Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8066, del 20-06-2017 (2017/4647)

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 9/10-AIA Villar del Arzobispo.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8066

Data del DOGV
:   20-06-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/4647

CVE


Data del document
:   15-05-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 9/10-AIA Villar del Arzobispo. [2017/4647]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 9/10-AIA Villar del Arzobispo.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 09/2010-AIA.  
Promotor: Valenciana de Zahorras, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia i Mines (MIEXCD/2008/2/46).  
Objecte del projecte: explotació minera per a la concessió derivada del permís d'investigació Tíbor 2954.  
Localització: 42 parcel·les (zona 1) i 25 parcel·les (zona 2) del polígon 9 del terme municipal de Villar del Arzobispo.  
  
Descripció del projecte:  
El projecte inicial plantejava l'explotació de tres buits miners, denominats A, B i C. En el transcurs de la tramitació, el projecte va ser modificat i es va optar finalment per l'explotació dels buits miners A (o zona 1) i B (o zona 2). Així mateix, durant la tramitació de l'expedient s'han requerit al promotor successives documentacions per a l'esmena d'aquesta.  
El projecte finalment consisteix en l'explotació de dos buits miners denominats zona 1 i zona 2. La primera comprén les parcel·les números 142 a 144, 147 a 151, 153, 154, 157 a 163, 172 a 177, 182 a 192 i 195 a 201, del polígon 09, i la segona les parcel·les 213 a 215 i 221 a 242, del polígon 09, del terme municipal de Villar del Arzobispo.  
  
Aquesta declaració es basa, per tant, en la documentació més recent aportada pel titular, que projecta dos zones d'extracció (no existeix cap planta de tractament) i està composta pels documents següents:  
  
- El projecte d'explotació visat al setembre de l'any 2013.  
- L'estudi geològic visat al juny de 2013.  
- L'estudi d'impacte ambiental visat al juny de 2013, el qual conté el pla de restauració com una de les mesures correctores.  
- L'annex Proposta d'Actuacions Complementàries (2016), en la versió firmada el 30 de març de 2016, que modifica el remés per la Secció de Mines el 8 de febrer de 2016.  
Les dues zones d'extracció de què consta Tíbor núm. 2954 estan pròximes i alineades en direcció nord-sud, ambdues separades per la Rambla de la Castellana.  
Els contorns dels dos buits queden definits per mitjà de les coordenades UTM (expressades en el sistema de referència ETRS89 i fus 30N) dels vèrtexs següents:  
  
Pedrera situada al nord (zona 1)  
Vèrtex UTM X UTM Y  
1 689.253 4.395.605  
2 689.224 4.395.572  
3 689.196 4.395.437  
4 689.127 4.395.247  
5 689.095 4.394.967  
6 689.232 4.394.941  
7 689.351 4.394.953  
8 689.397 4.394.951  
9 689.443 4.395.090  
10 689.442 4.395.546  
11 689.424 4.395.567  
  
  
  
Pedrera situada al sud (zona 2)  
Vèrtex UTM X UTM Y  
1 689.092 4.394.649  
2 689.060 4.394.583  
3 689.184 4.394.274  
4 689.254 4.394.265  
5 689.438 4.394.373  
6 689.462 4.394.463  
7 689.384 4.394.717  
8 689.321 4.394.732  
  
  
La superfície calculada amb aquests vèrtexs és de 18,263 hectàrees per a la zona nord (zona 1) i 12,878 hectàrees per a la zona sud (zona 2).  
La zona 1 comportarà una excavació de forma rectangular, en direcció nord-sud, situada del marge esquerre de la Rambla de la Castellana, si bé garantirà, en tot cas, una franja mínima d'uns 50 m de separació sense explotar entre la rambla i el perímetre d'explotació. La zona 2 té forma aproximadament quadrada, i està situada al marge dret de la rambla, sempre amb la franja de seguretat mencionada, pel nord i per l'est.  
  
La superfície total afectada per l'explotació es preveu de 31,14 hectàrees i començaria per la part més elevada i septentrional de la zona 1. L'explotació ha sigut dissenyada a manera de mineria de transferència, per la qual cosa, una vegada creat el buit d'explotació inicial, els estèrils generats en l'explotació s'utilitzaran directament en les labors de rebliment i restauració, a falta d'afegir la capa edàfica i la vegetació final. L'explotació es preveu en bancs de 3 m d'alçària i talussos frontals de 30º, separats per represes de 4 m. Avançaria de nord a sud, en el mateix sentit i al mateix ritme que el rebliment de la restauració en el vessant oposat del buit miner.  
Els primers estèrils generats seran utilitzats en la creació d'una barrera externa perimetral, de caràcter temporal i forma de U, al voltant de la zona excavada, que ha de complir la doble funció de cordó de seguretat d'accés a les labors i, al mateix temps, fer de barrera de protecció visual. L'alçària d'aquesta barrera perimetral serà d'uns 5 metres, el talús intern tindrà uns 45º i l'extern serà de pendent suau (uns 20º), a fi de garantir l'èxit de la sembra de gramínies prevista, i disposarà també d'una cuneta perimetral. On no arribe el cordó perimetral està previst continuar la plantació d'una filera d'arbres.  
  
L'explotació i restauració completa de la zona 1 s'estima que pot arribar a 24 anys, en els quals el cordó perimetral en forma de U hauria desaparegut en haver-se aprofitat els seus materials per a completar la restauració del buit final. La zona 2 seria explotada coincidint amb les últimes labors de restauració final del buit de la zona 1. El sistema d'explotació també seria per mineria de transferència, en sentit d'avanç d'oest a est i amb una duració total, fins a completar la restauració, que s'estima en 7 anys.  
A la zona s'accedeix per la carretera CV-35, fins a arribar al punt quilomètric 47,5; ací es pren la carretera provincial CV-396 cap a Bugarra; es recorren uns 400 metres i s'entra als voltants de l'emplaçament, on es pot circular per diversos camins per a arribar a les dues pedreres.  
L'Ajuntament de Villar del Arzobispo informa que els terrenys d'ambdós buits estan catalogats urbanísticament com a sòl no urbanitzable comú per les normes subsidiàries en vigor, i que està permés l'ús extractiu.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer i l'antiga Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià emeten informe favorable a l'actuació.  
D'acord amb la cartografia del PATRICOVA i tenint en compte les cotes mínimes d'excavació, no hi ha risc que la Rambla de la Castellana inunde ambdues pedreres.  
Les reserves de tot-u pugen a la quantitat de 6.435.000 m³ i la producció anual estimada és de 215.000 m³.  
Els càlculs del volum d'estèrils no figuren en la documentació; s'indica només la xifra final.  
En la zona nord es preveu l'extracció de 2.064.350 m³ de roques vendibles, la qual cosa representa el 41 % del volum total excavat. La profunditat màxima d'extracció aconsegueix la cota de 351 msnm i l'excavació posseeix una diferència màxima de cotes de 43 metres.  
En l'àrea sud el volum de les roques d'interés comercial ascendeix a 644.000 m³, és a dir, el 46 % del tot-u. La profunditat màxima d'extracció arriba a la cota de 360 msnm i l'excavació posseeix una diferència màxima de cotes de 13 metres.  
Les roques vendibles són argil·lites fonamentalment i, en menor grau, graves. No s'extrauen el 100 % d'aquestes roques, així, en la pedrera del nord, s'aprofiten el 38 % de les argil·lites i el 3 % de les graves; en la pedrera del sud s'aprofiten el 41 % de les argil·lites i el 5 % de les graves.  
La maquinària utilitzada està composta per una retroexcavadora, dues carregadores frontals, dos camions basculadors, un tractor agrícola o buldòzer i un camió cisterna.  
  
Tramitació i antecedents administratius  
1. El 26 de gener de 2010 té entrada en la Direcció General de Medi Natural un escrit del Servei Territorial d'Indústria, Comerç i Innovació, el qual adjuntava el projecte d'explotació (2 volums), l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi de l'estudi, per a la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Posteriorment s'aporta a l'expedient ambiental un informe favorable de la directora general de Patrimoni Cultural Valencià, de data 13 de maig de 2010, pel que fa a les afeccions de l'esmentat projecte sobre els elements del patrimoni cultural valencià, tant arqueològic com etnològic, arquitectònic i paleontològic. L'objecte d'aquest informe és «l'explotació derivada del permís d'investigació Tíbor, número 2654» (hi ha una errata en un dígit, perquè es tracta del número 2954).  
  
3. El 2 de juny de 2010 s'indica a l'esmentat servei que s'han observat deficiències en la documentació aportada, i es concreten en 8 punts. Es torna la documentació aportada a fi que puga ser actualitzada després de la seua revisió i esmena d'acord amb les deficiències indicades.  
  
4. Com a continuació del primer escrit, es rep del Servei Territorial de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació, el 3 de juny de 2010, un altre escrit on es comunica que la informació pública de l'expedient s'ha realitzat per mitjà d'anunci publicat en el DOCV núm. 6096, de data 7 de setembre de 2009, i no s'ha presentat cap al·legació.  
  
5. El Servei Territorial de València mencionat aporta el 16 de setembre de 2010 un nou exemplar revisat de l'estudi d'impacte ambiental, el qual indica novament el tràmit de la informació pública realitzada (la indicada en el document anterior).  
6. El 28 d'octubre de 2010 s'indica al Servei Territorial que el promotor no ha aportat el projecte d'explotació ni tampoc el pla de restauració en un volum independent, no obstant això, considera que l'estudi aportat conté informació suficient per a concloure que aquesta segona documentació és idèntica a la primera i que no ha tingut en compte les directrius que se li havien indicat. En conseqüència, es reiteren els 8 punts indicats en el punt 3 anterior.  
7. El 14 de desembre de 2010 té entrada un nou informe favorable del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental, en el qual aclareix l'error advertit en l'anterior informe de la direcció general relatiu al número de l'explotació (2654 en compte de 2954), i es reitera el caràcter favorable dels informes emesos anteriorment.  
8. El 9 de març de 2011 té entrada un nou estudi d'impacte ambiental remés per l'òrgan substantiu, on s'indica el mateix tràmit d'informació pública realitzat anteriorment.  
9. Com a continuació de l'anterior estudi (versió revisada), el 18 de setembre de 2011 el director general d'Avaluació Ambiental i Territorial comunica al Servei d'Ordenació i Seguretat Minera de la Direcció General d'Indústria que a l'octubre de 2010 es va sol·licitar a l'òrgan substantiu que requerira el promotor de l'expedient de referència per a una documentació complementària en el termini de 20 dies. Conclòs l'esmentat termini es va advertir el promotor, a través de l'òrgan substantiu, que transcorreguts tres mesos des de la recepció de la notificació, sense que s'hagueren realitzat els actes requerits, es produiria la caducitat del procediment.  
10. El 26 d'octubre de 2011 té entrada un escrit del Servei Territorial de la Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç pel qual s'adjunta l'ofici de data 30 d'agost de 2011, perquè se'n prega coneixement i als efectes oportuns.  
11. El 2 de novembre de 2011, l'òrgan ambiental comunica a l'esmentat servei territorial la recepció de la documentació que indica, però que aquesta no esmena completament els aspectes que se li havien indicat a l'octubre de 2010. Per tant, es reitera el termini de tres mesos per a caducar el procediment que s'ha instat.  
12. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial dicta una resolució de caducitat de data 27 d'abril de 2012. La resolució es notifica al promotor i a l'Ajuntament de Villar del Arzobispo el 17 de maig de 2012, així com als Serveis Territorials d'Energia (òrgan substantiu) i de Medi Ambient, el 22 de maig de 2012.  
13. El 14 de setembre de 2012 es rep un nou estudi d'impacte ambiental (versió.07.2012), on es fa constar el tràmit d'informació pública realitzat en 2009.  
14. El 29 de juliol de 2013 es rep un nou ofici del Servei Territorial d'Energia, el qual adjunta un exemplar en format CD (versió.06.2013) de l'estudi d'impacte ambiental aportat pel promotor, «per al corresponent informe en relació amb la declaració d'impacte ambiental».  
  
15. D'altra banda, el promotor aporta directament a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, el 16 de setembre de 2013, una còpia en CD del projecte d'explotació de l'expedient en qüestió, i sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
16. L'1 de desembre de 2014, el Servei Territorial aporta novament l'estudi d'impacte ambiental per al corresponent informe en relació amb la declaració d'impacte ambiental. L'estudi és, no obstant això, paregut o idèntic als anteriors i no dóna plena resposta a les deficiències que des de juny de 2010 havien sigut plantejades en 8 punts concrets.  
  
17. Per tal de desbloquejar la situació i poder trobar, si n'hi ha, solucions a la viabilitat del projecte, la principal dificultat de la qual era la justificació de disponibilitat d'estèrils per a garantir la restauració, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita el 9 de febrer de 2015 al Servei Territorial de Medi Ambient, que emeta informe sobre l'assumpte.  
18. El 8 de febrer de 2016, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València remet una proposta d'actuacions complementàries per a l'explotació i control ambiental de la concessió derivada del permís d'investigació Tíbor.  
19. Per mitjà d'informe-proposta, del 5 d'abril de 2016, el Servei Territorial de Medi Ambient emet informe sobre la revisió tècnica i ambiental de l'expedient, i sobre el contingut de les reunions mantingudes amb els tècnics de l'explotació minera i els de la secció de mines. Així mateix, es pronuncia sobre l'últim document tècnic i ambiental incorporat a l'expedient Proposta d'actuacions complementàries (any 2016), de l'esmentat projecte, remés per la Secció de Mines el 30 de març de 2016.  
  
Informes sectorials  
- Informe del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental (13.05.2010).  
El Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental indica que des de la consideració del patrimoni arqueològic es comprova que les mesures correctores proposades han sigut previstes íntegrament.  
  
Manifesta que no hi ha afecció sobre cap patrimoni arquitectònic que estiga considerat Bé d'Interés Cultural o Bé de Rellevància Local.  
  
Indica que no hi ha patrimoni etnològic en la zona.  
En vista de tot l'anterior, el Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental emet informe favorable l'actuació.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (22.04.2009).  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer indica que l'actuació comporta l'ocupació de la zona de policia i respecta la zona de servitud de la Rambla de la Castellana.  
Manifesta que la zona de servitud s'ha de mantindre expedita, i queda supeditada l'execució del projecte en la zona de policia a l'obtenció de l'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com estableix l'article 9 del reglament de domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986).  
En la documentació s'indica que no es produiran aigües residuals, únicament les aigües residuals domèstiques procedents dels sanitaris per a ús dels treballadors, que seran retirades per un gestor de residus autoritzat.  
Indica que l'actuació preveu l'adopció de mesures per a l'arreplega correcta de l'escolament superficial, la seua conducció i abocament als punts de desaigüe naturals, així com l'eliminació de la càrrega circulant. Hauran de limitar-se els pendents dels talussos i l'alçària dels bancs, per a afavorir la infiltració de l'aigua i reduir-ne la velocitat, així com instal·lar elements dissipadors d'energia i decantació de sediments, per a evitar pèrdues de sòl.  
La demanda anual d'aigua és de 5.500 m³, destinats al reg de pistes i la reforestació. L'abastiment és per mitjà de camions cisterna.  
  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet informe favorable l'actuació.  
- Informe de l'Ajuntament de Villar del Arzobispo (24.06.2008).  
L'Ajuntament de Villar del Arzobispo manifesta que d'acord amb les normes subsidiàries vigents totes les parcel·les síties en el polígon 9 s'ubiquen en sòl no urbanitzable comú. En aquestes està permés l'ús extractiu, després de la llicència urbanística i el compliment de la legislació sobre avaluació d'impacte ambiental.  
  
Afeccions legals i mediambientals  
L'àrea d'explotació nord dista uns 85 metres de la Rambla de la Castellana, ocupa una part de la zona de policia i respecta la zona de servitud.  
Depenent del camí que es prenga per a arribar a la pedrera, es podria creuar el camí ramader denominat assagador de la Senda del Campo o del Maestro, de 5 m d'amplària legal.  
Consideracions ambientals i trets geològics del jaciment.  
La proposta inicial del projecte era explotar tres buits miners (designats A, B i C) dins de la concessió minera. Les modificacions posteriors i particularment els últims estudis d'impacte ambiental que s'han presentat (les versions de data juliol de 2012 i setembre de 2013) limita aquesta explotació a només dos buits miners (A i B) situats un a cada marge de la Rambla de la Castellana.  
Les dificultats que han motivat les successives esmenes i modificacions es deriven del fet que no quedava justificada la procedència dels estèrils ni s'havia previst tampoc «la compactació d'aquests per la maquinària i l'assentament natural del terreny», la qual cosa hauria derivat a generar unes pedreres arrendadores i colonitzades per un altre tipus de vegetació, diferent de la utilitzada en el pla de restauració minera, que causarien un impacte crític per no integrar-se en l'entorn.  
Respecte d'això, cal assenyalar que les últimes versions (juny de 2012 i setembre de 2013) de l'estudi d'impacte ambiental aporten també una sèrie de sondejos (document annexat amb el títol d'estudi geològic) les columnes del qual mostren que la proporció d'estèrils pot arribar a ser notable, perquè l'argila (objecte de la concessió) es troba davall d'una potent coberta de materials detrítics i calcaris que generarien més d'un 50 % del rebuig. La qüestió fonamental, a l'efecte ambiental, s'ha de centrar fonamentalment en la coordinació del procés d'explotació i de restauració, és a dir, la manera de fer la transferència del mineral i del rebuig miner per a garantir unes mínimes afeccions i efectes sobre l'entorn.  
  
Consideracions ambientals sobre la geologia del jaciment  
Els sondejos mecànics realitzats posen de manifest l'existència d'argiles, objecte principal de l'explotació, a profunditats que oscil·len entre els 20 m (buit miner A) i menys de 10 m de profunditat. Sobre les argiles han sigut identificats diferents trams de calcàries, gres i conglomerats, principalment, que lateralment no sembla que tinguen una bona correlació, la qual cosa dóna peu a interpretar, bé la possibilitat que molts d'aquests nivells tinguen evidents canvis laterals de fàcies i, a més, digitacions, o bé l'existència d'una sèrie de falles que podrien haver fet abaixar el sostre de les argiles cap al sud i cap a l'est.  
  
El projecte indica que les argiles són de l'edat juràssica, mentre que el recobriment entenem que, en aquest cas, podria ser en part materials juràssics erosionats (també o millor encara infracretacis) i sobre aquests depòsits al·luvials de la rambla, principalment quaternaris sense descartar els neogens.  
En l'informe emés pel tècnic dels serveis territorials es valora que aquest panorama geològic podria tindre interés des del punt de vista de la geodiversitat, entesa aquesta com a part important del patrimoni natural, en el sentit en què ho reconeix la Llei 42/007, de patrimoni natural i de la biodiversitat.  
Per això, es recomana que durant l'explotació minera es faça un seguiment geològic per a reconstruir l'estructura del subsòl i poder detectar, i si és procedent posar en valor, elements destacables del patrimoni natural pel que fa a la geodiversitat: estructures tectòniques, estratigràfiques, restes paleontològiques, etc.  
També caldria tindre en consideració aquests aspectes geològics per si, arribat el cas, es considerara la viabilitat o l'interés de destacar algun d'aquests i integrar-lo entre els objectius de la restauració final.  
  
  
Consideracions sobre els estats inicial i final  
Amb caràcter previ a l'anàlisi ambiental dels possibles efectes derivats de l'explotació minera, es considera adequat posar en relleu alguns aspectes de l'estat actual (situació zero) i de l'estat final de la restauració després del cessament de la fase d'explotació, estimada pel projecte en una trentena d'anys.  
Respecte a la situació inicial i després de l'actuació minera projectada, cal significar que, a diferència de la major part de les explotacions d'argiles i d'arenes caoliníferes de la comarca dels Serrans, aquest projecte no es troba ubicat en terreny forestal ni en un vessant de muntanya i tampoc té una conca visual àmplia. Al contrari, és un terreny pla i quasi horitzontal (pendent inferior al 5 % i, en tot cas al 10 %), de caràcter agrícola de secà i sembla que de baixa producció, i que són terrenys particulars propietat de l'explotador miner, no ubicats en forest d'utilitat pública ni en espais d'elevat valor ambiental.  
  
Aquests aspectes fan que, en principi, l'elecció de l'emplaçament s'haja de considerar relativament encertada a l'efecte paisatgístic. D'altra banda, segons certifica l'Ajuntament de Villar del Arzobispo es tracta d'un sòl no urbanitzable comú. Disposa d'informe favorable de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural, i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (informe de data 22 d'abril de 09).  
Quant a l'estat final (plànols 7B de l'estudi d'impacte ambiental; idèntic en les dues últimes versions) reflecteix, per a la zona 1, una topografia molt suavitzada, amb talussos escalonats amb un pendent d'uns 30 graus màxim, amb bancs de més de 4 m separats per talussos que poden arribar a 3 m, tot açò per a acabar en una plaça de pedrera a cota superior a la de la Rambla de la Castellana i lleugerament inclinada cap al sud, de forma que els escolaments s'aboquen a aquesta rambla per un sector natural més angost i a manera de barranc afluent. El relleu final disposa també de canals perimetrals i interns per al control dels escolaments, d'una revegetació arbustiva (romer, timó, aladern, etc.) en els laterals i zones de vessant i vegetació herbàcia sembrada en la part més plana de les cotes baixes.  
Aquest estat final es pot considerar acceptable encara que no es tracte de l'única opció o alternativa de restauració ambientalment admissible. En tot cas, sense perjudici de la determinació de les situacions d'estat inicial i d'estat final restaurat, es considera més necessari i sensible la definició del procediment o sistema d'explotació minera que minimitze els possibles impactes al llarg de la vida útil del projecte.  
  
  
Valoració ambiental de l'explotació minera al llarg del període d'activitat  
Per això, considerant el període entre l'inici de l'explotació i el final restaurat al cap d'una trentena d'anys (uns 23 anys en el cas del buit zona 1), caldria analitzar degudament els previsibles impactes de qualsevol tipus però també, en la mesura que siga possible, la manera de compatibilitzar i sincronitzar les tasques d'explotació amb les de restauració, i establir, respecte d'això, totes aquelles mesures preventives i correctores millors que puguen ser aplicades.  
Per a estudiar les millors solucions ambientals possibles, s'han mantingut diverses reunions tècniques, tant amb la Secció de Mines com amb l'òrgan substantiu i amb els tècnics del promotor miner.  
En primer lloc, es va considerar necessari aclarir el tipus d'enderroc extern, especialment la ubicació i els criteris de disseny, ja que aquests aspectes no estaven previstos en el projecte ni en l'estudi d'impacte ambiental. D'altra banda, interessava aconseguir que les tasques de restauració s'iniciaren com més prompte millor i foren coordinades i incardinades amb la prossecució dels treballs d'explotació. A més, els impactes d'aquests aspectes no havien sigut degudament previstos fins ara.  
Com a conseqüència d'això, es va arribar a una sèrie de previsions, mesures tècniques i propostes que, finalment, l'empresa promotora va concretar en un document tecnicoambiental complementari que amb el títol Proposta d'actuacions complementàries previstes per a l'explotació i control ambiental del projecte de concessió derivada del permís d'investigació Tíbor núm. 2954 (any 2015), va presentar davant de l'òrgan miner el qual el va trametre a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental amb data 8 de febrer de 2016. Sobre aquest document encara es van fer algunes observacions i millores i es van concretar alguns detalls sobre la proposta, que van ser arreplegats en la versió firmada el 30 de març de 2016 que està mencionada en portada com a «any 2016».  
  
Descripció de les actuacions complementàries previstes per a l'explotació i control ambiental del projecte miner  
L'objectiu ambiental de la nova proposta i les actuacions complementàries mencionades consisteixen bàsicament en la no-dependència d'estèrils externs a l'explotació per a fer viable la restauració final. D'altra banda, es pretén no deixar per a l'últim moment la restauració, sinó habilitar des de les primeres fases d'explotació un front d'explotació amb transferència cap a un front de restauració que avançaria per darrere de l'activitat i al mateix ritme. En la fase final d'explotació del buit miner zona 1, la restauració final seria viable i relativament fàcil amb la introducció en el buit miner dels materials estèrils de la mota perimetral conformada durant les primeres etapes d'explotació. Aquesta mota actuaria durant la fase d'explotació com a barrera visual que evitaria en gran manera la visibilitat del buit miner des de la zona externa a aquest.  
Així, la restauració final de la zona 1 no queda hipotecada a una hipotètica futura activitat d'aportació de residus aptes per a restaurar, ni tampoc depén dels estèrils obtinguts del buit de la zona 2, perquè l'explotació i el procediment de treball ara previst per a aquest últim buit seria paregut al primer.  
D'altra banda, tal com ja estava previst, l'explotació del buit de la zona 2 pràcticament no començaria fins que acabara l'explotació i la restauració del buit zona 1, o bé podrien arribar a solapar-se mínimament en el temps.  
Tenint en compte el gran volum de materials «estèrils miners» previstos (principalment una potent cobertura al·luvial quaternària), l'estat final de les dues pedreres serà el d'un relleu suau i un poc més deprimit que la topografia actual, mantenint com a punt baix dels escolaments de l'àrea restaurada la mateixa Rambla de la Castellana però a unes cotes més baixes que les actuals. En definitiva, l'estat final, més que un pla cultivat (o apte per al cultiu), quedaria com un vessant naturalitzat amb vegetació arbustiva, segons l'última proposta de restauració aportada (març de 2016). Per la nostra part tampoc veuríem desencertat si s'haguera optat per un pendent escalonat (agrícola) cap a la rambla.  
  
Programa de vigilància ambiental  
La documentació indica que el programa de vigilància ambiental serà supervisat per una persona especialista en matèria mediambiental.  
La vigilància es posa en marxa des de les primeres etapes del projecte i el programa es prolonga dos anys després de finalitzar les labors de restauració.  
Les tasques que inclou el programa són les següents:  
- Controlar el replantejament.  
- Verificar l'adequació de l'obra, tècniques i materials al que s'ha especificat en la documentació.  
- Realitzar controls quinzenals durant el replantejament.  
- Informar el personal dels límits que hi ha en el replantejament per raons mediambientals.  
- Vigilar que la maquinària no isca de l'àmbit de l'actuació.  
- Jalonar i tancar els àmbits extractius abans d'iniciar l'activitat.  
  
- Jalonar les zones restaurades o que es troben en aquest procés, per a evitar el pas de la maquinària.  
- Situar les infraestructures del projecte en aquelles zones de major capacitat d'acollida del medi.  
- Realitzar el manteniment de la maquinària en tallers externs o construir una zona adequada per a manipular i emmagatzemar temporalment residus perillosos.  
- Tancar el contorn del parc de maquinària.  
- Desmantellar les instal·lacions auxiliars.  
- Netejar i retirar els rebutjos als abocadors que corresponga, segons la naturalesa d'aquests.  
- Verificar que s'aboca una grossària mínima de 20 cm de terra vegetal.  
- Comprovar que la terra vegetal s'arreplega segons s'explica en la documentació.  
- Mesurar les emissions de partícules als voltants de les pedreres i verificar que estan sota els 5 mg/m³.  
- Regar els accessos i superfícies desproveïdes de vegetació.  
- Limitar la velocitat dels camions.  
- Mantindre en bones condicions la maquinària.  
- Instal·lar a l'eixida de l'explotació un sistema per a llavar els pneumàtics i baixos dels vehicles.  
- Portar un control dels regs realitzats.  
- Comprovar el bon funcionament de les mesures correctores del soroll.  
- Mesurar els nivells acústics d'emissió diürns per a verificar si sobrepassen els llindars indicats per l'annex II, del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat.  
- Controlar el compliment dels objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, així com els límits establits en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb les activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
- Evitar actuacions que puguen contaminar.  
- Supervisar les mesures correctores encaminades al control de l'erosió, sedimentació i evitar aportacions d'abocaments.  
- Controlar que no es realitzen abocaments ni s'arrepleguen materials en les proximitats de cursos d'aigua i drenatges en general.  
- Verificar que es construeix correctament el sistema de drenatge.  
- Les anàlisis de les aigües han d'investigar les concentracions de sòlids en suspensió, pH, conductivitat, hidrocarburs, olis i greixos, metalls pesants i fenols. La presa de mostres en les basses de decantació es realitzarà en el desembassament.  
- Inspeccionar les obres del drenatge i retirar els sediments acumulats.  
- Posar en marxa mesures preventives i correctores addicionals quan calga.  
- Explorar dins de l'àmbit la presència de nius i concentracions de fauna. Els nius s'han de traslladar fora del recinte.  
- No s'han de realitzar treballs sorollosos durant els mesos del període reproductiu.  
- Verificar l'estat i el grau d'evolució de la repoblació realitzada per mitjà d'inspeccions periòdiques.  
- Comprovar que els exemplars utilitzats en la restauració compleixen els requisits de qualitat especificats i, a més, s'adapten de manera adequada.  
- Analitzar el sòl quan les marres superen els valors admissibles.  
  
- Allargar en un any el període de vigilància si es produeix una reposició de marres.  
- Reposar totalment les plantacions si les marres superen el 20 %.  
- Durant el primer any de la sembra o plantació, inspeccionar quinzenalment les revegetacions durant els 4 mesos posteriors a les sembres i plantacions. A partir d'aquesta data, s'han de realitzar inspeccions mensuals.  
- En el segon any de la sembra o plantació, inspeccionar trimestralment les repoblacions (al final de cada estació).  
- Observar els efectes dels regs.  
- Remetre a l'Administració un informe anual de la restauració i les mesures correctores.  
Es considera convenient incorporar al programa de vigilància ambiental el seguiment geològic, durant l'explotació, a fi de detectar elements destacables del patrimoni natural quant a geodiversitat: estructures tectòniques, estratigràfiques, restes paleontològiques, etc. i, si escau, posar-les en valor per mitjà de la seua integració entre els objectius de la restauració final.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, d'acord amb l'apartat 3.c de l'annex I del Decret 162/1990.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, es proposa la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació minera previst com a zona A i zona B, dins de la concessió derivada del permís d'investigació número 2954 Tíbor, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions del projecte d'explotació, el pla de restauració, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient i s'adopten les mesures indicades en les condicions i limitacions que s'exposen a continuació en l'apartat segon.  
  
Segon  
Addicionalment a les mesures adoptades en el projecte, s'estableixen les condicions següents:  
1. Tant l'estudi d'impacte ambiental com el projecte d'explotació s'han d'entendre modificats per les aportacions que es realitzen en el document titulat Proposta d'actuacions complementàries (...) (any 2016), presentat el 8 de febrer de 2016 i complementat el 30 de març de 2016, que forma part tant de l'expedient substantiu com de l'ambiental.  
  
2. La zona 1 de l'explotació correspon a la més septentrional dels dos buits miners previstos en el projecte. L'explotació de la zona 2 (buit meridional) queda supeditada a la finalització de les labors extractives de la zona 1 i a l'inici dels treballs finals de la restauració d'aquesta.  
  
3. El sistema d'explotació haurà de seguir un criteri de mineria de transferència, de manera que, després de ser obert un cros miner inicial i crear al seu voltant una mota perimetral per damunt de la zona ja explotada, es procedirà a un avanç del front de l'explotació cap al sud (al llarg de la zona 1) alhora que començaria el rebliment i la restauració del front contrari del cros, i poder així avançar l'explotació i la restauració en el mateix sentit, de nord a sud, fins a arribar al límit de la zona 1. L'última fase de restauració s'ocuparia d'adequar el buit final, i introduir novament en aquest els materials inerts de la mota perimetral (ara motes laterals) que fins a aqueix moment actuaven com a pantalles protectores.  
4. L'explotació de la zona 2 ha de començar creant, alhora que s'excava, una mota o cordó perimetral revegetat que, a més de franja de seguretat minera, farà de pantalla de protecció visual per a la part occidental d'aquesta zona 2. L'explotació seguirà igualment un sistema de transferència, si bé amb les limitacions de superfície que imposa el fet de ser una superfície menor que la de la zona 1.  
5. La restauració geomorfològica final de cada una de les dues zones ha de respondre a un model natural, de topografia molt suavitzada i amb pendents naturalitzats, i evitar formes geomètriques i artificials. En tot cas, per a garantir un drenatge adequat i una morfologia integrada en l'entorn, el promotor haurà de presentar un informe final sobre el resultat definitiu de la restauració de cada una de les dues zones i del seguiment previst fins que es consolide degudament aquesta restauració. L'acceptació d'aquests informes finals per part de l'òrgan ambiental serà requisit indispensable per a poder lliurar la liquidació final del les garanties econòmiques depositades pel promotor davant de l'òrgan miner.  
6. Els treballs de manteniment de la maquinària i els vehicles miners haurà de realitzar-se en taller autoritzat o en un lloc expressament habilitat dins de la mina. Els olis i tot tipus de residus generats en l'explotació hauran de ser gestionats de manera adequada per mitjà de gestors autoritzats.  
7. S'ha d'incorporar al programa de vigilància ambiental (PVA) el seguiment geològic de l'explotació a fi de detectar elements destacables del patrimoni natural quant a geodiversitat: estructures tectòniques, estratigràfiques, restes paleontològiques, etc.  
L'informe sobre restauració i mesures correctores que d'acord amb el PVA proposat s'ha de presentar anualment a l'Administració, ha d'incloure l'anàlisi i la valoració dels resultats d'aquest seguiment i ha de determinar si hi ha elements dignes de posada en valor i si això requereix la modificació del pla de restauració aprovat.  
8. La modificació del projecte d'explotació i/o del pla de restauració, respecte de la documentació presentada per a la formulació de la present DIA, ha de ser comunicada a l'òrgan ambiental a fi que es determine la necessitat o no de modificació de les condicions d'aquesta.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici dels que siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si s'escau, d'autorització del projecte.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
Cinqué  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 6 d'abril de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 15 de maig de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8066, del 20-06-2017 (2017/4647)

RESOLUCIÓN de 15 de mayo de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 9/10-AIA Villar del Arzobispo.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8066

Fecha DOGV
:   20-06-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/4647

CVE


Fecha del documento
:   15-05-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de mayo de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 9/10-AIA Villar del Arzobispo. [2017/4647]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 9/10-AIA Villar del Arzobispo.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 09/2010-AIA.  
Promotor: Valenciana de Zahorras, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Energía y Minas (MIEXCD/2008/2/46).  
Objeto del proyecto: explotación minera para concesión derivada del permiso de investigación Tíbor 2.954.  
Localización: 42 parcelas (zona 1) y 25 parcelas (zona 2) del polígono 9 del término municipal de Villar del Arzobispo.  
  
Descripción del proyecto:  
El proyecto inicial planteaba la explotación de tres huecos mineros, denominados A, B y C. En el transcurso de la tramitación, el proyecto fue modificado, optando finalmente por la explotación de los huecos mineros A (o zona 1) y B (o zona 2). Asimismo, durante la tramitación del expediente se le han requerido al promotor sucesivas documentaciones para la subsanación de la misma.  
El proyecto finalmente consiste en la explotación de dos huecos mineros denominados Zona 1 y Zona 2. La primera abarca las parcelas números 142 a 144, 147 a 151, 153, 154, 157 a 163, 172 a 177, 182 a 192 y 195 a 201, del polígono 09 y la segunda a las parcelas 213 a 215 y 221 a 242, del polígono 09, del término municipal de Villar del Arzobispo.  
Esta declaración se basa, por tanto, en la documentación más reciente aportada por el titular, que proyecta dos zonas de extracción (no existe planta de tratamiento alguna) y está compuesta por lo siguientes documentos:  
- El proyecto de explotación visado en septiembre del año 2013.  
- El estudio geológico visado en junio de 2013.  
- El estudio de impacto ambiental visado en junio de 2013, el cual contiene el plan de restauración como una de las medidas correctoras.  
- El anexo de «Propuesta de actuaciones complementarias (2016)», en la versión firmada el 30 de marzo de 2016 que modifica el remitido por la Sección de Minas el 8 de febrero de 2016.  
Las dos zonas de extracción de que consta Tibor núm. 2954 se encuentran próximas y alineadas en dirección norte-sur, ambas están separadas por la Rambla Castellana.  
Los contornos de los dos huecos quedan definidos mediante las coordenadas UTM (expresadas en el sistema de referencia ETRS89 y huso 30N) de los vértices siguientes:  
  
Cantera situada al norte (zona 1)  
Vértice UTM X UTM Y  
1 689.253 4.395.605  
2 689.224 4.395.572  
3 689.196 4.395.437  
4 689.127 4.395.247  
5 689.095 4.394.967  
6 689.232 4.394.941  
7 689.351 4.394.953  
8 689.397 4.394.951  
9 689.443 4.395.090  
10 689.442 4.395.546  
11 689.424 4.395.567  
  
  
  
Cantera situada al sur (zona 2)  
Vértice UTM X UTM Y  
1 689.092 4.394.649  
2 689.060 4.394.583  
3 689.184 4.394.274  
4 689.254 4.394.265  
5 689.438 4.394.373  
6 689.462 4.394.463  
7 689.384 4.394.717  
8 689.321 4.394.732  
  
  
La superficie calculada con dichos vértices es de 18,263 hectáreas para la zona norte (zona 1) y 12,878 hectáreas para la zona sur.(zona 2).  
La zona 1 comportará una excavación de forma rectangular, en dirección norte-sur, situada de la margen izquierda de la rambla Castellana, si bien garantizando en todo caso una franja mínima de unos 50 m de separación sin explotar entre la rambla y el perímetro de explotación. La zona 2 tiene forma aproximadamente cuadrada, y se encuentra situada en la margen derecha de la rambla, siempre con la franja de seguridad mencionada, por el norte y por el este.  
La superficie total afectada por la explotación se prevé de 31,14 hectáreas y comenzaría por la parte más elevada y septentrional de la zona 1. La explotación ha sido diseñada a modo de minería de transferencia, por lo que una vez creado el hueco de explotación inicial, los estériles generados en la explotación se utilizarán directamente en las labores de relleno y restauración, a falta de añadir la capa edáfica y la vegetación final. La explotación se prevé en bancos de 3 m de altura y taludes frontales de 30º, separados por bermas de 4 m. Avanzaría de norte a sur, en el mismo sentido y al mismo ritmo que el relleno de la restauración en la vertiente opuesta del hueco minero.  
Los primeros estériles generados serán utilizados en la creación de una barrera externa perimetral, de carácter temporal y forma de U, alrededor de la zona excavada, que cumplirá la doble función de cordón de seguridad de acceso a las labores y al mismo tiempo hacer de barrera de protección visual. La altura de esta barrera perimetral será de unos 5 metros, el talud interno tendrá unos 45º y el externo será de pendiente suave (unos 20º), con el fin de garantizar el éxito de la siembra de gramíneas prevista, disponiendo asimismo de una cuneta perimetral. Donde no llegue el cordón perimetral está previsto continuar con la plantación de una hilera de árboles.  
La explotación y restauración completa de la zona 1 se estima que puede llegar a 24 años, en los que el cordón perimetral en forma de U habría desaparecido al haberse aprovechado sus materiales para completar la restauración del hueco final. La zona 2 sería explotada coincidiendo con las últimas labores de restauración final del hueco de la zona 1. El sistema de explotación también sería por minería de transferencia, en sentido de avance de oeste a este y con una duración total, hasta completar la restauración que se estima en 7 años.  
A la zona se accede por la carretera CV-35, hasta llegar al punto kilométrico 47,5; ahí se toma la carretera provincial CV-396 hacia Bugarra, se prosiguen unos 400 metros y se entra en las inmediaciones del emplazamiento, donde se puede circular por diversos caminos para llegar las dos canteras.  
El Ayuntamiento de Villar del Arzobispo informa que los terrenos de ambos huecos están catalogados urbanísticamente como suelo no urbanizable común por las normas subsidiarias en vigor, estando permitido el uso extractivo.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar y la antigua dirección general de patrimonio cultural valenciano informan favorablemente la actuación.  
De acuerdo con la cartografía del PATRICOVA y teniendo en cuenta las cotas mínimas de excavación, no existe riesgo de que la rambla Castellana inunde ambas canteras.  
Las reservas de todo-uno ascienden a la cantidad de 6.435.000 m³ y la producción anual estimada es de 215.000 m³.  
Los cálculos del volumen de estériles no figuran en la documentación, se indica solamente la cifra final.  
En la zona norte se prevé la extracción de 2.064.350 m³ de rocas vendibles, lo que representa el 41 % del volumen total excavado. La profundidad máxima de extracción alcanza la cota de 351 m.s.n.m. y la excavación posee una diferencia máxima de cotas de 43 metros.  
En el área sur el volumen de las rocas de interés comercial asciende a 644.000 m³, es decir, el 46 % del todo-uno. La profundidad máxima de extracción llega a la cota de 360 m.s.n.m. y la excavación posee una diferencia máxima de cotas de 13 metros.  
Las rocas vendibles son arcillitas fundamentalmente y en menor medida gravas. No se extraen el 100 % de dichas rocas, así en la cantera del norte se aprovechan el 38 % de las arcillitas y el 3 % de las gravas; en la cantera del sur se aprovechan el 41 % de las arcillitas y el 5 % de las gravas.  
La maquinaria empleada está compuesta por una retroexcavadora, dos cargadoras frontales, dos camiones basculantes, un tractor agrícola o bulldozer y un camión cisterna.  
  
Tramitación y antecedentes administrativos  
1. El 26 de enero de 2010 tiene entrada en la Dirección General de Medio Natural un escrito del Servicio Territorial de Industria, Comercio e Innovación, adjuntando proyecto de explotación (2 volúmenes), estudio de impacto ambiental y documento de síntesis del estudio, para la tramitación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
2. Posteriormente se aporta al expediente ambiental un informe favorable de la directora general de patrimonio cultural valenciano de fecha 13 de mayo de 2010, en lo que se refiere a las afecciones del citado proyecto sobre los elementos del patrimonio cultural valenciano, tanto arqueológico como etnológico, arquitectónico y paleontológico. El objeto de este informe es «la explotación derivada del permiso de investigación Tibor, número 2.654» (hay una errata en un dígito, pues se trata del número 2.954).  
3. El 2 de junio de 2010 se le indica al citado servicio que se han observado deficiencias en la documentación aportada, concretando estos en 8 puntos. Se devuelve la documentación aportada con el fin de que pueda ser actualizada después de su revisión y subsanación de acuerdo con las deficiencias indicadas.  
4. Como continuación del primer escrito, del Servicio Territorial de la Conselleria de Industria, Comercio e Innovación, el 3 de junio de 2010 se recibe otro escrito donde se comunica que la información pública del expediente se ha realizado mediante anuncio publicado en el DOCV número 6096, de fecha 7 de septiembre de 2009, sin que se hubiera presentado ninguna alegación.  
5. El Servicio Territorial de Valencia precitado aporta el 16 de septiembre de 2010 nuevo ejemplar revisado del estudio de impacto ambiental, indicando nuevamente el trámite de la información pública realizada (la indicada en el documento anterior).  
6. El 28 de octubre de 2010 se le indica al servicio territorial que el promotor no ha aportado el proyecto de explotación ni tampoco el plan de restauración en un volumen independiente, sin embargo, considera que el estudio aportado contiene información suficiente para concluir que esta segunda documentación es idéntica a la primera y que no ha tenido en cuenta las directrices que se le habían indicado. En consecuencia se reitera los 8 puntos indicados en el punto 3 anterior.  
7. El 14 de diciembre de 2010 tiene entrada un nuevo informe favorable del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental, en el cual aclara el error advertido en el anterior informe de la dirección general relativo al número de la explotación (2.654 en lugar de 2.954), reiterando el carácter favorable de los informes emitidos anteriormente.  
8. El 9 de marzo de 2011 tiene entrada nuevo estudio de impacto ambiental remitido por el órgano sustantivo, indicando el mismo trámite de información pública realizado anteriormente.  
9. Como continuación del anterior estudio (versión revisada), el 18 de septiembre de 2011 el director general de evaluación ambiental y territorial comunica al Servicio de Ordenación y Seguridad minera de la dirección general de industria, que en octubre de 2010 se solicitó al órgano sustantivo que requiriera al promotor del expediente de referencia, una documentación complementaria en el término de 20 días. Concluido dicho plazo se advirtió al promotor, a través del órgano sustantivo, que transcurridos tres meses desde el recibo de la notificación, sin que se hubieran realizado los actos requeridos se produciría la caducidad del procedimiento.  
10. El 26 de octubre de 2011 tiene entrada escrito del servicio territorial de la Conselleria de Economía, Industria y Comercio, por el que adjunta el oficio de fecha 30 de agosto de 2011, para el conocimiento y efectos oportunos.  
11. El 2 de noviembre de 2011, el órgano ambiental le comunica a dicho servicio territorial el recibo de la documentación que indica, pero que esta no subsana completamente los aspectos que se le habían indicado en octubre de 2010. Por lo que se reitera el plazo de tres meses para caducar el procedimiento instado.  
12. El director general de evaluación ambiental y territorial dicta resolución de caducidad de fecha 27 de abril de 2012. La resolución se notifica al promotor y al Ayuntamiento de Villar del Arzobispo el 17 de mayo de 2012, así como a los servicios territoriales de energía (órgano sustantivo) y de medio ambiente el 22 de mayo de 2012.  
13. El 14 de septiembre de 2012 se recibe nuevo estudio de impacto ambiental (versión.07.2012), haciendo constar el trámite de información pública realizado en 2009.  
14. El 29 de julio de 2013 se recibe nuevo oficio del servicio territorial de energía, adjuntando un ejemplar en formato CD (versión junio de 2013) del estudio de impacto ambiental aportado por el promotor, «para el correspondiente informe en relación a la declaración de impacto ambiental».  
15. Por otra parte, el promotor aporta directamente a la dirección general de evaluación ambiental y territorial el 16 de septiembre de 2013, una copia en CD del proyecto de explotación del expediente en cuestión, y solicita la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
16. El 1 de diciembre de 2014, el servicio territorial aporta nuevamente el estudio de impacto ambiental para el correspondiente informe en relación con la declaración de impacto ambiental. El estudio es sin embargo, parecido sino idéntico a los anteriores y no da plena respuesta a las deficiencias que desde junio de 2010 habían sido planteadas en 8 puntos concretos.  
17. Con tal de desbloquear la situación y poder encontrar, si las hubiera, soluciones a la viabilidad del proyecto, cuya principal dificultad era la justificación de disponibilidad de estériles para garantizar la restauración, el servicio de evaluación de impacto ambiental solicita el 9 de febrero de 2015 al servicio territorial de medio ambiente, que informe sobre el asunto.  
18. El 8 de febrero de 2016 el servicio territorial de industria y energía de Valencia remite propuesta de actuaciones complementarias para la explotación y control ambiental de la concesión derivada del permiso de investigación Tibor.  
19. Mediante informe-propuesta del 5 de abril de 2016, el servicio territorial de medio ambiente informa sobre la revisión técnica y ambiental del expediente, y sobre el contenido de las reuniones mantenidas con los técnicos de la explotación minera y los de la sección de minas. Asimismo se pronuncia sobre el último documento técnico y ambiental incorporado al expediente «Propuesta de actuaciones complementarias» (año 2016) del citado proyecto, remitido por la Sección de Minas el 30 de marzo de 2016.  
  
Informes sectoriales  
- Informe del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental (13.05.2010).  
El Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental indica que desde la consideración del patrimonio arqueológico se comprueba que las medidas correctoras propuestas han sido contempladas en su integridad.  
Manifiesta que no existe afección sobre el patrimonio arquitectónico alguno que esté considerado bien de interés cultural o bien de relevancia local.  
Indica que no existe patrimonio etnológico en la zona.  
En vista de todo lo anterior, El Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental informa favorablemente la actuación.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (22.04.2009).  
La Confederación Hidrográfica del Júcar indica que la actuación supone la ocupación de la zona de policía y respeta la zona de servidumbre de la Rambla Castellana.  
Manifiesta que la zona de servidumbre se debe mantener expedita, quedando supeditada la ejecución del proyecto en la zona de policía a la obtención de la autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como se establece en el artículo 9 del reglamento de dominio público hidráulico (Real decreto 849/1986).  
En la documentación se indica que no se producirán aguas residuales, únicamente las aguas residuales domésticas procedentes de los sanitarios para uso de los trabajadores, que serán retiradas por un gestor de residuos autorizado.  
Indica que la actuación contempla la adopción de medidas para la recogida correcta de la escorrentía superficial, su conducción y vertido a los puntos de desagüe naturales, así como la eliminación de la carga circulante. Deberán limitarse las pendientes de los taludes y la altura de los bancos, para favorecer la infiltración del agua y reducir su velocidad, así como instalar elementos disipadores de energía y decantación de sedimentos, para evitar pérdidas de suelo.  
La demanda anual de agua es de 5.500 m³, destinados al riego de pistas y la reforestación. El abastecimiento es mediante camiones cisterna.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente la actuación.  
- Informe del Ayuntamiento de Villar del Arzobispo (24.06.2008).  
El Ayuntamiento de Villar del Arzobispo manifiesta que, de acuerdo con las normas subsidiarias vigentes, todas las parcelas sitas en el polígono 9 se ubican en suelo no urbanizable común. En ellas está permitido el uso extractivo, previa licencia urbanística y el cumplimiento de la legislación sobre evaluación de impacto ambiental.  
  
Afecciones legales y medioambientales  
El área de explotación norte dista unos 85 metros de la Rambla Castellana, ocupa una parte de la zona de policía y respeta la zona de servidumbre.  
Dependiendo del camino que se tome para llegar a la cantera, se podría cruzar la vía pecuaria denominada Colada de la Senda del Campo o del Maestro, de 5 m de anchura legal.  
Consideraciones ambientales y rasgos geológicos del yacimiento.  
La propuesta inicial del proyecto era explotar tres huecos mineros (designados A, B y C) dentro de la concesión minera. Las modificaciones posteriores y particularmente los últimos estudios de impacto ambiental que se han ido presentando (las versiones de fecha julio de 2012 y septiembre de 2013) limita esta explotación a solo dos huecos mineros (A y B) situados uno a cada margen de la rambla Castellana.  
Las dificultades que han motivado las sucesivas subsanaciones y modificaciones se derivan de que no quedaba justificada la procedencia de los estériles ni se había previsto tampoco «su compactación por la maquinaria y el asentamiento natural del terreno», lo que habría derivado en generar a unas canteras arrendadoras y colonizadas por otro tipo de vegetación, diferente a la utilizada en el plan de restauración minera, que causarían un impacto crítico por no integrarse en el entorno.  
Al respecto, hay que señalar que las últimas versiones (junio de 2012 y septiembre de 2013) del estudio de impacto ambiental aportan también una serie de sondeos (documento anexado con el título de estudio geológico) cuyas columnas muestran que la proporción de estériles puede llegar a ser notable, pues la arcilla (objeto de la concesión) se encuentra bajo una potente cubierta de materiales detríticos y calcáreos que generarían más de un 50 % del rechazo. La cuestión fundamental, a efectos ambientales, se debe centrar fundamentalmente en la coordinación del proceso de explotación y de restauración, o sea, la manera de hacer la transferencia del mineral y del rechazo minero para garantizar unas mínimas afecciones y efectos sobre el entorno.  
  
Consideraciones ambientales sobre la geología del yacimiento.  
Los sondeos mecánicos realizados ponen de manifiesto la existencia de arcillas, objeto principal de la explotación, a profundidades que oscilan entre los 20 m (hueco minero A) y menos de 10 m de profundidad. Sobre las arcillas han sido identificados diferentes tramos de calizas, gres y conglomerados, principalmente, que lateralmente no parece que tengan una buena correlación, lo cual da pie a interpretar, bien la posibilidad de que muchos de estos niveles tengan evidentes cambios laterales de facies y además digitaciones, o bien la existencia de una serie de fallas que podrían haber hecho bajar el techo de las arcillas hacia el sur y hacia el este.  
El proyecto indica que las arcillas son de edad Jurásica, mientras que la montera entendemos que, en tal caso, podrían ser en parte materiales jurásicos erosionados (también o mejor todavía infracretácicos) y sobre ellos depósitos aluviales de la rambla, principalmente cuaternarios sin descartar los neógenos.  
En el informe emitido por el técnico de los servicios territoriales se valora que este panorama geológico podría tener interés desde el punto de vista de la geodiversidad, entendida esta como parte importante del patrimonio natural, en el sentido en que lo reconoce la Ley 42/007 de patrimonio natural y de la biodiversidad.  
Por ello se recomienda que durante la explotación minera se haga un seguimiento geológico para reconstruir la estructura del subsuelo y poder detectar, y en su caso poner en valor, elementos destacables del patrimonio natural por lo que respeta a la geodiversidad: estructuras tectónicas, estratigráficas, restos paleontológicos, etc.  
También habría que tener en consideración estos aspectos geológicos por si, llegado el caso, se considerara la viabilidad o el interés de destacar alguno de ellos integrándolo entre los objetivos de la restauración final.  
  
Consideraciones sobre los estados inicial y final.  
Con carácter previo al análisis ambiental de los posibles efectos derivados de la explotación minera, se considera adecuado poner de relieve algunos aspectos del estado actual (situación cero) y del estado final de la restauración tras el cese de la fase de explotación, estimada por el proyecto en una treintena de años.  
Respecto a la situación inicial y previa a la actuación minera proyectada, hay que significar que, a diferencia de la mayor parte de las explotaciones de arcillas y de arenas caoliníferas de la comarca de los serranos, este proyecto no se encuentra ubicado en terreno forestal ni en una vertiente de montaña y tampoco tiene una cuenca visual amplia. Por el contrario, es un terreno llano y casi horizontal (pendiente inferior al 5 % y, en todo caso al 10 %), de carácter agrícola de secano y parece que de baja producción, siendo terrenos particulares propiedad del explotador minero, no ubicados en monte de utilidad pública ni en espacios de elevado valor ambiental.  
Estos aspectos hacen que, en principio la elección del emplazamiento se tenga que considerar relativamente acertada a efectos paisajísticos. Por otra parte, según certifica el Ayuntamiento de Villar del Arzobispo se trata de un suelo no urbanizable común. Cuenta con informe favorable del órgano competente en materia de patrimonio cultural, y de la Confederación Hidrográfica del Júcar (informe de fecha 22 de abril de 09).  
En cuanto al estado final (planos 7B del estudio de impacto ambiental; idéntico en las dos últimas versiones) refleja, para la zona 1 una topografía muy suavizada, con taludes escalonados con una pendiente de unos 30 grados máximo, con bancos de más de 4 m separados por taludes que pueden llegar a 3 m, todo esto para acabar en una plaza de cantera a cota superior a la de la rambla Castellana y ligeramente inclinada hacia el sur, de forma las escorrentías se vierten a esta rambla por un sector natural más angosto y a modo de barranco afluente. El relieve final dispone también de canales perimetral e internos para el control de las escorrentías, de una revegetación arbustiva (romero, tomillo, aladierno, etc.) en los laterales y zonas de vertiente y vegetación herbácea sembrada en la parte más llana de las cotas bajas.  
Este estado final se puede considerar aceptable aunque no se trate de la única opción o alternativa de restauración ambientalmente admisible. En todo caso, sin perjucio de la determinación de las situaciones de estado inicial y de estado final restaurado, se considera más necesario y sensible la definición del procedimiento o sistema de explotación minera que minimice los posibles impactos a lo largo de la vida útil del proyecto.  
  
Valoración ambiental de la explotación minera a lo largo del periodo de actividad:  
Por ello, considerando el periodo entre el inicio de la explotación y el final restaurado al cabo de una treintena de años (unos 23 años en el caso del hueco zona 1), habría que analizar debidamente los previsibles impactos de todo tipo pero también, en la medida de lo posible, la manera de compatibilizar y sincronizar las tareas de explotación con las de restauración, estableciendo al respecto todas aquellas medidas preventivas y correctoras que puedan ser aplicadas lo mejor posible.  
Para estudiar las mejores soluciones ambientales posibles, se han mantenido varias reuniones técnicas, tanto con la Sección de Minas como órgano sustantivo y con los técnicos del promotor minero.  
En primer lugar se estimó necesario aclarar el tipo de escombrera externa, especialmente la ubicación y los criterios de diseño, ya que estos aspectos no estaban contemplados en el proyecto ni en el estudio de impacto ambiental. Por otra parte, interesaba conseguir que las tareas de restauración se iniciarán lo más pronto posible y fueran coordinadas e incardinadas con la prosecución de los trabajos de explotación. Además, los impactos de estos aspectos no habían sido debidamente contemplados hasta ahora.  
Como consecuencia, se llegó a una serie de previsiones, medidas técnicas y propuestas que, finalmente, la empresa promotora concretó en un documento técnico-ambiental complementario que con el título «propuesta de actuaciones complementarias previstas para la explotación y control ambiental del proyecto de concesión derivada del permiso de investigación Tibor número 2.954» (año 2015) presentó ante el órgano minero que lo envió a la dirección general de medio natural y evaluación ambiental en fecha 8 de febrero de 2016. Sobre este documento todavía se hicieron algunas observaciones y mejoras se concretaron algunos detalles sobre la propuesta, que fueron recogidos en la versión firmada el 30 de marzo de 2016 que viene referida en portada como «año 2016».  
  
Descripción de las actuaciones complementarias previstas para la explotación y control ambiental del proyecto minero:  
El objetivo ambiental de la nueva propuesta y las actuaciones complementarias mencionadas consisten básicamente en la no dependencia de estériles externos a la explotación para hacer viable la restauración final. Por otra parte, se pretende no dejar para el último momento la restauración, sino habilitar desde las primeras fases de explotación un frente de explotación con transferencia hacia un frente de restauración que avanzaría por detrás de la actividad y al mismo ritmo. En la fase final de explotación del hueco minero zona 1, la restauración final sería viable y relativamente fácil con la introducción en el hueco minero de los materiales esteriles de la mota perimetral conformada durante las primeras etapas de explotación. Esta mota actuaría durante la fase de explotación como barrera visual que evitaría en buena medida la visibilidad del hueco minero desde la zona externa a él.  
De este modo, la restauración final de la zona 1 no queda hipotecada a una hipotética futura actividad de aportación de residuos aptos para restaurar, ni tampoco depende de los estériles obtenidos del hueco de la zona 2, pues la explotación y procedimiento de trabajo ahora previsto para este último hueco sería parecido al primero.  
Por otra parte, tal como ya estaba previsto, la explotación del hueco de la zona 2 prácticamente no empezaría hasta que acabara la explotación y la restauración del hueco zona 1, o bien podrían llegar a solaparse mínimamente en el tiempo.  
Teniendo en cuenta el gran volumen de materiales «estériles mineros» previstos (principalmente una potente cobertura aluvial cuaternaria), el estado final de las dos canteras será el de un relieve suave y un poco más deprimido que la topografía actual, manteniendo como punto bajo de las escorrentías del área restaurada la propia rambla Castellana pero a unas cotas más bajas que las actuales. En definitiva, el estado final, más que un llano cultivado (o apto para el cultivo), quedaría como una vertiente naturalizada con vegetación arbustiva, según la última propuesta de restauración aportada (marzo de 2016). Por nuestra parte tampoco veríamos desacertado si se hubiera optado por una pendiente escalonada (agrícola) hacia la rambla.  
Programa de vigilancia ambiental: La documentación indica que el programa de vigilancia ambiental será supervisado por una persona especialista en materia medioambiental.  
La vigilancia se pone en marcha desde las primeras etapas del proyecto y el programa se prolonga dos años después de finalizar las labores de restauración.  
Las tareas que incluye el programa son las siguientes:  
- Controlar el replanteo.  
- Verificar la adecuación de la obra, técnicas y materiales a lo especificado en la documentación.  
- Realizar controles quincenales durante el replanteo.  
- Informar al personal de los límites que existen en el replanteo por razones medioambientales.  
- Vigilar que la maquinaria no salga del ámbito de la actuación.  
- Jalonar y vallar los ámbitos extractivos antes de iniciar la actividad.  
- Jalonar las zonas restauradas o que se encuentren en dicho proceso, para evitar el paso de la maquinaria.  
- Situar las infraestructuras del proyecto en aquellas zonas de mayor capacidad de acogida del medio.  
- Realizar el mantenimiento de la maquinaria en talleres externos o construir una zona adecuada para manipular y almacenar temporalmente residuos peligrosos.  
- Vallar el contorno del parque de maquinaria.  
- Desmantelar las instalaciones auxiliares.  
- Limpiar y retirar los desechos a los vertederos que corresponda, según la naturaleza de los mismos.  
- Verificar que se vierte un espesor mínimo de 20 cm de tierra vegetal.  
- Comprobar que la tierra vegetal se acopia según se explica en la documentación.  
- Medir las emisiones de partículas en las inmediaciones de las canteras y verificar que se encuentran por debajo de los 5 mg/m³.  
- Regar los accesos y superficies desprovistas de vegetación.  
- Limitar la velocidad de los camiones.  
- Mantener en buenas condiciones la maquinaria.  
- Instalar a la salida de la explotación un sistema para lavar los neumáticos y bajos de los vehículos.  
- Llevar un control de los riegos realizados.  
- Comprobar el buen funcionamiento de las medidas correctoras del ruido.  
- Medir los niveles acústicos de emisión diurnos para verificar si rebasan los umbrales indicados por el anexo II, del Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat.  
- Controlar el cumplimiento de los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, así como los límites establecidos en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con las actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
- Evitar actuaciones que puedan contaminar.  
- Supervisar las medidas correctoras encaminadas al control de la erosión, sedimentación y evitar aportes de vertidos.  
- Controlar que no se realicen vertidos ni se acopien materiales en las proximidades de cursos de agua y drenajes en general.  
- Verificar que se construye correctamente el sistema de drenaje.  
- Los análisis de las aguas investigarán las concentraciones de sólidos en suspensión, pH, conductividad, hidrocarburos, aceites y grasas, metales pesados y fenoles. La toma de muestras en las balsas de decantación se realizará en el rebose.  
- Inspeccionar las obras del drenaje y retirar los sedimentos acumulados.  
- Poner en marcha medidas preventivas y correctoras adicionales cuando sea preciso.  
- Explorar dentro del ámbito la presencia de nidos y concentraciones de fauna. Los nidos se trasladarán fuera del recinto.  
- No se realizarán trabajos ruidosos durante los meses del periodo reproductivo.  
- Verificar el estado y grado de evolución de la repoblación realizada mediante inspecciones periódicas.  
- Comprobar que los ejemplares empleados en la restauración cumplen los requisitos de calidad especificados y además se afianzan de modo adecuado.  
- Analizar el suelo cuando las marras superen los valores admisibles.  
- Alargar en un año el periodo de vigilancia si se produjera una reposición de marras.  
- Reponer totalmente las plantaciones si las marras superan el 20 %.  
- Durante el primer año de la siembra o plantación se inspeccionarán quincenalmente las revegetaciones durante los 4 meses posteriores a las siembras y plantaciones. A partir de esa fecha se realizarán inspecciones mensuales.  
- En el segundo año de la siembra o plantación se inspeccionarán trimestralmente las repoblaciones (al final de cada estación).  
- Observar los efectos de los riegos.  
- Remitir a la administración un informe anual de la restauración y las medidas correctoras.  
Se considera, conveniente incorporar al programa de vigilancia ambiental el seguimiento geológico, durante la explotación con objeto de detectar elementos destacables del patrimonio natural en cuanto a geodiversidad: estructuras tectónicas, estratigráficas, restos paleontológicos, etc. y, en su caso, ponerlos en valor mediante su integración entre los objetivos de la restauración final.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, de acuerdo con el apartado 3.c del anexo I del Decreto 162/1990.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunidad Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, se propone la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación minera previsto como zona A y zona B, dentro de la concesión derivada del permiso de investigación número 2.954, Tibor, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del proyecto de explotación, el plan de restauración, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente y se adopten las medidas indicadas en las condiciones y limitaciones que se exponen a continuación en el apartado segundo.  
  
Segundo  
Adicionalmente a las medidas adoptadas en el proyecto, se establecen las siguientes condiciones:  
1. Tanto el estudio de impacto ambiental como el proyecto de explotación, se han de entender modificados por las aportaciones que se realizan en el documento titulado «Propuesta de Actuaciones Complementarias (...) (año 2016)», presentado el 8 de febrero de 2016 y complementado el 30 de marzo de 2016, que forma parte tanto del expediente sustantivo como del ambiental.  
2. La zona 1 de la explotación corresponde a la más septentrional de los dos huecos mineros previstos en el proyecto. La explotación de la zona 2 (hueco meridional) queda supeditada a la finalización de las labores extractives de la zona 1 y al inicio de los trabajos finales de la restauración de esta.  
3. El sistema de explotación deberá seguir un criterio de minería de transferencia, de manera que, después de ser abierta una corta minera inicial y crear a su alrededor una mota perimetral por encima de la zona ya explotada, se procederá a un avance del frente de la explotación hacia el sur (a lo largo de la zona 1) al mismo tiempo que comenzaría el relleno y restauración del frente contrario de la corta, pudiendo así avanzar explotación y restauración en el mismo sentido, de norte a sur, hasta llegar al límite de la zona 1. La última fase de restauración se ocuparía de adecuar el hueco final, introduciendo nuevamente en él los materiales inertes de la mota perimetral (ahora motas laterales) que hasta ese momento actuaban como pantallas protectoras.  
4. La explotación de la zona 2 comenzará creando, al mismo tiempo que se excava, una mota o cordón perimetral revegetado que, además de franja de seguridad minera, hará de pantalla de protección visual para la parte occidental de esta zona 2. La explotación seguirá igualmente un sistema de transferencia, si bien con las limitaciones de superficie que impone el hecho de ser una superficie menor que la de la zona 1.  
5. La restauración geomorfológica final de cada una de las dos zonas responderá a un modelo natural, de topografía muy suavizada y con pendientes naturalizadas, evitando formas geométricas y artificiales. En todo caso, para garantizar un drenaje adecuado y una morfología integrada en el entorno, el promotor habrá de presentar un informe final sobre el resultado definitivo de la restauración de cada una de las dos zonas y del seguimiento previsto hasta que se consolide debidamente esta restauración. La aceptación de este o estos informes finales por parte del órgano ambiental sera requisito indispensable para poder librar la liquidación final del las garantías económicas depositadas por el promotor ante el órgano minero.  
6. Los trabajos de mantenimiento de la maquinaria y vehículos mineros habrá de realizarse en taller autorizado o en lugar expresamente habilitado dentro de la mina. Los aceites y todo tipo de residuos generados en la explotación deberán ser gestionados de manera adecuada mediante gestores autorizados.  
7. Se incorporará al programa de vigilancia ambiental (PVA) el seguimiento geológico de la explotación con objeto de detectar elementos destacables del patrimonio natural en cuanto a geodiversidad: estructuras tectónicas, estratigráficas, restos paleontológicos, etc.  
El informe sobre restauración y medidas correctoras que, de acuerdo con el PVA propuesto se presentará anualmente a la administración, incluirá el análisis y valoración de los resultados de dicho seguimiento y determinará si existen elementos dignos de puesta en valor y si ello requiere la modificación del plan de restauración aprobado.  
8. La modificación del proyecto de explotación y/o del plan de restauración, respecto de la documentación presentada para la formulación de la presente DIA será comunicada al órgano ambiental con objeto de que se determine la necesidad o no de modificación de las condiciones de la misma.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de los que en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en cu caso, de autorización del proyecto.  
  
Cuarto   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Quinto  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
València, 6 de abril de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 15 de mayo de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML