l'Advocacia General de la Generalitat a través del conveni oportú, en què es determinarà la compensació econòmica que haurà d'abonar-se a Hisenda de la Generalitat.

La no subscripció de conveni no impedirà la plena vigència del que estableixen els apartats 3, 4 i 6 de l'article 4 d'aquesta llei.

3. Excepcionalment, quan així ho aconselle la naturalesa de l'assumpte i a proposta de l'autoritat competent de les previstes en l'article 9. 5, la persona titular de l'Advocacia General de la Generalitat podrà acordar que la representació i defensa en judici siga assumida per un advocat o advocada, o confiar-li només la defensa, i encarregar la representació a un procurador o procuradora. En aquests casos, els professionals designats donaran compte de totes les seues actuacions a la persona titular de l'Advocacia General de la Generalitat, quedaran subjectes a la seua direcció i coordinació, i actuaran de conformitat amb les normes contingudes en els estatuts professionals que se'ls apliquen.

4. Els advocats i les advocades de la Generalitat, pel fet de ser nomenats i prendre possessió del seu càrrec, exerceixen, sense necessitat especial d'acreditació, la representació processal de la Generalitat.

 

**Article 8. Actuació de l'Advocacia General de la Generalitat i dels advocats de la Generalitat**

1. Quan alguna norma preveja la intervenció en algun assumpte d'índole jurídica, judicial o no judicial, que estiga interessada o siga part la Generalitat, del Servici Jurídic de l'Estat o de l'advocat de l'Estat, la dita intervenció s'entendrà referida a l'Advocacia General de la Generalitat i a l'advocat de la Generalitat, respectivament.

2. Els advocats de la Generalitat tindran en les seues actuacions, judicials i no judicials, la mateixa consideració, privilegis, prerrogatives i posició processal que atribueixen als advocats de l'Estat les normes vigents i, en particular, els articles 11, 12, 13.1, 14 i 15 de la Llei 52/1997, de 27 de novembre, d'Assistència Jurídica a l'Estat i Institucions Públiques, tal com preveu la seua disposició addicional quarta. 

En especial, els actes de comunicació processal hauran de remetre's directament a l'Advocacia General de la Generalitat en el domicili que a estos efectes s'assenyale, excepte en els casos en què s'haja designat un advocat o procurador dels tribunals per a assumir la representació i defensa en juí.

3. Tots els òrgans de l'administració de la Generalitat i de les entitats de dret públic, societats i fundacions vinculades o que en depenen a les quals els advocats de la Generalitat ho sol·liciten i, en particular, els òrgans interessats en els processos, hauran de prestar la col·laboració precisa per a la millor defensa dels interessos en litigi, especialment pel que fa a les actuacions probatòries i a la comunicació de resolucions judicials.

4. L'advocat general de la Generalitat podrà impartir als advocats de la Generalitat les instruccions que consideren pertinents per a l'adequada conducció de les actuacions processals en què intervinguen.

5. Els advocats de la Generalitat estan obligats d'elevar consulta a l'advocat general de la Generalitat quan, en el curs de les actuacions corresponents, sorgisca cap incident d'especial transcendència, així com en els altres supòsits en què s'establisca reglamentàriament.

 

**Article 9. Disposició de l'acció processal**

1. Els advocats de la Generalitat no podran iniciar cap acció en nom de la Generalitat sense estar-hi prèviament autoritzats per l'autoritat competent.

2. Els advocats de la Generalitat no podran desistir dels procediments iniciats, ni aplanar-se enfront de les demandes formulades de contrari, sense estar-hi prèviament autoritzats per l'autoritat competent.

3. En casos d'urgència o necessitat, les autoritzacions previstes en l'apartat 1 podran ser atorgades per l'advocat general de la Generalitat, el qual en retrà compte immediatament a l'autoritat competent.

4. L'atorgament ordinari de les autoritzacions previstes en l'apartat 1 podrà ser delegat en l'advocat general de la Generalitat.

5. Són autoritats competents per a l'atorgament de les autoritzacions a què es refereixen els apartats anteriors, segons els casos: 

a) El president de la Generalitat, el Consell de la Generalitat i els consellers competents per raó de la matèria. 

b) Els presidents i directors de les entitats de dret públic vinculades o dependents de la Generalitat. 

c) Els òrgans d'administració de les societats i fundacions de la Generalitat, a les quals es refereixen els apartats 2 i 3 de l'article 5 del text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de la Generalitat.

 

**Article 10. Convenis amb entitats locals**

L'Advocacia General de La Generalitat podrà subscriure convenis amb les entitats locals de la Comunitat Valenciana que tinguen com a objecte la representació i defensa d'aquelles pels advocats de La Generalitat, excepte en els procediments en què hi haja conflicte d'interessos amb la pròpia Generalitat o entitats de dret públic, societats o fundacions vinculades o que en depenguen de la mateixa, a la que es refereixen els apartats 2 i 3 de l'article 5 del text refós de la Llei d'Hisenda Pública de La Generalitat, aprovat per Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Consell de La Generalitat. Tals convenis es publicaran en el Diari Oficial de La Generalitat Valenciana. 

En estos casos, la representació i defensa de l'entitat local corresponent per l'advocat de la Generalitat s'acreditarà per la simple menció del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana en què s'haja publicat el conveni.

 

**Article 11. Defensa i assistència lletrada d'autoritats i personal al servici de la Generalitat**

1. L'advocat de la Generalitat podrà assumir la defensa de les autoritats i del personal al servici de la Generalitat contra els quals es deduïren, davant els corresponents òrgans judicials, pretensions de responsabilitat civil o penal derivades de fets realitzats en l'exercici dels seus càrrecs, funcions o ocupacions, sempre que les esmentades persones hagueren actuat amb subjecció a la legalitat o complint ordes superiors que no constituïsquen una infracció manifesta, clara i terminant de l'ordenament jurídic i que existisca coincidència d'interessos. 

Així mateix, l'advocat de la Generalitat podrà assumir l'assistència lletrada de les autoritats i del personal al servici de la Generalitat en aquells casos en què hagueren estat objecte d'una acció il·lícita manifesta i greu en ocasió de l'exercici dels seus càrrecs, funcions o ocupacions.

2. La defensa o assistència lletrada serà assumida a sol·licitud de l'interessat, amb un informe del seu superior, i en virtut d'acord adoptat per l'advocat general de la Generalitat.

3. La facultat concedida a l'interessat per este article no menyscaba el seu dret a designar advocat que l'assistisca o a sol·licitar que aquell siga designat d'ofici. 

Quan hi haja contractes d'assegurança que cobrisquen contingències a què es refereix este article, establits per la Generalitat i en els quals el personal al servici de la Generalitat tinguera la condició d'assegurat, la defensa o assistència lletrada de l'advocat de la Generalitat tindrà caràcter excepcional.

4. En els casos de detenció o presó provisional, l'interessat podrà sol·licitar directament a l'advocat general de la Generalitat la defensa de l'advocat de la Generalitat, la qual cosa serà resolta per aquell a la vista de les circumstàncies, tot retent-ne compte al seu superior.

5.a) Per a concedir l’assistència jurídica que regula el punt 1 d’aquest article, l’Advocacia General valorarà, amb caràcter previ, la possible coincidència d’interessos entre el sol·licitant de l’assistència i la Generalitat, atenent factors com ara l’especial afecció de la Generalitat respecte dels béns jurídics protegits, la possible relació amb la defensa de drets fonamentals o l’aparença d’actuació legítima per part de l’autoritat o funcionari.

S’entendrà en tot cas que no hi ha coincidència d’interessos i, per tant, es denegarà l’assistència jurídica, quan la persona que sol·licita l’assistència estiga imputada pels següents delictes tipificats en el Codi Penal: delictes contra la hisenda pública i contra la Seguretat Social, delictes relatius a l’ordenació del territori i de l’urbanisme i la protecció del patrimoni històric i el medi ambient, delictes contra la seguretat col·lectiva, delictes relacionats amb els incendis i delictes contra l’Administració pública.

No obstant el que disposa el paràgraf anterior, i en els supòsits als quals fa referència, quan hi haja una aparença d’actuació legítima per part del funcionari o l’autoritat, el Consell de la Generalitat podrà autoritzar que l’advocat de la Generalitat assumisca la seua defensa, sempre que no resulten compromesos els interessos de la Generalitat. L’actuació de l’advocat de la Generalitat finalitzarà quan, a conseqüència de la instrucció, es deduïsca que els interessos de l’autoritat o el funcionari no són coincidents amb els de la Generalitat, quan de la resolució judicial motivada es deduïsca l’existència d’indicis racionals de culpabilitat i, en tot cas, quan es dicte una interlocutòria de processament o una interlocutòria de procediment abreujat.

b) L’assistència jurídica es denegarà sempre que el demandant, el denunciant o el querellant siga una altra autoritat o empleat públic de la Generalitat. Igualment, es denegarà l’assistència jurídica quan el demandat, el denunciat o el querellat siga una altra autoritat o empleat públic de la Generalitat.

Serà aplicable a aquests supòsits el que preveu el paràgraf tercer de l’apartat 5.a de la lletra anterior.

c) No obstant això, en els supòsits que regulen els dos paràgrafs anteriors, sempre que l’assistència jurídica haja sigut sol·licitada però denegada, l’interessat, si finalment resulta absolt, o l’assumpte és desestimat, arxivat o sobresegut amb caràcter definitiu o ferm, o, si és el cas, resulten íntegrament estimades les seues pretensions amb caràcter de fermesa, podrà sol·licitar en concepte d’indemnització especial, que serà a càrrec de la conselleria en la qual prestava servei en el moment de produir-se els fets, el reintegrament de les despeses de defensa i representació, que es calcularan i es reconeixeran fins a un límit màxim corresponent al regulat segons les llistes d’honoraris aprovats pels respectius col·legis professionals, quan en el procediment judicial corresponent siga preceptiva la seua participació.

També es podrà sol·licitar el reintegrament quan l’advocat de la Generalitat cesse en la seua defensa en els supòsits de l’últim incís del paràgraf tercer de l’apartat a, i finalment resulte absolt, o l’assumpte siga desestimat, arxivat o sobresegut amb caràcter definitiu i ferm.

Així mateix, en la resta de casos en els quals l’assistència jurídica haja sigut denegada després de ser expressament sol·licitada, l’interessat podrà sol·licitar la indemnització especial indicada anteriorment sempre que es complisquen els requisits expressats en el paràgraf anterior.

La indemnització especial només serà reconeguda si, amb anterioritat a l’inici de les actuacions judicials en les quals l’autoritat o el funcionari haja de ser assistit jurídicament, se sol·licita per escrit aquesta assistència segons els tràmits regulats en aquest precepte, excepte els supòsits de l’últim incís del paràgraf tercer de l’apartat 5.a.

El termini per a la resolució de les sol·licituds d’assistència jurídica, així com per a les sol·licituds d’indemnització especial, serà de tres mesos. Una vegada transcorregut aquest termini sense que s’haja dictat i notificat la resolució, es podrà entendre desestimada la sol·licitud corresponent. ****[11]****

 

**Article 12. Col·laboració per raons d'interés general en la defensa de particulars**

1. Quan l'interés general dels valencians ho faça convenient en atenció a les circumstàncies previstes en l'apartat següent, el Consell de la Generalitat, amb un informe previ de l'advocat general de la Generalitat, podrà autoritzar que l'Advocacia General de la Generalitat col·labore en la defensa de particulars en determinats procediments o classes d'estos, o que el cost de la dita defensa siga sufragat totalment o parcial a càrrec dels pressupostos de la Generalitat, amb subjecció, en este últim cas, a la normativa pressupostària aplicable.

2. Als efectes previstos en el paràgraf anterior, es tindrà en compte el caràcter unitari de les pretensions deduïdes pels particulars, de la seua fonamentació jurídica i dels fets dels quals deriven, l'existència d'un grup nombrós de particulars en la defensa del qual es col·labore, la complexitat de les pretensions i dificultat tècnica i econòmica dels mitjans de prova necessaris per a fer-les valdre, la repercussió positiva de tals pretensions en el progrés social i econòmic de la Comunitat Valenciana i altres circumstàncies d'anàloga naturalesa.

3. La col·laboració prevista en l'apartat 1 podrà consistir en la concertació voluntària de criteris d'actuació processal homogenis que puguen seguir els professionals, l'elaboració de models d'escrits jurídics que puguen ser utilitzats pels professionals encarregats de la dita defensa, l'emissió d'informes pericials o altres mitjans de prova que es posen a disposició de tals professionals o la promoció d'estudis jurídics i seminaris dirigits a estos. La dita col·laboració es podrà canalitzar, si fa el cas, a través dels col·legis d'advocats i procuradors. 

En cap cas la dita col·laboració podrà incloure l'assumpció per l'advocat de la Generalitat de la representació i defensa en juí de particulars.

4. En tot cas quedarà fora de perill el dret de lliure elecció d'advocat i procurador, així com la plena independència de tals professionals en l'exercici de les funcions que els hagueren estat encomanades pels seus patrocinats, de conformitat amb les normes contingudes en els estatuts professionals que s'apliquen.

5. En cap cas es podrà adoptar l'acord previst en l'apartat 1 d'este article per raons de mer interés o conveniència personal o quan existisca contraposició d'interessos amb la pròpia Generalitat.

6. El que disposa este article s'entén sense perjuí del que estableix la Llei 1/1996, de 10 de gener, d'Assistència Jurídica Gratuïta, i les seues disposicions de desplegament.

 

 

DISPOSICIONS ADDICIONALS

 

**Primera. Ingrés per mitjà de curs selectiu al Cos d'Advocats de la Generalitat**

1. Podran ingressar, amb la sol·licitud prèvia dels interessats, en el Cos d'Advocats de la Generalitat, els funcionaris de carrera de la Generalitat o d'altres administracions públiques del grup A, llicenciats en dret, siga quina en siga la situació administrativa en què es troben, que complisquen els requisits següents: 

a) Haver-hi exercit funcions efectives i exclusives d'assessorament en dret o representació i defensa en juí de la Generalitat o entitats de dret públic vinculades o que en depenen durant, almenys, 2 anys, computables entre l'1 de febrer de 2001 i la data d'entrada en vigor d'esta llei. 

b) Superar el curs selectiu que es convoque a l'efecte.

2. El curs selectiu serà convocat dins els tres mesos següents a l'entrada en vigor d'esta llei, i tindrà com a objecte aprofundir i complementar la formació dels sol·licitants en l'exercici pràctic, consultiu i contenciós, de les diverses actuacions de l'Advocacia General de la Generalitat, amb incidència en les matèries assenyalades en l'article 3.4 d'esta llei. 

La qualificació de tal curs s'efectuarà per mitjà d'un sistema d'avaluació continuada i proves finals.

3. Estaran exempts de realitzar el curs selectiu aquells funcionaris que, havent sol·licitat de participar-hi, superen unes proves específiques que consistiran en la realització per escrit d'un o diversos exercicis pràctics. La presentació a estes proves tindrà caràcter voluntari. 

Els aspirants defensaran els seus exercicis davant l'òrgan de selecció, els membres del qual podran, al fil de l'exposició de l'aspirant, formular preguntes dirigides d'avaluar-ne la formació jurídica, sense que en cap cas les dites preguntes puguen convertir-se en un examen general de coneixements jurídics.

4. L'òrgan de selecció que avaluarà les proves a les quals es refereix l'apartat anterior d'esta disposició addicional, estarà compost per un mínim de tres funcionaris, designats pel titular de la Conselleria competent en la matèria, en els quals concórrega algun dels requisits següents: 

a) Pertànyer a cossos especials de funcionaris del grup A, llicenciats en dret, al servici de l'administració general de l'Estat o de l'administració de les comunitats autònomes, l'objecte específic i exclusiu dels quals siga la representació i defensa en juí o l'assessorament en dret de l'administració respectiva del grup A, llicenciats en dret. 

b) Pertànyer a les carreres judicial o fiscal. 

c) Ser notaris o registradors de la Propietat.

 

**Segona. Funcionaris del Cos d'Advocats de l'Estat**

S'integraran en el Cos d'Advocats de la Generalitat els funcionaris del Cos d'Advocats de l'Estat que hagen estat transferits en el passat o siguen transferits en el futur a la Generalitat.

 

**Tercera. Llocs de treball de naturalesa laboral**

El personal de naturalesa laboral que, a l'entrada en vigor d'esta llei, estiga prestant funcions d'assistència jurídica a la Generalitat o a les entitats de dret públic vinculades o que en depenen, continuarà desenvolupant les dites funcions fins a l'extinció del vincle laboral. En l'exercici de tals funcions, estaran subjectes a la direcció i coordinació de l'advocat general de la Generalitat.

 

**Quarta. Modificació de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, de Govern Valencià**

1. L'article 49.3 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, de Govern Valencià, queda redactat de la manera següent: "Hi serà preceptiu, en tot cas, l'informe del sotssecretari o sotssecretaris competents".

2. L'article 49 bis.1.e) de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, de Govern Valencià, queda redactat de la manera següent: 

"e) Amb anterioritat a l'aprovació definitiva del projecte, este haurà de ser remés a la Sotssecretaria del departament, la qual sol·licitarà l'informe de l'Advocacia General de la Generalitat en el departament, quan no hi siga preceptiu el dictamen del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana".

 

**Cinquena******[12]****

No obstant el que disposen els articles 7.1 i 8.2 de la present llei, l'advocat o advocada general de la Generalitat podrà excepcionalment autoritzar la col·legiació d'un o diversos advocats de la Generalitat, als únics i exclusius efectes de portar a terme la representació i defensa en juí de la Generalitat davant de determinades institucions jurisdiccionals supranacionals o internacionals.

 

 

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

 

**Primera. Exempció de proves**

1. En les dues primeres convocatòries de proves selectives d'ingrés al Cos d'Advocats de la Generalitat, la convocatòria podrà eximir de realitzar les proves de caràcter pràctic els funcionaris de carrera de la Generalitat o d'altres administracions públiques del grup A, llicenciats en dret, que hagueren exercit funcions efectives i exclusives d'assessorament en dret o representació i defensa en juí de la Generalitat o entitats de dret públic vinculades o que en depenguen durant, almenys, 6 mesos amb posterioritat a l'1 de febrer de 2001.

2. En les dues primeres convocatòries de proves selectives d'ingrés al Cos d'Advocats de la Generalitat, la convocatòria podrà eximir de realitzar les proves de caràcter teòric les persones que hagen superat amb posterioritat a l'1 de febrer de 2001 la totalitat de les proves selectives teòriques d'ingrés en cossos especials de funcionaris del grup A, llicenciats en dret, al servici de l'administració general de l'Estat o de l'administració de les comunitats autònomes, l'objecte específic i exclusiu de la qual siga la representació i defensa en juí o l'assessorament en dret de l'administració respectiva. 

En tot cas, tals proves teòriques hauran d'haver consistit, almenys, en l'exposició oral de temes seleccionats a l'atzar davant un òrgan integrat per especialistes de les diferents branques del saber jurídic. El seu temari haurà de garantir profunds coneixements en totes les branques del dret, amb especial èmfasi en les matèries de dret civil, dret processal, dret constitucional i autonòmic i dret administratiu.

 

**Segona. Aprovació de la relació de llocs de treball de l'Advocacia General de la Generalitat i la seua provisió**

1. El titular de la Conselleria competent en la matèria aprovarà la relació de llocs de treball de l'Advocacia General de la Generalitat dins els tres mesos següents a l'entrada en vigor d'esta llei. Esta relació de llocs de treball incorporarà també els llocs de treball de grups inferiors al grup A què formen part de la relació de llocs de treball del Gabinet Jurídic de la Generalitat. 

2. Una vegada fet el curs selectiu a què es refereix la disposició addicional primera, el titular de la Conselleria competent en la matèria convocarà concurs per a la provisió dels llocs de treball reservats a funcionaris del Cos d'Advocats de la Generalitat entre les persones que hagueren ingressat en el Cos d'Advocats de la Generalitat, sense perjuí que qualsevol d'ells poguera passar a exercir llocs de lliure designació.

3. 4. 5. ****[13]****

 

**Tercera**

Durant els cinc anys següents a l'entrada en vigor d'esta llei, el nomenament de director general de l'Advocacia General de la Generalitat podrà recaure en qualsevol funcionari públic del grup A, llicenciat en dret, amb almenys cinc anys d'antiguitat. 

La persona que tinga el càrrec de director general de l'Advocacia General de la Generalitat en el moment en què vença tal termini de cinc anys, continuarà exercint-lo fins que el Consell de la Generalitat n'acorde el cessament. 

 

 

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

 

Queda derogada la Llei 5/1984, de 29 de juny, de la Generalitat, de Compareixença en Juí de la Generalitat. 

Així mateix, queden derogades totes les disposicions que del mateix rang o d'un rang inferior s'oposen a esta llei. 

El Reglament d'Organització i Règim Jurídic dels Servicis Jurídics de la Generalitat, aprovat pel Decret 27/2001, de 30 de gener, del Consell de la Generalitat, continuarà vigent en tot el que no s'opose al que estableix esta llei.

 

 

DISPOSICIONS FINALS

 

**Primera**

El Consell de la Generalitat aprovarà el Reglament de l'Advocacia General de la Generalitat dins els sis mesos següents a l'entrada en vigor d'esta llei.

 

**Segona**

Entre la convocatòria de les primeres oposicions d'ingrés al Cos d'Advocats de la Generalitat i l'inici de les proves selectives no podran transcórrer menys de sis mesos. 

El programa de les proves selectives previstes en l'article 3.4 d'esta llei s'aprovarà dins els dos mesos següents a l'entrada en vigor.

 

**Tercera**

El Consell de la Generalitat i les conselleries corresponents realitzaran les modificacions pressupostàries i orgàniques, transferències i habilitacions de crèdit que, si fa el cas, siguen necessàries per al compliment del que preveu esta llei.

 

**Quarta**

Les mencions que la normativa vigent a l'entrada en vigor d'esta llei faça al Gabinet Jurídic de la Generalitat, al seu director o als lletrats de la Generalitat, s'entendran fetes a l'Advocacia General de la Generalitat, a l'advocat general de la Generalitat o als advocats de la Generalitat, respectivament.

 

**Quinta**

Esta llei entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. 

 

Per tant, ordene que tots els ciutadans, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir esta llei. 

 

València, 9 de desembre de 2005 

 

El president de la Generalitat,  
 FRANCISCO CAMPS ORTIZ

 

 

 

---

****[1]****L’apartat 3 de l'article 3 es modifica per l'article 28 de la [**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 7948 de 31.12.2016).

****[2]****La lletra a) de l’apartat 5 de l’article 3 es modifica per l’article 89 de la [**Llei 12/2009, de 23 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2009/12/23/12/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat (DOGV núm. 6175 de 30.12.2009).

****[3]****L’apartat 6 de l’article 3 es modifica per l’article 119 de la [**Llei 10/2012, de 21 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2012/12/21/10/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat (DOGV núm. 6931 de 27.12.2012).

****[4]****L’article 3 bis es modifica perla disposició final sèptima de la [**Llei 26/2018, de 21 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2018/12/21/26/), de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència (DOGV núm. 8450 de 24.12.2018).

****[5]****L’apartat 1 de l’article 3 bis es modifica per l’article 27 de la [**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023).

****[6]****L’article 4 es modifica per l'article 30 de la [**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

****[7]****  L’apartat 1 de l’article 5 es modifica per l’article 122 de la [**Llei 10/2012, de 21 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2012/12/21/10/).

****[8]****L’apartat 2 de l’article 5 es modifica per l’article 122 de la [**Llei 10/2012, de 21 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2012/12/21/10/).

****[9]****La lletra k de l'apartat 2 de l'article 5 es modifica per l'article 31 de la [**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

****[10]****L’article 7 es modifica per l'article 32 de la [**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

****[11]****L’apartat 5 de l'article 11 es modifica per l’article 28 de la [**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

****[12]****  La disposició addicional cinquena s’afig per l’article 90 de la [**Llei 12/2009, de 23 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2009/12/23/12/).

****[13]****  Els apartats tercer, quart i cinquè de la disposició transitòria segona es deroguen per la [**Llei 12/2009, de 23 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2009/12/23/12/).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5152, del 12-12-2005 (2005/13536)

LEY 10/2005, de 9 de diciembre, de la Generalitat, de Asistencia Jurídica a la Generalitat.
-------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2005/12/09/10**

### Versiones

 01/01/2024 - Actualidad  25/12/2018 - 31/12/2023  01/01/2017 - 24/12/2018  01/01/2013 - 31/12/2016  01/01/2010 - 31/12/2012  Texto inicial: 13/12/2005 - 31/12/2009 

### Datos del documento

Número DOGV
:   5152

Fecha DOGV
:   12-12-2005

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2005/13536

CVE


Fecha del documento
:   09-12-2005

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Derecho regional](javascript:void(0))
    * [profesión jurídica](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [asistencia judicial](javascript:void(0))
    * [acceso a la profesión](javascript:void(0))
    * [funcionario](javascript:void(0))
    * [jurisdicción](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

**Versión vigente: 01.01.2024 -**

**Ley 10/2005, de 9 de diciembre, de la Generalitat, de Asistencia Jurídica a la Generalitat.**

[**(DOGV núm. 5152 de 12.12.2005)**](http://www.docv.gva.es/datos/2005/12/12/pdf/2005_13536.pdf)

Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos, que las Cortes Valencianas han aprobado, y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del Rey, promulgo la siguiente ley: 

 

PREÁMBULO

 

1

La administración debe actuar siempre conforme a la ley y al derecho, siendo los tribunales garantes de la legalidad de la actuación de la administración. Así lo proclaman los artículos 1.1, 9.1, 103.1 y 106.1 de nuestra Constitución. 

Precisamente por ello, es necesario que la Generalitat cuente con una asistencia jurídica que coadyuve a que su entera actividad se sujete efectivamente al ordenamiento jurídico, y que esté en condiciones de hacer valer ante los diferentes órganos jurisdiccionales la legalidad de su actuación, sus derechos e intereses, que son siempre vicarios, es decir, derechos e intereses de todos los valencianos. 

Esta ley no tiene más objetivo que conseguir que la Generalitat disponga de los medios institucionales, organizativos y personales idóneos para asegurar el respeto a la ley y al derecho en su entera actividad, sabiendo defender esta actuación ante los tribunales cuando sea cuestionada por los ciudadanos, lo cual es especialmente importante dadas las competencias de la Generalitat, lo extenso de su ámbito de actuación y la conciencia cada vez mayor de los ciudadanos de la realidad del estado de derecho y de los medios con los que éste cuenta para corregir las actuaciones de la administración contrarias al ordenamiento jurídico, lo que ha supuesto un volumen de litigiosidad en las dos últimas décadas sin precedentes en la historia de España.

 

2

El capítulo I de la ley, bajo la rúbrica "Disposiciones generales", contiene la regulación de la estructura orgánica de la asistencia jurídica a la Generalitat. 

La ley concibe la asistencia jurídica como la doble función de asesorar en derecho a la administración y representar y defender a ésta ante los órganos jurisdiccionales competentes, conforme a las previsiones del artículo 551 de la Ley Orgánica 6/1985, de 1 de julio, del Poder Judicial. Además, esta asistencia tiene vocación de ser integral, de referirse a la entera Generalitat, incluyendo también a las entidades de derecho público, sociedades y fundaciones vinculadas o dependientes de ella, a las que se refiere los apartados 2 y 3 del artículo 5 del Texto Refundido de la Ley de Hacienda Pública de La Generalitat, aprobada por Decreto Legislativo de 26 de junio, del Consell de La Generalitat. 

Siguiendo la tradición jurídico-administrativa española, que ya es secular y ha sido recientemente renovada en el estado autonómico, y que tan buenos frutos ha dado en este campo, la asistencia jurídica a la Generalitat se encomienda a un cuerpo de funcionarios formados y especializados en asesorar en derecho y representar y defender a la administración. En esto, la ley no se separa ni de la experiencia estatal, ni de la opción organizativa adoptada por la mayoría de las comunidades autónomas (Andalucía, Comunidad de Madrid, Cataluña, Castilla-La Mancha, Castilla y León...). 

Tanto para denominar al órgano como al cuerpo de funcionarios, la ley opta por utilizar las expresiones "abogacía" y "abogados", ya que el objeto propio de la abogacía, cuyo ejercicio constituye la profesión de los abogados, es precisamente asistir jurídicamente, dar consejo y asesoramiento jurídico a quien lo requiere y representar y defender a los ciudadanos ante los tribunales. 

La abogacía de la Generalitat es, además, general, en el sentido de que engloba la totalidad de la asistencia jurídica a la Generalitat, sea cual sea la materia jurídica sobre la que va a versar la asistencia y el órgano concreto que la requiera. Este carácter general se refuerza, además, mediante la adscripción de la abogacía de la Generalitat a la Presidencia de la Generalitat.

3

La ley coloca al frente de la Abogacía General de la Generalitat al abogado general de la Generalitat, debiendo ser nombrado entre juristas de prestigio y reconocida experiencia en el ámbito del derecho público valenciano, con una experiencia de, al menos, 15 años. 

Además, y como función esencial, al abogado general de la Generalitat le corresponde garantizar otro de los ejes inspiradores de la ley, el principio de unidad de actuación, criterio y doctrina de los abogados de la Generalitat. 

El abogado general de la Generalitat es, además, el primer abogado de la Generalitat, y en cuanto tal puede, no sólo impartir las instrucciones que estime precisas a los demás abogados de la Generalitat, sino asumir personalmente cualquier actuación a ellos encomendada, para lo cual goza, mientras ostenta el cargo, de la condición de abogado de la Generalitat. 

Destacar, por último, que el abogado general de la Generalitat puede estar auxiliado por un director general de la Abogacía General de la Generalitat, cuyo nombramiento es potestativo para el Consell de la Generalitat, y que el cargo puede ser atribuido por el Consell de la Generalitat al titular de otro órgano superior de la Presidencia de la Generalitat.

4

Elemento esencial de la ley es la creación del Cuerpo de Abogados de la Generalitat, creación que fue vivamente recomendada por el dictamen del Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana 432/2003, de 31 de julio, cuyas directrices tiene presentes la ley. 

El ingreso en el Cuerpo de Abogados de la Generalitat se producirá exclusivamente mediante oposición libre entre licenciados en derecho, oposición que será enjuiciada por un órgano colegiado compuesto por juristas de diferente especialización y que combinará ejercicios teóricos y prácticos, sobre la base de un temario que garantice una profunda formación de abogado generalista, ya que muy variados serán los asuntos jurídicos a los que deberán enfrentarse los futuros abogados de la Generalitat. 

Los funcionarios de este cuerpo monopolizan la asistencia jurídica a la Generalitat y a las entidades de derecho público dependientes o vinculadas a la misma, la cual, en cuanto implica el ejercicio de funciones públicas, esto es, de la auctoritas inherente a los poderes públicos, tan sólo con carácter excepcional o auxiliar podrá ser encomendada a particulares ajenos a la administración, no sujetos por tanto al especial estatuto de los funcionarios públicos. 

Se trata, por tanto, de un cuerpo de funcionarios que busca una especial excelencia en su preparación, excelencia que debería mantenerse a lo largo de toda la carrera funcionarial, para lo cual es esencial que los funcionarios de este cuerpo cuenten con unas condiciones que logren su fidelización y estímulo en el ejercicio de sus funciones. A esta finalidad tienden algunas de las previsiones de la ley, como el establecimiento de un complemento de destino mínimo para los puestos de trabajo reservados a abogados de la Generalitat. 

Sin embargo, la ley trata de aprovechar el caudal de experiencia acumulado en el Gabinete Jurídico de la Generalitat durante los últimos veinte años, para lo que prevé una vía de ingreso específica a través de un curso selectivo para los actuales letrados del mismo que cuenten con un mínimo de experiencia de dos años. De esta vía se podrán beneficiar también aquellos funcionarios que desempeñen con carácter exclusivo funciones idénticas a las de los letrados del Gabinete Jurídico de la Generalitat en entidades de derecho público vinculadas o dependientes de ella. Dentro de estas entidades, naturalmente, no se incluyen las instituciones de la Generalitat, como el Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana o el Síndico de Agravios, debido a la especial naturaleza y estatuto jurídico de estas instituciones, cuyo asesoramiento en derecho no corresponde actualmente al Gabinete Jurídico de la Generalitat ni corresponderá en el futuro a la Abogacía General de la Generalitat. 

Asimismo, y con objeto de favorecer la creación efectiva del Cuerpo de Abogados de la Generalitat, se prevé que los funcionarios que estén prestando servicios en el actual Gabinete Jurídico de la Generalitat y que no hayan podido ingresar en el Cuerpo de Abogados de la Generalitat por esta vía, puedan estar exentos de realizar las pruebas de carácter práctico en las dos primeras convocatorias de oposiciones de ingreso a dicho cuerpo. 

En paralelo al reforzamiento de la formación práctica propia de estas medidas, la ley prevé también que las personas que hayan demostrado una sólida formación teórica mediante la reciente superación de las pruebas teóricas de ingreso en cuerpos de funcionarios de corte similar al de abogados de la Generalitat, puedan estar exentos de realizar las pruebas de carácter teórico en las dos primeras convocatorias de oposiciones de ingreso a dicho cuerpo. 

La combinación de estas medidas, que aseguran una formación específica para el ejercicio de la abogacía, ya en su vertiente práctica, ya en su vertiente teórica, permitirá cubrir una buena parte de los puestos de trabajo reservados a abogados de la Generalitat al poco tiempo de la entrada en vigor de la ley, desempeñando provisionalmente las plazas que deban proveerse en el futuro mediante funcionarios ingresados por oposición los actuales funcionarios del Gabinete Jurídico de la Generalitat, con carácter voluntario y siguiendo un orden preestablecido en la propia ley. 

Para la aplicación de estas medidas especiales, la ley toma en cuenta la fecha de entrada en vigor del Decreto 27/2001, de 30 de enero, del Consell de la Generalitat, de organización y régimen de funcionamiento de los servicios jurídicos de la Generalitat (esto es, el 1 de febrero de 2001), por ser ésta la norma que supuso la primera unificación general de la asistencia jurídica a la Generalitat. 

Por último, la ley se preocupa de que los funcionarios que estén prestando servicios a la entrada en vigor de la ley en el Gabinete Jurídico de la Generalitat y que no ingresen en el cuerpo, voluntariamente o por no haber superado el curso selectivo, sigan manteniendo en lo esencial sus condiciones profesionales actuales. 

5

La ley regula también la asistencia jurídica externa, es decir, la que se presta, no por la Abogacía General de la Generalitat, sino por personas o entidades ajenas a la misma, con objeto de garantizar una mejor coordinación por el abogado general de la Generalitat de la asistencia jurídica a la administración de la Generalitat, las entidades de derecho público vinculadas o dependientes de ella y las sociedades y fundaciones de la misma, a las que se refiere el apartado 1 del artículo 5 del Texto Refundido de la Ley de Hacienda Pública de La Generalitat, aprobada por Decreto Legislativo de 26 de junio de 1991, del Consell de La Generalitat. 

Así, en primer lugar, se incide en que tan sólo con carácter excepcional podrá encomendarse la representación y defensa en juicio de la administración de la Generalitat a personas que no sean funcionarios del cuerpo de abogados de la Generalitat, sean otros empleados públicos, sean profesionales ajenos a la administración. 

Además, se regula un mecanismo de habilitación para el ejercicio de funciones propias de los abogados de la Generalitat a funcionarios específicos o, excepcionalmente, otras personas, lo que puede ser útil en supuestos concretos de gran especialización como los procedimientos en materia de menores u otros análogos. 

Por otro lado, se prevé la extensión convencional de la asistencia jurídica de los abogados de la Generalitat a las sociedades y fundaciones de la misma, las cuales de esta forma precisarán de una menor externalización de sus servicios. 

Por último, se regula la externalización de la asistencia jurídica por la administración de la Generalitat y las entidades de derecho público vinculadas o dependientes de ella, a las que se refiere el apartado 1 del artículo 5 del Texto Refundido de la Ley de Hacienda Pública de La Generalitat, aprobada por Decreto Legislativo de 26 de junio, del Consell de La Generalitat (ya funcionen con sujeción al derecho público, ya al derecho privado), previéndose que la misma se someta a dos informes del abogado general de la Generalitat, a saber: 

1. Uno, de carácter preceptivo y vinculante, con objeto de que por parte del abogado general de la Generalitat se pueda valorar la necesidad o conveniencia de externalizar la prestación de asistencia jurídica así como el objeto y régimen de prestación de la misma. 

2. Otro, de carácter preceptivo pero no vinculante, a fin de que el abogado general de la Generalitat pueda emitir su parecer acerca de los posibles prestadores de la asistencia jurídica. 

En cuanto a las sociedades y fundaciones de la Generalitat, y dada su personalidad jurídico-privada y su especial régimen de contratación, se prevé un único informe, con objeto de que la sociedad o fundación correspondiente pueda conocer la opinión del abogado general de la Generalitat antes de encomendar o contratar los diferentes tipos de asistencia jurídica que puedan resultar necesarios, incluyendo también la asistencia jurídica prestada por el propio personal laboral de la sociedad o fundación. 

Además, la ley extiende la función directora y coordinadora del abogado general de la Generalitat a la asistencia jurídica externa. 

Finalmente, y dado el carácter general de la Abogacía General de la Generalitat, que lo es no sólo de los órganos que forman parte de la estructura departamental de la administración de la Generalitat, sino también de las entidades de derecho público vinculadas o dependientes de la misma, a las que se refiere el apartado 1 del artículo 5 del Texto Refundido de la Ley de Hacienda Pública de La Generalitat, aprobada por Decreto Legislativo de 26 de junio, del Consell de La Generalitat, se prevé que las personas que estén prestando servicios jurídicos en dichas entidades en régimen de derecho laboral continúen haciéndolo hasta la extinción del vínculo laboral, de forma que una vez extinguido las funciones a ellos encomendadas pasarán a ser prestadas por la Abogacía General de la Generalitat. 

6

Los capítulos II y III de la ley regulan el ejercicio de las funciones consultiva y contenciosa, respectivamente. 

De la primera, cabe destacar que la ley adopta un criterio restrictivo en cuanto a qué se entiende por función consultiva, la cual consiste en asesorar en derecho, pero no en suplir mediante actividades que van más allá del asesoramiento la labor de los demás órganos administrativos, deslindando claramente las funciones propias de un abogado de la Generalitat de las características de los órganos gestores. 

Asimismo, en aras del principio de eficacia administrativa y su carácter de órgano supremo consultivo del Consell de la Generalitat y de la administración de la Generalitat, la ley intenta evitar la duplicidad de informes de la Abogacía General de la Generalitat y del Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana. Ello no impide, por supuesto, que la Abogacía General de la Generalitat pueda colaborar con los órganos proponentes de los correspondientes textos normativos en la redacción de los mismos. 

En cuanto al contenido de la función contenciosa, cabe destacar la extensión de la posición procesal de los abogados del Estado a los de la Generalitat, la regulación específica de la disposición de la acción procesal (que no corresponde a los órganos de la Abogacía General de la Generalitat, salvo los casos de delegación) y la regulación de la defensa de autoridades y empleados públicos por los abogados de la Generalitat, la cual, como novedad, se puede producir tanto cuando el defendido sea parte pasiva en el procedimiento (supuesto más frecuente) como cuando sea parte activa, teniendo en cuenta la ley, además, la posible existencia de seguros que cubran la defensa jurídica (extendidos en sectores como el sanitario o el docente). 

Además, es conveniente resaltar la novedad que introduce la ley al permitir que en la defensa de particulares pueda colaborar la Abogacía General de la Generalitat o ser sufragada con cargo a los presupuestos de la Generalitat, si así lo acuerda el Consell de la Generalitat cuando el interés general de los valencianos lo haga aconsejable. 

Sin embargo, la ley limita la discrecionalidad del Consell de la Generalitat fijando criterios para determinar cuando es posible prestar esta colaboración y determinando el contenido concreto de la misma, partiendo siempre de un principio de pleno respeto de la libertad de los particulares y de la independencia de los profesionales encargados de su defensa. 

 

CAPÍTULO I  
 Disposiciones generales

 

**Artículo 1. Objeto de la ley**

1. Esta ley tiene por objeto regular la asistencia jurídica a La Generalitat, así como a las entidades de derecho público, sociedades y fundaciones vinculadas o dependientes de ella, a las que se refiere los apartados 2 y 3 del artículo 5 del Texto Refundido de la Ley de Hacienda Pública de La Generalitat, aprobada por Decreto Legislativo de 26 de junio, del Consell de La Generalitat.

2. A los efectos de esta ley, se entiende por asistencia jurídica el asesoramiento en derecho y la representación y defensa en juicio, en los términos establecidos en los Capítulos II y III, todo ello sin perjuicio de las competencias por la legislación a los Subsecretarios.

3. Esta ley no será de aplicación al asesoramiento en derecho de las Cortes Valencianas, de la Sindicatura de Cuentas, del Síndico de Agravios y del Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana, que estará encomendado a sus propios órganos, de acuerdo con su normativa específica. 

Asimismo, esta ley tampoco será de aplicación a la representación y defensa en juicio de las Cortes Valencianas, de la Sindicatura de Cuentas y del Síndico de Agravios, la cual corresponderá a los letrados de las Cortes Valencianas, salvo que sus órganos de gobierno la encomienden a la Abogacía General de la Generalitat para algún proceso concreto o clase determinada de los mismos. 

La representación de las Cortes Valencianas en los recursos de inconstitucionalidad corresponderá al miembro de las mismas o comisionado que designen, conforme a la Ley Orgánica 2/1979, de 3 de octubre, del Tribunal Constitucional.

 

**Artículo 2. Abogacía General de la Generalitat**

1. Corresponde a la Abogacía General de la Generalitat, bajo la superior dirección del abogado general de la Generalitat, la prestación de la asistencia jurídica regulada en esta ley. 

En el cumplimento de sus funciones de asesoramiento en derecho y representación y defensa en juicio, la Abogacía General de la Generalitat goza de independencia funcional con relación al contenido de sus informes en derecho y actuaciones judiciales, que estarán siempre sujetos a criterios jurídicos objetivos.

2. El abogado general de la Generalitat es el órgano superior de dirección de la Abogacía General de la Generalitat, y será nombrado y separado por el Consell de la Generalitat, a propuesta del presidente de la Generalitat, entre juristas de reconocido prestigio, teniendo el rango que se establezca en el decreto de nombramiento. Durante el desempeño de su cargo estará habilitado para ejercer las funciones de abogado de la Generalitat. 

Mediante decreto del Consell de la Generalitat, el cargo de abogado general de la Generalitat podrá ser atribuido al titular de otro órgano superior de la Presidencia de la Generalitat.

3. Son funciones del abogado general de la Generalitat, además de las señaladas en el resto del articulado de esta ley, las siguientes: 

a) Ejercer la dirección, iniciativa e inspección de todas las unidades de la Abogacía General de la Generalitat. 

b) Garantizar la realización efectiva de los principios de unidad de actuación, criterio y doctrina y de coordinación de la Abogacía General de La Generalitat Valenciana, a cuyo efecto podrá dictar las instrucciones oportunas y asumir personalmente cualquier actuación, consultiva o contenciosa, encomendada a un Abogado de La Generalitat Valenciana. 

c) Elaborar la memoria anual de la Abogacía General de La Generalitat que será remitida al Consell y a Les Corts dentro de los seis primeros meses de cada año. Dicha memoria incluirá, en todo caso, información sobre la asistencia jurídica externa a La Generalitat, con indicación del coste de cada asunto por el que se solicita y las razones que motivaron su externalización.

4. El Consell de la Generalitat, a propuesta del presidente de la Generalitat, podrá nombrar un director general de la Abogacía General de la Generalitat entre abogados de la Generalitat con, al menos, cinco años de antigüedad. Al director general le corresponderá la llevanza ordinaria de los asuntos de la Abogacía General de la Generalitat y la dirección ordinaria de la misma, asistiendo de una manera personal y directa al abogado general de la Generalitat y ejerciendo aquellas funciones que le sean encomendadas o delegadas por éste.

5. Todos los ingresos por costas y convenios previstos en el artículo 7.2 de esta Ley se incluirán como ingresos de Hacienda de La Generalitat Valenciana dándoles el destino que reglamentariamente se establezca.

 

**Artículo 3. Cuerpo de Abogados de la Generalitat**

1. Se crea el Cuerpo de Abogados de la Generalitat, correspondiente al grupo A de titulación, al cual se ingresa por el sistema de oposición libre entre licenciados en derecho. 

El Cuerpo de Abogados de la Generalitat se adscribe a la Abogacía General de la Generalitat.

2. Corresponde a los abogados de la Generalitat el ejercicio de las funciones de asesoramiento, representación y defensa a las que se refiere el artículo 1 de esta ley, en los términos establecidos en los capítulos II y III. Los puestos de trabajo que tengan por objeto el ejercicio de estas funciones se clasificarán como puestos de administración especial, a los efectos del artículo 16.3 y 10 del Texto Refundido de la Ley de Función Pública Valenciana, aprobado por Decreto Legislativo de 24 de octubre de 1995, del Consell de la Generalitat, y su provisión y desempeño efectivo corresponderá, exclusivamente, a funcionarios del Cuerpo de Abogados de la Generalitat. 

3.  El régimen retributivo de los funcionarios y de las funcionarias del cuerpo de la abogacía de la Generalitat se ajustará a lo establecido en la normativa sobre función pública que en cada momento esté en vigor, siendo el complemento de destino mínimo de los puestos de trabajo reservados al personal funcionario del cuerpo de la abogacía de la Generalitat el correspondiente al nivel 28. En atención a la especial responsabilidad y dificultad técnica de sus funciones, se les asignará a dichos puestos el complemento específico E050. ****[1]****

4. Las pruebas selectivas de ingreso en el Cuerpo de Abogados de la Generalitat deberán basarse en un temario que exigirá profundos conocimientos en todas las ramas del derecho, con especial énfasis en las materias de derecho civil, derecho procesal, derecho constitucional y autonómico y derecho administrativo, y combinarán de forma equilibrada los ejercicios teóricos y prácticos, debiendo ser evaluadas de acuerdo con los principios de igualdad, objetividad, mérito y capacidad. 

Las bases de las convocatorias de pruebas selectivas de ingreso al Cuerpo de Abogados de la Generalitat podrán prever que aquellas personas que hubieran superado en la convocatoria inmediatamente anterior pruebas iguales a las previstas en las propias bases queden exentas de la necesidad de volver a superarlas. Esta exención podrá condicionarse a la obtención de una calificación mínima, y deberá estar prevista expresamente en ambas convocatorias. 

En todas las convocatorias se reservarán un 20% de las plazas para los funcionarios de carrera de la Generalitat, del grupo A, licenciados en derecho.

5. El órgano de selección que evaluará tales pruebas estará compuesto, exclusivamente, por los siguientes siete miembros, nombrados por el titular de la Conselleria competente en la materia: 

a) *****[2]***** El abogado o abogada de la Generalitat que proponga el abogado o la abogada general, que lo presidirá.

b) Un catedrático o un profesor titular de universidad de disciplinas jurídicas de universidades públicas de la Comunidad Valenciana, propuesto por el rector de la universidad a la que corresponda por orden de antigüedad. 

c) Un registrador de la Propiedad, un notario o un abogado colegiado con, al menos, quince años de antigüedad, propuesto por el decano autonómico de la Comunidad Valenciana del Colegio de Registradores de la Propiedad y Mercantiles de España, el decano del Colegio Notarial de Valencia o el presidente del Consejo General de Colegios de Abogados de la Comunidad Valenciana. 

d) Un magistrado, propuesto por el presidente del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana. 

e) Un representante del Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana, propuesto por su presidente. 

f) Dos abogados de la Generalitat o un abogado de la Generalitat y un abogado del Estado, actuando como secretario uno de los abogados de la Generalitat, propuestos por el abogado general de la Generalitat o por el abogado general del Estado.

6. ****[3]**** El régimen de incompatibilidades de los abogados de la Generalitat será el establecido con carácter general para el personal al servicio de la administración del Consell.

No obstante, en cualquier caso, el desempeño del puesto de abogado de la Generalitat será por completo incompatible con el ejercicio de la abogacía en defensa de intereses privados o públicos frente a la Generalitat, o en asuntos que de cualquier modo se relacionen con las competencias del departamento, servicio, organismo o unidad en que se presten los servicios.

7. En el ejercicio de sus funciones, los abogados de la Generalitat estarán sujetos, además de al estatuto de los funcionarios públicos, a las normas deontológicas profesionales de los abogados.

 

**Artículo 3 bis. Personas letradas habilitadas******[4]****

1. En los términos que reglamentariamente se establezcan, cuando las necesidades del servicio lo requieran, la persona titular de la Abogacía General de la Generalitat podrá habilitar a personal funcionario de la administración de la Generalitat, del grupo A1 de titulación, que posea la titulación exigida para ingresar en el cuerpo de la abogacía de la Generalitat, a efectos de que puedan realizar determinadas actuaciones en sustitución de éstos tanto en el ejercicio de la función consultiva como en la contenciosa que les corresponde. En cualquier caso, las personas letradas habilitadas actuarán bajo la dirección y coordinación del abogado o de la abogada general de la Generalitat.

La habilitación prevista en el párrafo anterior lo será tan solo para actuaciones o clases de actuaciones las mismas concretas y determinadas, relacionadas con las funciones ordinarias de las personas habilitadas, y tendrá carácter temporal.

Este personal continuará percibiendo las retribuciones correspondientes al puesto de trabajo que ocupa. No obstante, cuando la habilitación exija la dedicación exclusiva durante toda su jornada laboral para la realización de las mencionadas funciones y las retribuciones de su puesto de trabajo fueran de nivel inferior, el personal habilitado tendrá derecho a percibir las retribuciones asignadas a los puestos de trabajo de nivel mínimo reservados al cuerpo de la Abogacía de la Generalitat, por medio del abono de las correspondientes diferencias retributivas. ****[5]****

2. La habilitación podrá ser revocada en cualquier momento por la persona titular de la Abogacía General de la Generalitat.

3. En todo caso, las personas letradas habilitadas disfrutarán del régimen de representación y defensa en juicio que, por ley, corresponde a la Abogacía General de la Generalitat, y actuarán en juicio bajo la expresa denominación de «letrados habilitados de la Abogacía General de la Generalitat”.

 

**Artículo 4. Asistencia jurídica externa******[6]****

1. Todos los contratos o convenios a celebrar por la Administración de la Generalitat y por las entidades de derecho público vinculadas o dependientes de la misma, cualquiera que sea su clase o cuantía o las características del contratista, que tengan por objeto la prestación servicios de representación y defensa en juicio, asesoramiento en derecho, consejo jurídico y cualquier otro tipo de asistencia jurídica, incluida la elaboración de borradores de anteproyectos o proyectos de normas y disposiciones y la emisión de informes y dictámenes de juristas independientes y de prestigio, requerirán informe favorable de la persona titular de la Abogacía General de la Generalitat.

La ausencia de dicho informe previo determinará la nulidad de pleno derecho del acto de adjudicación del contrato, pudiéndose repetir, en los términos del artículo 36.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público, contra la autoridad o funcionario que hubiese adjudicado el contrato las posibles indemnizaciones que pudieran abonarse como consecuencia de la declaración de nulidad del contrato.

Asimismo el contratista exigirá, con carácter previo a la suscripción del contrato, la acreditación de la mencionada autorización de la Abogacía por parte de la Administración o entidad que adjudique el contrato, y en caso de no ser acreditada, quedará exento de la obligación de suscribir el contrato.

2. Dicho informe será solicitado:

a) En los contratos administrativos, con anterioridad a la aprobación del expediente al que se refiere el artículo 110 del texto refundido de la Ley de Contratos del Sector Público, aprobado por Real Decreto Legislativo 3/2011, de 14 de noviembre.

b) En los convenios administrativos, con anterioridad a la aprobación o autorización de los mismos por el órgano competente.

3. Las sociedades mercantiles y fundaciones de la Generalitat, a las que se refieren el capítulo II del título IX de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, deberán solicitar informe de la persona titular de la Abogacía General de la Generalitat con carácter previo a que contraten, encomienden o encarguen la prestación de asistencia jurídica, tanto con carácter permanente como con carácter puntual, incluyendo los servicios de secretaría y asesoría letrada de sus órganos de administración.

4. La contratación laboral de carácter indefinido o de carácter temporal superior a un año en las sociedades y fundaciones de la Generalitat, a las a las que se refieren el capítulo II del título IX de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, cuando la misma tenga por objeto la prestación de asistencia jurídica, requerirá informe de la persona titular de la Abogacía General de la Generalitat con carácter previo a la formalización del contrato.

5. Los informes a los que se refieren los apartados anteriores deberán emitirse en el plazo de quince días. De no emitirse dentro del citado plazo, se considerará que se ha emitido favorable, pudiendo proseguir las actuaciones.

6. En la prestación de asistencia jurídica, los contratistas, juristas, abogados y demás profesionales a los que se les haya encomendado o con quienes se haya contratado o convenido, quedarán sujetos a la coordinación de la persona titular de la Abogacía General de la Generalitat, a quien deberán informar de su actuación en los términos que él establezca, sin perjuicio de su autonomía e independencia profesional.

CAPÍTULO II  
 Función consultiva

 

**Artículo 5. Asesoramiento en derecho**

1. ****[7]**** Corresponde a los abogados de la Generalitat integrados en la Abogacía General de la Generalitat el asesoramiento en derecho al president de la Generalitat, al Consell de la Generalitat y a la administración de él dependiente, así como a las entidades autónomas y de derecho público vinculadas o dependientes de aquélla, sin perjuicio de las especiales funciones del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, como órgano consultivo supremo del Consell de la Generalitat y de su administración, de conformidad con lo dispuesto en la Ley 10/1994, de 19 de diciembre, de la Generalitat, del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.

El asesoramiento en derecho de las sociedades y fundaciones de la Generalitat, a las que se refieren los apartados 2 y 3 del artículo 5 del Texto Refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat, aprobado por Decreto Legislativo de 26 de junio de 1991, del Consell, podrá encomendarse a la Abogacía General de la Generalitat a través del oportuno convenio, en el que se determinará la compensación económica que habrá de abonarse a la Hacienda de La Generalitat

La no suscripción de convenio no impedirá la plena vigencia de lo establecido en los apartados 4, 5 y 7 del artículo 4 de esta ley.

2. ****[8]**** Será preceptivo el informe de la Abogacía General de la Generalitat en los siguientes casos:

a) Los anteproyectos de leyes y proyectos de disposiciones con fuerza de ley o disposiciones de carácter general.

b) Los convenios y acuerdos administrativos.

c) En materia de contratación, en los supuestos previstos a tal efecto en la legislación vigente en materia de contratos del sector público, y demás normas aplicables, ya se trate de contratos administrativos o de contratos privados.

d) Las propuestas de resolución de los recursos administrativos, en los casos en que la resolución que ponga fin a la vía administrativa corresponda al Consell de la Generalitat.

e) Las propuestas de resoluciones de terminación convencional de los procedimientos administrativos.

f) Los expedientes de declaración de lesividad de actos administrativos, previamente a su impugnación ante la jurisdicción contencioso administrativa.

g) Propuestas de resolución de expedientes sancionadores cuya imposición corresponda al Consell.

h) Las bases generales reguladoras de la concesión de subvenciones y ayudas correspondientes a la Generalitat.

i) Los estatutos y reglas de régimen interno de las entidades de cualquier naturaleza, sociedades y fundaciones vinculadas o dependientes de la Generalitat.

j) Las propuestas de resoluciones relativas al ejercicio de acciones judiciales o al desistimiento, allanamiento, o sometimiento a transacción judicial o arbitraje, cuando la competencia no la ejerza el abogado general de la Generalitat.

k) El bastanteo de los documentos que acrediten la representación de los interesados en los procedimientos de contratación, expresando su concreta eficacia en relación con el fin para el que fueron presentados. ****[9]****

l) Los expedientes de pago de costas a las que fuere condenada la Generalitat, cuando se suscite controversia.

m) Los asuntos en los que los órganos del orden jurisdiccional penal hagan ofrecimiento de acciones a la Generalitat.

n) Cualquier otro asunto en que las disposiciones vigentes exijan un informe jurídico con carácter preceptivo.

3. En todos los demás supuestos, los órganos competentes podrán solicitar informe de la abogacía de la Generalitat cuando lo consideren necesario en atención a la importancia económica, trascendencia social o dificultad técnico-jurídica del asunto de que se trate.

 

**Artículo 6. Carácter de los informes**

1. Los informes emitidos por la Abogacía General de la Generalitat no son vinculantes, salvo que una ley disponga lo contrario, pero los actos y resoluciones administrativas que se aparten de ellos habrán de ser motivados. 

La falta de dictamen, aunque sea preceptivo, no implicará por sí sola la invalidez o ineficacia del acto correspondiente.

2. Los informes emitidos por la Abogacía General de la Generalitat se fundarán en derecho, sin perjuicio de que en ellos los abogados de la Generalitat puedan hacer los consejos o advertencias que crean necesarios para la mejor defensa de los intereses de la Generalitat, tales como propuesta de estrategias procesales, conveniencia de llegar a acuerdos o transacciones y otras análogas.

 

CAPÍTULO III  
 Función contenciosa

 

**Artículo 7. Representación y defensa en juicio******[10]****

1. Corresponde a los abogados/as de la Generalitat integrados en la Abogacía General de la Generalitat la representación y defensa en juicio del president de la Generalitat, del Consell y su Administración; y de los organismos públicos vinculados o dependientes de la misma ante cualesquiera jurisdicciones y órdenes jurisdiccionales, sean españoles, sean supranacionales o internacionales, incluidos los procedimientos que se sigan ante órganos arbitrales y parajudiciales.

2. La representación y defensa en juicio de las sociedades y fundaciones de la Generalitat, a las que se refieren los artículos 156 y 157 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, podrá encomendarse a la Abogacía General de la Generalitat a través del oportuno convenio, en el que se determinará la compensación económica que habrá de abonarse a Hacienda de la Generalitat.

La no suscripción de convenio no impedirá la plena vigencia de lo establecido en los apartados 3, 4 y 6 del artículo 4 de esta ley.

3. Excepcionalmente, cuando así lo aconseje la naturaleza del asunto y a propuesta de la autoridad competente de las previstas en el artículo 9.5, el abogado o abogada general de la Generalitat podrá acordar que la representación y defensa en juicio sea asumida por un abogado o abogada, o confiar a este o a esta solo la defensa, encomendándose la representación a un procurador/a. En tales casos, los profesionales designados darán cuenta de todas sus actuaciones a la persona titular de la Abogacía General de la Generalitat, quedando sujetos a su dirección y coordinación, y actuarán de conformidad con las normas contenidas en los estatutos profesionales que les sean de aplicación.

4. Los abogados y las abogadas de la Generalitat, por el hecho de ser nombrados y tomar posesión de su cargo, ostentan, sin necesidad de especial acreditación, la representación procesal de la Generalitat.

**Artículo 8. Actuación de la Abogacía General de la Generalitat y de los abogados de la Generalitat**

1. Cuando alguna norma prevea la intervención en algún asunto de índole jurídica, judicial o no judicial, en que esté interesada o sea parte la Generalitat, del Servicio Jurídico del Estado o del abogado del Estado, dicha intervención se entenderá referida a la Abogacía General de la Generalitat y al abogado de la Generalitat, respectivamente.

2. Los abogados de la Generalitat ostentarán en sus actuaciones, judiciales y no judiciales, la misma consideración, privilegios, prerrogativas y posición procesal que atribuyen a los abogados del Estado las normas vigentes y, en particular, los artículos 11, 12, 13.1, 14 y 15 de la Ley 52/1997, de 27 de noviembre, de Asistencia Jurídica al Estado e Instituciones Públicas, tal y como prevé la disposición adicional cuarta de la misma. 

En especial, los actos de comunicación procesal deberán remitirse directamente a la Abogacía General de la Generalitat en el domicilio que a estos efectos se señale, salvo en los casos en que se haya designado un abogado o procurador de los tribunales para asumir la representación y defensa en juicio.

3. Todos los órganos de la administración de la Generalitat y de las entidades de derecho público, sociedades y fundaciones vinculadas o dependientes de ella a las que los abogados de la Generalitat se lo soliciten y, en particular, los órganos interesados en los procesos, deberán prestar la colaboración precisa para la mejor defensa de los intereses en litigio, especialmente en lo referido a las actuaciones probatorias y la comunicación de resoluciones judiciales.

4. El abogado general de la Generalitat podrá impartir a los abogados de la Generalitat las instrucciones que consideren pertinentes para la adecuada conducción de las actuaciones procesales en que intervengan.

5. Los abogados de la Generalitat están obligados a elevar consulta al abogado general de la Generalitat cuando, en el curso de las actuaciones correspondientes, surja algún incidente de especial trascendencia, así como en los demás supuestos en que se establezca reglamentariamente.

 

**Artículo 9. Disposición de la acción procesal**

1. Los abogados de la Generalitat no podrán iniciar acción alguna en nombre de la Generalitat sin estar previamente autorizados a ello por la autoridad competente.

2. Los abogados de la Generalitat no podrán desistir de los procedimientos iniciados, ni allanarse frente a las demandas formuladas de contrario, sin estar previamente autorizados a ello por la autoridad competente.

3. En casos de urgencia o necesidad, las autorizaciones previstas en el apartado primero podrán ser otorgadas por el abogado general de la Generalitat, quien dará cuenta inmediatamente a la autoridad competente.

4. El otorgamiento ordinario de las autorizaciones previstas en el apartado 1 podrá ser delegado en el abogado general de la Generalitat.

5. Son autoridades competentes para el otorgamiento de las autorizaciones a las que se refieren los apartados anteriores, según los casos: 

a) El presidente de la Generalitat, el Consell de la Generalitat y los consellers competentes por razón de la materia. 

b) Los presidentes y directores de las entidades de derecho público vinculadas o dependientes de la Generalitat. 

c) Los órganos de administración de las sociedades y fundaciones de la Generalitat, a las que se refieren los apartados 2 y 3 del artículo 5 del Texto Refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat, aprobado por Decreto Legislativo de 26 de junio de 1991, del Consell de la Generalitat.

 

**Artículo 10. Convenios con entidades locales**

La Abogacía General de La Generalitat podrá suscribir convenios con las entidades locales de la Comunitat Valenciana que tengan por objeto la representación y defensa de aquéllas por los abogados de La Generalitat, excepto en los procedimientos en que exista conflicto de intereses con la propia Generalitat o entidades de derecho público, sociedades o fundaciones vinculadas o dependientes de la misma, a las que se refieren los apartados 2 y 3 del artículo 5 del Texto Refundido de la Ley de Hacienda Pública de La Generalitat, aprobado por Decreto Legislativo de 26 de junio de 1991, del Consell de La Generalitat. Tales convenios se publicarán en el Diari Oficial de La Generalitat Valenciana. 

En estos casos, la representación y defensa de la entidad local correspondiente por el abogado de la Generalitat se acreditará por la simple mención del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana en que se haya publicado el convenio.

**Artículo 11. Defensa y asistencia letrada de autoridades y personal al servicio de la Generalitat**

1. El abogado de la Generalitat podrá asumir la defensa de las autoridades y el personal al servicio de la Generalitat contra los que se dedujesen ante los correspondientes órganos judiciales pretensiones de responsabilidad civil o penal derivadas de hechos realizados en el ejercicio de sus cargos, funciones o empleos, siempre que las citadas personas hubieran actuado con sujeción a la legalidad o cumpliendo órdenes superiores que no constituyan una infracción manifiesta, clara y terminante del ordenamiento jurídico y que exista coincidencia de intereses. 

Asimismo, el abogado de la Generalitat podrá asumir la asistencia letrada de las autoridades y el personal al servicio de la Generalitat en aquellos casos en los que hubiesen sido objeto de una acción ilícita manifiesta y grave con ocasión del desempeño de sus cargos, funciones o empleos.

2. La defensa o asistencia letrada será asumida a solicitud del interesado, con informe de su superior, y en virtud de acuerdo adoptado por el abogado general de la Generalitat.

3. La facultad concedida al interesado por este artículo no menoscaba su derecho a designar abogado que le asista o a solicitar que éste le sea designado de oficio. 

Cuando existieran contratos de seguro que cubrieran contingencias a las que se refiere este artículo, tomados por la Generalitat y en los que el personal al servicio de la Generalitat tuviera la condición de asegurado, la defensa o asistencia letrada del abogado de la Generalitat tendrá carácter excepcional.

4. En los casos de detención o prisión provisional, el interesado podrá solicitar directamente al abogado general de la Generalitat la defensa del abogado de la Generalitat, lo que será resuelto por aquél a la vista de las circunstancias, dando cuenta a su superior.

5.a) Para conceder la asistencia jurídica regulada en el punto 1 del presente artículo, la Abogacía General valorará, con carácter previo, la posible coincidencia de intereses entre el solicitante de la asistencia y la Generalitat, atendiendo a factores tales como la especial afección de la Generalitat respecto de los bienes jurídicos protegidos, la posible relación con la defensa de derechos fundamentales o la apariencia de actuación legítima por parte de la autoridad o funcionario.

Se entenderá en todo caso que no hay coincidencia de intereses y, por tanto, se denegará la asistencia jurídica, cuando la persona que solicita la asistencia esté imputada por los siguientes delitos tipificados en el Código Penal: delitos contra la hacienda pública y contra la seguridad social, delitos relativos a la ordenación del territorio y del urbanismo y la protección del patrimonio histórico y el medio ambiente, delitos contra la seguridad colectiva, delitos relacionados con los incendios y delitos contra la Administración pública.

No obstante lo dispuesto en el párrafo anterior, y en los supuestos a los que hace referencia, cuando haya una apariencia de actuación legítima por parte del funcionario o autoridad, el Consell de la Generalitat podrá autorizar que al abogado de la Generalitat asuma su defensa, siempre que no se vean comprometidos los intereses de la Generalitat. La actuación del abogado de la Generalitat finalizará cuando, como consecuencia de la instrucción, se deduzca que los intereses de la autoridad o el funcionario no son coincidentes con los de la Generalitat, cuando de la resolución judicial motivada se deduzca la existencia de indicios racionales de culpabilidad y, en todo caso, cuando se dicte auto de procesamiento o auto de procedimiento abreviado.

b) La asistencia jurídica se denegará siempre y cuando el demandante, denunciante o querellante sea otra autoridad o empleado público de la Generalitat. Igualmente, se denegará la asistencia jurídica cuando el demandado, denunciado o querellado sea otra autoridad o empleado público de la Generalitat.

Será aplicable a estos supuestos lo previsto en el párrafo tercero del apartado 5.a.de la letra anterior.

c) No obstante, en los supuestos regulados en los dos párrafos anteriores, siempre que la asistencia jurídica haya sido solicitada pero denegada, el interesado, si finalmente resuelta absuelto, o el asunto es desestimado, archivado o sobreseído con carácter definitivo o firme, o, en su caso, resultan íntegramente estimadas sus pretensiones con carácter de firmeza, podrá solicitar en concepto de indemnización especial, que correrá a cargo de la conselleria en la que prestase servicio en el momento de producirse los hechos, el reintegro de los gastos de defensa y representación, que se calcularán y reconocerán hasta un límite máximo correspondiente al regulado según los listados de honorarios aprobados por los respectivos colegios profesionales, cuando en el procedimiento judicial correspondiente sea preceptiva su participación.

También se podrá solicitar el reintegro cuando el abogado de la Generalitat cese en su defensa en los supuestos del último inciso del párrafo tercero del apartado a, y finalmente resulte absuelto, o el asunto sea desestimado, archivado o sobreseído con carácter definitivo y firme. Asimismo, en los supuestos restantes en los que la asistencia jurídica haya sido denegada después de ser expresamente solicitada, el interesado podrá solicitar la indemnización especial anteriormente indicada siempre que se cumplan los requisitos expresados en el párrafo anterior.

La indemnización especial solo será reconocida si, con anterioridad al inicio de las actuaciones judiciales en las que la autoridad o el funcionario deba ser asistido jurídicamente, se solicita por escrito dicha asistencia según los trámites regulados en este precepto, excepto los supuestos del último inciso del párrafo tercero del apartado 5.a.

El plazo para la resolución de las solicitudes de asistencia jurídica, así como para las solicitudes de indemnización especial, será de tres meses. Una vez transcurrido este plazo sin que se haya dictado y notificado la resolución, se podrá entender desestimada la solicitud correspondiente. ****[11]****

**Artículo 12. Colaboración por razones interés general en la defensa de particulares**

1. Cuando el interés general de los valencianos lo haga conveniente en atención a las circunstancias previstas en el apartado siguiente, el Consell de la Generalitat, previo informe del abogado general de la Generalitat, podrá autorizar que la Abogacía General de la Generalitat colabore en la defensa de particulares en determinados procedimientos o clases de los mismos, o que el coste de dicha defensa sea sufragado total o parcialmente con cargo a los presupuestos de la Generalitat, con sujeción, en este último caso, a la normativa presupuestaria aplicable.

2. A los efectos previstos en el párrafo anterior, se tendrá en cuenta el carácter unitario de las pretensiones deducidas por los particulares, de su fundamentación jurídica y de los hechos de los que deriven, la existencia de un grupo numeroso de particulares en cuya defensa se colabore, la complejidad de las pretensiones y dificultad técnica y económica de los medios de prueba necesarios para hacerlas valer, la repercusión positiva de tales pretensiones en el progreso social y económico de la Comunidad Valenciana y otras circunstancias de análoga naturaleza.

3. La colaboración prevista en el apartado 1 podrá consistir en la concertación voluntaria de criterios de actuación procesal homogéneos que puedan seguir los profesionales, la elaboración de modelos de escritos jurídicos que puedan ser utilizados por los profesionales encargados de dicha defensa, la emisión de informes periciales u otros medios de prueba que se pongan a disposición de tales profesionales o la promoción de estudios jurídicos y seminarios dirigidos a los mismos. Dicha colaboración se podrá canalizar, en su caso, a través de los colegios de abogados y procuradores. 

En ningún caso dicha colaboración podrá comprender la asunción por el abogado de la Generalitat de la representación y defensa en juicio de particulares.

4. En todo caso quedará a salvo el derecho de libre elección de abogado y procurador, así como la plena independencia de tales profesionales en el desempeño de las funciones que les hubieran sido encomendadas por sus patrocinados, de conformidad con las normas contenidas en los estatutos profesionales que sean de aplicación.

5. En ningún caso se podrá adoptar el acuerdo previsto en el apartado 1 de este artículo por razones de mero interés o conveniencia personal o cuando exista contraposición de intereses con la propia Generalitat.

6. Lo dispuesto en este artículo se entiende sin perjuicio de lo establecido en la Ley 1/1996, de 10 de enero, de Asistencia Jurídica Gratuita, y sus disposiciones de desarrollo.

 

 

DISPOSICIONES ADICIONALES

**Primera. Ingreso mediante curso selectivo al Cuerpo de Abogados de la Generalitat**

1. Podrán ingresar, previa solicitud de los interesados, en el Cuerpo de Abogados de la Generalitat, los funcionarios de carrera de la Generalitat o de otras administraciones públicas del grupo A, licenciados en derecho, cualquiera que sea la situación administrativa en la que se encuentren, que cumplan los siguientes requisitos: 

a) Haber desempeñado funciones efectivas y exclusivas de asesoramiento en derecho o representación y defensa en juicio de la Generalitat o entidades de derecho público vinculadas o dependientes de la misma durante, al menos, 2 años, computables entre el 1 de febrero de 2001 y la fecha de entrada en vigor de esta ley. 

b) Superar el curso selectivo que se convoque a tal efecto.

2. El curso selectivo será convocado dentro de los tres meses siguientes a la entrada en vigor de esta ley, y tendrá por objeto profundizar y complementar la formación de los solicitantes en el ejercicio práctico, consultivo y contencioso, de las diversas actuaciones de la Abogacía General de la Generalitat, con incidencia en las materias señaladas en el artículo 3.4 de esta ley. 

La calificación de dicho curso se efectuará mediante un sistema de evaluación continuada y pruebas finales.

3. Estarán exentos de realizar el curso selectivo aquellos funcionarios que, habiendo solicitado participar en el mismo, superen unas pruebas específicas que consistirán en la realización por escrito de uno o varios ejercicios prácticos. La presentación a estas pruebas tendrá carácter voluntario. 

Los aspirantes defenderán sus ejercicios ante el órgano de selección, cuyos miembros podrán, al hilo de la exposición del aspirante, formular preguntas dirigidas a evaluar su formación jurídica, sin que en ningún caso dichas preguntas puedan convertirse en un examen general de conocimientos jurídicos.

4. El órgano de selección que evaluará las pruebas a las que se refiere el apartado anterior de esta disposición adicional estará compuesto por un mínimo de tres funcionarios, designados por el titular de la Conselleria competente en la materia, en los que concurra alguno de los siguientes requisitos: 

a) Pertenecer a cuerpos especiales de funcionarios del grupo A, licenciados en derecho, al servicio de las Administración General del Estado o de la administración de las Comunidades Autónomas, cuyo objeto específico y exclusivo sea la representación y defensa en juicio o el asesoramiento en derecho de la administración respectiva del grupo A, licenciados en derecho. 

b) Pertenecer a las carreras judicial o fiscal. 

c) Ser notarios o registradores de la propiedad.

 

**Segunda. Funcionarios del Cuerpo de Abogados del Estado**

Se integrarán en el Cuerpo de Abogados de la Generalitat los funcionarios del Cuerpo de Abogados del Estado que hayan sido transferidos en el pasado o se transfieran en el futuro a la Generalitat.

**Tercera. Puestos de trabajo de naturaleza laboral**

El personal de naturaleza laboral que, a la entrada en vigor de esta ley, estuviese prestando funciones de asistencia jurídica a la Generalitat o a las entidades de derecho público vinculadas o dependientes de la misma, continuará desarrollando dichas funciones hasta la extinción del vínculo laboral. En el ejercicio de tales funciones, estarán sujetos a la dirección y coordinación del abogado general de la Generalitat.

**Cuarta. Modificación de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, de Gobierno Valenciano**

1. El artículo 49.3 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, de Gobierno Valenciano, queda redactado de la siguiente manera: 

"Será preceptivo, en todo caso, el informe del subsecretario o subsecretarios competentes".

2. El artículo 49 bis.1.e) de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, de Gobierno Valenciano, queda redactado de la siguiente manera: 

"e) Con anterioridad a la aprobación definitiva del proyecto, éste deberá ser remitido a la subsecretaría del departamento, la cual solicitará el informe de la Abogacía General de la Generalitat en el departamento cuando no fuera preceptivo el dictamen del Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana".

 

**Quinta******[12]****

No obstante lo dispuesto en los artículos 7.1 y 8.2 de la presente ley, el abogado o abogada general de la Generalitat podrá excepcionalmente autorizar la colegiación de uno o varios abogados de la Generalitat, a los únicos y exclusivos efectos de llevar a cabo la representación y defensa en juicio de la Generalitat ante determinadas Instituciones jurisdiccionales supranacionales o internacionales.

 

DISPOSICIONES TRANSITORIAS

**Primera. Exención de pruebas**

1. En las dos primeras convocatorias de pruebas selectivas de ingreso al Cuerpo de Abogados de la Generalitat, la convocatoria podrá eximir de realizar las pruebas de carácter práctico a los funcionarios de carrera de la Generalitat o de otras administraciones públicas del grupo A, licenciados en derecho, que hubieran desempeñando funciones efectivas y exclusivas de asesoramiento en derecho o representación y defensa en juicio de la Generalitat o entidades de derecho público vinculadas o dependientes de la misma durante, al menos, 6 meses con posterioridad al 1 de febrero de 2001.

2. En las dos primeras convocatorias de pruebas selectivas de ingreso al Cuerpo de Abogados de la Generalitat, la convocatoria podrá eximir de realizar las pruebas de carácter teórico a las personas que hayan superado con posterioridad al 1 de febrero de 2001 la totalidad de las pruebas selectivas teóricas de ingreso en cuerpos especiales de funcionarios del grupo A, licenciados en derecho, al servicio de la administración general del Estado o de la administración de las comunidades autónomas, cuyo objeto específico y exclusivo sea la representación y defensa en juicio o el asesoramiento en derecho de la administración respectiva. 

En todo caso, tales pruebas teóricas deberán haber consistido, al menos, en la exposición oral de temas seleccionados a la suerte ante un órgano compuesto por especialistas de las diferentes ramas del saber jurídico. El temario de las mismas deberá garantizar profundos conocimientos en todas las ramas del derecho, con especial énfasis en las materias de derecho civil, derecho procesal, derecho constitucional y autonómico y derecho administrativo.

**Segunda. Aprobación de la relación de puestos de trabajo de la Abogacía General de la Generalitat y provisión de los mismos**

1. El titular de la Conselleria competente en la materia aprobará la relación de puestos de trabajo de la Abogacía General de la Generalitat dentro de los tres meses siguientes a la entrada en vigor de esta ley. Esta relación de puestos de trabajo incorporará también los puestos de trabajo de grupos inferiores al grupo A que forman parte de la relación de puestos de trabajo del Gabinete Jurídico de la Generalitat.

2. Una vez celebrado el curso selectivo al que se refiere la disposición adicional primera, el titular de la Conselleria competente en la materia convocará concurso para la provisión de los puestos de trabajo reservados a funcionarios del Cuerpo de Abogados de la Generalitat entre las personas que hubieran ingresado en el Cuerpo de Abogados de la Generalitat, sin perjuicio de que cualquiera de ellos pudiera pasar a desempeñar puestos de libre designación.

3.  4.  5. ****[13]****

 

**Tercera**

Durante los cinco años siguientes a la entrada en vigor de esta Ley, el nombramiento de director general de la Abogacía General de la Generalitat podrá recaer en cualquier funcionario público del grupo A, licenciado en derecho, con al menos cinco años de antigüedad. 

La persona que ostentare el cargo de director general de la Abogacía General de la Generalitat en el momento en el que venza dicho plazo de cinco años, continuará ejerciéndolo hasta que el Consell de la Generalitat acuerde su cese.

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

 

Queda derogada la Ley 5/1984, de 29 de junio, de la Generalitat, de Comparecencia en Juicio de la Generalitat. 

Asimismo, quedan derogadas cuantas disposiciones de igual o inferior rango se opongan a esta ley. 

El Reglamento de Organización y Régimen Jurídico de los Servicios Jurídicos de la Generalitat, aprobado por el Decreto 27/2001, de 30 de enero, del Consell de la Generalitat, continuará vigente en todo lo que no se oponga a lo establecido en esta ley.

 

DISPOSICIONES FINALES

 

**Primera**

El Consell de la Generalitat aprobará el Reglamento de la Abogacía General de la Generalitat dentro de los seis meses siguientes a la entrada en vigor de esta ley.

**Segunda**

Entre la convocatoria de las primeras oposiciones de ingreso al Cuerpo de Abogados de la Generalitat y el inicio de las pruebas selectivas no podrán transcurrir menos de seis meses. 

El programa de las pruebas selectivas previstas en el artículo 3.4 de esta ley se aprobará dentro de los dos meses siguientes a su entrada en vigor.

**Tercera**

El Consell de la Generalitat y las consellerias correspondientes realizarán las modificaciones presupuestarias y orgánicas, transferencias y habilitaciones de crédito que, en su caso, sean necesarias para el cumplimiento de lo previsto en esta ley.

**Cuarta**

Las menciones que la normativa vigente a la entrada en vigor de esta ley haga al Gabinete Jurídico de la Generalitat, a su director o a los letrados de la Generalitat, se entenderán hechas a la Abogacía General de la Generalitat, al abogado general de la Generalitat o a los abogados de la Generalitat, respectivamente.

**Quinta**

Esta ley entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. 

 

Por tanto, ordeno que todos los ciudadanos, tribunales, autoridades y poderes públicos a los que corresponda, observen y hagan cumplir esta ley. 

 

Valencia, 9 de diciembre de 2005

 

El president de la Generalitat,   
 FRANCISCO CAMPS ORTIZ 

 

---

****[1]****El apartado 3 del artículo 3 se modifica por el artículo 28 de la [**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 7948 de 31.12.2016).

****[2]****La letra a) del apartado 5 del artículo 3, se modifica por el artículo 89 de la [**Ley 12/2009, de 23 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2009/12/23/12/), de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat (DOGV núm. 6175 de 30.12.2009).

****[3]****El apartado 6 del artículo 3 se modifica por el artículo 119 de la[**Ley 10/2012, de 21 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2012/12/21/10/), de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat (DOGV núm. 6931 de 27.12.2012).

****[4]****El artículo 3 bis se modifica por la disposición final séptima de la [**Ley 26/2018, de 21 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2018/12/21/26/), de la Generalitat, de derechos y garantías de la Infancia y la adolescencia (DOGV núm. 8450 de 24.12.2018).

****[5]****El apartado 1 del artículo 3 bis se modifica por el artículo 27 de la [**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023).

****[6]****El artículo 4 se modifica por el artículo 30 de la [**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

****[7]****El apartado 1 del artículo 5 se modifica por el artículo 122 de la[**Ley 10/2012, de 21 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2012/12/21/10/).

****[8]****El apartado 2 del artículo 5 se modifica por el artículo 122 de la[**Ley 10/2012, de 21 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2012/12/21/10/).

****[9]****La letra k del apartado 2 del artículo 5 se modifica por el artículo 31 de la [**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

****[10]****El artículo 7 se modifica por el artículo 32 de la [**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

****[11]****El apartado 5 del artículo 11 se modifica por el artículo 28 de la [**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

****[12]****La disposición adicional quinta se añade por el artículo 90 de la[**Ley 12/2009, de 23 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2009/12/23/12/).

****[13]****Los apartados tercero, cuarto y quinto de la disposición transitoria segunda se derogan por la disposición derogatoria primera de la [**Ley 12/2009, de 23 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2009/12/23/12/).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI