Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6805, del 27-06-2012 (2012/6195)

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Torrevieja, Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell, Teulada, Senija, Benissa, Calp, Picanya i Montaverner. Expedient 227/2002 AIA i altres.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6805

Data del DOGV
:   27-06-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6195

CVE


Data del document
:   20-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Xàbia](javascript:void(0))
    * [Poble Nou de Benitatxell, el](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [Senija](javascript:void(0))
    * [Picanya](javascript:void(0))
    * [Benissa](javascript:void(0))
    * [Calp](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [Montaverner](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Torrevieja, Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell, Teulada, Senija, Benissa, Calp, Picanya i Montaverner. Expedient 227/2002 AIA i altres. [2012/6195]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26, sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 227/2002 AIA, 196/2007 AIA, 421/2006 AIA, 115/2005 AIA.  
  
València, 20 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 227/2002 AIA.  
Títol: Homologació Modificativa del Pla Parcial Sector «La Hoya».  
Promotor: Ajuntament de Torrevieja.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Torrevieja i CTU.  
Localització: Torrevieja (Alacant).  
Descripció del Projecte  
1. Objecte de Projecte.   
L'objecte de l'homologació modificativa i Pla Parcial del Sector La Hoya és la redelimitació d'un sector de sòl urbanitzable no programat del PGOU de Torrevieja, i ampliar la seua superfície per mitjà de la reclassificació de sòl no urbanitzable comú. També s'inclou dins del sector un tram de sòl no urbanitzable protegit, per on discorre la canonada d'abastiment d'aigua de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla. El Pla Parcial definix l'ordenació detallada del nou sector, en el qual es definix com a ús fonamental el residencial. El sector es desenrotllarà a través d'una única unitat d'execució.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'instrument de planejament vigent en el municipi és el text refós del Pla General de Torrevieja, que compta amb aprovació definitiva de data 12 de juny de 2000.  
El Sector La Hoya comprén, dins d'un únic sector, tres classes de sòl:  
- Sòl urbanitzable no programat, del PGOU de Torrevieja. Es desenrotlla en sengles bandes, la primera en paral·lel a la N-332 (antic sector 20) i la segona en paral·lel al perímetre de contacte amb el Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja (antic sector 21).  
- Sòl no urbanitzable qualificat pel PG com d'ús normal.  
- Sòl no urbanitzable qualificat pel PG com de protecció especial. Es referix a la franja de sòl per on discorre la canonada d'abastiment d'aigua de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla.  
D'esta manera, el nou sector de sòl urbanitzable, amb una superfície de 1.843.234 m², se situa en l'espai delimitat per:   
Nord:   
-Perímetre de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja.  
-Urbanització «El Chaparral».  
Sud:   
-Sectors 11-A i 11-B (sòl urbanitzable).  
Est:   
-Sector 25 (sòl urbanitzable).  
-Carretera N-332.  
Oest:   
-Urbanització «El Chaparral».  
-Carretera CV-90.  
El sector es connecta amb la CV-90 a través de sengles glorietes. La primera d'estes, de nou traçat, quedarà situada al nord-oest del sector. La segona, és una glorieta existent i es troba en l'extrem sud-oest del sector. També es pot accedir al sector des de la N-332 a través del pont pròxim al camp de futbol i el pont que dóna accés a l'Hospital San Jaime. L'accés al sector des de l'av. de les Corts Valencianes es resol a través d'una rotonda de nou traçat situada a l'est de l'àmbit de l'actuació.  
S'ha redactat un projecte denominat Projecte de Millora dels Accessos al Pla Parcial La Hoya des de la N-332 entre el pk + 59.500 i el pk + 61.500 a la variant de Torrevieja, que s'acompanya al projecte d'urbanització com a annex, i l'execució de la qual està a càrrec del sector. Este projecte inclou dos passarel·les de vianants sobre la N-332.  
  
El sector s'ordena seguint una trama bàsicament ortogonal. L'àrea terciària comercial es disposa en paral·lel a la CV-90, situada a l'oest del sector. Les zones verdes es localitzen a la vora nord de l'actuació, en el perímetre de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, i s'entén com a prolongació de l'esmentat espai natural.  
  
També s'inclou en el Pla Parcial l'execució d'un auditor -conservatori municipal. La superfície ocupada en planta per l'edificació és de 7.819,14 m², i és la superfície de la parcel·la de 17.518,32 m².   
  
L'edifici consta d'auditori principal (sala simfònica) amb una capacitat per a 1.452 espectadors, sala de cambra, amb aforament per a 384 espectadors, conservatori superior de música, dissenyat per a 240 alumnes, i zones d'administració, servici i instal·lacions.  
Dades del sector:  
Superfícies:  
Superfície bruta total: 1.843.234 m²s.  
ZV xarxa primària: 120.097 m²s.  
Sòl no urbanitzable (Canal Taibilla): 9.000 m²s.  
Aprofitament: 1.714.137 m²s.  
Edificabilitat bruta màxima: 583.407 m²t.  
Coeficient d'edificabilitat: 0,34035 m²t/m²s.  
Aprofitament tipus: 0,318066 m²t/m²s.  
Nre. màxim de vivendes: 7.490 viv.  
3. Alternatives.   
L'estudi d'impacte ambiental presentat planteja dos solucions com a úniques alternatives viables:  
- La no-actuació. La permanència del sòl amb el seu actual ús.  
- El planejament parcial proposat, que suposa l'enllaç amb la dinàmica de desenrotllament turístic i residencial del municipi de Torrevieja, considerat com la base econòmica de la població.   
L'estudi no preveu la valoració de possibles alternatives de localització, i s'argumenta que es tracta d'un projecte de modificació de planejament amb un fi concret en què entren en joc molts factors que determinen la seua ubicació concreta, i, en especial, el tema de la propietat, de capacitat i oportunitat de desenrotllament d'expectatives econòmiques, etc. Per això, la valoració d'alternatives va més dirigida a les possibles alternatives d'ordenació dins del sòl seleccionat per al desenrotllament d'este projecte.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 22 d'abril de 2002, l'Ajuntament de Torrevieja va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental redactat amb motiu de l'homologació modificativa del Pla Parcial del Sector La Hoya del PGOU de Torrevieja, als efectes que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 30 d'abril de 2002, es va sol·licitar a l'Ajuntament de Torrevieja, una còpia de la documentació tècnica del projecte, el certificat d'aprovació provisional i el resultat de la informació pública, i s'hi inclou còpia de les al·legacions presentades, si és el cas, per tal de completar la documentació mínima necessària per a incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental de l'esmentat projecte.  
En data 12 de juny de 2002, l'Ajuntament de Torrevieja va remetre, al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, una còpia del Pla Parcial, expedient d'homologació, certificat del resultat de la informació pública i acta de protocol·lització presentada pel Sr. Miguel A. Pascual Pomares, amb data 10 de desembre de 2001, i número de registre d'entrada 55.598, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 6 d'agost de 2002, es va sol·licitar novament a l'Ajuntament de Torrevieja certificat d'aprovació provisional del projecte.  
  
En data 27 de gener de 2003, l'Ajuntament de Torrevieja va remetre el certificat de l'acord d'aprovació provisional requerit en data 6 d'agost de 2002.  
2. Informació pública.   
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons els anuncis publicats en el diari La Verdad, de data 24 d'octubre de 2001, i en el DOCV núm. 4119, de 2 de novembre de 2001.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions ni alternatives tècniques, segons consta en certificat emés per l'Ajuntament de Torrevieja.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 2 d'agost de 2002, es va sol·licitar informe al Servici de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi de l'antiga Conselleria de Medi Ambient sobre la viabilitat del projecte presentat, ja que afecta el perímetre de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja.  
En data 4 de març de 2005, vist l'informe tècnic emés sobre l'afecció a l'àmbit territorial del projecte de les mesures cautelars previstes en el PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant, se sol·licita, al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant, un informe sobre l'estat de l'expedient en eixe servici en relació amb l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, a fi de resoldre l'expedient en el sentit que procedisca.  
En data 6 de setembre de 2005, es reitera l'anterior sol·licitud d'informació sobre l'estat de l'expedient.  
En data 4 d'octubre de 2005 es rep informe de situació de l'expedient, emés pel Servici de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant, i s'indica que este expedient seguix en tramitació.  
  
En data 18 d'octubre de 2005, l'Ajuntament de Torrevieja remet una còpia degudament diligenciada de l'Estudi d'Impacte Ambiental de l'Homologació Modificativa del Pla Parcial del Sector La Hoya del PGOU de Torrevieja, per al seu informe oportú.  
En data 23 de novembre de 2005, se sol·licita consulta al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi en relació amb els impactes ambientals que poden derivar-se del projecte.  
En data 13 de març de 2006, la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori remet la documentació següent:  
a) Informe sobre els projectes Homologació Modificativa i Pla Parcial del Sector La Hoya i Construcció d'un Auditori Conservatori, al terme municipal de Torrevieja, i és de caràcter favorable amb condicionants.  
b) Annex a l'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial del Sector La Hoya del PGOU de Torrevieja (Alacant): Projecte de Construcció de l'Auditori Conservatori Municipal.  
En data 26 de juliol de 2006, es va realitzar un requeriment de documentació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, i es va adjuntar còpia a l'Ajuntament de Torrevieja. El requeriment fa referència a la carència de certs documents i a la justificació de determinats aspectes en l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 14 de desembre de 2006, la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre el nou estudi d'impacte ambiental, acompanyat del document d'ajustos de l'ordenació de l'expedient d'homologació modificativa del Pla Parcial Sector La Hoya de Torrevieja, en compliment dels informes emesos per distintes administracions sectorials. En la dita documentació s'esmena parcialment l'absència de certs documents i es justifiquen determinats aspectes de l'EIA.  
En data 7 de febrer de 2007, Miguel Ángel Pascual Pomares va comunicar, en representació de l'agrupació d'interés urbanístic La Hoya, la constància de l'emissió, pels Servicis Territorials de la Direcció General de Patrimoni, dels següents informes favorables:  
  
- Informe favorable de la inspecció tècnica de patrimoni d'Alacant a l'expedient d'homologació del Pla Parcial del Sector La Hoya, de Torrevieja, de data 18 de desembre de 2006.  
- Informe favorable a la memòria de la prospecció arqueològica realitzada en el sector La Hoya, subscrit per l'arqueòleg, Sr. José Luis Simón García, amb data 16 de gener de 2007.  
En data 1 d'agost de 2007, el Sr. Miguel Ángel Pascual Pomares va comunicar, en representació de l'agrupació d'interés urbanístic La Hoya, el següent:  
- La comunicació, per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de l'absència d'afeccions al patrimoni paleontològic, ni jaciments arqueològics en l'àmbit del sector La Hoya;  
  
- La tramesa de l'estudi d'impacte ambiental del sector La Hoya davant del director general de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, a fi de l'emissió del preceptiu informe, previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
En data 30 d'octubre de 2007, es reitera la sol·licitud de documentació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, i s'adjunta còpia a l'Ajuntament de Torrevieja, per considerar incompleta la documentació aportada. En este requeriment se sol·liciten els informes següents:  
- Informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, evacuat per l'organisme de conca corresponent (Confederació Hidrogràfica del Segura o Mancomunidad de los Canales de Taibilla), a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos en l'ordenació del Pla Parcial. Es detallaran les dades dels consums d'aigua potable en els últims anys, i se n'indicarà la procedència.  
  
En data 23 de novembre de 2007, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va remetre informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'art. 11, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, a l'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial Sector núm. 20 La Hoya de Torrevieja.  
En data 23 de novembre de 2007, es remet sol·licitud d'informe la direcció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, en relació amb l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental núm. 227/2002-AIA, corresponent a l'homologació modificativa del Pla Parcial del Sector La Hoya a Torrevieja (Alacant).  
En data 4 de desembre de 2007, la Direcció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja va remetre informe sobre els projectes Homologació Modificativa del Pla Parcial del Sector La Hoya i Construcció d'un Auditori Conservatori al terme municipal de Torrevieja (Alacant), i és de caràcter favorable amb condicionants.  
En data 21 de desembre de 2007, la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va remetre document refós i document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'homologació modificativa del Pla Parcial del Sector La Hoya de Torrevieja (Alacant), degudament segellats per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, junt amb l'informe favorable referent al Sector núm. 20 La Hoya, Torrevieja, previst en l'article 11, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
En data 3 d'abril de 2008, la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge d'Alacant va remetre la documentació següent:  
1. Còpia del document de tramesa a la Confederació Hidrogràfica del Segura en què se sol·licita informe en matèries de la seua competència. Còpia completa del projecte tècnic.  
2. Còpia de la documentació remesa per l'Ajuntament de Torrevieja, en data 30 de gener de 2008 (RE 4.579), per la qual s'acompanya documentació de petició de nou informe sectorial a la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, efectuat per l'agent urbanitzador, en data 23 de gener de 2008.  
3. Còpia de la documentació remesa per l'Ajuntament de Torrevieja, en data 30 de gener de 2008 (RE 4.579), per la qual s'acompanya còpia de l'informe emés als efectes oportuns per el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi.  
En data 5 de juny de 2008, es remet sol·licitud d'informe al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi sobre compliment dels condicionants impostos en informe previ, justificació de la vinculació de l'actuació amb la qualificació com a zona verda dels terrenys situats, junt amb el perímetre de protecció del Parc Natural i condicions sota les quals podria dur-se a terme la urbanització del sector.  
En data 11 juny de 2008, el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi remet informe en resposta a la consulta anteriorment realitzada.  
  
Consultes. Informes sectorials i participació  
En la documentació remesa per l'òrgan substantiu figuren els informes següents:  
- -Informe d'abastiment i sanejament del Projecte de les Obres d'Urbanització del Sector La Hoya, del terme municipal de Torrevieja, emés per l'empresa AGAMED (Aguas del Arco Mediterráneo, SA) en data 5 d'agost de 2002, que conclou el següent:  
«Quant al subministrament d'aigua potable, cal indicar que el Projecte s'ajusta a les ordenances de Regulació d'Obres i Servicis, i que es poden subministrar adequadament els cabals que demande la urbanització Sector La Hoya (...) sempre que es preveja l'execució de les obres i instal·lacions indicades en el Projecte. D'esta manera plantejada, l'admissió del nou subministrament no minvarà en cabal i pressió les vivendes i locals de la resta del terme municipal de Torrevieja.  
  
Quant al sanejament, cal realitzar unes indicacions que no s'ajusten a les especificacions requerides.» En primer lloc, s'indiquen una sèrie de dades incongruents relacionades amb el material de les conduccions i el diàmetre dels pous de registre. «Quant a les connexions del sanejament previstes amb la xarxa municipal existent, cal indicar que la connexió prevista en el sector s'ha dissenyat a una xarxa que no existix i que, per tant, caldrà preveure en el projecte, ja que en realitat el col·lector existent (...) discorre pel carrer Las Gardenias, sense creuar la carretera o la rotonda projectada que ací s'ubica.  
Així plantejat, s'han d'esmenar estes indicacions, per a permetre evacuar adequadament els cabals que aporte la urbanització Sector La Hoya, així com l'execució prevista en el projecte d'execució.»  
  
- Informe de situació de l'expedient, emés pel Servici de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant, en data 4 d'octubre de 2005, en què s'indica que este expedient «seguix en tramitació».  
- Informe favorable sobre els projectes Homologació Modificativa i Pla Parcial del Sector La Hoya i Construcció d'un Auditori Conservatori al terme municipal de Torrevieja, emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori, en data 13 de març de 2006, subjecte al compliment de les condicions següents:  
  
« - La zona verda prevista al costat del límit del Parc Natural a la llacuna de la Mata, haurà d'adaptar els seus límits per a incloure en la totalitat l'àmbit del Sector 21 de sòl urbanitzable, inclòs en l'àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural. Per a això, haurà d'eliminar-se la previsió de places d'aparcament inclosa en la documentació analitzada.  
- Igualment, s'incorporarà com a zona verda la part de la parcel·la, proposta com a equipament assistencial, situada al nord-est de la canonada d'abastiment d'aigua de la Mancomunitat de los Canales del Taibilla. L'àrea d'afecció d'esta infraestructura actuarà, per tant, com a límit de la zona verda en este àmbit.  
- La normativa d'usos per a la zona verda en el seu conjunt s'adaptarà al que establixen els documents d'ordenació i gestió del Parc Natural, per la qual cosa no es consideraran com a compatibles en este àmbit -adjacent a la llacuna de la Mata- usos esportius que requerisquen infraestructures permanents, edificacions culturals o docents o qualsevol altra construcció o equipament no d'acord amb el paper de la zona i a la seua situació com a àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural. En tot cas, l'adequació de la zona verda, en el seu conjunt o per sectors, se sotmetrà a informe o informes previs de la direcció del Parc Natural, a fi de garantir la seua adequada integració paisatgística i mediambiental.»  
  
- Certificat de l'empresa AGAMED (Aguas del Arco Mediterráneo, SA), entitat gestora dels servicis de depuració d'aigües residuals, de data 22 d'agost de 2006, i informa:  
«Que actualment s'està executant l'ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Torrevieja, per part de l'entitat de sanejament d'aigües, la finalització de la qual està prevista per a finals de 2006.  
  
Que una vegada acabades les dites obres, la capacitat de l'EDAR passarà de 30.000 a 60.000 m³/dia.  
Que (...) el sector comptarà amb una edificabilitat bruta de 589.710m², i estan projectades 7.490 vivendes.  
Que d'acord amb els consums habituals per a este tipus d'edificació, l'estació depuradora d'aigües residuals que s'està construint, i que estarà operativa en 2007, tindrà capacitat suficient per a admetre la totalitat de les aigües residuals generades amb el desenrotllament dels usos proposats en el Pla Parcial la Hoya de Torrevieja.»  
- Certificat municipal de les vies pecuàries existents al municipi de Torrevieja, emés per l'Ajuntament de Torrevieja, en data 24 d'agost de 2006, en què s'informa que l'Administració autonòmica té catalogades dos vies pecuàries que discorren pel terme municipal de Torrevieja, i no (...) discorren els seus traçats al Sector 20-21 del Pla General d'Ordenació Urbana.».  
Certificat municipal de la capacitat de gestió de residus sòlids urbans generats pel Sector La Hoya, emés per l'Ajuntament de Torrevieja, en data 25 d'agost de 2006, i informa que :  
«Amb data 7 de maig de 2004, la Junta de Govern Local va acordar adjudicar la contractació per mitjà del procediment obert per concurs públic del servici d'arreplega de residus sòlids, transport a abocador, neteja viària i neteja i manteniment de la costa del terme municipal de Torrevieja, conjuntament amb les mercantils «Necso Entrecanales Cubiertas, SA» i «Grupo Generala de Servicios Integrales, Proyectos Medioambientales; Construcciones y Obras, SL», segons el plec de clàusules aprovat a este efecte.   
L'adjudicació del dit contracte suposa la qualificació adequada per a les empreses per a la gestió dels residus en qüestió, per la qual cosa és prou per a acreditar la seua capacitat.  
La clàusula 14a «Modificació del contracte» articula la possibilitat que per raons d'interés públic puguen variar-se les característiques del servici; una de les raons d'interés públic és l'ampliació de l'àmbit geogràfic de la seua prestació, la qual cosa justifica la capacitat de gestió de residus per al nou àmbit de desenrotllament.»  
- Sol·licitud d'informe sobre la capacitat per a l'abastiment d'aigua del sector La Hoya a la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, realitzada en data 23 de gener de 2008.  
- Informe sobre l'abastiment d'aigua del sector La Hoya, del terme municipal de Torrevieja, emés per l'empresa AGAMED (Aguas del Arco Mediterráneo, SA) en data 26 de setembre de 2006, que conclou el següent:  
«Que la totalitat dels recursos d'aigua potable al municipi de Torrevieja procedixen de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, i correspon als següents consums anuals:  
  
1999: 8.279.120 m³ 2002: 9.968.470 m³ 2005: 9.966.560 m³  
2000: 8.964.004 m³ 2003: 10.427.410 m³  
2001: 9.734.370 m³ 2004: 10.305.720 m³  
  
La dotació mitjana d'aigua potable a Torrevieja és de 250 litres per abonat i dia, la qual cosa representa un consum anual de 92 m³ per vivenda. No obstant això, pensem que per a este tipus de vivenda residencial podria ser lleugerament superior, estimant este consum en 110 m³/vivenda/any.  
Que d'acord amb la informació facilitada, en este Pla Parcial estan previstes 7.490 vivendes, per la qual cosa el consum final, una vegada desenrotllat tot el Pla Parcial seria d'aproximadament 824.000 m³/any.  
  
Quant al subministrament d'aigua potable, cal indicar que el projecte s'ajusta a les ordenances de Regulació d'Obres i Servicis de l'Ajuntament, com ja es va indicar en informe anterior.  
Que a la vista de la informació pública sobre el projecte de construcció de la planta dessaladora de Torrevieja, una vegada que estiga construïda i en funcionament, i siguen destinats a abastiment els cabals anunciats, considerem que tindrà capacitat suficient per a subministrar els 824.000 m³ d'aigua que demandarà este pla parcial.»  
- Informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'art. 11, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, a l'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial Sector núm. 20 La Hoya de Torrevieja, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en data 23 de novembre de 2007, en què s'indica que «des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent».  
  
- Informe remés, en data 4 de desembre de 2007, per la direcció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, sobre els projectes Homologació Modificativa del Pla Parcial del Sector La Hoya i Construcció d'un Auditori Conservatori al terme municipal de Torrevieja (Alacant), i és una còpia de l'informe emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori, en data 13 de març de 2006, de caràcter favorable amb condicionants.  
  
- Informe relatiu als projectes d'Homologació Modificativa i Pla Parcial del Sector La Hoya, emés pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, en data 11 de juny de 2008, que conclou el següent:  
  
«a) En relació amb les condicions el compliment de les quals es va establir en l'informe emés per este servici, al març de 2006, cal indicar que es considera complimentat allò que s'ha indicat en l'apartat 1.a), del present informe relatiu a l'eliminació de les places d'aparcament que en l'anterior documentació presentada s'ubicaven en el sector 21.  
  
No obstant això, i a pesar que tal com s'indica en l'apartat 1.b) del present informe, s'ha inclòs dins de la categoria de zona verda la part de la parcel·la, que es proposava destinar a equipament assistencial, situada al nord-est de la canonada d'abastiment d'aigua de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, segons la normativa del Pla remesa a esta conselleria, s'observa que es considera com a autoritzable en esta zona 'infraestructures de servicis que es consideren d'interés general, prèvia declaració d'impacte ambiental favorable. En este sentit, cal informar que s'haurà de presentar documentació davant d'esta conselleria relativa al tipus d'infraestructura que es pretén implantar en esta zona, per a poder avaluar la seua adequació a l'espai en què s'ubica, atés que tal com s'indicava en l'informe emés per este servici (apartat 1.c) del present informe), no es consideraran com a compatibles en les àrees delimitades com a zona verda usos esportius que requerisquen infraestructures permanents, edificacions culturals o docents o qualsevol altra construcció o equipament que no siga d'acord amb el paper de la zona i a la seua situació com a àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural. Condició esta que es considera de necessari compliment per a l'obtenció d'informe favorable definitiu al pla parcial, i a la qual ens remetem en el present informe.  
b) En este sentit, haurà de reflectir-se en la normativa del Pla per als denominats parcs i jardins, així com per a les infraestructures de servici d'interés general, el que establix l'apartat anterior del present informe relatiu als usos que no es consideraran permesos en les zones verdes.  
  
c) En relació amb la justificació de la vinculació de l'actuació en esta zona amb la qualificació, com a zona verda, dels terrenys situats al costat del perímetre de protecció del Parc Natural, vista la documentació remesa, en què la totalitat de l'àrea corresponent al denominat Sector 21 inclosa dins del perímetre de protecció del Parc Natural, es qualifica com a zona verda, es considera justificada la dita vinculació.»  
  
Afeccions legals.  
El sector La Hoya limita al nord-est amb el Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja. És per això que es troba afectat pel Decret 49/1995, de 22 de març, del Govern Valencià, pel qual s'aprova definitivament el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Llacunes de la Mata i Torrevieja; el Decret 60/2003, de 13 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova l'ordenació de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant; l'Orde de 14 de novembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant; i l'Acord de 21 de novembre de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual es determina la forma d'aplicació de les mesures cautelars previstes en l'àmbit del mencionat PORN.   
  
En eixe sentit, les mesures previstes inclouen l'obligació de sol·licitar informe favorable previ de la Conselleria de Territori i Habitatge per a la realització d'actuacions i infraestructures dins del sector. L'esmentat informe, emés pel Servici de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant, es va obtindre en data 4 d'octubre de 2005. S'hi indicava que este expedient seguia en tramitació.  
Segons el Pla Rector d'Ús i Gestió vigent, part dels terrenys estudiats es troben dins del perímetre de protecció de 500 ml al voltant dels límits de l'espai natural protegit. El PRUG classifica les àrees protegides adjacents als dits terrenys com a espais subjectes al grau de protecció especial ecològica.  
Hi ha sòl d'ús forestal, restringit a les taques de matoll baix més abundants en la zona nord-est del Pla Parcial, en què destaca la presència aïllada d'exemplars de margalló, trompetera o escobella i arç negre.   
Destaquen tres zones sensibles de la Xarxa Natura 2000 per la seua proximitat al projecte. Les Llacunes de la Mata i Torrevieja estan proposades com a lloc d'importància comunitària (LIC), zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), àrea d'importància per a les aus (IBA), parc natural de la xarxa valenciana d'espais protegits, i aiguamoll d'importància internacional conforme al Conveni de Ramsar.  
La totalitat de la superfície del Pla Parcial queda fora de l'àmbit de l'esmentat lloc d'interés comunitari, si bé resulta tangent a este. El desenrotllament del projecte podria derivar, si no es prenen mesures adequades respecte d'això, en certes afeccions ambientals a les llacunes derivades principalment dels abocaments d'aigües pluvials, en modificar-se l'escolament i el drenatge del terreny i de les molèsties ocasionades a la fauna durant les fases d'execució i funcionament amb motiu de la generació de sorolls i contaminació lumínica.  
D'una manera un poc menys evident podria derivar-se l'afecció a determinades espècies vegetals per la producció de pols, si bé no està prevista l'eliminació directa d'hàbitats prioritaris per tractar-se, en part, de sòl anteriorment transformat per al seu cultiu (aterrassaments amb cultius de secà) actualment, abandonats.  
La present declaració d'impacte es redacta sense perjuí dels informes que calguen després de l'aplicació de les legislacions sectorials vigents en matèria d'espais protegits i la competència de la qual excedix la d'esta direcció general.  
Amb una delimitació molt semblant a la del lloc d'interés comunitari, es troba catalogada la forest d'utilitat pública amb clau AL 3064. L'àmbit del Projecte se situa tangent a aquell, i hi resulten les possibles afeccions equivalents a les ja descrites durant les fases de construcció i funcionament.  
Trobant-se el domini públic marítim i terrestre que constituïxen les llacunes de la Mata i Torrevieja, delimitat amb caràcter provisional, la superfície del Pla Parcial queda fora d'este, així com dels 100 primers metres, corresponents a la servitud de protecció, tot això sense prejuí de l'obtenció de les autoritzacions prèvies que es deriven de l'aplicació de la legislació sectorial vigent.  
De les dos vies pecuàries localitzades al terme municipal de Torrevieja, assagador Reial de la Costa i assagador de las Cumbres, cap travessa el sector a urbanitzar. S'aporta certificat municipal de les vies pecuàries.  
El territori comprés pel Projecte està afectat i emmarcat per diversos vials que el circumden i delimiten:  
- CV-90 (Crevillent-Torrevieja), de la xarxa bàsica autonòmica, el titular del qual és la Generalitat Valenciana (COPUT).  
- N-332 (Alacant-Cartagena), de la xarxa d'interés general de l'Estat (RIGE), el titular del qual és el Ministeri de Foment.  
En principi, en l'àrea on es pretén realitzar el Projecte no hi ha indicis de l'existència de cap tipus de jaciment arqueològic, almenys a priori. No obstant això, s'haurà d'informar la Conselleria de Cultura i Esport de l'aparició de qualsevol indici arqueològic en els treballs de moviment de terres i condicionament del terreny, en compliment de la Llei 4/1998, de la Generalitat Valenciana, de Patrimoni Cultural Valencià.  
En data 10 d'octubre de 2005, l'Ajuntament de Torrevieja va rebre informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre l'obligació de salvaguardar i restaurar, en atenció als seus valors espacials i tipològics, la masia de La Hoya Pequeña, afectada pel desenrotllament urbà del sector La Hoya; es va haver de justificar la catalogació de la masia, i es va establir en el Pla Parcial l'oportuna reserva de sòl i els mitjans econòmics per a la seua conservació i restauració simultània als treballs d'urbanització a realitzar en el futur.   
L'estudi d'impacte ambiental es referix al compromís de rehabilitació de la masia de La Hoya Pequeña, edifici catalogat. Per tant, «en l'execució del Sector s'inclouran les obres necessàries per a la rehabilitació de l'edificació catalogada «la masia de La Hoya Pequeña».  
  
En compliment de l'informe del director general de Patrimoni Cultural de València, de data 10 d'octubre de 2005 (...), es proposa la protecció de (...) «Masia de La Hoya Pequeña». (...) Es proposa (...) Fitxa a incloure en el Catàleg Municipal de Béns i Espais Protegits del PG de Torrevieja, en què es dota (...) d'una protecció específica.»  
  
Segons l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en data 23 de novembre de 2007, «des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent».  
Consideracions ambientals  
1. L'àrea objecte d'estudi s'inserix en la depressió del Segura, pertanyent a la unitat coneguda com a Fossa Intrabètica. Concretament se situa a la conca de Torrevieja, en l'àrea subsident que conformen les llacunes de la Mata i Torrevieja i el xicotet anticlinal que les individualitza (alt de la Coscolla).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sistema aqüífer de Torrevieja constituïx una àrea amb un alt grau de vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies per l'alta porositat dels materials que el sustenten, a més de ser una àrea amb risc d'intrusió marina.   
  
L'escassa altitud d'estos terrenys fa que el nivell freàtic estiga molt pròxim a la superfície, la qual cosa comporta una ràpida saturació de la capacitat de retenció de l'aigua en el sòl, de manera que prompte circula lliurement per la superfície. L'aqüífer de Torrevieja conté aigües de baixa qualitat utilitzades majoritàriament per a ús agrícola, encara que també s'utilitzen alguns cabals per a usos industrials i recreatius. Es tracta d'un sistema en equilibri, ja que no es produïxen extraccions desmesurades.  
2. Litològicament trobem majoritàriament materials de rebliment quaternari fruit de processos d'al·luvió i col·luvió que es combina amb la presència d'una important crosta calcària plioquaternària que ocupa una àmplia superfície de la conca en què es troba el territori analitzat.  
  
Geomorfològicament l'àrea en el seu conjunt es caracteritza per un procés sedimentari, tant marí com continental, que encara no ha finalitzat, per la qual cosa pràcticament no s'ha vist afectat per l'erosió lineal, i el grau d'erosió és pràcticament nul.  
Les llacunes de la Mata i Torrevieja formen part de la conca neògena del mar Menor. Tota esta zona patix una gran activitat tectònica, amb diverses falles i flexions en constant evolució. Les llacunes conformen una depressió tancada al nord pel conjunt de falles inversa del Baix Segura, i al sud, per les falles de direcció de San Miguel de Salinas.   
  
El risc sísmic ha de ser tingut en compte a l'hora de prendre decisions respecte a l'ordenació de l'espai. Este fet és d'especial rellevància al terme municipal de Torrevieja, perquè s'inserix dins d'una de les àrees més actives sísmicament de la península ibèrica. La NCSE-02 assigna al municipi de Torrevieja un valor de l'acceleració sísmica bàsica igual o superior a 0,15g, molt elevat, entre els més alts d'Espanya. A nivell provincial se situaria en el primer grup de risc, amb un valor alt.  
  
L'últim terratrèmol que ha aconseguit dimensions de vertadera catàstrofe al llevant espanyol va succeir, amb epicentre prop de Torrevieja, el 21 de març de 1829. El dit terratrémol va donar lloc a l'aparició d'un urbanisme i arquitectura antisismes que es va reflectir en tres aspectes bàsics:  
- Traçats ortogonals, amb amplis carrers i espais públics.  
- Edificació en planta baixa amb espais lliures interiors.  
- Major solidesa de les edificacions.  
El pas del temps ha provocat una disminució de la sensació de risc i relaxat les precaucions, la qual cosa es reflectix en la falta d'aplicació de les normes sismoresistents. Junt amb l'elevat risc sísmic, les últimes valoracions estimen que s'ha superat amb escreix el període de recurrència, perquè puga produir-se un sisme de gran magnitud i conseqüències catastròfiques. Tot això ha d'implicar la presa de mesures que minimitzen els seus efectes, en el cas que es produïsca, i un estricte compliment de la normativa antisísmica vigent.  
3. L'escassetat de precipitacions anuals motiva que no solguen donar-se formacions vegetals naturals de port arbori, i predominen les formacions arbustives, moltes de fulla caduca i espinosa. Per tant, la vegetació potencial que es definix en l'àrea d'estudi és el llentiscle de Pistacia lentiscus, o l'arçot amb margalló de Rhamnus lycioides i Chamaerops humilis, l'única palma europea protegida per la legislació vigent. En un segon lloc es trobarien els espartars (Stipa tenacissima), els fenassos (Branchipodium retusum) i timonedes ben desenrotllats.  
  
Segons el seu estat actual, l'àrea pot diferenciar-se en dos zones. La primera d'estes (zona oest), menys degradada a causa de la seua dedicació agrícola, està ocupada per camps de cultiu amb explotació d'arbori secà. Els antics bancals abandonats compten amb la presència d'exemplars de garrofera i olivera que val la pena conservar pel patrimoni natural i cultural que representen. La segona (zona est) es caracteritza per una formació vegetal d'escassa entitat dominada per timonedes, on destaquen alguns exemplars de margalló ben conservats que cal respectar en l'execució del projecte, seguint les normes de trasplantat o integració en àrees enjardinades. Esta zona també es troba coberta, en part, per runes i restes procedents d'abocaments incontrolats, la qual cosa ha afavorit la seua degradació ambiental.  
  
El territori objecte d'estudi té un alt índex d'influència humana, com determina l'aparició d'espècies nitròfiles (tabac morú), destacant la importància dels elements termomediterranis, a més protegits, definits pel margalló. La presència d'estos elements, segons la legislació vigent, en els plans de gestió d'hàbitats i d'espècies vegetals endèmiques, rares o amenaçades de la província d'Alacant, per la peculiaritat d'alguns dels elements florístics presents, no ha de ser menyspreada, en cap concepte, per l'actuació programada, i no hem d'oblidar que potencialment poden aparéixer espècies catalogades com a rares.  
  
4. A causa de l'escassetat de recursos hídrics, un dels grups més desenrotllats en els ambients mediterranis són els rèptils. De la mateixa manera podem trobar amfibis, que compten amb una àmplia distribució. Formant part de les formacions de matoll i bosc baix trobem com a espècies d'interés el fardatxo ocel·lat (espècie tutelada), així com la serp blanca, la serp verda i la sargantana ibèrica (espècies protegides).  
  
Els mamífers que poden trobar-se en la zona responen a un hàbitat altament antropitzat i degradat, per la qual cosa estaran estretament lligats a l'home. Destaca l'escassa connectivitat de la zona amb àrees naturals que permeten el trànsit d'espècies animals terrestres. En l'ambient format pel matoll i muntanya baixa poden trobar-se l'eriçó comú, la musaranya comuna i la musaranyeta (espècies protegides), així com conills, llebres i rabosots (espècies cinegètiques).  
El procés de transformació de zones boscoses en camps de cultiu ha suposat, amb els anys, l'aparició d'un nou hàbitat a què han aconseguit adaptar-se un bon nombre d'espècies. Les espècies més representatives d'estos ecosistemes són el mussol, la tórtora, el cucut, la palput, la terrerola comuna, la bosqueta vulgar, la merla, el carboner comú, el gratapalles, el blader, el teuladí moliner, el gafarró, la cagarnera, el pinsà i la blanca, totes estes nidificants. A més, un nombre molt major utilitza els camps de cultiu com a lloc d'alimentació i repòs durant l'hivern.  
  
La localització de la zona estudiada entre les llacunes de la Mata i Torrevieja (parc natural), concretament a la conca vessant de la llacuna de Torrevieja, implica la possible presència d'espècies aquàtiques que, si bé seria molt estrany que nidificaren, entre altres causes, per estar relativament lluny de les vores de la llacuna, sí que és factible que utilitzen la zona com a àrea d'espai vital, a pesar de com ha sigut de transformada per l'acció de l'home. A més, si bé resultaria summament estranya la presència d'esta ornitofauna en la zona, també és cert que el desenrotllament del projecte sí que pot tindre alguna afecció indirecta sobre esta.  
No s'ha detectat en l'àrea estudiada la presència o nidificació d'espècies amenaçades o en perill d'extinció que pogueren estar afectades. En el cas de l'avifauna, dependent de les formacions cultivades, s'ha de tindre en compte el seu reallotjament amb l'inici de l'activitat transformadora, aconsellant el manteniment d'algunes zones d'arbratge com a refugi de les espècies més vulnerables. Destaca la presència d'avifauna d'espais humits procedent del parc natural, en l'àrea d'influència de la qual es troba la zona estudiada, situació que no ha de passar per alt.  
  
En conclusió, l'entorn es considera ric en espècies faunístiques típiques d'ambients mediterranis, en formacions més o menys desenrotllades de matoll i muntanya baixa, així com en formacions de baixa i mitjana densitat de cultiu arbratge, la qual cosa conferix a la zona un valor mig-alt en diversitat animal.  
5. En una proposta d'ordenació anterior es disposava d'una àmplia zona d'aparcament als voltants del parc urbà. L'esmentada zona va ser suprimida segons condicionant imposat per informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori, de data 13 de març de 2006. No obstant això, el document refós de l'estudi d'impacte ambiental indica que »el parc urbà s'entén com a prolongació del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, i permet la seua accessibilitat amb una banda d'aparcaments prou dimensionada.» Ha de quedar clar que la solució acceptable és la reflectida en els plans d'ordenació.  
  
Segons els condicionants de l'informe realitzat pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi «la canonada d'abastiment d'aigua de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla. L'àrea d'afecció d'esta infraestructura actuarà (...) com a límit de la zona verda.» L'ordenació destina una parcel·la de 26.064 m² per a infraestructures de servici d'interés general en una àrea que, segons l'informe anterior, ha de ser qualificada com a zona verda.   
L'ordenació proposada classifica les zones d'ús terciari en dos tipus, definits com a comercial i altres usos. La zona corresponent a altres usos es troba situada dins del perímetre de protecció del parc natural, i compta amb una superfície de 39.500 m². L'estudi d'impacte ambiental no especifica quins són els usos permesos per a esta zona.  
  
6. Segons les dades de l'estudi d'impacte ambiental, «el sector connectarà amb la xarxa d'aigua potable de Torrevieja, segons es marca en el pla corresponent, pel punt marcat per l'empresa concessionària del servici municipal d'aigües, Aquagest, SA, i prèvia l'execució d'una sèrie d'obres a càrrec del Sector. Connectarà en cinc punts amb la xarxa general d'aigua potable, dos punts ubicats en la urbanització El Chaparral, un a connectar en una canonada de diàmetre 100 de fibrociment, i un altre de diàmetre 150 mm del mateix material; en vials interiors del sector transcorre una canonada de diàmetre 400 mm de fosa a què s'entronca en dos punts, i finalment, s'entronca a la conducció de fosa de diàmetre 400 que ix directament dels depòsits d'aigua potable junt amb el Sector S-25, amb el qual s'entroncarà en les proximitats de l'hospital San Jaime.  
La dotació mínima per a l'ús residencial, ateses les característiques del sector, serà de 250 litres per cada habitant i dia. La dotació d'aigua per a incendis s'ajustarà a la normativa estatal i autonòmica vigent. La pressió mínima en el punt més desfavorable de la xarxa serà d'1,5 atmosferes.  
Es preveuran hidrants contra incendis amb un mínim d'un cada 1,5 ha o cada 250 m de recorregut horitzontal.»  
S'ha de considerar el fet que la disponibilitat de recursos hídrics suficients es troba supeditada a la posada en marxa de la planta dessaladora de Torrevieja, i són destinats a abastiment els cabals anunciats. Les obres de construcció d'esta instal·lació es van iniciar al febrer de 2007. La planta dessaladora serà gestionada per l'empresa AcuaMed (aigües de les conques mediterrànies).  
«Segons consta en el projecte d'urbanització, l'aigua a emprar per a reg procedix de l'EDAR, després d'haver sigut sotmesa a tractament terciari. La instal·lació de la xarxa de reg prevista pel projecte garantix la màxima eficiència i estalvi, i assegura que l'aigua de reg arribe amb pressió a totes les parcel·les de zona verda. El subministrament final de reg es realitzarà per mitjà de canonades portagoters.»  
Segons les dades de l'estudi d'impacte ambiental, «la connexió d'energia elèctrica del sector es realitzarà entroncant amb la línia subterrània de mitja tensió que transcorre pròxima al sector entre les urbanitzacions del Limonar i Lago Sol. Està prevista la instal·lació dels centres de transformació necessaris per a garantir el subministrament elèctric en baixa tensió al Sector projectat.»  
«El Sector connectarà amb l'estesa aèria existent i paral·lela a la CV-90, i el dota així de subministrament de telèfon.»  
Els pendents en el sector són molt baixos (0 a 7%), excepte en la zona de contacte amb l'alt del Chaparral, on són pràcticament inexistents, amb una lleugera inclinació cap a la fossa tectònica ocupada per la llacuna de Torrevieja. L'existència d'un nivell freàtic alt fa que els terrenys presenten un drenatge deficient.  
El Projecte contempla la realització de les «mínimes transformacions morfològiques del territori, i tracta d'evitar en tot moment canvis paisatgístics bruscos (minimització de moviments de terres i desmunts) i tracta de conservar la xarxa hidrogràfica latent».  
Segons les dades de l'estudi d'impacte ambiental, «el sanejament en el sector queda resolt per mitjà de la connexió a una de les estacions de bombament de la xarxa municipal de col·lectors de Torrevieja, i que conduïx fins a la depuradora d'aigües residuals de Torrevieja.  
Segons informe d'AGAMED, entitat gestora de l'EDAR de Torrevieja de 22 d'agost de 2006, actualment s'està executant l'ampliació de la dita instal·lació, per part de l'entitat de sanejament d'aigües. (...) Una vegada operativa l'EDAR, l'any 2007, tindrà capacitat suficient per a admetre la totalitat de les aigües residuals generades amb el desenrotllament dels usos proposats en el Pla Parcial La Hoya de Torrevieja.»  
  
Segons les mesures correctores plantejades en l'estudi d'impacte ambiental, «es disposarà d'una xarxa paral·lela de col·lectors per a l'evacuació de les aigües pluvials dimensionada, com a mínim, per a la vehiculització d'una precipitació d'alta intensitat horària de tipus mitjà».  
El sistema previst per a la gestió dels residus sòlids urbans produïts pel desenrotllament urbà del sector preveu la disposició de contenidors d'arreplega selectiva de residus en tota la urbanització; el sistema d'arreplega de residus sòlids es realitza a nivell de vorera i d'àrea d'aportació. Les àrees d'arreplega se situen en la banda de la calçada reservada a l'estacionament de vehicles. Les àrees d'arreplega es delimitaran físicament, bé per mitjà de tanca o jardineres de fosa si es garantix la seua inamovibilitat.  
Segons certificat municipal de la capacitat de gestió de residus sòlids urbans generats pel Sector La Hoya, «la qualificació adequada per a les empreses per a la gestió dels residus en qüestió (...) és prou per a acreditar la seua capacitat.  
(...) l'ampliació de l'àmbit geogràfic (...) justifica la capacitat de gestió de residus per al nou àmbit de desenrotllament.» L'àrea analitzada va estar en part ocupada per l'ús agrari. Dins de l'ús agrícola d'este territori, fins a la dècada dels 50, van predominar els cultius en règim de secà amb dos plantacions fonamentals, l'olivera i la garrofera, de les quals queden nombrosos exemplars disseminats, sobretot en bancals localitzats al costat de la CV-90, que seria interessant conservar per mitjà de la seua integració en les zones verdes.  
  
7. La comarca del Baix Segura es caracteritza pel predomini d'un clima mediterrani de trànsit al clima desèrtic, càlid i sec, d'altes temperatures i escasses precipitacions. El tret típic de la sequera estival del clima mediterrani amplia la seua acció a certs moments de les estacions intermèdies. Esta sequera és causada essencialment per la marcada preponderància de les altes pressions subtropicals en altitud i inversions de subsidència que detenen els ascensos de masses d'aire superficials.   
  
En esta zona del sud de la Comunitat Valenciana les precipitacions són molt irregulars, tant des del punt de vista interanual com dins d'un mateix any. Alternen llargs períodes d'indigència pluviomètrica amb episodis de precipitacions d'alta intensitat horària. Els terrenys inclosos en el paratge de La Hoya constituïxen un sector que forma part de l'àrea oriental de la conca vessant de la llacuna de Torrevieja, amb una lleugera inclinació cap al sud-est, la qual cosa fa que, en episodis de precipitacions torrencials d'alta intensitat horària, els eventuals cabals vehiculen cap a la mateixa llacuna.   
L'alt valor natural i ecològic de la llacuna de la Mata convertix este espai en una àrea especialment sensible, en relació amb els impactes ambientals que l'activitat humana pot introduir en el medi, relacionats amb les afeccions i molèsties per a la fauna, en especial al grup de les aus. Es destaca en eixe sentit el soroll, produït tant en la fase d'execució del sector com en la fase de funcionament.  
La distància i el pendent del terreny actuen com a barrera física entre el límit on es desenrotllen les obres i l'espai natural, de manera que no hi ha contacte visual entre ells. L'emissió de sorolls en fase de funcionament és la característica produïda per l'activitat residencial de la zona, i en particular vinculada al trànsit de vehicles, majoritàriament d'ús particular, pels nous vials previstos pel Projecte. Este flux s'integra en la circulació general de la zona, caracteritzada per la presència pròxima de vies principals com la N-332, de trànsit molt intens, juntament amb la resta de carrers d'altres sectors urbans existents. L'increment de soroll associat a la nova activitat residencial del desenrotllament previst i, en particular, al nou flux de circulació és inapreciable en relació amb la circulació actual de vehicles a l'entorn de la llacuna de la Mata. De fet, les poblacions d'aus residents o estacionals no han tingut una altra opció que la de tolerar o adaptar-se a este factor antròpic.   
  
8. L'estudi d'impacte ambiental no presenta estudi de paisatge ni reflexiona sobre l'impacte que el projecte pot crear sobre este.  
  
9. L'execució i posada en marxa del transvasament Tajo-Segura, junt amb la construcció de l'embassament de la Pedrera en els anys 70, van permetre la proliferació de noves àrees cultivades i la transformació en regadiu dels antics secans, per ser cítrics i hortícoles els productes més rendibles socialment i econòmicament. Este fet va provocar l'abandó de zones com el Sector La Hoya, que van quedar fora d'esta dinàmica econòmica afavorida per l'arribada de nous cabals exteriors.  
10. S'observen aportacions de terra i fem efectuats sobre la zona d'actuació.  
11. L'estudi d'impacte ambiental definix i valora, en primer lloc, la qualitat ambiental de la zona estudiada. D'una banda, s'avaluen els factors ambientals pertanyents al medi natural i, d'una altra, els relacionats amb el medi social, i conclou que la qualitat ambiental és baixa, i que és mitja per al medi natural, i baixa, per al medi social.  
El segon lloc, s'identifica i valoren els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada, i es diferencien entre les fases d'execució i funcionament del projecte.  
Sense considerar l'aplicació de mesures correctores, l'impacte derivat de la fase d'execució és, en la seua pràctica totalitat, de caràcter negatiu moderat, molt accentuat en l'apartat del medi natural, mentres que l'impacte ambiental en el medi social es reduïx lleugerament respecte a l'anterior, encara que es causa un fort impacte negatiu sobre el paisatge, es considera, finalment, com a negatiu moderat. Els impactes durant la fase de funcionament són de menor entitat des del punt de vista natural (negatiu moderat) i en lleuger benefici per al medi social, i l'impacte mitjà real compatible resulta quasi nul.  
  
Les principals mesures correctores es basen en el tractament i regulació d'usos de les zones verdes, la protecció de la fauna, la correcta gestió dels residus, el control de l'impacte derivat de l'execució del Projecte en fase de construcció, la integració de les tipologies edificatòries, la correcta evacuació de les aigües, la minimització de l'emissió de gasos i pols, l'estalvi energètic i el control dels nivells acústics, i s'apliquen totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental.  
  
S'observa la carència d'alguna mesura destinada a garantir la compatibilitat d'usos.  
Després de l'aplicació de les mesures correctores proposades, l'impacte derivat de la fase d'execució es reduïx, encara que continua sent de caràcter negatiu moderat, mentres que els impactes durant la fase de funcionament es consideren en lleuger benefici.  
El contingut del Programa de Vigilància Ambiental es considera incomplet, ja que ha de constar dels apartats següents:  
- Aspectes de l'aplicació de l'instrument urbanístic que hauran de ser considerats en el Programa, i indicadors seleccionats per al seu control. Els indicadors hauran de ser fàcilment mesurables i representatius del sistema previsiblement afectat.  
- Mètodes d'arreplega d'anàlisi i dades.  
- Calendari aproximat per a l'aplicació del Programa i organisme responsable de la seua execució. L'entitat promotora del Projecte presentarà puntualment, davant de l'administració, una memòria o informe anual en què done compte del desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i restauració previstes, dels controls realitzats, i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el desenrotllament d'esta, tant en fase d'execució com de desenrotllament. Estos informes es presentaran en el termini de dos mesos a comptar de la finalització de l'exercici a què es referisquen.  
Consideracions jurídiques  
1. El Projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritats sectorials que se li apliquen, el Projecte sobre l'Homologació Modificativa i Pla Parcial Sector La Hoya a Torrevieja, promogut per l'Ajuntament de Torrevieja, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació del Projecte:  
- Es presentarà un annex del Pla Parcial i estudi d'impacte ambiental on es corregisquen els següents aspectes, d'acord amb l'informe sobre els projectes Homologació Modificativa i Pla Parcial del Sector La Hoya i Construcció d'un Auditori Conservatori al terme municipal de Torrevieja, emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori, en data 13 de març de 2006:  
- Eliminació de la zona d'aparcament, segons la documentació gràfica presentada en data 14 de desembre de 2006, que esmenava l'informe anterior.  
- Eliminació de l'ús d'infraestructures de servici d'interés general a l'illa triangular de 26.064 m² limitada al nord, per zona verda; al sud-oest, per la canonada d'abastiment d'aigua, i a l'oest, per l'hospital San Jaime, i qualificació d'esta àrea com a zona verda, tant en el document de pla parcial com en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
- Es recorda que, d'acord amb l'informe relatiu als projectes d'Homologació Modificativa i Pla Parcial del Sector La Hoya, emés pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, en data 11 de juny de 2008:  
  
«No es consideraran com a compatibles en les àrees delimitades com a zona verda usos esportius que requerisquen infraestructures permanents, edificacions culturals o docents o qualsevol altra construcció o equipament no d'acord amb el paper de la zona i a la seua situació com a àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural. Condició esta que es considera de necessari compliment per a l'obtenció d'informe favorable definitiu al Pla Parcial, i a la qual ens remetem en el present informe.  
En este sentit, haurà de reflectir-se en la normativa del Pla per als denominats parcs i jardins (...) el que establix l'apartat anterior del present informe, relatiu als usos que no es consideraran permesos en les zones verdes.»  
  
Tercer  
Condicionants per al desenrotllament del Projecte:  
- Cal estendre el Programa de Vigilància Ambiental al control de totes les mesures (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, així com als condicionants que s'establisquen en la present declaració.  
El promotor haurà de nomenar un assistent tècnic ambiental durant l'execució de les obres, responsable de la realització del Programa de Vigilància Ambiental. Haurà d'emportar-se un registre documentat de l'esmentat programa als efectes d'acreditar el compliment de les accions hi proposades. Es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural un informe ambiental que incloga el seguiment de les mesures correctores propostes en l'estudi d'impacte ambiental i les que s'establixen en el present condicionat.  
- S'hauran d'adoptar mesures de protecció del medi ambient relacionades amb els aspectes següents:  
- Les instal·lacions i els aparells d'enllumenat exterior i interior, pel que fa a la contaminació lumínica que poden produir.  
- Les instal·lacions d'aigua i les zones verdes, pel que fa a les seues característiques d'estalvi en el consum d'aigua.  
- Les instal·lacions energètiques per al foment de l'ús de les energies renovables.  
- Els servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria supervisaran, amb suficient antelació, la traça de l'obra en el perímetre de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, per a determinar i establir, si calguera, mesures preventives addicionals respecte a la vegetació, flora i fauna (períodes de limitació d'execució d'obres, exemplars vegetals que no han d'afectar-se, etc.). Igualment, es farà fora d'este perímetre i al llarg de tota la traça.  
  
- Hauran d'estar concloses les obres de construcció de la planta dessaladora i l'ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Torrevieja.  
- Abans de l'inici de les obres d'urbanització haurà de justificar-se la disponibilitat de recursos hídrics suficients per mitjà d'informe acreditatiu evacuat per la Mancomunidad de los Canales del Taibilla.  
- Les zones verdes conservaran la vegetació natural existent, en especial les espècies vegetals d'interés. Es garantirà, per mitjà de sistema de reg per goteig, el manteniment i desenrotllament de les espècies utilitzades en la revegetació que es realitze, amb implantació d'espècies vegetals acords amb l'entorn. El projecte d'urbanització haurà d'incloure un apartat dedicat a les espècies vegetals a implantar en les zones verdes i àrees naturals que haurà de ser informat favorablement per la direcció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja. Així mateix, les labors d'execució del projecte hauran de supervisar-se tant pel personal del parc com per tècnics acreditats respecte d'això.  
  
- Les zones limítrofes del sector amb el Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja hauran de protegir-se durant les obres per mitjà d'una tanca amb malla cinegètica que quedarà instal·lada de forma permanent.  
- L'entorn del sector en contacte amb el perímetre de protecció del Parc Natural haurà de descompactar-se una vegada finalitzada l'obra, per tal de permetre la regeneració de la vegetació.  
- Els vials situats al nord-est del Sector es protegiran, al llarg dels seus marges en contacte amb les zones verdes, per mitjà de mollons o un altre sistema semblant per a impedir que els vehicles invadisquen el terreny. Així mateix, s'instal·laran barreres vegetals per mitjà de plantació d'espècies autòctones per a minimitzar l'impacte acústic produït pel trànsit rodat.  
- Els materials de rebliment (terraplens i pedraplens) que calguen per a l'execució del Projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades.  
- Es realitzarà una arreplega i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. Els residus que tinguen la consideració d'inerts seran traslladats a abocador autoritzat. La resta dels residus generats durant les obres seran gestionats per empreses autoritzades, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques. En cap cas podran quedar depositats als terrenys del Parc Natural.  
   
- Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament o arreplega no autoritzat en la zona. En tot cas, s'hauran d'identificar les zones on es realitzarà l'emmagatzematge temporal de materials i productes a emprar i dels residus generats fins a la seua arreplega per empresa autoritzada, dins de la parcel·la objecte del projecte, i hauran de ser situats a l'abric dels vents dominants i disposar de les mesures preventives necessàries per a evitar l'afecció a les zones limítrofes. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
- Es procedirà a l'adequat manteniment i posada a punt de la maquinària.  
- Es procedirà al reg ben sovint suficient en aquelles zones en què, per climatologia o altres circumstàncies, es preveja generar un excés de pols, en especial en les proximitats del Parc Natural i els nuclis poblacionals. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols hauran d'anar coberts amb lona.  
- En el desenrotllament de les obres es respectaran els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
- Durant l'execució de les obres es prohibiran les labors de construcció en determinades hores del dia, per tal de no alterar les condicions d'habitació de les vivendes pròximes per impactes sonors, vibracions o elevada lluminositat. Les obres hauran de paralitzar-se en els períodes de nidificació i cria de les espècies animals que es troben en les proximitats de l'àrea d'actuació, i s'haurà de respectar l'ornitofauna que no sols nidifica al Parc, sinó que es concentra a les llacunes en l'època hivernal. En eixe sentit, i basant-se en els estudis de camp relacionats amb la fauna, es requerirà informe del director conservador del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja amb la intenció de contrastar l'adequació dels períodes assenyalats.  
  
- Els projectes d'execució hauran d'aprofundir en els paràmetres de control de la contaminació acústica i atmosfèrica (nivells de decibels, emissions de gasos i partícules en suspensió) per a cada una de les seues fases, i s'hauran d'indicar els instruments de mesura que seran utilitzats.  
- A les mesures de control de la il·luminació incloses en la documentació presentada, s'afegirà la localització de bàculs de llum en l'anell exterior de les rotondes i a les vores del vial, per tal d'evitar que la fauna accedisca als punts de trànsit rodat en busca d'aliment, i que es queden a la perifèria.  
- La il·luminació haurà de ser de la menor intensitat possible. Les lluminàries es disposaran a baixa altura, i es dirigirà la potència lumínica cap al sòl i en sentit contrari del Parc Natural.  
- Les línies de transport elèctric que travessen el sector hauran de discórrer soterrades. En cap cas es permetrà la construcció de noves xarxes de transport elèctric travessant llocs d'alt valor ambiental com són les llacunes.  
- Es comptaran amb els permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'implantaran mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En tot cas, s'informarà prèviament i amb suficient antelació els servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria per a evitar que, tant la captació de l'aigua com el seu abocament, ocasione efectes negatius en la zona de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja.  
- Es complirà el compromís de salvaguardar i restaurar, en atenció als seus valors espacials i tipològics, la masia de La Hoya Pequeña, edificació existent afectada pel desenrotllament urbanístic del sector, tal com requerix l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural, rebut per l'Ajuntament de Torrevieja, en data 10 d'octubre de 2005.  
  
S'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la proposta de catalogació de la masia, on s'establix la reserva de sòl, es dota la referida edificació d'una protecció específica i es modifica el seu ús, duent a terme les mesures o modificacions que, si és el cas, l'esmentat informe requerisca.  
- L'aparició de jaciments arqueològics, paleontològics o etnogràfics durant l'execució de les obres determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura i Esport, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Es pressupostaran en el projecte tant les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'establixen en el present condicionat.  
  
Quart  
Condicionants per a l'obtenció de les llicències d'ocupació:  
- Hauran d'estar en funcionament la planta dessaladora i l'ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Torrevieja.  
Qualsevol modificació o ampliació del Projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
  
Quint  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Sext  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
La qual cosa vos notifiquem per al vostre coneixement i efectes oportuns.  
  
València, 12 de juny de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 196/2007 AIA.  
Promotor: Endesa Gas Transportista, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Energia d'Alacant (Conselleria d'Infraestructures i Transport).  
Objecte projecte: gasoducte de transport secundari Marina Alta, fase II.  
Localització: als termes municipals de Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell, Teulada, Senija, Benissa i Calp (Alacant).  
Descripció del Projecte  
La descripció del Projecte s'efectua tenint en compte tota la documentació presentada:  
L'objecte del Projecte és el subministrament de gas natural a diferents poblacions d'Alacant: el Poble Nou de Benitatxell, Teulada, Benissa i Calp.  
El gasoducte s'inicia en la posició 03, al terme municipal de Xàbia, del gasoducte Marina Alta amb declaracions d'impacte ambiental favorables, de dates 29 de gener de 2008 i 12 de juny de 2007.  
Característiques:  
- Longitud de 20.794 m.  
- Posicions de vàlvules a Teulada (Pos 04) i a Calp (Pos 05) amb ERM en cada posició. Estació de protecció catòdica en la posició 04.  
- Pressió de 59 bars i diàmetre de 10«.  
- Pista de treball de 14 m d'amplària normal.  
- Profunditat mínima de soterrament és d'1 m.  
Obres:  
- Replantejament i abalisat de traçat.  
- Obertura de pista de treball: desbrossament i rebuig de terreny amb màquines talladores i retroexcavadores. Retirada de terra vegetal per a la seua posterior reposició. La pista servix per a acumular materials extrets de la rasa i per a la circulació de maquinària i obres.  
- Obertura de rasa. El material extret s'empra en part per al posterior rebliment de rasa.  
- Càrrega, transport, descàrrega, emmagatzematge i distribució de materials d'obra. Platges d'amuntegament de materials situades apegades o molt pròximes a la pista de treball. La pista de treball s'obri i s'anivella i les canonades es transporten per la mateixa pista.  
- Corbat, soldadura, protecció de la canonada i posada en rasa. Les canonades es descendixen a la rasa amb tractors ploma. Una vegada col·locada la canonada s'omplirà amb materials d'excavació i, si calguera, de préstecs.  
- Encreuaments hídrics per mitjà de beines passa-aigües. Es restituïxen les vores i es munten les esculleres.  
- Instal·lacions complementàries: posicions de vàlvules amb estació de regulació i mesurament.  
- Connexions elèctriques per a les posicions en mitja o baixa tensió.  
- Restitució del terreny, i col·locació de la terra vegetal. Es restituïxen murs, closes, bardisses, tanques i qualsevol altre obstacle retirat. Descompactació de sòls.  
- Senyalització amb fites en vèrtexs.  
Servituds permanents:   
- Zona A: 2 m a cada costat de la canonada en què està prohibit llaurar o cavar a profunditat major de 50 cm, plantar arbres i arbustos de tija alta i realitzar obres o edificacions sense permís de l'Administració.  
  
- Duració d'obres: 6 mesos.  
- Equips i sistemes de seguretat. Sistemes de protecció catòdica per mitjà d'injecció de corrent. Sistemes de telecontrol i telecomandament.  
- Servicis d'explotació i manteniment.  
Tramitació administrativa  
El Servici Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre una còpia del Projecte i estudi d'impacte ambiental, així com d'al·legacions produïdes durant la informació pública. En l'escrit s'indicava que durant el període d'informació pública (Edicte en el BOP, de 23 d'abril de 2007 i DOCV de 09 de maig de 2007) es van produir al·legacions, el promotor va donar resposta, i el Servici Territorial d'Energia va considerar acceptable la resposta i va informar favorablement el projecte.  
El Servici Territorial d'Energia d'Alacant va remetre escrit del promotor (data 14 de novembre de 2007) dirigits a la Conselleria de Cultura en què recordava que amb data juny de 2007 se'ls havia remés informes respecte al projecte en qüestió i esperava la seua resposta.  
Es va sol·licitar, a través del Servici Territorial d'Energia, requeriment d'ampliació de documentació al promotor, i es va rebre resposta d'este amb data 17 de març de 2007, en què s'indicava, a més, respecte a l'informe de patrimoni cultural, que tan prompte com disposen de l'informe de la Conselleria de Cultura el remetrien.  
Es va sol·licitar informe de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria, i s'ha rebut informe que en síntesi indica el següent:  
- El Projecte afecta la zona perifèrica d'amortiment d'impactes definida en el PORN del Montgó, riu Gorgos, en una longitud de 413 m i amplària de 14 m. Es tracta d'una zona de connector ecològic.  
- No afecta espais LIC que formen part de la Xarxa Natura 2000.  
  
- Hi ha afeccions puntuals a hàbitats d'interés fonamentalment a l'encreuament del riu Gorgos.  
- Conclusions: realitza una sèrie de consideracions sobre la metodologia constructiva i les mesures correctores i/o minimitzadores dels impactes del traçat quan afecten llits o barrancs.  
- Respecte a la xarxa de llits no afectats pel PORN del Montgó, s'opina que es limite l'ús d'escullera per a fixar els talussos remoguts per l'actuació, així com l'ús de geotèxtils amb el mateix objectiu. Es proposa l'ús d'espècies arbustives, pròpies d'estos ambients i definides en la memòria de l'estudi d'impacte ambiental, així com l'ús de mantells de fibres naturals per a evitar els corriments de terra en els períodes immediatament posteriors a la realització de l'actuació.  
- Riu Gorgos: es requerix una modificació profunda en la tècnica constructiva en el sentit següent:  
- Utilització d'una perforació horitzontal (un mínim de 75 m, prenent com a eix el llit durant l'estiatge del riu Gorgos).  
- En cap cas s'ha de realitzar l'obertura de noves pistes de treball (inclosos accessos dins del llit en sentit ampli).  
- No utilitzar per a l'estabilització de talussos, en cas de ruptura, d'esculleres ni geotèxtils, utilitzar la terra vegetal pròpia de l'excavació i mantells de fibres naturals.  
- En cap cas està autoritzat abocar, ni depositar restes permanents de cap tipus, al llit, de manera que, les restes provinents de la mateixa obra, s'hauran d'ubicar, encara que siga temporalment, en zones allunyades a l'eix del llit.  
El promotor va remetre per fax, amb data 19 de maig de 2005, còpia de l'escrit dirigit al Servici Territorial d'Energia d'Alacant, perquè este remetera una còpia de documentació a la Conselleria de Cultura per a obtindre'n l'informe definitiu. Igualment, s'adjunta còpia d'informe de la Direcció General de Patrimoni, de data 17 d'abril de 2008 (a què la documentació que remet el promotor al ST d'Energia, i abans referida, dóna resposta) que indica el següent en síntesi:  
  
- Realitzada la prospecció arqueològica i aportada la documentació corresponent no s'han documentat jaciments arqueològics, i a pesar que es proposen mesures correctores en este sentit, estes no resulten necessàries davant de la nul·la afecció constatada.  
- Des del punt de vista de l'afecció al patrimoni paleontològic, haurà d'instar-se la corresponent consulta als nostres servicis tècnics.  
  
- En l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció, i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura a este efecte.  
- Respecte al patrimoni etnològic s'ha posat de manifest l'existència d'uns quants pous a Teulada i Benissa però sense que es produïsca cap afecció directa; no obstant això, haurien de plantejar-se mesures per a evitar que en el transcurs de les obres puguen estar afectats.  
- Ha d'aportar-se l'estudi d'impacte ambiental elaborat a partir de les actuacions realitzades i que haurà d'integrar-les així com els seus resultats i programa de vigilància i/o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà el corresponent informe.  
Informació pública.   
L'expedient es va sotmetre a informació pública (Edicte en el BOP de 23 d'abril de 2007 i DOCV de 09 de maig de 2007) i s'han produït al·legacions que en síntesi són les següents:  
- Gas natural: sol·liciten es denegue el projecte en existir un altre més eficient de la seua empresa.  
- Ajuntament de Benissa: rebutgen el traçat proposat i proposen un alternatiu per camins, en no seguir criteris d'adequació territorial.  
  
- Ajuntament de Xàbia: hauria de discórrer en la mesura que siga possible per camins públics.  
- Alguns propietaris s'oposen i proposen traçats alternatius, en dividir la seua parcel·la en dos i impedir futures edificacions. Afecta en alguns casos oliveres centenàries.  
- Alguns propietaris s'oposen en afectar els seus cultius i suposar un perjuí econòmic molt important, o en discórrer prop de la vivenda i suposar un perill.  
- Alguns propietaris s'oposen per afectar propietats privades i poder discórrer per camins públics, s'adherixen a les al·legacions i propostes de l'Ajuntament de Xàbia.  
- Algun propietari s'oposa en no ajustar-se el traçat a la normativa municipal, autonòmica i urbanística, i s'ha de suspendre's fins a l'aprovació del nou PGOU de Xàbia. Transcorre per propietats privades sense tindre en compte l'impacte ambiental i l'abandó d'activitat agrícola, i ha de discórrer per vials públics.  
- Alguns propietaris s'oposen i s'adherixen a l'alternativa de l'Ajuntament de Benissa, i altres s'oposen i adherixen a l'alternativa de l'Ajuntament de Teulada.  
En relació amb les al·legacions presentades, el promotor les respon. Efectuem a continuació una síntesi dels arguments i respostes:  
- S'ha intentat seguir camins i domini públic en la mesura que es puga, però resulta impossible no afectar propietaris, i no és viable seguir camins, canals i límits per raons de seguretat, manteniment i tecnicoeconòmiques.  
De vegades, es desestima la proposta per anar a mig vessant i ser inestable, i per proximitat a pedrera en explotació. El traçat és compatible amb ús agrícola plenament en el cas de vinyes, i en el cas de cultius arbratges, no s'impedix la plantació d'arbratge en parcel·les, només s'establix una limitació d'una distància de 2 m a la canonada.  
- Es desestima traçat alternatiu en estar condicionat per punt d'encreuament de N-332 més idoni, el qual s'ha de dur a terme per mitjà de perforació horitzontal.  
- El traçat s'ha elegit intentant optimitzar la longitud total, aprofitant el corredor d'infraestructures, la seua accessibilitat, i evitant, si és possible, nuclis urbans i zones de densitat alta de població, etc.  
  
- En alguns casos no és possible traçat alternatiu per haver de guardar paral·lelisme amb la variant de Benissa.  
- S'indica en alguns casos que és compatible amb el desenrotllament industrial de la parcel·la, i que la limitació de no construir no és absoluta i pot reduir-se i, a més, pot discórrer per futurs vials.  
  
- De vegades la zona que es travessa és molt inestable i cal fer-ho perpendicularment. També en altres casos la modificació no és possible per, entre altres raons, l'existència d'edificis i bancals que impedixen que transcórrega per camins.  
- Respecte a la proximitat de vivendes, s'indica que no hi ha perill en complir-se les mesures de seguretat de la normativa aplicable.  
- En algun cas, respecte a construcció de vivenda, s'indica que si es disposa de llicència caldria veure compatibilitat, i en el cas de no disposar-se, s'haurà d'ajustar al gasoducte.  
- Alguns traçats alternatius van a mig vessant i al costat del barranc, la qual cosa no permet garantir seguretat i bon funcionament; en altres casos, discorren per barranc, i s'hi indica, i en altres, per camí, molt estret.  
- Es partix de la posició 03 del gasoducte Marina Alta, fase I, seguint indicacions de tècnics de l'Ajuntament de Xàbia.  
- En alguns casos, s'indica que hi ha edificacions que han impedit que la canonada discórrega de forma diferent, i que els camins alternatius no són aptes, en estar soscavats i a mig vessant alguns, o estrets.  
  
- La conformitat respecte al planejament urbanístic es durà a terme en l'atorgament de la llicència municipal d'obres.  
- Respecte a l'Ajuntament de Benissa:   
- Respecte a l'alternativa proposada per l'Ajuntament es desestima per diferents raons: no es pot seguir camí en determinat tram per inestabilitat del terreny, en discórrer a mig vessant; necessitat de mantindre distància respecte a la variant de Benissa en determinat tram; necessitat de mantindre distància respecte a N-332; inestabilitat en zona de barranc per anar a mig vessant; necessitat d'encreuament de N-332 de manera perpendicular, i existència de línia fèrria i exigències en el seu encreuament, etc.  
- Respecte a l'Ajuntament de Teulada:  
- L'alternativa de l'Ajuntament de Teulada es desestima, en discórrer a mig vessant, per inestabilitat així com per acostament a carretera i impossibilitat d'encreuament amb N-332 i ferrocarril.  
- A l'Ajuntament de Xàbia es respon indirectament a través de les al·legacions de particulars que s'adherixen a la seua alternativa.  
En l'expedient remés pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant consten els informes següents:  
- Ajuntament de Senija: no hi ha problemes urbanísticament, sempre que s'adopten mesures de seguretat.  
- Ajuntament de Xàbia: indica que el disseny és anàrquic i proposa un altre traçat per vials públics.  
- Ajuntament de Benissa: consideren el traçat inadequat i proposen traçat alternatiu per xarxa de camins existent.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ): autorització amb condicions.  
- Telefónica: s'oposa en no reflectir la documentació l'encreuament amb determinades línies.  
- Iberdrola: indiquen condicions orientatives.  
- Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana: indica condicions i necessitat de sol·licitud d'autorització.  
- Unitat de Carreteres d'Alacant de la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana: en relació a les condicions de l'autorització en la zona d'afecció de l'AP-7, de la futura variant de Benissa i de la carretera N-332 serien les següents:  
- Sotmés el Projecte a l'informe de la inspecció d'explotació de l'autopista de peatge AP-7.  
- Sotmés el Projecte a l'informe de l'Àrea de Planejament, Projectes i Obres de la Demarcació de Carreteres de l'Estat en la Comunitat Valenciana.  
- Respecte a la carretera N-332, els encreuaments subterranis es realitzaran en els pk 173+760 (terme municipal Benissa) i 182+100 (terme municipal de Teulada), establint-se una sèrie de condicions.  
- Àrea d'Infraestructures de la Diputació d'Alacant: indica una sèrie de condicions pel que fa a les seues competències.  
Consideracions ambientals  
1. Tenint en compte que el projecte ara avaluat és continuació del Projecte de Gasoducte Marina Alta fase I ja avaluat i que este partia de la posició 15-20.04 d'Enagas pertanyent al gasoducte Montesa-Dénia en projecte, es considera que l'execució del traçat final ara proposat ha d'estar condicionada a l'autorització del gasoducte Montesa-Dénia, o de qualsevol altre que li donara sentit, per a evitar impactes innecessaris.  
  
2. En l'estudi d'impacte ambiental (EIA) s'analitzen dos alternatives, i s'opta per la segona, en evitar zones d'alt pendent.  
3. El traçat projectat discorre majoritàriament i afecta terrenys de cultiu de secà, i només puntualment terrenys naturals: encreuaments de barranc (esbarzerars i canyars) i zones amb matoll termòfil fonamentalment, i de vegades amb pinedes de pi blanc (Pinus halepensis). En relació amb l'afecció a hàbitats d'interés, l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria establix mesures correctores en l'àmbit del PORN, i respecte als hàbitats fora de l'àmbit del PORN, l'afecció és puntual i es tracta d'hàbitats ben representats al territori. S'adopten mesures correctores de restauració de la vegetació natural afectada.  
  
La fauna que es podria veure afectada fonamentalment és la corresponent a cultius de secà, i en menor grau de zones forestals limítrofes amb cultius. Es discorre en un tram curt per l'àrea d'importància per a les aus (IBA) «serres de la Marina», per una de les seues vores i afecta terrenys de cultiu majoritàriament i pròxims a carretera. S'adopten mesures correctores per a previndre impactes sobre la fauna.  
  
4. En relació amb l'encreuament del riu Gorgos se n'haurà de modificar, d'acord amb l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta conselleria, així com dur-se a terme amb la supervisió dels servicis tècnics del Parc Natural del Montgó, i se'ls haurà d'avisar amb suficient antelació.  
5. El llit del riu Gorgos presenta risc d'inundació 1 en el PATRICOVA (Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial de Prevenció de Risc d'Inundació) i es considera necessari que s'adopten mesures respecte d'això en la realització de les obres i una vegada acabades estes.  
  
6. El Projecte afecta sòl no urbanitzable, i cal precisar que d'acord amb la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat, de 19 de desembre de 2003, en l'article 74 s'indica que els plans i projectes d'instal·lacions objecte de la regulació del capítol XX, les autoritzacions dels quals siguen competència de la Generalitat Valenciana, prevaldran sobre qualsevol instrument de planificació o ordenació territorial o urbanística. El capítol XX es referix, entre altres instal·lacions, a les xarxes de transport de gas canalitzat amb pressió màxima de disseny igual o superior a 16 bars, que siguen declarades d'utilitat pública. La instal·lació objecte de l'avaluació d'impacte ambiental té una pressió de disseny superior o igual a 16 bars i s'ha sol·licitat la seua declaració d'utilitat pública.  
7. En relació amb els encreuaments de llits i la implantació d'esculleres es considera, fora de l'àmbit del PORN que, si s'engraven les esculleres amb terres, es pot aconseguir una regeneració de la zona a mitjà i llarg termini. Es tracta, en qualsevol cas, d'actuacions molt puntuals i que donen seguretat i estabilitat a la canonada a implantar.   
8. Cal, per a reduir l'impacte sobre el medi: vegetació, fauna, flora i espècies vegetals singulars tant de cultiu com naturals, adoptar mesures addicionals a les establides en la documentació presentada, de manera que s'efectue una supervisió del traçat prèviament a l'execució de l'obra amb la supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria.  
  
9. El traçat afecta nombroses vies pecuàries a Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell, Teulada, Benissa i Calp, i es preveu l'encreuament a cel obert amb protecció de llosa de formigó armat.   
En l'ampliació de la documentació (ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, amb data febrer de 2008) presentada pel promotor es proposen les següents mesures correctores:  
- Garantir, en tot moment, la continuïtat del trànsit ramader, en especial en la fase d'obertura de rasa.  
- En qualsevol moment de la duració de l'obra tot el personal haurà de conéixer l'existència de la via pecuària, i el promotor haurà d'assegurar la integritat superficial de les vies i fomentar un ús cívic com ara:  
  
- No realitzar canvis d'oli o altres labors de manteniment de la maquinària.  
- No s'abandonarà l'oli de maquinària o altres residus perillosos, elèctrodes, etc., en la via pecuària, i s'haurà d'arreplegar un gestor autoritzat per al seu posterior reciclatge.  
- No tirar residus, ni realitzar abocaments de qualsevol naturalesa.  
- No circular amb la maquinària o vehicles de motor sobre estes, en aquelles en millor estat de conservació, etc.  
- No es duran a terme pràctiques que puguen resultar perjudicials, com la neteja de la cubeta de les formigoneres en via pecuària o en els veïns d'esta.  
- Platges o abocadors no es localitzaran en cap cas en les vies pecuàries.  
- En la fase de restitució hauran de quedar restablides al seu estat original per a la seua funció, i quedar en perfecte estat de conservació.  
  
- A les zones de paral·lelisme la rasa es col·locarà.  
10. En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, es presenta estudi sobre l'impacte arqueològic i etnològic, en què s'indica que no hi ha jaciments arqueològics que estiguen afectats directament per la traça i es proposen, no obstant, com a mesures correctores, per la proximitat de jaciments, la realització de sondejos arqueològics al jaciment del Tossal de Cabrera a Benissa, i extremar el control arqueològic amb la presència continuada d'un arqueòleg al pas pel jaciment d'Anjup a Calp, així com la presència d'un arqueòleg que realitze un seguiment en la fase d'obra en tot el gasoducte.  
En el referit informe s'indica, igualment, la proximitat de la traça a determinats elements etnològics, i es proposa com a mesura correctora extremar la precaució durant el trànsit de la maquinària pesada en el procés de la fase d'obra, en els trams pròxims a pous 1 i 2 de Teulada, i pous 1 i 2 a Benissa.   
L'informe de la Conselleria de Cultura, de data 17 d'abril de 2008, remés per fax pel promotor, indica que no són necessàries les mesures correctores respecte al patrimoni arqueològic, a part de la genèrica que, en cas de descobriment en fase d'obres, ho han de comunicar a la Conselleria i suspendre treballs, i respecte al patrimoni etnològic, sí que indica la necessitat d'adopció de mesures correctores per a evitar la seua afecció en fase d'obres. La Conselleria de Cultura assenyala que ha d'incorporar-se tot això a l'estudi d'impacte ambiental i obtindre'n l'informe favorable.  
11. En relació amb les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores), es destaquen les següents:  
- Jalonament durant replantejament de les masses de vegetació natural; s'estimarà perímetre de protecció per a evitar la tala indiscriminada d'individus i possibles danys a vegetació i es desviarà la rasa en l'ample suficient.  
- Prospecció prèvia a l'entrada de maquinària respecte a fauna per especialistes inclosa la possibilitat de salvaguardar llocs d'interés (xicotetes variacions de traçat, calendari d'obres, etc.).  
- Mesures especials en el tram que travessa l'IBA «serres de la Marina».  
- Restes vegetals de desbrossament es trituraran per al seu posterior ús en fase de restauració.  
- Es respectaran els exemplars arboris de gran port, tant d'espècies cultivables com naturals.  
- Ubicació de platges d'arreplega en terrenys cultivats.  
- Limitació de velocitat de vehicles en pista de treball a 20 km/h i reg de pista per a evitar generar pols, quan ho considere oportú la direcció d'obra.  
- Neteja de zones d'ocupació temporal i afectada per les obres de materials a abocador, prèviament a la restitució del terreny.  
- Reposició de servicis afectats: tubs de reg, tanques, murs, etc.  
- Si el contractista no pot trobar cap propietari disposat a quedar-se la terra, haurà d'obtindre els oportuns permisos i autoritzacions per a abocar.  
- Restitució de terrenys agrícoles al seu estat inicial; se separarà i condicionarà la terra vegetal; s'abonaran les collites que s'hagen de perdre per les obres; es mantindran els camins en bon estat, i es repararan desperfectes ocasionats.  
- Descompactació de pista de treball.  
- Reposició de terra vegetal que prèviament ha sigut retirada.  
- Instal·lació de gabions de pedres i esculleres en vessants d'alt risc d'erosió.  
- Revegetació de zones amb vegetació natural afectades.  
- Restauració encreuaments amb cursos hídrics (restauració marges amb esculleres, terra vegetal, revegetació, etc.).  
En l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, de data febrer de 2008, s'establixen mesures correctores respecte al paisatge i a espècies vegetals singulars.  
En relació amb estes es consideren en general adequades i són necessàries, no obstant això, la modificació d'estes en determinats aspectes, així com la introducció d'altres mesures preventives i correctores que permeten una correcta integració de l'obra en el medi i evitar en la mesura que es puga o reduir l'impacte sobre l'entorn.  
Es considera necessari establir com a condicionants al projecte els establits en l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria, i abans reflectits.  
12. En relació amb el Programa de Vigilància Ambiental:  
Respecte al Programa establit en l'estudi es destaca la possibilitat que el promotor nomene un assistent tècnic ambiental, durant el temps d'execució d'obres i de restauració, responsable de l'execució del Programa de Vigilància Ambiental.  
En relació amb el Programa referit cal estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental i de l'ampliació de l'estudi, així com als condicionants que s'establisquen en la present declaració. Es considera igualment necessària la contractació de l'assistent tècnic ambiental proposat pel promotor per al control del Programa de Vigilància Ambiental.  
13. Tenint en compte les característiques dels terrenys afectats i del Projecte (discorre i afecta terrenys agrícoles fonamentalment i la canalització és soterrada) i les mesures correctores que s'implanten, així com l'informe favorable de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta conselleria, es considera que l'impacte del Projecte és en conjunt moderat des del punt de vista ambiental, i és acceptable, no obstant això, s'estima necessari adoptar mesures preventives i correctores addicionals per a millorar-ne la integració del Projecte i reduir o evitar l'impacte en el medi.  
  
Consideracions jurídiques  
El Projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El Projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.  
L'article16 del Decret 131/2007, del Consell, modificat pel Decret 217/2007 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el Projecte de Gasoducte de Transport Secundari Marina Alta Fase II, als termes municipals de Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell, Teulada, Senija, Benissa i Calp (Alacant) el promotor del qual és Endesa Gas Transportista, SL, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que calguen, sempre que es realitze d'acord amb la documentació presentada, així com amb les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, de data gener de 2007, i ampliació de l'estudi de febrer de 2008 (remeses amb dates 27 de setembre de 2007 i 17 de març de 2008, respectivament), i el que establix l'apartat segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
Condicionants per a la realització i funcionament de l'obra:  
1. Es considera que l'execució del Projecte referit ha de quedar condicionada a l'autorització del gasoducte Montesa-Dénia o de qualsevol altre que li donara sentit.  
2. Prèviament a l'execució de l'obra se supervisarà, amb suficient antelació, amb els servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta conselleria, la traça de l'obra per a determinar i establir, si fóra necessari, mesures preventives addicionals respecte a la vegetació, flora i fauna (períodes de limitació d'execució d'obres, exemplars vegetals que no han d'afectar-se, tant de cultiu com naturals, ús de pista restringida, etc.).  
En especial, se supervisarà la parcel·la 4 del polígon 80 a Benissa per a determinar si cal adoptar alguna mesura o no en relació amb les oliveres presents en la parcel·la, depenent del transport d'estes (xicoteta variació de la traça, trasplantament, etc.).  
3. L'encreuament del riu Gorgos (connector ambiental) s'efectuarà seguint les condicions indicades per l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta conselleria en el seu informe, de data 8 d'abril de 2008, que figuren a continuació:  
- Utilització d'una perforació horitzontal (un mínim de 75 metres lineals, prenent com a eix el llit durant l'estiatge del riu Gorgos)  
- En cap cas realitzar l'obertura de noves pistes de treball (inclosos accessos dins del llit en sentit ampli).  
- No utilitzar per a l'estabilització de talussos, en cas de ruptura, d'esculleres ni geotèxtils, utilitzar la terra vegetal pròpia de l'excavació i mantells de fibres naturals.  
- En cap cas està autoritzat abocar, ni depositar restes permanents de cap tipus, en el llit, de manera que les restes provinents de la mateixa obra, s'hauran d'ubicar, encara que siga temporalment, en zones allunyades a l'eix del llit.  
Es durà a terme, amb la supervisió dels servicis tècnics del Parc Natural del Montgó, que hauran de ser avisats amb suficient antelació.  
  
4. S'adoptaran mesures adequades, durant l'execució de les obres i una vegada acabades estes, per a evitar que el risc d'inundació existent al riu Gorgos repercutisca negativament sobre el projecte, i igualment, s'adoptaran mesures per a evitar que el projecte repercutisca negativament sobre el risc d'inundació (ubicació de platges d'arreplega de material, parcs de maquinària, restes d'obres fora de la zona amb risc d'inundació, etc.).  
S'adoptaran igualment este tipus de mesures en l'encreuament de la resta de llits.  
5. S'habilitaran rampes per a facilitar l'eixida de la possible fauna atrapada a les rases.  
6. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra es portaran a abocador legalitzat i, en el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al seu ompliment s'obtindran de pedreres legalitzades.  
En cap cas no s'abandonaran els residus de cap tipus, provinents de les obres, i a més, s'hauran de deixar els passos dels barrancs lliures de qualsevol resta provinent de l'excavació o del desbrossament de la vegetació, de manera que no es produïsquen frens al lliure discórrer de les aigües.  
7. En el cas que per a platges d'arreplega, depòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'ubicaran en parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima amb la supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria, i una vegada finalitzades les obres els terrenys hauran de restaurar-se.  
8. En relació amb la restauració d'aquelles zones amb vegetació natural, s'efectuarà supervisió amb els servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta conselleria, per a determinar si cal efectuar modificacions en les espècies elegides, densitats, característiques dels plançons, etc.   
Les esculleres i gabions de pedres s'engravaran amb terra per a facilitar la regeneració vegetal.  
9. Una vegada acabades les obres, es procedirà a la restauració dels murs de pedra seca afectats per estes.  
10. S'obtindrà l'autorització de l'organisme de conca corresponent en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic, i es respectaran les condicions imposades en l'autorització d'este.  
  
11. Es comptaran amb els permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'implantaran mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en l'esmentada prova, s'haurà de realitzar una bassa de decantació, de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per al seu abocament a llit públic. Els productes químics sobrants es derivaran a gestor autoritzat. En qualsevol cas, prèviament i amb suficient antelació s'informarà la direcció del Parc Natural del Montgó perquè donen el seu vistiplau, per a evitar que tant la captació de l'aigua com el seu abocament ocasione efectes negatius en l'àmbit del PORN.  
12. Manteniment i posada a punt adequada de la maquinària.  
Les reparacions i posada a punt de la maquinària es realitzaran en tallers degudament autoritzats.  
13. Es procedirà al reg de pista de treball ben sovint suficient en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a població. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols hauran d'anar coberts amb lona.  
14. En el desenrotllament de les obres es respectaran els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
15. Es complirà el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació amb les obres en la proximitat de zones naturals. S'efectuaran, en el cas de ser necessari, les correccions o mesures, que pels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria s'estimen necessaris.  
16. En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, prèviament a l'execució de l'obra i amb suficient antelació, haurà d'obtindre's l'informe definitiu favorable de la Conselleria de Cultura, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1989, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'indica en l'informe de la Conselleria de Cultura, de data 17 d'abril de 2008, reflectit en esta declaració, i en cas de ser favorable, es compliran les mesures que en este s'indiquen.  
S'adoptaran mesures per a evitar l'afecció dels següents elements etnològics pròxims al traçat: dos pous a Teulada i dos pous a Benissa reflectits en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental presentat.   
  
L'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres, determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura els fets, a l'efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
17. Respecte a l'afecció a vies pecuàries, es complirà el que establix la legislació de vies pecuàries i s'obtindrà l'autorització d'ocupació davant de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta conselleria, i s'hauran de complir les condicions que esta establisca, a més de les mesures correctores indicades en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, de data febrer de 2008, reflectit en la present declaració.  
18. En relació amb les línies elèctriques de connexió a les posicions de vàlvules, estes se sotmetran a avaluació d'impacte ambiental, en el cas que així es requerisca d'acord amb la legislació d'impacte ambiental.  
19. En relació amb el Programa de Vigilància Ambiental es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, de data gener de 2007 i ampliació de l'estudi de febrer de 2008 (remeses amb dates 27 de setembre de 2007 i 17 de març de 2008, respectivament). Es considera igualment que el promotor contractarà, tal com proposa, assistent tècnic ambiental per al control del Programa de Vigilància Ambiental.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València 13 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 421/2006 AIA.  
Títol: Modificació Puntual núm. 8 del PGOU de Picanya.  
Promotor: Ajuntament de Picanya.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Picanya i CTU.  
Localització: Al costat del poliesportiu municipal al nord del nucli urbà.  
Descripció del Projecte   
1. Objecte de Projecte  
L'objectiu de la present modificació puntual consistix en la reclassificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola, per a ampliar els equipaments locals al costat del poliesportiu municipal.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del Projecte  
La modificació es troba situada al nord del nucli urbà, a la partida el Realenc, i limita, per l'oest, amb l'actual poliesportiu municipal. La superfície inclosa en la proposta és de 5.000 m² que seran destinats als usos permesos per a zones verdes especificats en el PGOU.  
  
Quadre comparatiu de superfícies entre l'ordenació proposada en la modificació puntual i la prevista en el Pla General vigent:  
  
  
3. Alternatives  
4. L'estudi d'alternatives ha considerat diferents ubicacions de la proposta, junt al nucli urbà que queden molt condicionades per la presència de les infraestructures viàries i ferroviàries que vertebren el municipi, i es decanta al final per la solució d'ampliació de l'actual poliesportiu municipal a causa de les condicions i servicis que reunix amb la possibilitat de futures ampliacions d'este.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 13 de desembre de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre l'estudi d'impacte ambiental, l'expedient administratiu i projecte relatiu a la modificació núm. 8 del Pla General d'Ordenació Urbana de Picanya, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante i en el DOCV núm. 5188, de 31 de gener de 2006.  
3. Resum de les al·legacions  
No s'han presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 5 de novembre de 2007, es va sol·licitar, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, i informe referent a la disponibilitat de recursos hídrics.   
En data 26 de novembre de 2007, es rep al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica resposta per part del Servici Territorial d'Ordenació del Territori en què s'adjunta sol·licitud d'informe a la Conselleria de Cultura i Esport, i informe referent als recursos hídrics previstos en la modificació.   
Afeccions legals  
Vies pecuàries  
Hi ha en l'àmbit de l'actuació, al nord d'esta, una via pecuària classificada: assagador de la Florentina, amplària legal 6 m. Esta via pecuària no estarà afectada per l'actuació.  
Patrimoni Cultural.  
Consultat l'inventari de patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport no s'han constatat l'existència de jaciments arqueològics en l'àrea d'estudi.  
No consta en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
Els terrenys on se situa la modificació prevista, estan ocupats en l'actualitat per cultius de cítrics, i és la capacitat d'ús agrari del sòl molt elevada (classe A).   
La zona d'estudi se situa sobre l'aqüífer de la plana de València (nord). Les aigües subterrànies presenten una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana. Quant a les aigües superficials presents al municipi es destaca el barranc de Xiva pertanyent a la conca hidrogràfica de l'Albufera de València. En l'àrea d'estudi hi ha séquies que servixen per al reg dels cultius de la zona.   
La vegetació potencial de la zona ha sigut reemplaçada al llarg dels anys per les explotacions agrícoles. La vegetació actual en la zona està associada principalment als cultius de cítrics, especialment tarongers.  
  
La fauna present es caracteritza per les espècies típiques associades a cultius de regadiu en què es destaca en l'EIA la merla, la mallerenga carbonera i el terrier.   
L'abastiment d'aigua potable d'acord a l'informe tècnic remés per l'Ajuntament de Picanya, procedix de la xarxa metropolitana de València, i és el seu origen superficial, procedent dels rius Xúquer i Túria. L'informe ha estimat la necessitat de recursos hídrics per a la jardineria i fonts en 300 l/dia, la qual cosa suposa un consum mitjà anual de 109,50 metres cúbics.   
Respecte a la depuració de les possibles aigües residuals generades en les instal·lacions previstes, l'EIA afirma que s'evacuaran per mitjà de la xarxa de clavegueram a l'estació depuradora existent al Poliesportiu Municipal.  
La gestió de residus sòlids urbans, d'acord amb el certificat emés pel director de servicis, correspon a la SA Agricultores de la Vega de València.  
Les mesures correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental es dirigixen principalment a eliminar o minimitzar els efectes generats per les obres d'urbanització.   
Pel que fa al Programa de Vigilància Ambiental, este ha inclòs la definició i l'abast d'una sèrie d'indicadors per a verificar l'aplicació i eficàcia de les mesures correctores a executar, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament; no obstant això, no s'ha previst la periodicitat en l'emissió d'informes en el PVA.   
Consideracions jurídiques:  
1. El Projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, i es troba inclòs el Projecte en l'annex I.8.g-3 del Decret 32/2006, que modifica l'annex del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.  
4. L'article 16.2 m), del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte de la Modificació Puntual núm. 8 del PGOU de Picanya, promogut per l'Ajuntament de Picanya, sempre que es realitze d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del Projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. En cas d'afectar les xarxes de reg existents, haurà de garantir-se la seua continuïtat durant les obres, i la seua reposició una vegada finalitzades estes. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres, hauran de restituir-se al seu estat original.  
2. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels sòls agrícoles limítrofs.   
  
3. Haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el supòsit que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 13 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.   
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 115/2005 AIA.  
Títol: Modificació núm. 8 del PGOU.  
Promotor: Ajuntament de Montaverner (València).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: a l'est del nucli urbà de Montaverner, a la partida la Cava, al costa de la variant de l'Olleria a Gandia.  
Descripció del Projecte  
1. Objecte de Projecte  
L'objecte d'esta modificació és dotar el municipi de Montaverner d'un sòl d'ús industrial, que permeta augmentar l'oferta d'este tipus de sòl, ja reblit en el nucli industrial, i crear un parc industrial d'acord amb la demanda existent al municipi.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del Projecte  
El sector objecte de la reclassificació, localitzat a la partida «la Cava», que té una superfície total de 135.133,82 m², és una única unitat d'execució els límits de la qual són:   
- Al nord, la variant de l'Olleria a Gandia.   
- Al sud, la línia ferroviària de Xàtiva a Alcoi.  
- A l'est, la variant de l'Olleria a Gandia  
- A l'oest, el nucli urbà residencial i industrial ja edificat.  
La xarxa viària del sector està configurada per un vial perimetral i per la prolongació dels vials existents del Sector 5, que dóna lloc a quatre illes de grans dimensions.  
L'ús predominant serà l'industrial, per mitjà de desenrotllament de naus industrials aïllades, o adossades, es potenciarà la creació d'un parc empresarial, i s'admetrà l'ús terciari o comercial. Es prohibix l'ús residencial de qualsevol tipus.  
Les zones verdes se situen a la part est del sector que dóna a l'autovia i en límit amb el nucli urbà consolidat residencial, i és l'ús resultant de l'illa limítrofa al sòl urbà residencial, exclusivament dotacional.   
  
L'Ajuntament de Montaverner, tal com assenyala l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EsIA) dedicarà el sòl industrial al desenrotllament d'indústries dedicades a les activitats següents:   
  
- Indústries del vidre  
- Manufactures de plàstics  
- Processos tèxtils  
- Tallers mecànics dedicats a l'activitat del metall  
3. Alternatives  
No s'han presentat alternatives.  
Tramitació administrativa.  
1. Admissió a tràmit  
En data 7 de juliol de 2005, el Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial va remetre document d'homologació, Pla Parcial, EIA i expedient administratiu en què s'incloïen informes, resultat d'informació pública i aprovació provisional, i es va incoar el corresponent expedient administratiu.  
2. Informació pública.   
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-El Mercantil Valenciano, de data 9 de juliol de 2004 i en el DOCV núm. 4819, de 13 d'agost de 2004.  
Durant el període d'exposició pública, un mes, no es va presentar cap al·legació sobre este, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Montaverner, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
3. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 21 de març de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet requeriment de documentació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, en què sol·licitava:  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del Projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
- Informe inicial o definitori en el sentit que resulte, que serà evacuat per l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, de l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos pel Pla Parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, així com de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- Informe relatiu a l'estudi acústic regulat per l'art. 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
- Autorització, atorgada per l'organisme de conca corresponent, per a l'abocament de les aigües pluvials a llit públic.  
- Descripció del sistema de reg previst per a les zones verdes del sector, cabals i la procedència de l'aigua que s'emprarà per al reg.  
  
- Actuacions previstes en el sistema de sanejament i depuració d'Alfarrasí, en què s'hauran de concretar, cabals de disseny, així com any d'entrada en funcionament de les esmentades actuacions.   
- Modificar domini públic ferroviari, de la zona de protecció i límit d'edificació, al que establix el capítol III, limitacions a la propietat, de la Llei 39/2003, de 17 de novembre, del Sector Ferroviari.  
  
En data 18 d'abril de 2006, l'Ajuntament de Montaverner remet, al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, còpia diligenciada de l'estudi acústic.  
En data 9 de juny de 2006, l'Ajuntament de Montaverner remet, al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, la documentació següent:   
  
- Certificat de l'Acord plenari adoptat pel Ple, en sessió celebrada el 19 d'abril de 2006.  
- Plànols 06, 08 i 09, redactats per l'enginyer redactor del Projecte de modificació del PGOU i aprovats pel Pla.  
- Informe de l'enginyer redactor.  
- Informe de viabilitat d'abastiment d'aigua, emés per EGEVASA com a empresa gestora del Servici Municipal d'Aigua Potable a la població de Montaverner.  
- Document de les característiques tècniques de l'EDAR d'Alfarrasí.  
- Còpia de l'escrit de petició de l'informe de la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.   
En data 14 setembre de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet nou requeriment de documentació al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, en què se sol·licitava:  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del Projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
- Informe, inicial o definitori en el sentit que resulte, sobre la suficiència de recursos hídrics.  
S'incorporarà una taula en què s'arreplegue amb detall: els cabals actuals existents per a la població de Montaverner, el seu origen i quin és el cabal que demanda el nou sector industrial.  
- Vist que l'EDAR d'Alfarrasí presenta excedent de cabal, per tal de no sobresaturar encara més esta instal·lació, es proposa l'abocament de les aigües pluvials a llit públic.  
- Informe de l'entitat de sanejament EPSAR, en què es concrete la situació real de l'EDAR d'Alfarrasí, així com les obres previstes, any d'entrada en funcionament.  
- Informe de la unitat de vies pecuàries del Servici de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València sobre l'afecció al domini públic de les vies pecuàries que travessen el sector.  
En data 13 de novembre de 2006, l'Ajuntament de Montaverner va remetre, al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, els documents següents:  
- Informe EPSAR.  
- Documentació acreditativa de la nova concessió d'aigües de l'Ajuntament de Montaverner.  
En data 22 de març de 2007, l'Ajuntament de Montaverner va remetre, al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fotocòpia confrontada de l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
En data 8 de maig de 2007, el Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València va remetre informe emés per l'Administració d'Infraestructures Ferroviàries.  
En data 15 maig de 2007, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre nou requeriment de documentació al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, en què sol·licitava:  
  
- Informe, inicial o definitori en el sentit que resulte, que serà evacuat per l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, de l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos pel Pla Parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, així com de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- L'esmentat informe es complementarà amb documentació, subscrita per tècnic competent, que incloga: origen i la qualitat de l'aigua amb la qual s'atén la demanda existent i amb la qual caldrà ajustar-se la nova demanda generada, així com un quadre resum en què s'indique el volum d'aigua necessari, tant per als usos existents com per als previstos.  
- Informe de la unitat de vies pecuàries.  
En data 17 maig de 2007, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre nou requeriment de documentació al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, en què sol·licitava:  
  
- Informe emés per ADIF de no-afecció al domini públic ferroviari, de conformitat amb la Llei 39/2003, de 17 de novembre, del Sector Ferroviari i Reglament de Desplegament (RD 2387/2004, de 30 de desembre).  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica corresponent a la no-afecció al domini públic hidràulic del barranc el Barrancó.  
En data 15 de maig de 2007, es rep al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental escrit del Sr. Alfredo Marcos Martín, en què sol·licitava la no-afecció al domini públic de la via pecuària que travessa el sector.  
  
En data 25 juny de 2007, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental en què remetia escrit al Sr. Alfredo Marcos Martín, en què indicava que els tècnics competents en matèria de vies pecuàries, és la Unitat de Vies Pecuàries dels Servicis Territorials, per tant és a qui han de dirigir la consulta per a sol·licitar l'informe relatiu a la no-afecció al domini públic de la via pecuària que travessa el sector. Per tant, novament, es requerix:  
- Informe de la Unitat de Vies Pecuàries.  
En data 31 d'octubre de 2007, el Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València va remetre el plànol núm. 7 d'ordenació i el quadre de superfícies.  
En data 9 maig de 2008, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre nou requeriment de documentació al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, en què sol·licitava:  
  
- Documentació, subscrita per tècnic competent, que incloga i aclarisca: origen i la qualitat de l'aigua amb la qual s'atén la demanda existent i amb la qual caldrà ajustar-se a la nova demanda generada, així com un quadre resum en què s'indique el volum d'aigua necessari, tant per als usos existents com per als previstos.  
- Informe, inicial o definitori en el sentit que resulte, que serà evacuat per l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada relatiu als aspectes següents:  
Afecció de l'actuació al DPH o a les seues zones de servitud i de policia.  
Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
Disponibilitat dels recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació informada.   
- Informe emés per ADIF de no-afecció al domini públic ferroviari, de conformitat amb la Llei 39/2003, de 17 de novembre, del Sector Ferroviari i Reglament de Desplegament (RD 2387/2004, de 30 de desembre).  
En data 28 de maig de 2008, es rep al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, la següent documentació, remesa per l'Ajuntament de Montaverner:  
- Còpia de l'informe evacuat per l'organisme de conca competent, la CHX.  
- Còpia de l'Informe emés per ADIF de no-afecció al domini públic ferroviari.  
Informes sectorials  
Durant la tramitació de l'expedient es va sol·licitar informe als següents servicis dependents d'esta Conselleria:  
- Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
- Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental que s'han rebut els següents :  
  
1. Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric relatiu a l'estudi acústic de la modificació núm. 8 del PGOU de Montaverner, de 6 de setembre de 2006, s'informa el següent:  
No es considera necessari presentar una proposta de mesures correctores acústiques que protegisquen el sector en estudi, dels diferents focus sonors localitzats en el seu exterior, ja que es reben nivells inferiors als màxims permesos al seu interior.  
Igualment, s'ha pogut comprovar que els nivells de recepció en la zona residencial, generats per l'activitat a realitzar en el sector SI-8, estaran molt per davall dels màxims permesos, i no caldrà tampoc, en este cas, plantejar mesures correctores.  
Atés que l'estimació del soroll transmés a la zona residencial s'ha realitzat a partir dels nivells màxims permesos segons la legislació vigent, cal dir, que una proposta de solucions que reduïsca la generació o propagació del so, haurà de realitzar-se, en cas necessari, a partir dels mesuraments realitzades in situ a la zona en estudi, una vegada implantades estes, ja que poguera donar-se el cas que els nivells generats estigueren per davall dels màxims establits o al contrari foren superiors per motius desconeguts a la data de realització d'este estudi.  
  
Així mateix, s'efectuen les observacions següents:  
En l'estudi presentat s'indica que les activitats a realitzar en el sector SI-8, funcionaran en període diürn. Si hi ha alguna activitat industrial o terciària que funcionara durant el període nocturn, s'hauran d'incloure mesures de nivell de soroll existent durant este, així com l'estimació del soroll que es transmetria a la zona residencial.  
  
Únicament, es presenten els resultats de les mesures realitzades en 10 punts. A partir d'estos valors, es podria elaborar el mapa de nivells de soroll existent en el sector d'estudi.  
En l'estimació del soroll que transmetrà el sector SI-8, tan sols s'avalua el soroll que es rebrà a la zona residencial. No s'han tingut en compte la resta de zones adjacents, on poden existir possibles receptors.  
2. Informe del Servici de Gestió Forestal, d'11 de juny de 2008, en el qual s'informa:  
Amb data 16 d'abril de 2008, té entrada en l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, consulta de l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental relativa a l'expedient núm. 115/05-AIA, d'avaluació d'impacte ambiental corresponent al Projecte de Modificació núm. 8 del Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Montaverner (València). En esta consulta s'indica que, en data 26 de juny de 2000, la directora general de Planificació i Gestió del Medi va resoldre estimar favorable, només als efectes ambientals, el Projecte sobre homologació modificativa núm. 2 del PGOU del municipi de Montaverner, sempre que s'observaren uns condicionants a l'hora d'aprovar definitivament i desenrotllar l'actuació.  
El condicionant número 1 dels esmentats anteriorment indica que la via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia, de 37, 61 m haurà de respectar-se com a tal en tot el seu desenrotllament, a través del sòl urbanitzable, i que correspon la seua classificació a la de sòl no urbanitzable d'especial protecció i quedarà subjecta al que disposa la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries. Les actuacions ja realitzades sobre l'àmbit d'este domini públic, en el cas que n'hi haja, hauran bé de rectificar-se, bé d'adoptar una franja paral·lela l'amplària de la qual es corresponga amb la mencionada al nord del vial perimetral que tanca el sòl urbanitzable ja desenrotllat, amb un acabat superficial no asfaltat que permeta l'execució dels usos principals i compatibles que establix la mencionada legislació, a més d'una integració coherent amb la resta de sòl circumdant».   
En data 20 de juliol de 2001, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi emet un informe sobre la documentació presentada amb motiu de la DIA en què considera favorable la proposta de creació d'un passeig central de 20 m d'amplària, limitat per dos vials de 5 m, un a cada costat d'aquell, més dos franges d'ús indefinit d'1 i 1,5 m, respectivament, amb un total de 35 m de secció amb què s'entén resolt el condicionant número 1.   
Segons s'indica en la mateixa nota interna de l'Àrea d'Avaluació Ambiental, en visita de camp realitzada, en data 17 de maig de 2007, s'observa que el tractament que s'ha donat al tram de via pecuària que discorre pel sector pertanyent a la modificació núm. 2 no respon a l'establida en informe, de data 20 de juliol de 2001, per la qual cosa s'entén que presumptament s'està incomplint este informe, així com el condicionant núm. 1 de la DIA, de data 26 de juny de 2000.   
  
El sector que comprén la modificació núm. 8 és continu al plantejat en la modificació núm. 2 i, per tant, el tram de via pecuària del sector, objecte d'estudi, és prolongació de l'anterior i, per tant, s'entén que esta ha de rebre el mateix tractament que el tram que discorre pel sector núm. 2.  
Amb data 13 de setembre de 2007, la Unitat de Vies Pecuàries de la Direcció Territorial de València va emetre un informe desfavorable a la modificació núm. 8 del PGOU de Montaverner (València) per no respectar en el document presentat l'amplària de la via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia, classificada al terme municipal de Montaverner per l'Orde Ministerial, de 17 de gener de 1977, amb 37,61 m d'amplària legal i necessària. A més, la superfície de la via pecuària afectada pel planejament era computada als efectes del compliment d'estàndards urbanístics, la qual cosa és incompatible amb el seu caràcter de domini públic, establit per la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.   
Posteriorment, l'interessat presenta nova documentació consistent en el plànol núm. 7 «Plànol d'Alineacions i Rasants» i en un quadre de superfícies, datats en 20 de setembre de 2007, en què apareix grafiada la via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia, amb tota la seua amplària legal i es constata que la superfície de la via pecuària s'ha descomptat de la superfície computable, als efectes del compliment dels estàndards urbanístics, d'acord amb el seu caràcter de domini públic.  
  
Esmenats els errors, un tècnic de la Unitat de Vies Pecuàries, de la Direcció Territorial de València, va emetre un informe favorable a l'instrument de planejament proposat, pel que fa a vies pecuàries, condicionat al fet que el tractament que se'ls done a les vies pecuàries garantisca el trànsit ramader i els usos compatibles i complementaris, previstos per la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, i no es consideren acceptables els asfaltats, excepte en els encreuaments amb altres infraestructures viàries asfaltades, a més de l'obligació de senyalitzar el tram de via pecuària afectat.  
Com a resposta a la nota interna de l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un tècnic de la Direcció Territorial de València va remetre informe via fax, en relació amb l'expedient 115/085-AIA d'avaluació d'impacte ambiental, relatiu a la modificació núm. 8 del PGOU de Montaverner (València), en què indica que compartix el criteri expressat pel cap de l'àrea esmentada, i que la via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia ha de rebre el mateix tractament que en el sector afectat per la modificació núm. 2, i fa menció que l'informe del mateix tècnic, de data 27 de novembre, es va realitzar basant-se en una ordenació concreta expressada en el Plànol d'Ordenacions i Rasants, datat al setembre de 2007, en què el tractament de la via pecuària dins del sector afectat per la modificació núm. 2 era totalment diferent del que es descriu en la DIA, fet desconegut pel tècnic.  
A la vista de tota la documentació aportada, este tècnic considera que és de compliment obligatori el condicionat número 1, de la Resolució de 26 de juny de 2000, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi en què va estimar favorable, només als efectes ambientals, el Projecte sobre Homologació Modificativa núm. 2 del PGOU del municipi de Montaverner, sempre que s'observaren uns condicionants a l'hora d'aprovar definitivament i desenrotllar l'actuació i amb allò que s'ha indicat en l'informe, de data 20 de juliol de 2001, de la DG de Planificació i Gestió del Medi, sobre la documentació presentada amb motiu de la DIA, i considera favorable la proposta de creació d'un passeig central de 20 m d'amplària, limitat per dos vials de 5 m un a cada costat d'aquell, més dos franges d'ús indefinit d'1 i 1,5 m, respectivament, amb un total de 35 m de secció amb el qual s'entén resolt el condicionant número 1.   
A més, ratifica l'opinió del tècnic de la Direcció Territorial de València, quant al tractament de la via pecuària afectada per la modificació núm. 8 del PGOU del municipi de Montaverner (València), que ha de ser el mateix que el que hauria d'haver-se dut a terme en la modificació núm. 2, ja que es tracta d'un tram de la mateixa via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia, prolongació de l'afectat per la modificació núm. 2, i és esta la forma de garantir la seua continuïtat.  
Tenint en compte que, segons la informació aportada per l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental, no s'ha dut a terme en la via pecuària el tractament indicat per a la modificació núm. 2, s'informa desfavorablement qualsevol actuació que implique la via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia, en la modificació núm. 8, mentres que no es complisca el condicionant de la DIA de la modificació núm. 2, i amb allò que s'ha indicat en l'informe, de data de 20 de juliol de 2001, de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi sobre la documentació presentada amb motiu de l'esmentada DIA.  
En l'expedient s'inclouen els següents informes rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
1. Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Alfarrasí per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla Parcial Sector 8 del Pla General d'Ordenació Urbana del Municipi de Montaverner, de 18 de gener de 2005, de què s'extrau textualment:  
  
- L'EDAR d'Alfarrasí dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 2.695 m³/dia. Actualment accedixen durant tot l'any a cabals superiors als de disseny.  
- Hi ha actuacions previstes en el II Pla director de Sanejament en el sistema de sanejament i depuració d'Alfarrasí.  
- Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 179 m³/dia.  
Pel que s'indica anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals que genere i sol·licitarà en un futur la connexió a un sistema públic, esta entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Alfarrasí de les aigües residuals generades pel desenrotllament del Pla Parcial Sector 8 del sòl industrial a Montaverner, sempre que es complisquen, entre altres, els següents condicionants:  
En qualsevol cas, l'abocament haurà de complir els límits d'abocament establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament.  
Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries, per tal d'adequar-la al tractament del nou cabal generat.  
2. Informe de capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Montaverner per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la modificació núm. 8 del Pla General d'Ordenació Urbana del Municipi de Montaverner, de 27 de setembre de 2006, de què s'extrau textualment:  
- Està prevista per al període 2006-2008 la realització d'obres en el sistema de la conca alta del riu Albaida. No obstant això, l'esmentada previsió pot estar afectada per l'execució d'altres actuacions que es consideren prioritàries en funció de les necessitats de cada moment.  
  
- Atés que el desenrotllament dels sectors de sòl urbanitzable que s'aproven, en el seu moment, requerixen, així mateix, un període d'execució fins a la seua efectiva connexió al sistema públic de depuració, des d'esta entitat pública i en col·laboració amb l'agent urbanitzador i la corporació local es promouran les condicions per a coordinar ambdós programacions, als efectes de donar tractament a les aigües generades per l'actuació.  
3. Informe de l'Empresa General Valenciana de l'Aigua, SA (EGEVASA), com a empresa gestora del Servici d'Aigua Potable a la població de Montaverner, d'11 de febrer de 2005, en què s'informa que:  
A petició de l'Ajuntament de Montaverner, amb referència a l'escrit rebut, en relació amb l'expedient de modificació núm. 8 del Pla General d'este municipi:  
- L'actual infraestructura hidràulica del sistema d'abastiment d'aigua potable de Montaverner té capacitat suficient per a garantir el cabal necessari.  
4. Informe de l'Empresa General Valenciana de l'Aigua, SA (EGEVASA), com a empresa gestora del Servici d'Aigua Potable a la població de Montaverner, de 30 de març de 2006, en què informa:  
Que a petició de l'Ajuntament de Montaverner, amb referència a l'escrit rebut, en relació amb l'expedient de modificació núm. 8 del Pla General d'este municipi, EGEVASA va emetre un informe favorable de capacitat i suficiència de la xarxa d'abastiment d'aigua.  
Que este informe és favorable, atés que amb la modificació núm. 8 del Pla General Sector Industrial es produïx una modificació de l'ús del sòl, sense que això comporte un augment de la capacitat de subministrament d'aigua potable a la població.  
Per la qual cosa, l'actual sistema d'extracció d'aigua potable de Montaverner no estarà afectat i comptarà amb l'adequada capacitat i suficiència de la xarxa d'abastiment d'aigua potable.  
«Informe de viabilitat d'abastiment al sector industrial núm. 8 del municipi de Montaverner (València)», de què s'extrau textualment el següent:  
Justificació de la suficiència d'aigua potable  
Actualment la zona d'actuació es correspon amb una xarxa privada denominada Pla II, que s'abastix des de la xarxa de distribució municipal del polígon industrial, a través d'un comptador sectorial.  
Durant l'exercici de 2005, la dita xarxa va consumir un total de 45.510 m³ anuals.  
Amb el desenrotllament i consolidació del sector industrial núm. 8 desapareix l'abastiment d'aigua municipal al Pla 2 i comptarà amb l'esmentada dotació per a poder abastir el nou sector industrial.  
Actualment, el polígon industrial de Montaverner consumix un total de 45.149 m³ anuals, per la qual cosa per a l'ampliació del Sector 8 es preveu una dotació anual de 15.000 m³ (aproximadament una tercera part), i és clarament suficient amb els 45.510 m³ que es deixaran de consumir en la població.  
Conclusions  
Atesa la situació actual de l'abastiment d'aigua potable a Montaverner i el canvi d'ús de sòl que suposaria la modificació núm. 8 del Pla General d'este municipi, la demanda prevista per al nou sector és inferior a la subministrada actualment a la xarxa privada Pla II, que desapareixeria amb la consolidació i el desenrotllament de l'ampliació del polígon industrial, per la qual cosa esta és viable, ja que el municipi de Montaverner té la capacitat i suficiència per al seu abastiment hidràulic.  
5. Informe de la mercantil Reciclados Integrales, SA, empresa adjudicatària del Pla de Minimització de Residus de la Vall d'Albaida, d'11 de maig de 2005, de què s'extrau textualment:  
Que el Sr. Luis Unanue Arrizabalaga, en qualitat de gerent de la mercantil Reciclados Integrales, SA, Certifica:  
- Que el Pla de Minimització de Residus comprén l'arreplegada de fems de tots els municipis de la Vall d'Albaida, entre els quals s'inclou Montaverner.  
- Que amb l'actual infraestructura i dotacions que disposa Reciclados Integrales, SA, és capaç de satisfer la demanda que genere el desenrotllament i ocupació del sector 8, d'ús industrial, relatiu a la modificació núm. 8 del Pla General del municipi de Montaverner.  
6. Informe patrimonial emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus sobre la conformitat del Projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, de 7 de març de 2007, en què se substancia l'informe vinculant, legalment previst en els termes següents:  
  
La documentació presentada correspon a un estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat, no hi ha cap constància de l'existència de cap element arquitectònic declarat bé d'interés cultural o formalitzat com a bé de rellevància local que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica ha detectat la presència de materials arqueològics en la quasi totalitat de la superfície prospectada. Es tracta de materials amb una àmplia cronologia, des del neolític fins a l'època romana, encara que es detecten materials d'altres cronologies. La prospecció superficial no pot aportar més dades que la presència d'estos elements mobles, fora del seu context original.  
En la documentació presentada (avaluació i estudi d'impacte ambiental) es comprova que han sigut incorporades la totalitat de les mesures correctores proposades en l'informe previ de la prospecció. Les quals consistiran en l'execució de sondejos per a comprovar la presència d'estructures arqueològiques en el subsòl, i serà possible, en compliment de l'art. 62 de la Llei 4/1998, d'11 juny, del Patrimoni Cultural Valencià, que la Conselleria de Cultura, de resoltes dels resultats d'estos sondejos, determine les condicions a la construcció i, fins i tot, modificacions d'esta. De la mateixa manera, s'establixen mesures correctores per a confirmar la possible presència de restes etnològiques d'una antiga nevera en la Z4.  
Per tant, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics s'emet un informe favorable, als efectes patrimonials, previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, el modificat de l'estudi d'impacte ambiental del Sector número 8 del sòl urbanitzable del PGOU de Montaverner, redactat pel Sr. J. Vicente Sánchez Cabrera i el Sr. Alfredo Marcos Marín a l'octubre de 2006.  
El present informe es contrau a l'EsIA en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat.  
  
7. Informe de l'administrador d'Infraestructures Ferroviàries (ADIF), de 12 de desembre de 2007, en què es manifesta que no s'observa cap afecció al domini públic ferroviari.  
8. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 15 de maig, en el qual s'emet un informe favorable respecte als aspectes següents:  
- Afecció de l'actuació al DPH o a les seues zones de servitud i de policia.  
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
- Disponibilitat dels recursos hídrics suficients per atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació informada.  
  
S'advertix que este informe no pressuposa cap autorització administrativa per a realitzar obres.  
Afeccions legals   
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, així com a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
  
2. Barrancs. El límit est del sector coincidix amb el barranc del Barrancó, per la qual cosa sol·licita l'informe relatiu a l'afecció de l'actuació al DPH o a les seues zones de servitud i de policia de la confederació hidrogràfica corresponent, d'acord amb l'article 19.2 de la LOTPP i l'art. 41 del ROGTU. Segons este informe no hi ha cap afecció, però es recorda que, qualsevol actuació prevista en la zona de policia, queda supeditada a l'obtenció administrativa per part de l'organisme de conca. Així mateix, s'establix que este informe no pressuposa cap autorització administrativa per a realitzar obres.  
3. Vies pecuàries. El sector d'estudi és travessat transversalment per l'assagador d'Ontinyent a Gandia, d'amplària legal 37,61 m, aprovat per mitjà de l'Orde 17 de gener de 1977, pel qual s'aprova la classificació de les vies pecuàries existents al terme municipal de Montaverner, província de València.  
En la documentació existent en este servici, s'ha comprovat que en la declaració d'impacte ambiental relativa al sector limítrof, SI-5, s'establia el tractament que l'esmentada via havia de rebre: «consistent en un pas central i dos vials de 5 m de seccions laterals -amb una amplària total majoritària de 35 m-». Tractament que s'haurà d'aplicar per a garantir la seua continuïtat, igualment, al tram que discorre pel sector d'estudi, per tractar-se de la mateixa via pecuària.   
L'EsIA no presenta cap documentació respecte d'això i el tractament que es dóna a la dita via, en la documentació tècnica presentada «Plànol 07 Plànol d'Alineacions i Rasants de data setembre 2007» és la d'un viari central de 8 metres d'amplària, amb 2 metres de vorera i una reculada de la línia d'edificació que s'ajusta a l'ample legal de 37,61 m, la qual cosa no s'adapta al tractament establit per al sector limítrof en la DIA del sector limítrof.  
En visita de camp realitzada, en data 17 de maig de 2007, s'observa que al tram de via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia, que discorre pel Sector SI-5 limítrof i que disposa de DIA, no se li ha donat el tractament que s'establia en el condicionant número 1 de dita DIA, per la qual cosa se sol·licita informe al Servici de Gestió Forestal, el qual informa desfavorablement.  
4. Jaciments arqueològics. L'EsIA estudiat és el d'octubre de 2006, corresponent al text refós amb informe arqueològic en què s'arrepleguen els resultats de la prospecció arqueològica realitzada entre el 9 i 12 de maig, en què es van detectar restes materials, i s'establixen el seguiment arqueològic de les obres i la realització de sondejos els resultats dels quals determinaran l'aplicació de les corresponents mesures protectores.  
S'ha detectat, així mateix, l'existència d'una afecció etnològica, la Nevera. Es tracta d'un pou de neu preindustrial.  
Durant el procés d'avaluació es va presentar l'informe d'afecció de patrimoni, per mitjà del qual queda garantida la no-afecció al Patrimoni Cultural Valencià, sempre que es complisca allò que s'ha establit en este informe.  
5. Carreteres. El sector està limitat per la N-340 al sud-est i per la CV-60 al nord, per la qual cosa s'hauran de respectar les zones d'afecció establides per la legislació vigent corresponent. Així mateix, s'hauria de sol·licitar informes respecte d'això, tant al Ministeri de Foment com a la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
6. Ferrocarrils. El sector limita amb la línia de ferrocarril Xàtiva-Alcoi, i s'hauran de respectar les corresponents zones d'afecció establides per la llei sectorial vigent, per a la qual cosa s'haurà de sol·licitar informe a l'Administració d'Infraestructures Ferroviàries.  
En data 28 de maig de 2008, es rep informe d'ADIF, en què es manifesta que no hi ha cap afecció al domini públic ferroviari, de conformitat amb la Llei 39/2003, de 17 de novembre, del Sector Ferroviari i Reglament de desplegament (RD 2387/2004, de 30 de desembre).  
  
Consideracions ambientals  
A priori, s'observa que el Sector no afecta cap figura ambiental de rellevància, així com no produirà cap tipus d'impacte important sobre el medi ambient, ja que:  
El sector d'estudi presenta una capacitat agrícola moderada, ocupada en l'actualitat per cultius de vinyes, ametlers, oliveres i en menor escala, arbres fruiters d'os, tots estos de secà. La resta queda compost per plataforma sense vegetació i amb vessants de flora i vegetació pròpia dels cultius antropitzats. Per tant, el desenrotllament del sector proposat no suposaria, respecte d'això, un impacte ambiental rellevant.  
  
El sector presenta una vulnerabilitat d'aqüífers baixa, per tant, el seu grau de protecció per a les aigües subterrànies tenen vocació d'acollida preferent per als usos industrials, sempre que garantisquen la innocuïtat de les seues activitats, per mitjà de les mesures correctores d'impermeabilització, tractament i control d'abocaments. Per tant, l'ús industrial seria admissible.  
La vegetació i la flora existent en el Sector queden constituïdes per espècies típiques de cultius antropitzats, per la qual cosa el desenrotllament del Sector produirà un impacte lleu i reversible sobre estos.  
Respecte a l'abastiment d'aigua potable, este queda garantit per l'informe de la CHJ per a una demanda anual de 15.000 m³.  
La depuració de les aigües residuals es durà a terme per mitjà de connexió a la xarxa de sanejament la viabilitat de la qual queda garantida per l'EPSAR, per a un cabal de 179 m³/dia, sempre que es completen les obres previstes en el II Pla director de Sanejament per a la depuradora d'Alfarrasí.  
No obstant això, el tractament que es dóna a la via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia, no és ambientalment adequat, per la qual cosa no es considera acceptable, ja que, en tractar-se d'una continuació que discorre pel sector limítrof, hauria d'haver-se optat pel tractament que es va donar a esta, després de la seua avaluació ambiental, i és el següent: «un pas central i dos vials de 5 m de seccions laterals -amb una amplària total majoritària de 35 m-».  
Vist que no s'adapta a este tractament, el qual va ser el resultat d'un procediment d'avaluació ambiental previ, i que el Servici de Gestió Forestal ratifica l'esmentat tractament, no es considera adient seguir amb el procediment d'avaluació ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El Projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme, tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Analitzada la documentació presentada, vistos els informes presentats pels distints servicis, establides les afeccions legals, així com les consideracions ambientals i realitzada visita de camp, s'informa com a no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de modificació núm. 8 del municipi de Montaverner (València), ja que:  
  
1. El tractament que es dóna a la via pecuària assagador d'Ontinyent a Gandia no garantix la continuïtat del tractament proposat per al tram anterior i sobre el qual ja es va pronunciar esta direcció general, per mitjà de la incorporació del condicionant número 1, de la declaració d'impacte ambiental, de data 26 de juny de 2000.   
Tractament que des d'un punt de vista ambiental es considera més adequat, ja que presenta més garanties per a evitar possibles ocupacions per part de les indústries adjacents (vehicles, arreplegues, tanques de tancaments...) i per tant, garantir millor el trànsit ramader, ni els usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/1995 en els seus articles 16 i 17.  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 16 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6805, del 27-06-2012 (2012/6195)

RESOLUCIÓN de 20 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Torrevieja, Jávea, Benitachell, Teulada, Senija, Benissa, Calpe, Picanya y Montaverner. Expediente número 227/2002 AIA y otros.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6805

Fecha DOGV
:   27-06-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6195

CVE


Fecha del documento
:   20-04-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Jávea](javascript:void(0))
    * [Benitachell](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [Senija](javascript:void(0))
    * [Picanya](javascript:void(0))
    * [Benissa](javascript:void(0))
    * [Calp](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [Montaverner](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Torrevieja, Jávea, Benitachell, Teulada, Senija, Benissa, Calpe, Picanya y Montaverner. Expediente número 227/2002 AIA y otros. [2012/6195]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 227/2002 AIA, 196/2007 AIA, 421/2006 AIA, 115/2005 AIA.  
  
Valencia, 20 de abril de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 227/2002 AIA.  
Título: Homologación Modificativa del Plan Parcial Sector «La Hoya».  
Promotor: Ayuntamiento de Torrevieja.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Torrevieja y CTU.  
Localización: Torrevieja (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto.  
El objeto de la Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector «La Hoya», es la redelimitación de un sector de suelo urbanizable no programado del PGOU de Torrevieja, ampliando su superficie mediante la reclasificación de suelo no urbanizable común. También se incluye dentro del sector un tramo de suelo no urbanizable protegido, por donde discurre la tubería de abastecimiento de agua de la Mancomunidad de Canales del Taibilla. El plan parcial define la ordenación pormenorizada del nuevo sector, en el que se define como uso fundamental el residencial. El sector se desarrollará a través de una única unidad de ejecución.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El instrumento de planeamiento vigente en el municipio es el Texto Refundido del Plan General de Torrevieja, que cuenta con aprobación definitiva de fecha 12 de junio de 2000.  
El Sector «La Hoya» comprende, dentro de un único sector, tres clases de suelo:  
- Suelo urbanizable no programado, del PGOU de Torrevieja. Se desarrolla en sendas bandas, la primera en paralelo a la N-332 (antiguo sector 20) y la segunda en paralelo al perímetro de contacto con el parque natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja (antiguo sector 21).  
- Suelo no urbanizable calificado por el PG como de uso normal.  
- Suelo no urbanizable calificado por el PG como de protección especial. Se refiere a la franja de suelo por donde discurre la tubería de abastecimiento de agua de la Mancomunidad de canales del Taibilla.  
De este modo, el nuevo sector de suelo urbanizable, con una superficie de 1.843.234 m2, se emplaza en el espacio delimitado por:   
Norte:   
- Perímetro de protección del parque natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja.  
- Urbanización «El Chaparral».  
Sur:   
- Sectores 11-A y 11-B (suelo urbanizable).  
Este:   
- Sector 25 (Suelo Urbanizable).  
- Carretera N-332.  
Oeste:   
- Urbanización «El Chaparral».  
- Carretera CV-90.  
El sector se conecta con la CV-90 a través de sendas glorietas. La primera de ellas, de nuevo trazado, quedará situada al noroeste del sector. La segunda es una glorieta existente y se encuentra en el extremo suroeste del sector. También se puede acceder al sector desde la N-332 a través del puente próximo al campo de fútbol y el puente que da acceso al Hospital «San Jaime». El acceso al sector desde la avda. de las Cortes Valencianas se resuelve a través de una rotonda de nuevo trazado situada al este del ámbito de la actuación.  
Se ha redactado un proyecto denominado «Proyecto de mejora de los accesos al Plan Parcial La Hoya desde la N-332 entre el P.K. + 59.500 y el P.K. + 61.500 en la variante de Torrevieja», que se acompaña al proyecto de urbanización como anexo, y cuya ejecución corre a cargo del sector. Dicho proyecto incluye dos pasarelas peatonales sobre la N-332.  
El sector se ordena siguiendo una trama básicamente ortogonal. El área terciaria comercial se dispone en paralelo a la CV-90, situada al oeste del sector. Las zonas verdes se localizan en el borde norte de la actuación, en el perímetro de protección del parque natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja, entendiéndose como prolongación de dicho espacio natural.  
También se incluye en el plan parcial la ejecución de un auditorio-conservatorio municipal. La superficie ocupada en planta por la edificación es de 7.819,14 m², siendo la superficie de la parcela de 17.518,32 m².  
El edificio consta de auditorio principal (sala sinfónica), con una capacidad para 1.452 espectadores, sala de cámara, con aforo para 384 espectadores, conservatorio superior de música, diseñado para 240 alumnos, y zonas de administración, servicio e instalaciones.  
Datos del Sector:  
Superficies:  
Superficie bruta total: 1.843.234 m²s.  
ZV red primaria: 120.097 m²s.  
Suelo no urbanizable (Canal Taibilla): 9.000 m²s.  
Aprovechamiento: 1.714.137 m²s.  
Edificabilidad bruta máxima: 583.407 m²t.  
Coeficiente de edificabilidad: 0,34035 m²t/m²s.  
Aprovechamiento tipo: 0,318066 m²t/m²s.  
Nº máximo de viviendas: 7.490 viv.  
3. Alternativas.  
El estudio de impacto ambiental presentado plantea dos soluciones como únicas alternativas viables:  
- La no actuación. La permanencia del suelo con su actual uso.  
- El planeamiento parcial propuesto, que supone el enlace con la dinámica de desarrollo turístico-residencial del municipio de Torrevieja, considerado como la base económica de la población.  
El estudio no contempla la valoración de posibles alternativas de localización, argumentando que se trata de un proyecto de modificación de planeamiento con un fin concreto en el que entran en juego muchos factores que determinan su ubicación concreta, y, en especial, el tema de la propiedad, de capacidad y oportunidad de desarrollo, de expectativas económicas, etc. Por ello, la valoración de alternativas va más dirigida a las posibles alternativas de ordenación dentro del suelo seleccionado para el desarrollo de este proyecto.  
Tramitación administrativa.  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 22 de abril de 2002, el Ayuntamiento de Torrevieja remitió una copia del estudio de impacto ambiental redactado con motivo de la homologación modificativa del Plan Parcial del Sector «La Hoya» del PGOU de Torrevieja, a los efectos de que se emita la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
En fecha 30 de abril de 2002, se solicitó al Ayuntamiento de Torrevieja, una copia de la documentación técnica del proyecto, el certificado de aprobación provisional y el resultado de la información pública, incluyendo copia de las alegaciones presentadas, en su caso, con el objeto de completar la documentación mínima necesaria para incoar el expediente de evaluación de impacto ambiental del citado proyecto.  
En fecha 12 de junio de 2002, el Ayuntamiento de Torrevieja remitió al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental una copia del plan parcial, expediente de homologación, certificado del resultado de la información pública y acta de protocolización presentada por D. Miguel A. Pascual Pomares, con fecha 10 de diciembre de 2001 y número de registro de entrada 55.598, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 6 de agosto de 2002, se solicitó nuevamente al Ayuntamiento de Torrevieja, certificado de aprobación provisional del proyecto.  
En fecha 27 de enero de 2003, el Ayuntamiento de Torrevieja remitió el certificado del acuerdo de aprobación provisional requerido en fecha 6 de agosto de 2002.  
2. Información pública.  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según los anuncios publicados en el diario La Verdad, de fecha 24 de octubre de 2001, y en el DOCV nº 4119, de 2 de noviembre de 2001.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones ni alternativas técnicas, según consta en certificado emitido por el Ayuntamiento de Torrevieja.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria.  
En fecha 2 de agosto de 2002, se solicitó informe al Servicio de Planificación y Ordenación Sostenible del Medio de la antigua Conselleria de Medio Ambiente acerca de la viabilidad del proyecto presentado, ya que afecta al perímetro de protección del parque natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja.  
En fecha 4 de marzo de 2005, visto el informe técnico emitido sobre la afección al ámbito territorial del proyecto de las medidas cautelares previstas en el PORN del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante, se solicita al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Alicante un informe acerca del estado del expediente en ese servicio en relación con la aprobación definitiva del citado proyecto, con el fin de resolver el expediente en el sentido que proceda.  
En fecha 6 de septiembre de 2005, se reitera la anterior solicitud de información sobre el estado del expediente.  
En fecha 4 de octubre de 2005 se recibe informe de situación del expediente, emitido por el Servicio de Planificación y Ordenación Territorial de Alicante, indicando que dicho expediente sigue en tramitación.  
En fecha 18 de octubre de 2005, el Ayuntamiento de Torrevieja remite copia debidamente diligenciada del Estudio de Impacto Ambiental de la Homologación Modificativa del plan parcial del sector «La Hoya» del PGOU de Torrevieja, para su informe oportuno.  
En fecha 23 de noviembre de 2005 se solicita consulta al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio en relación con los impactos ambientales que pueden derivarse del proyecto.  
En fecha 13 de marzo de 2006, la Dirección General de Planificación y Ordenación del Territorio remite la siguiente documentación:  
a) Informe sobre los proyectos Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector La Hoya y Construcción de un Auditorio-Conservatorio, en el término municipal de Torrevieja, siendo de carácter favorable con condicionantes.  
b) Anexo al estudio de impacto ambiental del Plan Parcial del Sector La Hoya del PGOU de Torrevieja (Alicante): Proyecto de Construcción del Auditorio-Conservatorio Municipal.  
En fecha 26 de julio de 2006, se realizó un requerimiento de documentación a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, adjuntando copia al Ayuntamiento de Torrevieja. El requerimiento se refirió a la carencia de ciertos documentos y a la justificación de determinados aspectos en el estudio de impacto ambiental.  
En fecha 14 de diciembre de 2006 la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Alicante remitió el nuevo estudio de impacto ambiental, acompañado del documento de ajustes de la ordenación del expediente de Homologación Modificativa del Plan Parcial Sector La Hoya de Torrevieja, en cumplimiento de los informes emitidos por distintas administraciones sectoriales. En dicha documentación se subsana parcialmente la ausencia de ciertos documentos y se justifican determinados aspectos del EIA.  
En fecha 7 de febrero de 2007, D. Miguel Ángel Pascual Pomares comunicó, en representación de la agrupación de interés urbanístico «La Hoya», la constancia de la emisión, por los Servicios Territoriales de la Dirección General de Patrimonio, de los siguientes informes favorables:  
- Informe favorable de la inspección técnica de patrimonio de Alicante al expediente de Homologación del Plan Parcial del Sector La Hoya, de Torrevieja, de fecha 18 de diciembre de 2006.  
- Informe favorable a la memoria de la prospección arqueológica realizada en el Sector La Hoya, suscrito por el arqueólogo D. José Luis Simón García, con fecha 16 de enero de 2007.  
En fecha 1 de agosto de 2007, D. Miguel Ángel Pascual Pomares comunicó, en representación de la agrupación de interés urbanístico la hoya, lo siguiente:  
- La comunicación, por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de la ausencia de afecciones al patrimonio paleontológico, ni yacimientos arqueológicos en el ámbito del sector La Hoya;  
- La remisión del estudio de impacto ambiental del Sector La Hoya ante el Director General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, al objeto de la emisión del preceptivo informe previsto en el artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 30 de octubre de 2007, se reitera la solicitud de documentación a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, adjuntando copia al Ayuntamiento de Torrevieja, por considerar incompleta la documentación aportada. En dicho requerimiento se solicitan los siguientes informes:  
- Informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, evacuado por el organismo de cuenca correspondiente (Confederación Hidrográfica del Segura o Mancomunidad de los Canales de Taibilla), con el fin de acreditar la disposición de recursos hídricos necesarios para los usos previstos en la ordenación del plan parcial. Se detallarán los datos de los consumos de agua potable en los últimos años, indicando la procedencia de la misma.  
En fecha 23 de noviembre de 2007, la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano remitió informe favorable, a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, al estudio de impacto ambiental del Plan Parcial Sector nº 20 La Hoya de Torrevieja.  
En fecha 23 de noviembre de 2007, se remite solicitud de informe a la dirección del parque natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja, en relación con el expediente de evaluación de impacto ambiental nº 227/2002-AIA, correspondiente a la Homologación Modificativa del Plan Parcial del sector La Hoya en Torrevieja (Alicante).  
En fecha 4 de diciembre de 2007, la Dirección del Parque Natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja remitió informe sobre los proyectos Homologación Modificativa del Plan Parcial del sector La Hoya y Construcción de un Auditorio-Conservatorio en el término municipal de Torrevieja (Alicante), siendo de carácter favorable con condicionantes.  
En fecha 21 de diciembre de 2007, la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda remitió documento refundido y documento de síntesis del estudio de impacto ambiental relativo a la Homologación Modificativa del Plan Parcial del sector La Hoya de Torrevieja (Alicante), debidamente sellados por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, junto con el informe favorable referente al sector nº 20 La Hoya, Torrevieja, contemplado en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 3 de abril de 2008, la Dirección Territorial de Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda de Alicante remitió la siguiente documentación:  
1. Copia del documento de remisión a la Confederación Hidrográfica del Segura solicitando informe en materias de su competencia. Copia completa del proyecto técnico.  
2. Copia de la documentación remitida por el Ayuntamiento de Torrevieja, en fecha 30 de enero de 2008 (R.E. 4.579), por la que se acompaña documentación de petición de nuevo informe sectorial a la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, efectuado por el agente urbanizador en fecha 23 de enero de 2008.  
3. Copia de la documentación remitida por el Ayuntamiento de Torrevieja, en fecha 30 de enero de 2008 (R.E. 4.579), por la que se acompaña copia del informe emitido a los efectos oportunos por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.  
En fecha 5 de junio de 2008, se remite solicitud de informe al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio sobre cumplimiento de los condicionantes impuestos en informe previo, justificación de la vinculación de la actuación con la calificación como zona verde de los terrenos situados junto al perímetro de protección del parque natural y condiciones bajo las cuales podría llevarse a cabo la urbanización del sector.  
En fecha 11 junio de 2008, el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio remite informe en respuesta a la consulta anteriormente realizada.  
Consultas. Informes sectoriales y participación.  
En la documentación remitida por el órgano sustantivo figuran los siguientes informes:  
-- Informe de abastecimiento y saneamiento del proyecto de las obras de urbanización del sector La Hoya, del término municipal de Torrevieja, emitido por la empresa AGAMED (Aguas del Arco Mediterráneo, S. A.) en fecha 5 de agosto de 2002, concluyendo lo siguiente:  
«En cuanto al suministro de agua potable, indicar que el proyecto se ajusta a las Ordenanzas de Regulación de Obras y Servicios, y que se pueden suministrar adecuadamente los caudales que demande la urbanización sector La Hoya (...) siempre y cuando se contemple la ejecución de las obras e instalaciones indicadas en el proyecto. De esta manera planteada, la admisión del nuevo suministro no mermará en caudal y presión a las viviendas y locales del resto del término municipal de Torrevieja.  
En cuanto al saneamiento, cabe realizar unas indicaciones que no se ajustan a las especificaciones requeridas.» En primer lugar, se indican una serie de datos incongruentes relacionados con el material de las conducciones y el diámetro de los pozos de registro. «En cuanto a las conexiones del saneamiento previsto con la red municipal existente, indicar que la conexión prevista en el sector, se ha diseñado a una red que no existe y que por tanto habrá que contemplar en el proyecto, ya que en realidad el colector existente (...) discurre por la calle Las Gardenias, sin cruzar la carretera o la rotonda proyectada que ahí se ubica.  
Así planteado, se deben subsanar dichas indicaciones, para permitir evacuar adecuadamente los caudales que aporte la urbanización Sector La Hoya, así como la ejecución contemplada en el proyecto de ejecución.»  
- Informe de situación del expediente, emitido por el Servicio de Planificación y Ordenación Territorial de Alicante en fecha 4 de octubre de 2005, indicando que dicho expediente «sigue en tramitación».  
- Informe favorable sobre los proyectos Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector La Hoya y Construcción de un Auditorio-Conservatorio en el término municipal de Torrevieja, emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación del Territorio en fecha 13 de marzo de 2006, sujeto al cumplimiento de las siguientes condiciones:  
« - La zona verde prevista junto al límite del parque natural en la Laguna de La Mata deberá adaptar sus límites para incluir en su totalidad el ámbito del Sector 21 de suelo urbanizable incluido en el área de amortiguación de impactos del parque natural. Para ello, deberá eliminarse la previsión de plazas de aparcamiento incluida en la documentación analizada.  
- Igualmente, se incorporará como zona verde la parte de la parcela, propuesta como equipamiento asistencial, situada al noreste de la tubería de abastecimiento de agua de la Mancomunidad de Canales del Taibilla. El área de afección de esta infraestructura actuará, por tanto, como límite de la zona verde en este ámbito.  
- La normativa de usos para la zona verde en su conjunto se adaptará a lo establecido en los documentos de ordenación y gestión del parque natural, por lo que no se considerarán como compatibles en este ámbito -adyacente a la Laguna de La Mata- usos deportivos que requieran infraestructuras permanentes, edificaciones culturales o docentes o cualquier otra construcción o equipamiento no acorde al papel de la zona y a su situación como área de amortiguación de impactos del parque natural. En todo caso, la adecuación de la zona verde, en su conjunto o por sectores, se someterá a informe o informes previos de la dirección del parque natural, con el fin de garantizar su adecuada integración paisajística y medioambiental.»  
- Certificado de la empresa AGAMED (Aguas del Arco Mediterráneo, S. A.), entidad gestora de los servicios de depuración de aguas residuales, de fecha 22 de agosto de 2006, informando:  
«Que actualmente se está ejecutando la ampliación de la estación depuradora de aguas residuales de Torrevieja, por parte de la entidad de saneamiento de aguas, cuya finalización está prevista para finales de 2006.  
Que una vez terminadas dichas obras, la capacidad de la EDAR pasará de 30.000 a 60.000 m³/día.  
Que (...) el sector contará con una edificabilidad bruta de 589.710 m², estando proyectadas 7.490 viviendas.  
Que de acuerdo con los consumos habituales para este tipo de edificación, la estación depuradora de aguas residuales que se está construyendo, y que estará operativa en 2007, tendrá capacidad suficiente para admitir la totalidad de las aguas residuales generadas con el desarrollo de los usos propuestos en el Plan Parcial la Hoya de Torrevieja.»  
- Certificado municipal de las vías pecuarias existentes en el municipio de Torrevieja, emitido por el Ayuntamiento de Torrevieja en fecha 24 de agosto de 2006, informando que «la administración autonómica tiene catalogadas dos vías pecuarias que discurren por el término municipal de Torrevieja, (...) no discurriendo sus trazados al Sector 20-21 del Plan General de Ordenación Urbana.».  
- Certificado municipal de la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos generados por el sector La Hoya, emitido por el Ayuntamiento de Torrevieja en fecha 25 de agosto de 2006, informando que:  
«Con fecha 7 de mayo de 2004 la Junta de Gobierno Local acordó adjudicar la contratación mediante el procedimiento abierto por concurso público del servicio de recogida de residuos sólidos, transporte a vertedero, limpieza viaria y limpieza y mantenimiento de la costa del término municipal de Torrevieja, conjuntamente a las mercantiles "Necso Entrecanales Cubiertas S.A" y "Grupo Generala de Servicios Integrales, Proyecto Medioambientales; Construcciones y Obras, SL", según el pliego de cláusulas aprobado a tal efecto.  
La adjudicación de dicho contrato supone la cualificación adecuada para las empresas para la gestión de los residuos en cuestión, por lo que es suficiente para acreditar su capacidad.  
La cláusula 14ª "Modificación del contrato", articula la posibilidad de que por razones de interés público puedan variarse las características del servicio; una de las razones de interes público es la ampliación del ámbito geográfico de la prestación del mismo, lo que justifica la capacidad de gestión de residuos para el nuevo ámbito de desarrollo.»  
- Solicitud de informe sobre la capacidad para el abastecimiento de agua del sector La Hoya a la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, realizada en fecha 23 de enero de 2008.  
- Informe sobre el abastecimiento de agua del sector La Hoya, del término municipal de Torrevieja, emitido por la empresa AGAMED (Aguas del Arco Mediterráneo, S.A) en fecha 26 de septiembre de 2006, concluyendo lo siguiente:  
«Que la totalidad de los recursos de agua potable en el municipio de Torrevieja proceden de la Mancomunidad de Canales del Taibilla, y corresponde a los siguientes consumos anuales:  
  
1999: 8.279.120 m³ 2002: 9.968.470 m³ 2005: 9.966.560 m³  
2000: 8.964.004 m³ 2003: 10.427.410 m³  
2001: 9.734.370 m³ 2004: 10.305.720 m³  
  
La dotación media de agua potable en Torrevieja es de 250 litros por abonado y día, lo que representa un consumo anual de 92 m³ por vivienda. No obstante, pensamos que para este tipo de vivienda residencial podría ser ligeramente superior, estimando este consumo en 110 m³/vivienda/año.  
Que de acuerdo con la información facilitada, en este plan parcial están previstas 7.490 viviendas, por lo que el consumo final, una vez desarrollado todo el plan parcial sería de aproximadamente 824.000 m³/año.  
En cuanto al suministro de agua potable, indicar que el proyecto se ajusta a las Ordenanzas de Regulación de Obras y Servicios del Excmo. Ayuntamiento; como ya se indicó en informe anterior.  
Que a la vista de la información pública sobre el proyecto de construcción de la planta desaladora de Torrevieja, una vez que esté construida y en funcionamiento, y sean destinados a abastecimiento los caudales anunciados, consideramos que tendrá capacidad suficiente para suministrar los 824.000 m³ de agua que demandará este plan parcial.»  
- Informe favorable, a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, al estudio de impacto ambiental del Plan Parcial Sector nº 20 La Hoya de Torrevieja, emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano en fecha 23 de noviembre de 2007, indicando que «desde la consideración del patrimonio etnológico el impacto se revela inexistente».  
- Informe remitido en fecha 4 de diciembre de 2007, por la dirección del parque natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja, sobre los proyectos Homologación Modificativa del Plan Parcial del Sector La Hoya y Construcción de un Auditorio-Conservatorio en el término municipal de Torrevieja (Alicante), siendo una copia del informe emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación del Territorio en fecha 13 de marzo de 2006, de carácter favorable con condicionantes.  
- Informe relativo a los proyectos de Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector La Hoya, emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio en fecha 11 de junio de 2008, concluyendo lo siguiente:  
«a) En relación a las condiciones cuyo cumplimiento se estableció en el informe emitido por este servicio en marzo de 2006, cabe indicar que se considera cumplimentado lo indicado en el apartado 1.a) del presente informe relativo a la eliminación de las plazas de aparcamiento que en la anterior documentación presentada se ubicaban en el sector 21.  
No obstante, y pese a que tal como se indica en el apartado 1.b) del presente informe, se ha incluido dentro de la categoría de zona verde la parte de la parcela, que se proponía destinar a equipamiento asistencial, situada al nordeste de la tubería de abastecimiento de agua de la Mancomunidad de Canales del Taibilla, según la normativa del Plan remitida a esta Conselleria, se observa que se considera como autorizable en esta zona 'infraestructuras de servicios que se consideren de interés general, previa declaración de impacto ambiental favorable. En este sentido cabe informar que se deberá presentar documentación ante esta Conselleria relativa al tipo de infraestructura que se pretende implantar en esta zona, para poder evaluar la adecuación de la misma al espacio en el que se ubica, dado que tal y como se indicaba en el informe emitido por este servicio (apartado 1.c) del presente informe), no se considerarán como compatibles en las áreas delimitadas como zona verde usos deportivos que requieran infraestructuras permanentes, edificaciones culturales o docentes o cualquier otra construcción o equipamiento no acorde al papel de la zona y a su situación como área de amortiguación de impactos del parque natural. Condición esta que se considera de necesario cumplimiento para la obtención de informe favorable definitivo al plan parcial, y a la cual nos remitimos en el presente informe.  
b) En este sentido, deberá reflejarse en la normativa del plan para los llamados parques y jardines, así como para las Infraestructuras de servicio de interés general, lo establecido en el apartado anterior del presente informe relativo a los usos que no se considerarán permitidos en las zonas verdes.  
c) En relación a la justificación de la vinculación de la actuación en esta zona con la calificación, como zona verde, de los terrenos situados junto al perímetro de protección del parque natural, vista la documentación remitida, en la que la totalidad del área correspondiente al llamado Sector 21 incluida dentro del perímetro de protección del parque natural, se califica como zona verde, se considera justificada dicha vinculación.»  
Afecciones legales.  
El sector La Hoya linda al noreste con el parque natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja. Es por ello que se encuentra afectado por el Decreto 49/1995, de 22 de marzo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba definitivamente el Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de la Comunitat Valenciana de las Lagunas de La Mata y Torrevieja; el Decreto 60/2003, de 13 de mayo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba la ordenación de las zonas periféricas de protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante; la Orden de 14 de noviembre de 2003, de la Conselleria de Territorio i Vivienda, por la que se acuerda iniciar el procedimiento de elaboración y aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante; y el Acuerdo de 21 de noviembre de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que se determina la forma de aplicación de las medidas cautelares previstas en el ámbito del citado PORN.   
En ese sentido, las medidas previstas incluyen la obligación de solicitar informe favorable previo de la Conselleria de Territorio y Vivienda para la realización de actuaciones e infraestructuras dentro del sector. El citado informe, emitido por el Servicio de Planificación y Ordenación Territorial de Alicante, se obtuvo en fecha 4 de octubre de 2005. En él se indicaba que dicho expediente seguía en tramitación.  
Según el Plan Rector de Uso y Gestión vigente, parte de los terrenos estudiados se encuentran dentro del perímetro de protección de 500 ml alrededor de los límites del espacio natural protegido. El PRUG clasifica las áreas protegidas adyacentes a dichos terrenos como espacios sujetos al grado de protección especial ecológica.  
Existe suelo de uso forestal, restringido a las manchas de matorral bajo más abundantes en la zona noreste del Plan Parcial, en el que destaca la presencia aislada de ejemplares de palmito, trompetera o escobella y espino negro.  
Destacan tres zonas sensibles de la Red Natura 2000 por su cercanía al proyecto. Las Lagunas de La Mata y Torrevieja están propuestas como lugar de importancia comunitaria (LIC), zona de especial protección para las aves (ZEPA), área de importancia para las aves (IBA), parque natural de la red valenciana de espacios protegidos, y humedal de importancia internacional conforme al convenio de Ramsar.  
La totalidad de la superficie del plan parcial queda fuera del ámbito del citado lugar de interés comunitario, si bien resulta tangente a él. El desarrollo del proyecto podría derivar, de no tomarse medidas adecuadas al respecto, en ciertas afecciones ambientales a las lagunas derivadas principalmente de los vertidos de aguas pluviales al modificarse la escorrentía y el drenaje del terreno y de las molestias ocasionadas a la fauna durante las fases de ejecución y funcionamiento con motivo de la generación de ruidos y contaminación lumínica.   
De una manera un poco menos evidente podría derivarse la afección a determinadas especies vegetales por la producción de polvo, si bien no está prevista la eliminación directa de hábitats prioritarios por tratarse, en parte, de suelo anteriormente transformado para su cultivo (aterrazamientos con cultivos de secano), actualmente abandonados.  
La presente declaración de impacto se redacta sin perjuicio de los informes que resulten necesarios tras la aplicación de las legislaciones sectoriales vigentes en materia de espacios protegidos y cuya competencia excede a la de esta dirección general.  
Con una delimitación muy similar a la del lugar de interés comunitario se encuentra catalogado el monte de utilidad pública con clave AL 3064. El ámbito del proyecto se sitúa tangente a aquél, resultando las posibles afecciones al mismo equivalentes a las ya descritas durante las fases de construcción y funcionamiento.  
Encontrándose el dominio público marítimo-terrestre que constituyen las lagunas de La Mata y Torrevieja, deslindado con carácter provisional, la superficie del plan parcial queda fuera del mismo, así como de los 100 primeros metros, correspondientes a la servidumbre de protección, todo ello sin prejuicio de la obtención de las autorizaciones previas que se deriven de la aplicación de la legislación sectorial vigente.  
De las dos vías pecuarias localizadas en el término municipal de Torrevieja, cañada Real de la Costa y colada de las Cumbres, ninguna atraviesa el sector a urbanizar. Se aporta certificado municipal de las vías pecuarias.  
El territorio comprendido por el proyecto se ve afectado y enmarcado por diversos viales que le circundan y delimitan:  
- CV-90 (Crevillente-Torrevieja), de la red básica autonómica, cuyo titular es la Generalitat Valenciana (COPUT).  
- N-332 (Alicante-Cartagena), de la Red de Interés General del Estado (RIGE), cuyo titular es el Ministerio de Fomento.  
En principio, en el área donde se pretende desarrollar el proyecto no existen indicios de la existencia de algún tipo de yacimiento arqueológico, al menos a priori. Sin embargo, se deberá informar a la Conselleria de Cultura y Deporte de la aparición de cualquier indicio arqueológico en los trabajos de movimiento de tierras y acondicionamiento del terreno, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de la Generalitat Valenciana, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 10 de octubre de 2005 el Ayuntamiento de Torrevieja recibió informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la obligación de salvaguardar y restaurar, en atención a sus valores espaciales y tipológicos, la masía de la Hoya Pequeña, afectada por el desarrollo urbano del sector La Hoya, habiendo de justificar la catalogación de la masía, estableciéndose en el Plan Parcial la oportuna reserva de suelo y los medios económicos para su conservación y restauración simultánea a los trabajos de urbanización a realizar en el futuro.  
El estudio de impacto ambiental se refiere al compromiso de rehabilitación de «La Masía de la Hoya Pequeña», edificio catalogado. Por tanto, «en la ejecución del Sector se incluirán las obras necesarias para la rehabilitación de la edificación catalogada "la Masía de la Hoya Pequeña".  
En cumplimiento del informe del director general de Patrimonio Cultural de Valencia de fecha 10 de octubre de 2005 (...), se propone la protección de (...) "Masía de la Hoya Pequeña". (...) Se propone (...) Ficha a incluir en el catálogo municipal de Bienes y Espacios Protegidos del PG de Torrevieja, en la que se dota (...) de una protección específica.»  
Según el informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano en fecha 23 de noviembre de 2007, «desde la consideración del patrimonio etnológico el impacto se revela inexistente».  
Consideraciones ambientales.  
1. El área objeto de estudio se inserta en la depresión del Segura, perteneciente a la unidad conocida como Fosa Intrabética. Concretamente se sitúa en la cuenca de Torrevieja, en el área subsidente que conforman las lagunas de La Mata y Torrevieja y el pequeño anticlinal que las individualiza (alto del Chaparral).  
Según el estudio de impacto ambiental, el sistema acuífero de Torrevieja constituye un área con un alto grado de vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas por la alta porosidad de los materiales que lo sustentan, además de ser un área con riesgo de intrusión marina.  
La escasa altitud de estos terrenos hace que el nivel freático esté muy cercano a la superficie, lo que conlleva una rápida saturación de la capacidad de retención del agua en el suelo, de manera que pronto circula libremente por la superficie. El acuífero de Torrevieja contiene aguas de baja calidad utilizadas mayoritariamente para uso agrícola, aunque también se utilizan algunos caudales para usos industriales y recreativos. Se trata de un sistema en equilibrio, ya que no se producen extracciones desmesuradas.  
2. Litológicamente encontramos mayoritariamente materiales de relleno cuaternario fruto de procesos de aluvión y coluvión que se combina con la presencia de una importante costra calcárea plio-cuaternaria que ocupa una amplia superficie de la cuenca en la que se encuentra el territorio analizado.  
Geomorfológicamente el área en su conjunto se caracteriza por un proceso sedimentario, tanto marino como continental, que todavía no ha finalizado, por lo que prácticamente no se ha visto afectado por la erosión lineal, siendo el grado de erosión prácticamente nulo.  
Las lagunas de La Mata y Torrevieja forman parte de la cuenca neógena del mar Menor. Toda esta zona sufre una gran actividad tectónica, con diversas fallas y flexiones en constante evolución. Las lagunas conforman una depresión cerrada al norte por el conjunto de fallas inversa del bajo segura y al sur por las fallas de desgarre de San Miguel de las Salinas.   
El riesgo sísmico ha de ser tenido en cuenta a la hora de tomar decisiones con respecto a la ordenación del espacio. Este hecho es de especial relevancia en el término municipal de Torrevieja, pues se inserta dentro de una de las áreas más activas sísmicamente de la península ibérica. La NCSE-02 asigna al municipio de Torrevieja un valor de la aceleración sísmica básica igual o superior a 0,15g, muy elevado, entre los más altos de España. A nivel provincial se situaría en el primer grupo de riesgo, con un valor alto.  
El último terremoto que ha alcanzado dimensiones de verdadera catástrofe en el Levante español aconteció, con epicentro cerca de Torrevieja, el 21 de marzo de 1829. Dicho terremoto dio lugar a la aparición de un urbanismo y arquitectura antisismos que se reflejó en tres aspectos básicos:  
- Trazados ortogonales, con amplias calles y espacios públicos.  
- Edificación en planta baja con espacios libres interiores.  
- Mayor solidez de las edificaciones.  
El paso del tiempo ha provocado una disminución de la sensación de riesgo y relajado las precauciones, lo que se refleja en la falta de aplicación de las normas sismorresistentes. Junto al elevado riesgo sísmico, las últimas valoraciones estiman que se ha superado con creces el periodo de recurrencia para que pueda producirse un sismo de gran magnitud y consecuencias catastróficas. Todo ello debe implicar la toma de medidas que minimicen sus efectos en caso de que se produzca y un estricto cumplimiento de la normativa antisísmica vigente.  
3. La escasez de precipitaciones anuales motiva que no suelan darse formaciones vegetales naturales de porte arbóreo, predominando las formaciones arbustivas, muchas de hoja caduca y espinosa. Por tanto, la vegetación potencial que se define en el área de estudio es el lentiscar de Pistacia Lentiscus, o el espinar con palmito de Rhamnus lycioides y Chamaerops humilis, la única palma europea protegida por la legislación vigente. En un segundo lugar se encontrarían los espartales (Stipa tenacissima), lastonares (Branchipodium retusum) y tomillares bien desarrollados.  
Según su estado actual, el área puede diferenciarse en dos zonas. La primera de ellas (zona oeste), menos degradada debido a su dedicación agrícola, está ocupada por campos de cultivo con explotación de arbóreo secano. Los antiguos bancales abandonados cuentan con la presencia de ejemplares de algarrobo y olivo que merece la pena conservar por el patrimonio natural y cultural que representan. La segunda (zona este), se caracteriza por una formación vegetal de escasa entidad dominada por los tomillares, donde destacan algunos ejemplares de palmito bien conservados que es necesario respetar en la ejecución del proyecto, siguiendo las normas de transplantado o integración en áreas ajardinadas. Esta zona también se encuentra cubierta, en parte, por escombros y restos procedentes de vertidos incontrolados, lo que ha favorecido su degradación ambiental.  
El territorio objeto de estudio tiene un alto índice de influencia humana, como determina la aparición de especies nitrófilas (tabaco moruno), destacando la importancia de los elementos termomediterráneos, además protegidos, definidos por el palmito. La presencia de estos elementos, según la legislación vigente, en los planes de gestión de hábitats y de especies vegetales endémicas, raras o amenazadas de la provincia de Alicante, por la peculiaridad de algunos de los elementos florísticos presentes, no debe ser despreciada, bajo ningún concepto, por la actuación programada, no debiendo olvidar que potencialmente pueden aparecer especies catalogadas como raras.  
4. Debido a la escasez de recursos hídricos, uno de los grupos más desarrollados en los ambientes mediterráneos son los reptiles. Del mismo modo podemos encontrar anfibios, que cuentan con una amplia distribución. Formando parte de las formaciones de matorral y monte bajo encontramos como especies de interés el lagarto oceado (especie tutelada), así como la culebra de escalera, la culebra bastarda y el eslizón ibérico (especies protegidas).  
Los mamíferos que pueden encontrarse en la zona responden a un hábitat altamente antropizado y degradado, por lo que estarán estrechamente ligados al hombre. Destaca la escasa conectividad de la zona con áreas naturales que permitan el tránsito de especies animales terrestres. En el ambiente formado por el matorral y monte bajo pueden encontrarse el erizo común, la musaraña común y la musarañita (especies protegidas), así como conejos, liebres y zorros (especies cinegéticas).  
El proceso de transformación de zonas boscosas en campos de cultivo ha supuesto, con los años, la aparición de un nuevo hábitat al que han logrado adaptarse un buen número de especies. Las especies más representativas de estos ecosistemas son el mochuelo, la tórtola, el cuco, la abubilla, la alondra común, el zarcero común, el mirlo, el carbonero común, el escribano soteño, el triguero, el gorrión molinero, el verdecillo, el jilguero, el pinzón y la urraca, todas ellas nidificantes. Además, un número mucho mayor utiliza los campos de cultivo como lugar de alimentación y reposo durante el invierno.  
La localización de la zona estudiada entre las lagunas de La Mata y Torrevieja (parque natural), concretamente en la cuenca vertiente de la laguna de Torrevieja, implica la posible presencia de especies acuáticas que, si bien sería muy raro que nidificaran, entre otras causas, por estar relativamente lejos de las orillas de la laguna, sí que es factible que utilicen la zona como área de campeo, a pesar de lo transformada que ha sido por la acción del hombre. Además, si bien resultaría sumamente extraña la presencia de esta ornitofauna en la zona, también es cierto que el desarrollo del proyecto sí que puede tener alguna afección indirecta sobre la misma.  
No se ha detectado en el área estudiada la presencia o nidificación de especies amenazadas o en peligro de extinción que pudieran verse afectadas. En el caso de la avifauna, dependiente de las formaciones cultivadas, se debe tener en cuenta su realojamiento con el inicio de la actividad transformadora, aconsejando el mantenimiento de algunas zonas de arbolado como refugio de las especies más vulnerables. Destaca la presencia de avifauna de espacios húmedos procedente del parque natural, en cuya área de influencia se encuentra la zona estudiada, situación que no debe pasar por alto.  
En conclusión, el entorno se considera rico en especies faunísticas típicas de ambientes mediterráneos, en formaciones más o menos desarrolladas de matorral y monte bajo, así como en formaciones de baja y media densidad de cultivo arbolado, lo que confiere a la zona un valor medio-alto en diversidad animal.  
5. En una propuesta de ordenación anterior se disponía una amplia zona de aparcamiento en las inmediaciones del parque urbano. Dicha zona fue suprimida según condicionante impuesto por informe de la Dirección General de Planificación y Ordenación del Territorio, de fecha 13 de marzo de 2006. Sin embargo, el Documento Refundido del Estudio de Impacto Ambiental indica que "el parque urbano se entiende como prolongación del parque natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja. Permitiendo su accesibilidad con una banda de aparcamientos suficientemente dimensionada." Debe quedar claro que la solución aceptable es la reflejada en los planos de ordenación.  
Según los condicionantes del informe realizado por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio «la tubería de abastecimiento de agua de la Mancomunidad de Canales del Taibilla. El área de afección de esta infraestructura actuará (...) como límite de la zona verde.» La ordenación destina una parcela de 26.064 m² para infraestructuras de servicio de interés general en un área que, según el informe anterior, debe ser calificada como zona verde.  
La ordenación propuesta clasifica las zonas de uso terciario en dos tipos, definidos como comercial y otros usos. La zona correspondiente a otros usos se encuentra situada dentro del perímetro de protección del parque natural, y cuenta con una superficie de 39.500 m². El estudio de impacto ambiental no especifica cuáles son los usos permitidos para esta zona.  
6. Según los datos del estudio de impacto ambiental, «el sector conectará con la red de agua potable de Torrevieja, según se marca en el plano correspondiente, por el punto marcado por la empresa concesionaria del servicio municipal de aguas, Aquagest S. A., y previa la ejecución de una serie de obras a cargo del Sector. Conectará en cinco puntos con la red general de agua potable, dos puntos ubicados en la urbanización El Chaparral, uno a conectar en una tubería de diámetro 100 de fibrocemento y otro de diámetro 150 mm del mismo material; en viales interiores del sector transcurre una tubería de diámetro 400 mm de fundición a la que se entronca en dos puntos; y por último se entronca a la conducción de fundición de diámetro 400 que sale directamente de los depósitos de agua potable junto al Sector S-25, con el que se entroncará en las proximidades del hospital San Jaime.  
La dotación mínima para el uso residencial, dadas las características del sector, será de 250 litros por cada habitante y día. La dotación de agua para incendios se ajustará a la normativa estatal y autonómica vigente. La presión mínima en el punto más desfavorable de la red será de 1,5 atmósferas.  
Se preverán hidrantes contra incendios con un mínimo de uno cada 1,5 Ha. o cada 250 m. de recorrido horizontal.»  
Se debe considerar el hecho de que la disponibilidad de recursos hídricos suficientes se encuentra supeditada a la puesta en marcha de la planta desaladora de Torrevieja, y siendo destinados a abastecimiento los caudales anunciados. Las obras de construcción de esta instalación se iniciaron en febrero de 2007. La planta desaladora será gestionada por la empresa acuaMed (aguas de las cuencas mediterráneas).  
«Según consta en el proyecto de urbanización, el agua a emplear para riego procede de la EDAR, tras haber sido sometida a tratamiento terciario. La instalación de la red de riego prevista por el proyecto garantiza la máxima eficiencia y ahorro, asegurando que el agua de riego llegue con presión a todas las parcelas de zona verde. El suministro final de riego se realizará mediante tuberías portagoteros.»  
Según los datos del estudio de impacto ambiental, «la conexión de energía eléctrica del sector se realizará entroncando con la línea subterránea de media tensión que transcurre próxima al sector entre las urbanizaciones de El Limonar y Lago Sol. Estando previsto la instalación de los centros de transformación necesarios para garantizar el suministro eléctrico en baja tensión al Sector proyectado.»  
«El Sector conectará con el tendido aéreo existente y paralelo a la CV-90, dotando así de suministro de teléfono al mismo.»  
Las pendientes en el sector son muy bajas (0 a 7%), salvo en la zona de contacto con el alto del Chaparral, donde son prácticamente inexistentes, con una ligera inclinación hacia la fosa tectónica ocupada por la laguna de Torrevieja. La existencia de un nivel freático alto hace que los terrenos presenten un drenaje deficiente.  
El proyecto contempla la realización de las «mínimas transformaciones morfológicas del territorio, tratando de evitar en todo momento cambios paisajísticos bruscos (minimización de movimientos de tierras y desmontes) y tratando de conservar la red hidrográfica latente».  
Según los datos del estudio de impacto ambiental, «el saneamiento en el sector queda resuelto mediante la conexión a una de las estaciones de bombeo de la red municipal de colectores de Torrevieja, y que conduce hasta la depuradora de aguas residuales de Torrevieja.  
Según informe de AGAMED, entidad gestora de la EDAR de Torrevieja de 22 de agosto de 2006, actualmente se está ejecutando la ampliación de dicha instalación, por parte de la entidad de saneamiento de aguas. (...) Una vez operativa la EDAR, en el año 2007, tendrá capacidad suficiente para admitir la totalidad de las aguas residuales generadas con el desarrollo de los usos propuestos en el Plan Parcial La Hoya de Torrevieja.»  
Según las medidas correctoras planteadas en el estudio de impacto ambiental, «se dispondrá de una red paralela de colectores para la evacuación de las aguas pluviales dimensionada, como mínimo, para la vehiculación de una precipitación de alta intensidad horaria de tipo medio».  
El sistema previsto para la gestión de los residuos sólidos urbanos producidos por el desarrollo urbano del sector prevé la disposición de contenedores de recogida selectiva de residuos en toda la urbanización, realizándose el sistema de recogida de residuos sólidos a nivel de acera y de área de aportación. Las áreas de recogida se sitúan en la banda de la calzada reservada al estacionamiento de vehículos. Las áreas de recogida se delimitarán físicamente, bien mediante valla o jardineras de fundición si se garantiza su inamovilidad.  
Según certificado municipal de la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos generados por el sector «La Hoya», «la cualificación adecuada para las empresas para la gestión de los residuos en cuestión (...) es suficiente para acreditar su capacidad.  
(...) la ampliación del ámbito geográfico (...) justifica la capacidad de gestión de residuos para el nuevo ámbito de desarrollo.»  
El área analizada estuvo en parte ocupada por el uso agrario. Dentro del uso agrícola de este territorio, hasta la década de los 50 predominaron los cultivos en régimen de secano con dos plantaciones fundamentales, el olivo y el algarrobo, de los cuales quedan numerosos ejemplares diseminados, sobre todo en bancales localizados junto a la CV-90, que sería interesante conservar mediante su integración en las zonas verdes.  
7. La comarca del Bajo Segura se caracteriza por el predominio de un clima mediterráneo de tránsito al clima desértico, cálido y seco, de altas temperaturas y escasas precipitaciones. El rasgo típico de la sequía estival del clima mediterráneo amplía su acción a ciertos momentos de las estaciones intermedias. Esta sequía es causada esencialmente por la marcada preponderancia de las altas presiones subtropicales en altitud e inversiones de subsidencia que detienen los ascensos de masas de aire superficiales.   
En esta zona del sur de la Comunitat Valenciana las precipitaciones son muy irregulares, tanto desde el punto de vista interanual como dentro de un mismo año. Alternan largos periodos de indigencia pluviométrica con episodios de precipitaciones de alta intensidad horaria. Los terrenos incluidos en el paraje de La Hoya constituyen un sector que forma parte del área oriental de la cuenca vertiente de la Laguna de Torrevieja, con una ligera inclinación hacia el sureste, lo que hace que, en episodios de precipitaciones torrenciales de alta intensidad horaria, los eventuales caudales vehiculen hacia la propia laguna.  
El alto valor natural y ecológico de la laguna de La Mata convierte a este espacio en un área especialmente sensible en relación a los impactos ambientales que la actividad humana puede introducir en el medio relacionados con las afecciones y molestias para la fauna, en especial al grupo de las aves. Se destaca en ese sentido el ruido, producido tanto en la fase de ejecución del sector como en la fase de funcionamiento.  
La distancia y la pendiente del terreno actúan como barrera física entre el límite donde se desarrollan las obras y el espacio natural, de forma que no existe contacto visual entre ellos.  
La emisión de ruidos en fase de funcionamiento es la característica producida por la actividad residencial de la zona, y en particular vinculada al tránsito de vehículos, mayoritariamente de uso particular, por los nuevos viales previstos por el proyecto. Este flujo se integra en la circulación general de la zona, caracterizada por la presencia próxima de vías principales como la N-332, de tráfico muy intenso, junto al resto de calles de otros sectores urbanos existentes. El incremento de ruido asociado a la nueva actividad residencial del desarrollo previsto y, en particular, al nuevo flujo de circulación es inapreciable en relación con la circulación actual de vehículos en el entorno de la laguna de La Mata. De hecho, las poblaciones de aves residentes o estacionales no han tenido otra opción que la de tolerar o adaptarse a este factor antrópico.   
8. El estudio de impacto ambiental no presenta estudio de paisaje ni reflexiona sobre el impacto que el proyecto puede crear sobre el mismo.  
9. La ejecución y puesta en marcha del trasvase Tajo-Segura, junto a la construcción del embalse de La Pedrera en los años 70 permitieron la proliferación de nuevas áreas cultivadas y la transformación en regadío de los antiguos secanos, por ser cítricos y hortícolas los productos más rentables social y económicamente. Este hecho provocó el abandono de zonas como el sector La Hoya, que quedaron fuera de esta dinámica económica favorecida por la llegada de nuevos caudales exteriores.  
10. Se observan aportes de tierra y basura efectuados sobre la zona de actuación.  
11. El estudio de impacto ambiental define y valora en primer lugar la calidad ambiental de la zona estudiada. Por un lado se evalúan los factores ambientales pertenecientes al medio natural y por otro los relacionados con el medio social, concluyendo que la calidad ambiental es baja, siendo media para el medio natural y baja para el medio social.  
El segundo lugar, se identifica y valoran los posibles impactos ambientales que pueden derivarse de la actuación propuesta, diferenciando entre las fases de ejecución y funcionamiento del proyecto.  
Sin considerar la aplicación de medidas correctoras, el impacto derivado de la fase de ejecución es, en su práctica totalidad, de carácter negativo moderado, muy acentuado en el apartado del medio natural, mientras que el impacto ambiental en el medio social se reduce ligeramente respecto al anterior, aunque se causa un fuerte impacto negativo sobre el paisaje, considerándose finalmente como negativo moderado. Los impactos durante la fase de funcionamiento son de menor entidad desde el punto de vista natural (negativo moderado) y en ligero beneficio para el medio social, resultando el impacto medio real compatible, casi nulo.  
Las principales medidas correctoras se apoyan en el tratamiento y regulación de usos de las zonas verdes, la protección de la fauna, la correcta gestión de los residuos, el control del impacto derivado de la ejecución del proyecto en fase de construcción, la integración de las tipologías edificatorias, la correcta evacuación de las aguas, la minimización de la emisión de gases y polvo, el ahorro energético y el control de los niveles acústicos, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, siempre que no entren en contradicción con la presente declaración de impacto ambiental.  
Se observa la carencia de alguna medida destinada a garantizar la compatibilidad de usos.  
Tras la aplicación de las medidas correctoras propuestas, el impacto derivado de la fase de ejecución se reduce, aunque continúa siendo de carácter negativo moderado, mientras que los impactos durante la fase de funcionamiento se consideran en ligero beneficio.  
El contenido del programa de vigilancia ambiental se considera incompleto, debiendo constar de los siguientes apartados:  
- Aspectos de la aplicación del instrumento urbanístico que deberán ser considerados en el programa, e indicadores seleccionados para su control. Los indicadores deberán ser fácilmente mensurables y representativos del sistema previsiblemente afectado.  
- Métodos de recogida de análisis y datos.  
- Calendario aproximado para la aplicación del programa y organismo responsable de su ejecución.  
La entidad promotora del proyecto presentará puntualmente ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma, tanto en fase de ejecución como de desarrollo de la misma. Estos informes se presentarán en el plazo de dos meses a contar desde la finalización del ejercicio al que se refieran.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autoridades sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector La Hoya en Torrevieja, promovido por el propio Ayuntamiento de Torrevieja, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación del proyecto:  
- Se presentará un anexo del plan parcial y estudio de impacto ambiental donde se corrijan los siguientes aspectos, de acuerdo con el informe sobre los proyectos Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector La Hoya y Construcción de un Auditorio-Conservatorio en el término municipal de Torrevieja, emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación del Territorio en fecha 13 de marzo de 2006:  
- Eliminación de la zona de aparcamiento según la documentación gráfica presentada en fecha 14 de diciembre de 2006, que subsanaba el informe anterior.  
- Eliminación del uso de «Infraestructuras de Servicio de Interés General» en la manzana triangular de 26.064 m² limitada al norte por zona verde, al suroeste por la tubería de abastecimiento de agua y al oeste por el hospital San Jaime, y calificación de dicho área como zona verde, tanto en el documento de plan parcial como en el estudio de impacto ambiental.  
- Se recuerda que, de acuerdo con el informe relativo a los proyectos de Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector La Hoya, emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio en fecha 11 de junio de 2008:  
«No se considerarán como compatibles en las áreas delimitadas como zona verde usos deportivos que requieran infraestructuras permanentes, edificaciones culturales o docentes o cualquier otra construcción o equipamiento no acorde al papel de la zona y a su situación como área de amortiguación de impactos del parque natural. Condición esta que se considera de necesario cumplimiento para la obtención de informe favorable definitivo al plan parcial, y a la cual nos remitimos en el presente informe.  
En este sentido, deberá reflejarse en la normativa del plan para los llamados parques y jardines (...) lo establecido en el apartado anterior del presente informe relativo a los usos que no se considerarán permitidos en las zonas verdes.»  
  
Tercero  
Condicionantes para el desarrollo del proyecto:  
- Se considera necesario extender el programa de vigilancia ambiental al control de todas las medidas (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental, así como a los condicionantes que se establezcan en la presente declaración.  
El promotor deberá nombrar un asistente técnico ambiental durante la ejecución de las obras, responsable de la realización del programa de vigilancia ambiental. Deberá llevarse un registro documentado del citado programa a efectos de acreditar el cumplimiento de las acciones propuestas en el mismo. Se remitirá anualmente a la Dirección General de Gestión del Medio Natural un informe ambiental que incluya el seguimiento de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y las que se establecen en el presente condicionado.  
- Se deberán adoptar medidas de protección del medio ambiente relacionadas con los siguientes aspectos:  
- Las instalaciones y los aparatos de alumbrado exterior e interior, por lo que respecta a la contaminación lumínica que pueden producir.  
- Las instalaciones de agua y las zonas verdes, por lo que respecta a sus características de ahorro en el consumo de agua.  
- Las instalaciones energéticas para el fomento del uso de las energías renovables.  
- Los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria supervisarán, con suficiente antelación, la traza de la obra en el perímetro de protección del parque natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja, para determinar y establecer, si fuese necesario, medidas preventivas adicionales respecto a la vegetación, flora y fauna (períodos de limitación de ejecución de obras, ejemplares vegetales que no deben afectarse, etc). Igualmente se hará fuera de este perímetro y a lo largo de toda la traza.  
- Deberán estar concluidas las obras de construcción de la planta desaladora y la ampliación de la estación depuradora de aguas residuales de Torrevieja.  
- Antes del inicio de las obras de urbanización deberá justificarse la disponibilidad de recursos hídricos suficientes mediante informe acreditativo evacuado por la mancomunidad de Los Canales del Taibilla.   
- Las zonas verdes conservarán la vegetación natural existente, en especial las especies vegetales de interés. Se garantizará, mediante sistema de riego por goteo el mantenimiento y desarrollo de las especies utilizadas en la revegetación que se realice, con implantación de especies vegetales acordes con el entorno. El proyecto de urbanización deberá incluir un apartado dedicado a las especies vegetales a implantar en las zonas verdes y áreas naturales que deberá ser informado favorablemente por la dirección del parque natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja. Asimismo, las labores de ejecución del proyecto deberán supervisarse tanto por el personal del parque como por técnicos acreditados al respecto.  
- Las zonas limítrofes del sector con el parque natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja deberán protegerse durante las obras mediante un vallado con malla cinegética que quedará instalado de forma permanente.  
- El entorno del sector en contacto con el perímetro de protección del parque natural deberá descompactarse una vez finalizada la obra, con el objeto de permitir la regeneración de la vegetación.  
- Los viales situados al noreste del Sector se protegerán, a lo largo de sus márgenes en contacto con las zonas verdes, mediante mojones u otro sistema similar para impedir que los vehículos invadan el terreno. Asimismo, se instalarán barreras vegetales mediante plantación de especies autóctonas para minimizar el impacto acústico producido por el tránsito rodado.  
- Los materiales de relleno (terraplenes y pedraplenes) que fueran necesarios para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y/o canteras existentes y legalmente autorizadas.  
- Se realizará una recogida y gestión selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y edificación. Los residuos que tengan la consideración de inertes serán trasladados a vertedero autorizado. El resto de los residuos generados durante las obras serán gestionados por empresas autorizadas conforme a sus características físico-químicas. En ningún caso podrán quedar depositados en los terrenos del parque natural.  
- Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido o acopio no autorizado en la zona. En todo caso, se deberán identificar las zonas donde se realizará el almacenamiento temporal de materiales y productos a emplear y de los residuos generados hasta su recogida por empresa autorizada, dentro de la parcela objeto del proyecto, debiendo ser emplazadas al abrigo de los vientos dominantes y disponiendo las medidas preventivas necesarias para evitar la afección a las zonas colindantes. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.  
- Se procederá al adecuado mantenimiento y puesta a punto de la maquinaria.  
- Se procederá al riego con frecuencia suficiente en aquellas zonas en las que, por climatología u otras circunstancias se prevea generar un exceso de polvo, en especial en las proximidades del parque natural y los núcleos poblacionales. Los camiones que discurran con material que pueda generar polvo deberán ir cubiertos con lona.  
- En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica y las ordenanzas municipales dictadas al respecto.  
- Durante la ejecución de las obras se prohibirán las labores de construcción en determinadas horas del día con el objeto de no alterar las condiciones de habitación de las viviendas próximas por impactos sonoros, vibraciones o elevada luminosidad. Las obras deberán paralizarse en los periodos de nidificación y cría de las especies animales que se encuentren en las proximidades del área de actuación, respetando la ornitofauna que no sólo nidifica en el parque, sino que se concentra en las lagunas en la época invernal. En ese sentido, y basándose en los estudios de campo relacionados con la fauna que se hayan efectuado, se requerirá informe al director-conservador del parque natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja con la intención de contrastar la adecuación de los períodos señalados.  
- Los proyectos de ejecución deberán profundizar en los parámetros de control de la contaminación acústica y atmosférica (niveles de decibelios, emisiones de gases y partículas en suspensión) para cada una de sus fases, indicando los instrumentos de medida que serán utilizados.  
  
- A las medidas de control de la iluminación recogidas en la documentación presentada se añadirá la localización de báculos de luz en el anillo exterior de las rotondas y en los bordes de vial, con el fin de evitar que la fauna acceda a los puntos de tráfico rodado en busca de alimento, quedándose en la periferia de los mismos.  
- La iluminación deberá ser de la menor intensidad posible. Las luminarias se dispondrán a baja altura, dirigiendo la potencia lumínica hacia el suelo y en sentido contrario del parque natural.  
- Las líneas de transporte eléctrico que atraviesen el sector deberán discurrir enterradas. En ningún caso se permitirá la construcción de nuevas redes de transporte eléctrico atravesando lugares de alto valor ambiental como son las lagunas.  
- Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En cualquier caso, se informará previamente y con suficiente antelación a los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria para evitar que, tanto la captación del agua como su vertido, ocasione efectos negativos en la zona de protección del parque natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja.  
- Se cumplirá el compromiso de salvaguardar y restaurar, en atención a sus valores espaciales y tipológicos, la masía de la Hoya pequeña, edificación existente afectada por el desarrollo urbanístico del sector, tal y como requiere el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural, recibido por el Ayuntamiento de Torrevieja en fecha 10 de octubre de 2005.  
Se obtendrá informe favorable de la Conselleria de Cultura y Deporte sobre la propuesta de catalogación de la masía, donde se establece la reserva de suelo, se dota a la referida edificación de una protección específica y se modifica su uso, llevando a cabo las medidas o modificaciones que, en su caso, dicho informe requiera.  
- La aparición de yacimientos arqueológicos, paleontológicos o etnográficos durante la ejecución de las obras determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura y Deporte, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Se presupuestarán en el proyecto tanto las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental como las que se establecen en el presente condicionado.  
  
Cuarto  
Condicionantes para la obtención de las licencias de ocupación:  
- Deberán estar en funcionamiento la planta desaladora y la ampliación de la estación depuradora de aguas residuales de Torrevieja.  
Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
  
Quinto  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Sexto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
  
Valencia, 12 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 196/2007 AIA.  
Promotor: Endesa Gas Transportista, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Alicante (Conselleria de Infraestructuras y Transporte).  
Objeto proyecto: gasoducto de transporte secundario Marina Alta fase II.  
Localización: en los términos municipales de Jávea, Benitachell, Teulada, Senija, Benissa y Calpe (Alicante).  
Descripción del proyecto  
La descripción del proyecto se efectúa teniendo en cuenta toda la documentación presentada:  
El objeto del proyecto es el suministro de gas natural a diferentes poblaciones de Alicante: Benitachell, Teulada, Benissa y Calpe.  
El gasoducto se inicia en la posición 03, en el término municipal de Jávea, del gasoducto Marina Alta con declaraciones de impacto ambiental favorables de fechas 29 de enero de 2008 y 12 de junio de 2007.  
Características:  
- Longitud de 20.794 m.  
- Posiciones de válvulas en Teulada (Pos 04) y en Calpe (Pos 05) con ERM en cada posición. Estación de protección catódica en la posición 04.  
- Presión de 59 bares y diámetro de 10 ".  
- Pista de trabajo de 14 m. de anchura normal.  
- Profundidad mínima de enterramiento es de 1 m.  
Obras:  
- Replanteo y balizado de trazado.  
- Apertura de pista de trabajo: desbroce y despeje de terreno con máquinas taladoras y retroexcavadoras. Retirada de tierra vegetal para su posterior reposición. La pista sirve para acumular materiales extraídos de la zanja y para la circulación de maquinaria y obras.  
- Apertura de zanja. El material extraído se emplea en parte para el posterior relleno de zanja.  
- Carga, transporte, descarga, almacenamiento y distribución de materiales de obra. Playas de acopio de materiales situadas pegadas o muy próximas a la pista e trabajo. La pista de trabajo se abre y se nivela y las tuberías se transportan por la misma pista.  
- Curvado, soldadura, protección de la tubería y puesta en zanja. Las tuberías se descienden a la zanja con tractores pluma. Una vez colocada la tubería se rellenará con materiales de excavación y si fuera necesario de préstamos.  
- Cruces hídricos mediante vainas pasa-aguas. Se restituyen las orillas y se montan las escolleras.  
- Instalaciones complementarias: posiciones de válvulas con estación de regulación y medida.  
- Acometidas eléctricas para las posiciones en media o baja tensión.  
- Restitución del terreno, colocando la tierra vegetal. Se restituyen muros, cercas, setos, vallas, cualquier otro obstáculo retirado. Descompactación de suelos.  
- Señalización con hitos en vértices.  
Servidumbres permanentes:   
- Zona A: 2 m. a cada lado de la tubería en el que está prohibido arar o cavar a profundidad mayor de 50 cm., plantar árboles y arbustos de talle alto y realizar obras o edificaciones sin permiso de la Administración.  
- Duración de obras: 6 meses.  
- Equipos y sistemas de seguridad. Sistemas de protección catódica mediante inyección de corriente. Sistemas de telecontrol y telemando.  
  
- Servicios de explotación y mantenimiento.  
Tramitación administrativa.  
Por el Servicio Territorial de Energía de Alicante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, se remitió copia del proyecto y estudio de impacto ambiental así como de alegaciones producidas durante la información pública. En el escrito se indicaba que durante el período de información pública (Edicto en el BOP de 23 de abril de 2007 y DOCV de 09 de mayo de 2007) se produjeron alegaciones y se dio respuesta a las mismas por el promotor, considerando el Servicio Territorial de Energía aceptable la respuesta e informando favorablemente el proyecto.  
Por el Servicio Territorial de Energía de Alicante se remitió escrito del promotor (fecha 14 de noviembre de 2007) dirigidos a la Conselleria de Cultura recordando que con fecha junio de 2007 se les había remitido informes respecto al proyecto en cuestión y esperando su respuesta.  
Se solicitó, a través del Servicio Territorial de Energía, requerimiento de ampliación de documentación al promotor, recibiéndose respuesta del mismo con fecha 17 de marzo de 2007, en la que se indicaba además respecto al informe de patrimonio cultural que tan pronto dispongan del informe de la Conselleria de Cultura lo remitirían.  
Se solicitó informe al Área de Espacios Naturales de esta Conselleria, habiéndose recibido informe que en síntesis indica lo siguiente:  
- El proyecto afecta a la zona periférica de amortiguación de impactos definida en el PORN del Montgó, río Gorgos, en una longitud de 413 m. y anchura de 14 m. Se trata de una zona de conector ecológico.  
- No se afecta a espacios LIC que formen parte de la Red Natura 2000.  
- Hay afecciones puntuales a hábitats de interés fundamentalmente en el cruce del río Gorgos.  
- Conclusiones: realiza una serie de consideraciones sobre la metodología constructiva y las medidas correctoras y/o minimizadoras de los impactos del trazado cuando afectan a cauces o barrancos.  
- Respecto a la red de cauces no afectados por el PORN del Montgó, se opina que se limite el uso de escollera para fijar los taludes removidos por la actuación, así como el uso de geotextiles con el mismo objetivo. Se propone el uso de especies arbustivas, propias de estos ambientes y definidas en la memoria del estudio de impacto ambiental, así como el uso de mantas de fibras naturales para evitar los corrimientos de tierra en los períodos inmediatamente posteriores a la realización de la actuación.  
- Río Gorgos: se requiere una modificación profunda en la técnica constructiva en el siguiente sentido:  
- Utilización de una perforación horizontal (un mínimo de 75 m., tomando como eje el cauce durante el estiaje del río Gorgos).  
- En ningún caso realizar la apertura de nuevas pistas de trabajo (incluidos accesos dentro del cauce en sentido amplio).  
- No utilizar para la estabilización de taludes, en caso de rotura, de escolleras ni geotextiles, utilizar la tierra vegetal propia de la excavación y mantas de fibras naturales.  
- En ningún caso está autorizado verter, ni depositar restos permanentes de ningún tipo, en el cauce, de forma que los restos provenientes de la propia obra, se deberán ubicar, aunque sea temporalmente, en zonas alejadas al eje del cauce.  
Por el promotor se remitió por fax con fecha de 19 de mayo de 2005 copia del escrito dirigido al Servicio Territorial de Energía de Alicante para que el mismo remitiera copia de documentación a la Conselleria de Cultura para obtener el informe definitivo de la misma. Igualmente se adjunta copia de informe de la Dirección General de Patrimonio de fecha 17 de abril de 2008 (al que la documentación que remite el promotor al ST de Energía, y antes referida, da respuesta) que indica lo siguiente en síntesis:  
- Realizada la prospección arqueológica y aportada la documentación correspondiente no se han documentado yacimientos arqueológicos y a pesar de que se proponen medidas correctoras en este sentido, las mismas no resultan necesarias ante la nula afección constatada.  
- Desde el punto de vista de la afección al patrimonio paleontológico deberá instarse la correspondiente consulta a nuestros servicios técnicos.  
- En el estudio de impacto ambiental deberá preverse que la aparición de restos arqueológicos o peleontológicos en el curso de las obras determinará la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura al efecto  
- Respecto al patrimonio etnológico se ha puesto de manifiesto la existencia de varios pozos en Teulada y Benissa pero sin que se produzca afección directa, sin embargo deberían plantearse medidas para evitar que en el transcurso de las obras puedan verse afectados.  
- Debe aportarse el estudio de impacto ambiental elaborado a partir de las actuaciones realizadas y que deberá integrarlas así como sus resultados y programa de vigilancia y/o medidas correctoras, en su caso, y sobre el que se emitirá el correspondiente informe.  
Información pública.  
El expediente se sometió a información pública (Edicto en el BOP de 23 de abril de 2007 y DOCV de 09 de mayo de 2007) habiéndose producido alegaciones que en síntesis son las siguientes:  
- Gas natural: solicitan se deniegue el proyecto al existir otro más eficiente de su empresa.  
- Ayuntamiento de Benissa: rechazan el trazado propuesto y proponen uno alternativo por caminos, al no seguir criterios de adecuación territorial.  
- Ayuntamiento de Jávea: debería discurrir en la medida de lo posible por caminos públicos.  
- Algunos propietarios se oponen y proponen trazados alternativos al dividir su parcela en dos e impedir futuras edificaciones. Afectando en algunos casos a olivos centenarios.  
- Algunos propietarios se oponen al afectar a sus cultivos y suponer un perjuicio económico muy importante, o al discurrir cerca de vivienda y suponer un peligro.  
- Algunos propietarios se oponen por afectar a propiedades privadas y poder discurrir por caminos públicos, se adhieren a las alegaciones y propuestas del Ayuntamiento de Jávea.  
- Algún propietario se opone al no ajustarse el trazado a la normativa municipal, autonómica y urbanística, debiendo suspenderse hasta aprobación de nuevo PGOU de Jávea. Transcurre por propiedades privadas sin tener en cuenta el impacto ambiental y el abandono de actividad agrícola, debiendo discurrir por viales públicos.  
- Algunos propietarios se oponen y se adhieren a alternativa del ayuntamiento de Benissa, y otros se oponen y adhieren a la alternativa del Ayuntamiento de Teulada.  
En relación con las alegaciones presentadas, el promotor las responde, efectuándose a continuación una síntesis de los argumentos y respuestas:  
- Se ha intentado seguir caminos y dominio público en lo posible, pero resulta imposible no afectar a propietarios, no siendo viable seguir caminos, cañadas y linderos por razones de seguridad, mantenimiento y técnico-económicas.  
En ocasiones se desestima propuesta al ir a media ladera y ser inestable, por proximidad a cantera en explotación. El trazado es compatible con uso agrícola plenamente en el caso de viñas, y en el caso de cultivos arbolados no se impide la plantación de arbolado en parcelas, sólo se establece una limitación de una distancia de 2 m. a la tubería.  
- Se desestima trazado alternativo al estar condicionado por punto de cruce de N-332 más idóneo, el cual se debe llevar a cabo mediante perforación horizontal.  
- El trazado se ha elegido intentando optimizar la longitud total, aprovechando el pasillo de infraestructuras, su accesibilidad, evitando en lo posible núcleos urbanos y zonas de densidad alta de población, etc.  
- En algunos casos no es posible trazado alternativo por tener que guardar paralelismo con la variante de Benissa.  
- Se indica en algunos casos que es compatible con el desarrollo industrial de la parcela siendo que la limitación de no construir no es absoluta y puede reducirse y además puede discurrir por futuros viales.  
- En ocasiones la zona que se atraviesa es muy inestable y hay que hacerlo perpendicularmente. También en otros casos la modificación no es posible por, entre otras razones, la existencia de edificios y bancales que impiden que transcurra por caminos.  
- Respecto a la proximidad de viviendas indican que no hay peligro al cumplirse con las medidas de seguridad de la normativa aplicable.  
- En algún caso, respecto a construcción de vivienda, se indica que si se dispone de licencia habría que ver compatibilidad y caso de no disponerse se deberá ajustar al gasoducto.  
- Algunos trazados alternativos van a media ladera y junto a barranco no permitiendo garantizar seguridad y buen funcionamiento, en otros casos discurren por barranco indicándose lo mismo y en otros por camino muy estrecho.  
- Se parte de la posición 03 del gasoducto marina alta fase I siguiendo indicaciones de técnicos del ayuntamiento de Jávea.  
- En algunos casos se indica que hay edificaciones que han impedido que la tubería discurra de forma diferente y que los caminos alternativos no son aptos al estar socavados y a media ladera algunos, o estrechos.  
- La conformidad respecto al planeamiento urbanístico se llevará a cabo en el otorgamiento de la licencia municipal de obras.  
- Respecto al Ayuntamiento de Benissa:   
- Respecto a la alternativa propuesta por el ayuntamiento se desestima por diferentes razones: no se puede seguir camino en determinado tramo por inestabilidad del terreno al discurrir a media ladera, necesidad de mantener distancia respecto a variante de Benissa en determinado tramo, necesidad de mantener distancia respecto a N-332, inestabilidad en zona de barranco por ir a media ladera, y necesidad de cruce de N-332 de manera perpendicular, existencia línea férrea y exigencias en su cruce, etc.  
- Respecto al Ayuntamiento de Teulada:  
- la alternativa del ayuntamiento de Teulada se desestima al discurrir a media ladera, por inestabilidad así como por acercamiento a carretera e imposibilidad de cruce con N-332 y ferrocarril.  
- Al Ayuntamiento de Jávea se responde indirectamente a través de las alegaciones de particulares que se adhieren a su alternativa.  
En el expediente remitido por el Servicio Territorial de Energía de Alicante constan los siguientes informes:  
- Ayuntamiento de Senija: no hay problemas urbanísticamente, siempre que se adopten medidas de seguridad.  
- Ayuntamiento de Jávea: indica que el diseño es anárquico y propone otro trazado por viales públicos.  
- Ayuntamiento de Benissa: consideran el trazado inadecuado y proponen trazado alternativo por red de caminos existente.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ): autorización con condiciones.  
- Telefónica: se opone al no reflejar la documentación el cruce con determinadas líneas.  
- Iberdrola: indican condiciones orientativas.  
- Ferrocarriles de la Generalitat Valenciana: indica condiciones y necesidad de solicitud de autorización.  
- Unidad de Carreteras de Alicante de la Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana: en relación a las condiciones de la autorización en la zona de afección de la AP-7, de la futura variante de Benissa y de la carretera N-332 serían las siguientes:  
- Sometido el proyecto al informe de la inspección de explotación de la autopista de peaje AP-7.  
- Sometido el proyecto al informe del Área de Planeamiento, proyectos y obras de la Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana.  
- Respecto a la carretera N-332, los cruces subterráneos se realizarán en los pp.kk 173+760 (TM Benissa) y 182+100 (TM de Teulada), estableciéndose una serie de condiciones.  
- Área de Infraestructuras de la Diputación de Alicante: indica una serie de condiciones en lo que respecta a sus competencias.  
Consideraciones ambientales.  
1. Teniendo en cuenta que el proyecto ahora evaluado es continuación del proyecto de gasoducto Marina Alta fase I ya evaluado y que el mismo partía de la posición 15-20.04 de Enagas perteneciente al gasoducto Montesa-Denia en proyecto, se considera que la ejecución del trazado final ahora propuesto debe quedar condicionada a la autorización del gasoducto Montesa-Denia o de cualquier otro que le diera sentido, para evitar impactos innecesarios.  
2. En el estudio de impacto ambiental (EIA) se analizan dos alternativas, optándose por la segunda al evitar zonas de alta pendiente.  
3. El trazado proyectado discurre mayoritariamente afectando a terrenos de cultivo de secano, y sólo puntualmente a terrenos naturales: cruces de barranco (zarzales y cañaverales) y zonas con matorral termófilo fundamentalmente, y en ocasiones con pinares de pino Carrasco (Pinus halepensis). En relación con la afección a hábitats de interés el informe del Área de Espacios Naturales de esta Conselleria establece medidas correctoras en el ámbito del PORN y respecto a los hábitats fuera del ámbito del PORN la afección es puntual y se trata de hábitats bien representados en el territorio. Se adoptan medidas correctoras de restauración de la vegetación natural afectada.  
La fauna que se podría ver afectada fundamentalmente es la correspondiente a cultivos de secano, y en menor medida de zonas forestales limítrofes con cultivos. Se discurre en un tramo corto por el área de importancia para las aves (I.B.A.) «Sierras de la Marina», por uno de sus bordes afectando a terrenos de cultivo mayoritariamente y próxima a carretera. Se adoptan medidas correctoras para prevenir impactos sobre la fauna.  
4. En relación con el cruce del río Gorgos se deberá modificar el mismo de acuerdo con el informe del Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria así como llevarse a cabo con la supervisión de los servicios técnicos del parque natural del Montgó, avisando a los mismos con suficiente antelación.  
5. El cauce del río Gorgos presenta riesgo de inundación 1 en el PATRICOVA (Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial de Prevención de Riesgo de Inundación) considerándose necesario que se adopten medidas al respecto en la realización de las obras y una vez terminadas las mismas.  
6. El proyecto afecta a suelo no urbanizable, siendo necesario precisar que de acuerdo con la Ley 16/2003 de 17 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat de 19 de diciembre de 2003, en su artículo 74 se indica que los planes y proyectos de instalaciones objeto de la regulación del capítulo XX, cuyas autorizaciones sean competencia de la Generalitat Valenciana, prevalecerán sobre cualquier instrumento de planificación u ordenación territorial o urbanística. El capítulo XX se refiere, entre otras instalaciones, a las redes de transporte de gas canalizado con presión máxima de diseño igual o superior a 16 bares, que sean declaradas de utilidad pública. La instalación objeto de la evaluación de impacto ambiental tiene una presión de diseño superior o igual a 16 bares y se ha solicitado su declaración de utilidad pública.  
7. En relación con los cruces de cauces y la implantación de escolleras se considera, fuera del ámbito del PORN, que recebando las escolleras con tierras se puede conseguir una regeneración de la zona a medio y largo plazo. Se trata en cualquier caso de actuaciones muy puntuales y que dan seguridad y estabilidad a la tubería a implantar.   
8. Se considera necesario para reducir el impacto sobre el medio: vegetación, fauna, flora y especies vegetales singulares tanto de cultivo como naturales, adoptar medidas adicionales a las establecidas en la documentación presentada, de manera que se efectúe una supervisión del trazado previamente a la ejecución de la obra con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria.  
9. El trazado afecta a numerosas vías pecuarias en Jávea, Benitachell, Teulada, Benissa y Calpe, previéndose el cruce a cielo abierto con protección de losa de hormigón armado.   
En la ampliación de la documentación (ampliación del estudio de impacto ambiental con fecha febrero de 2008) presentada por el promotor se proponen las siguientes medidas correctoras:  
- garantizar en todo momento la continuidad del tránsito ganadero, en especial en la fase de apertura de zanja.  
- en todo momento de la duración de la obra y todo el personal de la misma deberá conocer la existencia de la vía pecuaria y el promotor deberá asegurar la integridad superficial de las vías fomentando un uso cívico como:  
- no realizar cambios de aceite u otras labores de mantenimiento de la maquinaria.  
No se abandonará el aceite de maquinaria u otros residuos peligrosos, electrodos, etc., en la vía pecuaria, debiéndolos recoger un gestor autorizado para su posterior reciclado.  
- no arrojar residuos, ni realizar vertidos de cualquier naturaleza.  
- no circular con la maquinaria o vehículos a motor sobre ellas, en aquellas en mejor estado de conservación, etc.  
- no se llevarán a cabo prácticas que puedan resultar perjudiciales, como la limpieza de la cubeta de las hormigoneras en vía pecuaria o en los aledaños de la misma.  
- playas o vertederos no se localizarán en ningún caso en las vías pecuarias.  
- en la fase de restitución deberán quedar restablecidas a su estado original para su función, quedando en perfecto estado de conservación.  
- en las zonas de paralelismo la zanja se colocará  
10. En relación a la afección al patrimonio cultural se presenta estudio sobre el impacto arqueológico y etnológico en el que se indica que no hay yacimientos arqueológicos que se vean afectados directamente por la traza proponiéndose no obstante como medidas correctoras, por la proximidad de yacimientos, la realización de sondeos arqueológicos en el yacimiento del Tossal de Cabrera en Benissa y extremar el control arqueológico con la presencia continuada de un arqueólogo al paso por el yacimiento de Anjup en Calpe, así como la presencia de un arqueólogo que realice un seguimiento en la fase de obra en todo el gasoducto.  
En el referido informe se indica igualmente la proximidad de la traza a determinados elementos etnológicos, proponiéndose como medida correctora extremar la precaución durante el tránsito de la maquinaria pesada en el proceso de la fase de obra en los tramos próximos a pozos 1 y 2 de Teulada y pozos 1 y 2 en Benissa.  
El informe de la Conselleria de Cultura de fecha 17 de abril de 2008 remitido por fax por el promotor indica que no son necesarias las medidas correctoras respecto al patrimonio arqueológico a parte de la genérica de que en caso de descubrimiento en fase de obras comunicarlo a la Conselleria y suspender trabajos, y respecto al patrimonio etnológico sí indica la necesidad de adopción de medidas correctoras para evitar su afección en fase de obras. La Conselleria de Cultura indica que debe incorporarse todo ello al estudio de impacto ambiental y obtener su informe favorable.  
11. En relación a las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras), se destacan las siguientes:  
- Jalonamiento durante replanteo de las masas de vegetación natural y se estimará perímetro de protección para evitar tala indiscriminada de individuos y posibles daños a vegetación adyacente desviando la zanja en el ancho suficiente.  
- Prospección previa a la entrada de maquinaria respecto a fauna por especialistas incluyendo la posibilidad de salvaguardar lugares de interés (pequeñas variaciones de trazado, calendario de obras, etc.).  
- Medidas especiales en el tramo que atraviesa la IBA «Sierras de la Marina».  
- Restos vegetales de desbroce se triturarán para su posterior uso en fase de restauración.  
- Se respetarán los ejemplares arbóreos de gran porte tanto de especies cultivables como naturales.  
- Ubicación de playas de acopio en terrenos cultivados.  
- Limitación de velocidad de vehículos en pista de trabajo a 20 km/h y riego de pista para evitar generar polvo cuando lo considere oportuno la dirección de obra.  
- Limpieza de zonas de ocupación temporal y afectada por las obras de materiales a vertedero, previamente a la restitución del terreno.  
- Reposición de servicios afectados: tubos de riego, vallas, muros, etc.  
- Si el contratista no pudiera encontrar ningún propietario dispuesto a quedarse con la tierra deberá obtener los oportunos permisos y autorizaciones para verter.  
- Restitución de terrenos agrícolas a su estado inicial, se separará y acondicionará la tierra vegetal, se abonarán las cosechas que se vayan a perder por las obras, mantenimiento de caminos en buen estado y reparación desperfectos ocasionados.  
- Descompactación de pista de trabajo.  
- Reposición de tierra vegetal que previamente ha sido retirada.  
- Instalación de gaviones de piedras y escolleras en laderas de alto riesgo de erosión.  
- Revegetación de zonas con vegetación natural afectadas.  
- Restauración cruces con cursos hídricos (restauración márgenes con escolleras, tierra vegetal, revegetación, etc.).  
En la ampliación del estudio de impacto ambiental de fecha febrero de 2008 se establecen medidas correctoras respecto al paisaje y a especies vegetales singulares.  
En relación a las mismas se consideran en general adecuadas siendo necesarias no obstante la modificación de las mismas en determinados aspectos así como la introducción de otras medidas preventivas y correctoras que permitan una correcta integración de la obra en el medio y evitar en lo posible o reducir el impacto sobre el entorno.  
Se considera necesario establecer como condicionantes al proyecto los establecidos en el informe del Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria, y antes reflejados.  
12. En relación al programa de vigilancia ambiental:  
Respecto al programa establecido en el estudio se destaca la posibilidad de nombrar por el promotor un asistente técnico ambiental durante el tiempo de ejecución de obras y de restauración, responsable de la ejecución del programa de vigilancia ambiental.  
En relación con el programa referido se considera necesario extenderlo al control de todas las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental y de la ampliación del estudio, así como a los condicionantes que se establezcan en la presente declaración. Se considera igualmente necesaria la contratación del asistente técnico ambiental propuesto por el promotor para el control del programa de vigilancia ambiental.  
13. Teniendo en cuenta las características de los terrenos afectados y del proyecto, (discurre afectando a terrenos agrícolas fundamentalmente y la canalización es enterrada) y las medidas correctoras que se implantan, así como el informe favorable del Área de Espacios Naturales de esta Conselleria se considera que el impacto del proyecto es en conjunto moderado desde el punto de vista ambiental, y es aceptable, no obstante se estima necesario adoptar medidas preventivas y correctoras adicionales para mejorar la integración del proyecto y reducir o evitar el impacto en el medio.  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 16 del Decreto 131/2007, del Consell, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de gasoducto de transporte secundario Marina Alta Fase II, en los términos municipales de Jávea, Benitachell, Teulada, Senija, Benissa y Calpe (Alicante) cuyo promotor es Endesa Gas Transportista, SL, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias, siempre que se realice de acuerdo con la documentación presentada, así como con las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental de fecha enero de 2007 y ampliación del estudio de febrero de 2008 (remitidas con fechas 27 de septiembre de 2007 y 17 de marzo de 2008 respectivamente), y lo establecido en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Condicionantes para la realización y funcionamiento de la obra:  
1. Se considera que la ejecución del proyecto referido debe quedar condicionada a la autorización del gasoducto Montesa-Denia o de cualquier otro que le diera sentido.  
2. Previamente a la ejecución de la obra se supervisará, con suficiente antelación, con los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, la traza de la obra para determinar y establecer si fuera necesario medidas preventivas adicionales respecto a la vegetación, flora y fauna (períodos de limitación de ejecución de obras, ejemplares vegetales que no deben afectarse, tanto de cultivo como naturales, uso de pista restringida, etc.).  
En especial se supervisará la parcela 4 del polígono 80 en Benissa para determinar si es necesario adoptar alguna medida o no en relación a los olivos presentes en la parcela, dependiendo del porte de los mismos (pequeña variación de la traza, transplante, etc.).  
3. El cruce del río Gorgos (conector ambiental) se efectuará siguiendo las condiciones indicadas por el Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria en su informe de fecha 8 de abril de 2008, y que a continuación se relacionan:  
- Utilización de una perforación horizontal (un mínimo de 75 metros lineales, tomando como eje el cauce durante el estiaje del río Gorgos)  
- En ningún caso realizar la apertura de nuevas pistas de trabajo (incluidos accesos dentro del cauce en sentido amplio).  
- No utilizar para la estabilización de taludes, en caso de rotura, de escolleras ni geotextiles, utilizar la tierra vegetal propia de la excavación y mantas de fibras naturales.  
- En ningún caso está autorizado verter, ni depositar restos permanentes de ningún tipo, en el cauce, de forma que los restos provenientes de la propia obra, se deberán ubicar, aunque sea temporalmente, en zonas alejadas al eje del cauce.  
Se llevará a cabo con la supervisión de los servicios técnicos del parque natural del Montgó, que deberán ser avisados con suficiente antelación.  
4. Se adoptaran medidas adecuadas, durante la ejecución de las obras y una vez terminadas las mismas, para evitar que el riesgo de inundación existente en el río Gorgos repercuta negativamente sobre el proyecto, e igualmente se adoptarán medidas para evitar que el proyecto repercuta negativamente sobre el riesgo de inundación (ubicación de playas de acopio de material, parques de maquinaria, restos de obras fuera de la zona con riesgo de inundación, etc.).  
Se adoptarán igualmente este tipo de medidas en el cruce del resto de cauces.  
5. Se habilitarán rampas para facilitar la salida de la posible fauna atrapada en las zanjas.  
6. Los materiales procedentes de la excavación que no se reutilicen en la obra se llevarán a vertedero legalizado y en el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de calidad adecuada, los materiales para el relleno de la misma se obtendrán de canteras legalizadas.  
En ningún caso se abandonarán los residuos de ningún tipo, provenientes de las obras, y además se deberán dejar los pasos de los barrancos libres de cualquier resto proveniente de la excavación o del desbroce de la vegetación, de forma que no se produzcan frenos al libre discurrir de las aguas.  
7. En el caso de que para playas de acopio, depósito de materiales y parque de maquinaria se precisen terrenos fuera de la pista de trabajo, se ubicarán en parcelas en las que la afección a la vegetación sea mínima con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, y una vez finalizadas las obras los terrenos deberán restaurarse.  
8. En relación con la restauración de aquellas zonas con vegetación natural se efectuará supervisión con los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria para determinar si es necesario efectuar modificaciones en las especies elegidas, densidades, características de los plantones, etc.   
Las escolleras y gaviones de piedras se recebarán con tierra para facilitar la regeneración vegetal.  
9. Una vez terminadas las obras se procederán a la restauración de los muros de piedra seca afectados por las mismas.  
10. Se obtendrá la autorización del organismo de cuenca correspondiente en aquellas actuaciones que afecten al dominio público hidráulico, respetándose las condiciones impuestas en la autorización del mismo.  
11. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la citada prueba, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes se derivarán a gestor autorizado. En cualquier caso previamente y con suficiente antelación se informará a la dirección del parque natural del Montgó para que den su visto bueno para evitar que tanto la captación del agua como su vertido ocasione efectos negativos en el ámbito del PORN.  
12. Mantenimiento y puesta a punto adecuada de la maquinaria.  
Las reparaciones y puesta a punto de la maquinaria se realizarán en talleres debidamente autorizados.  
13. Se procederá al riego de pista de trabajo con frecuencia suficiente en aquellas zonas en las que por climatología u otras circunstancias se prevea generar un exceso de polvo, en especial en aquellas zonas próximas a población. Los camiones que discurran con material que pueda generar polvo deberán ir cubiertos con lona.  
14. En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica y las ordenanzas municipales dictadas al respecto.  
15. Se cumplirá lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, en relación a las obras en la cercanía de zonas naturales. Se efectuarán, caso de ser necesario, las correcciones o medidas, que por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria se estimen necesarios.  
16. En relación con la afección al patrimonio cultural, previamente a la ejecución de la obra y con suficiente antelación, deberá obtenerse el informe definitivo favorable de la Conselleria de Cultura de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1989 de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se indica en el informe de la Conselleria de Cultura de fecha 17 de abril de 2008 reflejado en esta declaración, y en caso de ser favorable se cumplirán las medidas que en él se indiquen.  
Se adoptarán medidas para evitar la afección de los siguientes elementos etnológicos próximos al trazado: dos pozos en Teulada y dos pozos en Benissa reflejados en la ampliación del estudio de impacto ambiental presentado.  
La aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinará la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura los hechos, al efecto de que se determinen las medidas oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
17. Respecto a la afección a vías pecuarias, se cumplirá lo establecido en la legislación de vías pecuarias y se obtendrá la autorización de ocupación ante la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, cumpliéndose las condiciones que la misma establezca, además de las medidas correctoras indicadas en la ampliación del estudio de impacto ambiental de fecha febrero de 2008 reflejado en la presente declaración.  
18. En relación con las líneas eléctricas de acometida a las posiciones de válvulas se someterán las mismas a evaluación de impacto ambiental en el caso de que así se requiera de acuerdo con la legislación de impacto ambiental.  
19. En relación con el programa de vigilancia ambiental se considera necesario extenderlo al control de todas las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental de fecha enero de 2007 y ampliación del estudio de febrero de 2008 (remitidas con fechas 27 de septiembre de 2007 y 17 de marzo de /2008 respectivamente). Se considera igualmente que por el promotor se contratará, tal y como propone, asistente técnico ambiental para el control del programa de vigilancia ambiental.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia 13 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 421/2006 AIA.  
Título: Modificación Puntual nº 8 del PGOU de Picanya.  
Promotor: Ayuntamiento de Picanya.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Picanya y CTU.  
Localización: junto al polideportivo municipal al norte del casco urbano.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El objetivo de la presente modificación puntual consiste en la reclasificación de suelo no urbanizable de protección agrícola para ampliar los equipamientos locales junto al polideportivo municipal.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La modificación se encuentra situada al norte del casco urbano, en la partida «El Realenc», y linda por el oeste con el actual polideportivo municipal. La superficie incluida en la propuesta es de 5.000 m2 que serán destinados a los usos permitidos para zonas verdes especificados en el PGOU.  
Cuadro comparativo de superficies entre la ordenación propuesta en la modificación puntual y la contemplada en el Plan General vigente:  
  
  
3. Alternativas  
El estudio de alternativas ha considerado diferentes ubicaciones de la propuesta junto al casco urbano que quedan muy condicionadas por la presencia de las infraestructuras viarias y ferroviarias que vertebran el municipio, decantándose al final por la solución de ampliación del actual polideportivo municipal debido a las condiciones y servicios que reúne junto con la posibilidad de futuras ampliaciones del mismo.   
Tramitación administrativa.  
1. Admisión a trámite  
En fecha 13 de diciembre de 2006 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remitió el estudio de impacto ambiental, el expediente administrativo y proyecto relativo a la Modificación nº 8 del Plan General de Ordenación Urbana de Picanya, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Levante y en el DOCV nº 5.188, de 31 de enero de 2006.  
3. Resumen de las alegaciones  
No se han presentado alegaciones de carácter ambiental.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 5 de noviembre de 2007 se solicitó a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia el informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, e informe referente a la disponibilidad de recursos hídricos.   
En fecha 26 de noviembre de 2007 se recibe en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica respuesta por parte del Servicio Territorial de Ordenación del Territorio adjuntando solicitud de informe a la Conselleria de Cultura y Deporte e informe referente a los recursos hídricos previstos en la modificación.   
Afecciones legales.  
Vías pecuarias.  
Existe en el ámbito de la actuación, al norte de la misma, una vía pecuaria clasificada: Colada - Azagador de la Florentina, anchura legal 6 m. Esta vía pecuaria no se verá afectada por la actuación.  
Patrimonio Cultural.  
Consultado el inventario de patrimonio de la Conselleria de Cultura y Deporte no se han constatado la existencia de yacimientos arqueológicos en el área de estudio.  
No consta en el expediente de evaluación de impacto ambiental el informe favorable emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de acuerdo al artículo 11 de la Ley de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales.  
Los terrenos donde se sitúa la modificación prevista, están ocupados en la actualidad por cultivos de cítricos, siendo la capacidad de uso agrario del suelo muy elevada (Clase A).   
La zona de estudio se sitúa sobre el acuífero de la Plana de Valencia (Norte). Las aguas subterráneas presentan una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media. En cuanto a las aguas superficiales presentes en el municipio se destaca el barranco de Xiva perteneciente a la cuenca hidrográfica de la Albufera de Valencia. En el área de estudio existen acequias que sirven para el riego de los cultivos de la zona.   
La vegetación potencial de la zona ha sido reemplazada a lo largo de los años por las explotaciones agrícolas. La vegetación actual en la zona está asociada principalmente a los cultivos de cítricos, especialmente naranjos.  
La fauna presente se caracteriza por las especies típicas asociadas a cultivos de regadío en los que se destaca en el EIA el mirlo, el carbonero y el zarcero.   
El abastecimiento de agua potable, de acuerdo al informe técnico remitido por el Ayuntamiento de Picanya, procede de la red metropolitana de Valencia, siendo su origen superficial, procedente de los ríos Júcar y Túria. El informe ha estimado la necesidad de recursos hídricos para la jardinería y fuentes en 300 l/día, lo que supone un consumo medio anual de 109,50 metros cúbicos.   
Respecto a la depuración de las posibles aguas residuales generadas en las instalaciones previstas, el EIA afirma que se evacuarán mediante la red de alcantarillado a la estación depuradora existente en el polideportivo municipal.  
La gestión de residuos sólidos urbanos, de acuerdo al certificado emitido por el director de servicios, corresponde a la S.A. Agricultores de la Vega de Valencia.  
Las medidas correctoras previstas en el estudio de impacto ambiental se dirigen principalmente a eliminar o minimizar los efectos generados por las obras de urbanización.   
En cuanto el programa de vigilancia ambiental, el mismo ha incluido la definición y el alcance de una serie de indicadores para verificar la aplicación y eficacia de las medidas correctoras a ejecutar tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento, sin embargo no se ha previsto la periodicidad en la emisión de informes en el PVA.   
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, encontrándose incluido el proyecto en el Anexo I.8.g-3 del Decreto 32/2006 que modifica el Anexo del Decreto 162/1990.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007 de 27 de julio del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de la Modificación Puntual nº 8 del PGOU de Picanya, promovido por el Ayuntamiento de Picanya, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En caso de afectar a las redes de riego existentes, deberá garantizarse su continuidad durante las obras, y su reposición una vez finalizadas las mismas. De igual modo, los cultivos colindantes que se vean afectados por las obras, deberán restituirse a su estado original.  
2. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los suelos agrícolas colindantes.   
3. Deberá obtenerse el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de Octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 13 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.   
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 115/2005 AIA.  
Título: Modificación nº 8 del PGOU.  
Promotor: Ayuntamiento de Montaverner (Valencia).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU.  
Localización: al este del núcleo urbano de Montaverner, en la partida «La Cava» junto a la variante de L' Ollería a Gandía.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objeto de esta modificación es dotar al municipio de Montaverner de un suelo de uso industrial, que permita aumentar la oferta de este tipo de suelo, ya colmatado en el casco industrial, creando un parque industrial acorde con la demanda existente en el municipio.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El sector objeto de la reclasificación, localizado en la partida «La Cava», que tiene una superficie total de 135.133,82 m2, es una única unidad de ejecución cuyos límites son:   
- Al norte, la variante de L'Olleria a Gandía.   
- Al sur, la línea ferroviaria de Xátiva a Alcoy.  
- Al este, la variante de L'Olleria a Gandía  
- Al oeste, el casco urbano residencial e industrial ya edificado.  
La red viaria del sector está configurada por un vial perimetral y por la prolongación de los viales existentes del Sector 5, dando lugar a cuatro manzanas de grandes dimensiones.  
El uso predominante será el industrial, mediante desarrollo de naves industriales aisladas, o adosadas, potenciando la creación de un Parque Empresarial, admitiéndose el uso terciario o comercial. Se prohíbe el uso residencial de cualquier tipo.  
Las zonas verdes se sitúan en la parte este del sector recayente a la autovía y en límite con el casco urbano consolidado residencial, siendo el uso resultante de la manzana, colindante al suelo urbano residencial, el exclusivamente dotacional.  
El Ayuntamiento de Montaverner, tal y como señala el estudio de impacto ambiental (de ahora en adelante EsIA), va a dedicar el suelo industrial al desarrollo de industrias dedicadas a las siguientes actividades:   
- Industrias del vidrio  
- Manufacturas de plásticos  
- Procesos textiles  
- Talleres mecánicos dedicados a la actividad del metal  
3. Alternativas  
No se han presentado alternativas.  
Tramitación administrativa.  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 7 de julio de 2005, la Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial remite documento de homologación, plan parcial, EIA y expediente administrativo en el que se incluían informes, resultado de información pública y aprobación provisional, incoándose el correspondiente expediente administrativo.  
2. Información pública.   
El estudio de impacto se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario «El Levante - El Mercantil Valenciano», de fecha 9 de julio de 2.004 y en el DOCV nº 4.819, de 13 de agosto de 2004.  
Durante el período de exposición pública, un mes, no se presentó alegación alguna sobre el mismo, según consta en los certificados emitidos por el Secretario del Ayuntamiento de Montaverner, en los cuales se incluía la aprobación provisional y el informe del trámite de información al público realizado.  
3. Petición de información o documentación complementaria   
En fecha 21 de marzo de 2006, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite requerimiento de documentación a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, solicitando:  
- Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe inicial o definitorio en el sentido que resulte, que será evacuado por el organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada, de la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos previstos por el plan parcial, según las previsiones de los planes hidrológicos, así como de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
- Informe relativo al estudio acústico regulado por el art. 36 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.   
- Autorización, otorgada por el organismo de cuenca correspondiente, para el vertido de las aguas pluviales a cauce público.  
- Descripción del sistema de riego previsto para las zonas verdes del sector, caudales y la procedencia del agua que se empleará para el riego.  
- Actuaciones previstas en el sistema de saneamiento y depuración de Alfarrasí, concretando, caudales de diseño, así como año de entrada en funcionamiento de dichas actuaciones.   
- Modificar dominio público ferroviario, de la zona de protección y límite de edificación, a lo establecido en el Capítulo III. Limitaciones a la propiedad, de la Ley 39/2003, de 17 de noviembre, del Sector Ferroviario.  
En fecha 18 de abril de 2006, el Ayuntamiento de Montaverner remite, al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, copia diligenciada del Estudio Acústico.  
En fecha 9 de junio de 2006 el Ayuntamiento de Montaverner remite, al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, la siguiente documentación:   
- Certificado del acuerdo plenario adoptado por el pleno en sesión celebrada el 19 de abril de 2006.  
- Planos 06, 08 y 09, redactados por el ingeniero redactor del proyecto de modificación del PGOU y aprobados por el plano.  
- Informe del ingeniero redactor.  
- Informe de viabilidad de abastecimiento de agua, emitido por EGEVASA como empresa gestora del Servicio Municipal de Agua Potable a la población de Montaverner.  
- Documento de las características técnicas de la EDAR de Alfarrasí.  
- Copia del escrito de petición del informe de la Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano.   
En fecha 14 septiembre de 2006, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite nuevo requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, solicitando:  
- Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe, inicial o definitorio en el sentido que resulte, sobre la suficiencia de recursos hídricos.  
Se incorporará una tabla en la que se recoja con detalle: los caudales actuales existentes para la población de Montaverner, su origen y cuál es el caudal que demanda el nuevo sector industrial.  
- Visto que la EDAR de Alfarrasí presenta excedente de caudal, con el fin de no sobresaturar aún más dicha instalación, se propone el vertido de las aguas pluviales a cauce público.  
- Informe de la entidad de saneamiento EPSAR, en la que se concrete la situación real de la EDAR de Alfarrasí, así como las obras previstas, año de entrada en funcionamiento...  
- Informe de la unidad de vías pecuarias del Servicio de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Valencia sobre la afección al dominio público de las vías pecuarias que a traviesa el sector.  
En fecha 13 de noviembre de 2006, el Ayuntamiento de Montaverner remite, al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, los siguientes documentos:  
- Informe EPSAR.   
- Documentación acreditativa de la nueva concesión de aguas del Ayuntamiento de Montaverner.  
En fecha 22 de marzo de 2007, el Ayuntamiento de Montaverner remite, al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, fotocopia cotejada del informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 8 de mayo de 2007, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia remite informe emitido por la Administración de Infraestructuras Ferroviarias.  
En fecha 15 mayo de 2007, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite nuevo requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, solicitando:  
- Informe, inicial o definitorio en el sentido que resulte, que será evacuado por el organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada, de la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos previstos por el plan parcial, según las previsiones de los planes hidrológicos, así como de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
- Dicho informe se complementará con documentación, suscrita por técnico competente, que recoja: origen y la calidad del agua con la que se atiende la demanda existente y con la que se atenderá la nueva demanda generada, así como un cuadro resumen en el que se indique el volumen de agua necesario, tanto para los usos existentes como para los previstos.  
- Informe de la unidad de vías pecuarias.  
En fecha 17 mayo de 2007, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite nuevo requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, solicitando:  
- Informe emitido por ADIF de no afección al dominio público ferroviario, de conformidad con la Ley 39/2.003, de 17 de noviembre, del Sector Ferroviario y Reglamento de desarrollo (R.D. 2387/2004, de 30 de diciembre).  
- Informe de la Confederación Hidrográfica correspondiente a la no afección al dominio público hidráulico del barranco «Barrancó».  
En fecha 15 de mayo de 2007, se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental escrito de D. Alfredo Marcos Martín, solicitando la no afección al dominio público de la vía pecuaria que atraviesa el sector.  
En fecha 25 junio de 2007, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite escrito a D. Alfredo Marcos Martín indicando que los técnicos competentes en materia de vías pecurias, es la Unidad de Vías Pecuarias de los SSTT, por tanto es a quien deben dirigir la consulta para solicitar el informe relativo a lo no afección al dominio público de la vía pecuaria que atraviesa el sector. Por tanto, nuevamente, se requiere:  
- Informe de la Unidad de Vías Pecuarias.  
En fecha 31 de octubre de 2007, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia remite plano nº 7 de ordenación y cuadro de superficies.  
En fecha 9 mayo de 2008, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite nuevo requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, solicitando:  
- Documentación, suscrita por técnico competente, que recoja y aclare: origen y la calidad del agua con la que se atiende la demanda existente y con la que se atenderá la nueva demanda generada, así como un cuadro resumen en el que se indique el volumen de agua necesario, tanto para los usos existentes como para los previstos.  
- Informe, inicial o definitorio en el sentido que resulte, que será evacuado por el organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada relativo a los siguientes aspectos:  
Afección de la actuación al DPH o a sus zonas de servidumbre y de policía.  
Incidencia de la actuación en el régimen de corrientes.  
Disponibilidad de los recursos hídricos suficientes para atender el incremento de la demanda de agua que implique la actuación informada.  
- Informe emitido por ADIF de no afección al dominio público ferroviario, de conformidad con la Ley 39/2003, de 17 de noviembre, del Sector Ferroviario y Reglamento de desarrollo (RD 2387/2004, de 30 de diciembre).  
En fecha 28 de mayo de 2008, se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, la siguiente documentación, remitida por el Ayuntamiento de Montaverner:  
- Copia del informe evacuado por el organismo de cuenca competente, la CHJ.  
- Copia del Informe emitido por ADIF de no afección al dominio público ferroviario.  
Informes sectoriales.  
Durante la tramitación del expediente se solicitó informe a los siguientes servicios dependientes de esta Conselleria:  
- Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico  
- Área de Gestión de Recursos Forestales y Conservación Ambiental.   
De los cuales se han recibido los siguientes:  
1. Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico relativo al estudio acústico de la modificación nº8 del PGOU de Montavener, de 6 de septiembre de 2006, se informa lo siguiente:  
No se considera necesario presentar una propuesta de medidas correctoras acústicas que protejan al sector bajo estudio, de los diferentes focos sonoros localizados en su exterior, ya que se reciben niveles inferiores a los máximos permitidos en el interior del mismo.  
Igualmente se ha podido comprobar que los niveles de recepción en la zona residencial, generados por la actividad a desarrollar en el sector SI-8, estarán muy por debajo de los máximos permitidos, no siendo necesario tampoco en este caso, plantear medidas correctoras.  
Dado que la estimación del ruido transmitido a la zona residencial se ha realizado a partir de los niveles máximos permitidos según la legislación vigente, cabe decir, que una propuesta de soluciones que reduzca la generación o propagación del sonido deberá realizarse, en caso necesario, a partir de las mediciones realzadas «in situ» en la zona bajo estudio una vez implantadas las mismas, ya que pudiera darse el caso de que los niveles generados estuvieran por debajo de los máximos establecidos o por el contrario fuesen superiores por motivos desconocidos a la fecha de realización de este estudio.  
Asimismo, se efectúan las siguientes observaciones:  
En el estudio presentado se indica que las actividades a desarrollar en el sector SI-8, funcionarán en periodo diurno. Si existiera alguna actividad industrial o terciaria que funcionara durante el periodo nocturno, se deberían incluir medidas de nivel de ruido existente durante el mismo, así como la estimación del ruido que se transmitiría a la zona residencial.  
Únicamente, se presentan los resultados de las medidas realizadas en 10 puntos. A partir de estos valores, se podría elaborar el mapa de niveles de ruido existente en el sector de estudio.  
En la estimación del ruido que transmitirá el sector SI-8, tan sólo se evalúa el ruido que se recibirá en la zona residencial. No se han tenido en cuenta el resto de zonas adyacentes el mismo, donde pueden existir posibles receptores.  
2. Informe del Servicio de Gestión Forestal, de 11 de junio de 2008, en el que se informa:  
Con fecha 16 de abril de 2008, tiene entrada en el Área de Recursos Forestales y Conservación Ambiental, consulta del Área de Evaluación de Impacto Ambiental relativa al expediente nº 115/05-AIA, de evaluación de impacto ambiental correspondiente al proyecto de modificación nº 8 del plan general de ordenación urbana del término municipal de Montaverner (Valencia). En dicha consulta, se indica que en fecha 26 de junio de 2000, la directora general de Planificación y Gestión del Medio resolvió estimar favorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto sobre homologación modificativa nº 2 del PGOU del municipio de Montaverner siempre y cuando se observaran unos condicionantes a la hora de aprobar definitivamente y desarrollar la actuación.  
El condicionante número 1 de los citados anteriormente indica que «la vía pecuaria "Cordel de Onteniente a Gandía", de 37, 61 m. deberá respetarse como tal en todo su desarrollo a través del suelo urbanizable, correspondiendo su clasificación a la de suelo no urbanizable de especial protección y quedará sujeta a lo dispuesto en la Ley 3/95 de Vías pecuarias. Las actuaciones ya realizadas sobre el ámbito de este dominio público, caso de haberlas, deberán bien rectificarse, bien adoptar una franja paralela cuya anchura se corresponda con la mencionada al norte del vial perimetral que cierra el suelo urbanizable ya desarrollado, con un acabado superficial no asfaltado que permita la ejecución de los usos principales y compatibles que establece la mencionada legislación, además de una integración coherente con el resto de suelo circundante».   
  
En fecha 20 de julio de 2001, la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio emite informe sobre la documentación presentada con motivo de la DIA considerando favorable la propuesta de creación de un paseo central de 20 m. de anchura limitado por dos viales de 5 m. uno a cada lado de aquél, más dos franjas de uso indefinido de 1 y 1,5 m., respectivamente, con un total de 35 m. de sección con lo que se entiende resuelto el condicionante número 1.   
Según se indica en la misma nota interna del Área de Evaluación Ambiental, en visita de campo realizada en fecha 17 de mayo de 2007, se observa que el tratamiento que se le ha dado al tramo de vía pecuaria que discurre por el sector perteneciente a la modificación nº 2 no responde a la establecida en informe de fecha 20 de julio de 2001, por lo que se entiende que presuntamente se está incumpliendo dicho informe, así como el condicionante nº 1 de la DIA de fecha 26 de junio de 2000.   
El sector que comprende la modificación nº 8 es continuo al planteado en la modificación nº 2 y por tanto, el tramo de vía pecuaria del sector objeto de estudio es prolongación de la anterior y por lo tanto se entiende que ésta debe recibir el mismo tratamiento que el tramo que discurre por el sector nº 2.  
Con fecha 13 de septiembre de 2007, la Unidad de Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de Valencia emitió informe desfavorable a la modificación nº 8 del PGOU de Montaverner (Valencia) por no respetar en el documento presentado la anchura de la vía pecuaria «Cordel de Onteniente a Gandía», clasificada en el término municipal de Montaverner por Orden Ministerial de 17 de enero de 1977 con 37,61 m. de anchura legal y necesaria. Además, la superficie de la vía pecuaria afectada por el planeamiento era computada a efectos del cumplimiento de estándares urbanísticos, lo que es incompatible con su carácter de dominio público, establecido por la Ley 3/95 de Vías Pecuarias.   
Posteriormente el interesado presenta nueva documentación consistente en el plano nº 7 «plano de alineaciones y rasantes» y en un cuadro de superficies, fechados en 20 de septiembre de 2007, apareciendo grafiada la vía pecuaria «Cordel de Onteniente a Gandía», con toda su anchura legal y se constata que la superficie de la vía pecuaria se ha descontado de la superficie computable a efectos del cumplimiento de los estándares urbanísticos, de acuerdo con su carácter de dominio público.  
Subsanados los errores, técnico de la Unidad de Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de Valencia emite informe favorable al instrumento de planeamiento propuesto en lo que a vías pecuarias se refiere condicionado a que el tratamiento que se les dé a las vías pecuarias garantice el tránsito ganadero y los usos compatibles y complementarios previstos por la Ley 3/95 de Vías Pecuarias, no considerándose aceptables los asfaltados excepto en los cruces con otras infraestructuras viarias asfaltadas, además de la obligación de señalizar el tramo de vía pecuaria afectado.  
Como respuesta a la nota interna del Área de Evaluación de Impacto Ambiental, técnico de la Dirección Territorial de Valencia remite informe vía fax en relación con el expediente 115/085-AIA de Evaluación de Impacto ambiental, relativo a la modificación nº 8 del PGOU de Montaverner (Valencia), en el que indica que comparte el criterio expresado por el jefe del área citada, debiendo recibir la vía pecuaria «Cordel de Onteniente a Gandia» el mismo tratamiento que en el sector afectado por la modificación nº 2, haciendo mención a que el informe del mismo técnico de fecha 27 de noviembre se realizó en base a una ordenación concreta expresada en el «plano de ordenaciones y rasantes», fechado en septiembre de 2007 en el que el tratamiento de la vía pecuaria dentro del sector afectado por la modificación nº 2 era totalmente diferente al que se describe en la DIA, hecho desconocido por el técnico.  
A la vista de toda la documentación aportada, esta técnico considera que es de obligado cumplimiento, el condicionado número 1 de la resolución de 26 de junio de 2000, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio en la que estimó favorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto sobre homologación modificativa nº 2 del PGOU del municipio de Montaverner siempre y cuando se observaran unos condicionantes a la hora de aprobar definitivamente y desarrollar la actuación y con lo indicado en el informe de fecha 20 de julio de 2001 de la DG de Planificación y Gestión del Medio sobre la documentación presentada con motivo de la DIA considerando favorable la propuesta de creación de un paseo central de 20 m. de anchura limitado por dos viales de 5 m. uno a cada lado de aquél, más dos franjas de uso indefinido de 1 y 1,5 m., respectivamente, con un total de 35 m. de sección con lo que se entiende resuelto el condicionante número 1.   
Además ratifica la opinión del técnico de la Dirección Territorial de Valencia en cuanto al tratamiento de la vía pecuaria afectada por la modificación nº 8 del PGOU del municipio de Montaverner (Valencia), que debe ser el mismo que el que debería haberse llevado a cabo en la modificación nº 2, ya que se trata de un tramo de la misma vía pecuaria «Cordel de Onteniente a Gandía», prolongación del afectado por la modificación nº 2, siendo ésta la forma de garantizar su continuidad.  
Teniendo en cuenta que, según la información aportada por el Área de Evaluación de Impacto Ambiental, no se ha llevado a cabo en la vía pecuaria el tratamiento indicado para la modificación nº 2, se informa desfavorablemente a cualquier actuación que implique a la vía pecuaria «Cordel de Onteniente a Gandía» en la modificación nº 8 mientras no se cumpla con el condicionante de la DIA de la modificación nº 2 y con lo indicado en el informe de fecha de 20 de julio de 2001 de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio sobre la documentación presentada con motivo de la citada DIA.  
En el expediente se incluyen los siguientes informes recibidos durante el proceso de evaluación de impacto ambiental:  
1. Informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Alfarrasí para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan Parcial Sector 8 del Plan General de Ordenación Urbana del Municipio de Montaverner, de 18 de enero de 2005, del que se extrae textualmente:  
- La EDAR de Alfarrasí da servicio a dicho municipio y está diseñada para tratar 2.695 m³ /día. Actualmente acceden durante todo el año caudales superiores a los de diseño.  
- Existen actuaciones previstas en el II Plan Director de Saneamiento en el sistema de saneamiento y depuración de Alfarrasí.  
- Según los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 179 m³ /día.  
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en el que el urbanizador responsable de ejecutar la actuación decida no resolver el saneamiento y la depuración de las aguas residuales que genere y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público, esta entidad de saneamiento informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Alfarrasí de las aguas residuales generadas por el desarrollo Plan Parcial Sector 8 del suelo industrial en Montaverner, siempre y cuando se cumplan, entre otros, con los siguientes condicionantes:  
En cualquier caso el vertido deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la entidad de saneamiento.  
Para que se pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR, deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación de la planta necesarias con el fin de adecuarla al tratamiento del nuevo caudal generado.  
2. Informe de capacidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR de Montaverner para admitir los caudales de aguas residuales generados por la modificación nº8 del Plan General de Ordenación Urbana del Municipio de Montaverner, de 27 de septiembre de 2006, del que se extrae textualmente:  
- Está previsto para el período 2006-2008 la realización de obras en el sistema de la cuenca alta del río Albaida. No obstante, la citada previsión se puede ver afectada por la ejecución de otras actuaciones que se consideren prioritarias en función de las necesidades de cada momento.  
- Dado que el desarrollo de los sectores de suelo urbanizable que se aprueben, en su momento, requieren asimismo de un período de ejecución hasta su efectiva conexión al sistema público de depuración, desde esta entidad pública y en colaboración con el agente urbanizador y la corporación local se promoverán las condiciones para coordinar ambas programaciones a efectos de dar tratamiento a las aguas generadas por la actuación.  
3. Informe de la Empresa General Valenciana del Agua, SA (EGEVASA), como empresa gestora del Servicio de Agua Potable a la población de Montaverner, de 11 de febrero de 2005, en el que se informa que:  
A petición del Excmo. Ayuntamiento de Montaverner, con referencia al escrito recibido en relación al expediente de modificación núm. 8 del Plan General de este municipio:  
- La actual infraestructura hidráulica del sistema de abastecimiento de agua potable de Montaverner tiene capacidad suficiente para garantizar el caudal necesario.  
4. Informe de la Empresa General Valenciana del Agua, S.A (EGEVASA), como empresa gestora del Servicio de Agua Potable a la población de Montaverner, de 30 de marzo de 2006, en el que informa:  
Que a petición del Excmo. Ayuntamiento de Montaverner, con referencia al escrito recibido en relación al expediente de modificación núm. 8 del plan general de este municipio, EGEVASA emitió informe favorable de capacidad y suficiencia de la red de abastecimiento de agua.  
Que dicho informe es favorable dado que con la modificación nº 8 del Plan General Sector Industrial se produce una modificación del uso del suelo sin que ello conlleve un aumento de la capacidad de suministro de agua potable a la población.  
Por lo que el actual sistema de extracción de agua potable de Montaverner no va a verse afectado contando con la adecuada capacidad y suficiencia de la red de abastecimiento de agua potable.  
«Informe de viabilidad de abastecimiento al sector industrial nº 8 del municipio de Montaverner (Valencia)», del que se extrae textualmente lo siguiente:  
Justificación de la suficiencia de agua potable  
Actualmente la zona de actuación se corresponde con una red privada denominada Plà II que se abastece desde la red de distribución municipal del polígono industrial a través de un contador sectorial.  
Durante el ejercicio de 2005 dicha red consumió un total de 45.510 m³ anuales.  
Con el desarrollo y consolidación del sector industrial nº8 desaparece el abastecimiento de agua municipal al Plà 2 contando con dicha dotación para poder abastecer al nuevo sector industrial.  
Actualmente el polígono industrial de Montaverner consume un total de 45.149 m³ anuales, por lo que para la ampliación del Sector 8 se prevé una dotación anual de 15.000 m³ (aproximadamente una tercera parte), siendo claramente suficiente con los 45.510 m³ que se dejarán de consumir en la población.  
Conclusiones.  
Considerando la situación actual del abastecimiento de agua potable a Montaverner y el cambio de uso de suelo que supondría la modificación nº8 del plan general de este municipio, la demanda prevista para el nuevo sector es inferior a la suministrada actualmente a la red privada Plà II que desaparecería con la consolidación y desarrollo de la ampliación del polígono industrial, por lo que ésta es viable contando el municipio de Montaverner con la capacidad y suficiencia para su abastecimiento hidráulico.  
5. Informe de la mercantil Reciclados Integrales, SA, empresa adjudicataria del Plan de Minimización de Residuos de la Vall d'Albaida, de 11 de mayo de 2005, del que se extrae textualmente:  
Que D. Luis Unanue Arrizabalaga, en calidad de gerente de la mercantil Reciclados Integrales, SA, Certifica:  
- Que el Plan de Minimización de Residuos abarca la recogida de basuras de todos los municipios de la Vall d'Albaida, entre los que se incluye Montaverner.  
- Que con la actual infraestructura y dotaciones que dispone Reciclados Integrales, SA, es capaz de satisfacer la demanda que genere el desarrollo y ocupación del sector 8, de uso industrial, relativo a la modificación nº8 del Plan General del municipio de Montaverner.  
6. Informe patrimonial emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, de 7 de marzo de 2007, en el que se sustancia el informe vinculante legalmente previsto en los siguientes términos:  
La documentación presentada corresponde a un estudio de impacto ambiental en el que se recoge el impacto que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio.  
Revisado el estudio y consultado el inventario de patrimonio arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia, redactado en 1979 por el Ministerio de Cultura, en lo referente al municipio afectado no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico declarado bien de interés cultural o formalizado como bien de relevancia local que pueda verse afectado por la actuación.  
La prospección arqueológica ha detectado la presencia de materiales arqueológicos en la casi totalidad de la superficie prospectada. Se trata de materiales con una amplia cronología, desde el Neolítico hasta la época romana, aunque se detectan materiales de otras cronologías. La prospección superficial no puede aportar más datos que la presencia de estos elementos muebles, fuera de su contexto original.  
En la documentación presentada (evaluación y estudio de impacto ambiental) se comprueba que han sido incorporadas la totalidad de las medidas correctoras propuestas en el informe previo de la prospección. Las cuales consistirán en la ejecución de sondeos para comprobar la presencia de estructuras arqueológicas en el subsuelo, siendo posible, en cumplimiento del art. 62 de la Ley 4/98, de 11 junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, que la Conselleria de Cultura, de resueltas de los resultados de dichos sondeos, determine las condiciones a la construcción e incluso modificaciones de la misma. De igual modo se establecen medidas correctoras para confirmar la posible presencia de restos etnológicos de una antigua nevera en la Z4.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, el modificado del estudio de impacto ambiental del sector número 8 del suelo urbanizable del PGOU de Montaverner, redactado por D. J. Vicente Sánchez Cabrera y D. Alfredo Marcos Marín en octubre de 2.006.  
El presente informe se contrae al EsIA en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad.  
7. Informe del administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF), de 12 de diciembre de 2007, en el que se manifiesta que no se observa afección al dominio público ferroviario.  
8. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 15 de mayo de 2008, en el que se informa favorablemente respecto a los siguientes aspectos:  
- Afección de la actuación al DPH o a sus zonas de servidumbre y de policía.  
- Incidencia de la actuación en el régimen de corrientes.  
- Disponibilidad de los recursos hídricos suficientes para atender el incremento de la demanda de agua que implique la actuación informada.  
Advirtiendo que dicho informe no presupone autorización administrativa para realizar obras.  
Afecciones legales.   
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, así como a la existencia de espacios naturales protegidos, no se ha detectado, en el área de estudio, afecciones a figura ambiental alguna.  
2. Barrancos. El límite este del sector coincide con el barranco «Barrancó», por lo que se solicita el informe relativo a la afección de la actuación al DPH o a sus zonas de servidumbre y de policía de la Confederación Hidrográfica Correspondiente de acuerdo al artículo 19.2 de la LOTPP y el art. 41 del ROGTU. Según dicho informe no existe afección, pero se recuerda que cualquier que cualquier actuación prevista en la zona de policía queda supeditada a la obtención administrativa por parte del organismo de Cuenca. Asimismo, establecen que dicho informe no presupone autorización administrativa para realizar obras.  
3. Vías pecuarias. El sector de estudio es atravesado transversalmente por el cordel de Onteniente a Gandía, de anchura legal 37,61 m. aprobado mediante la ORDEN 17 de enero de 1977, por el que se aprueba la clasificación de las vías pecuarias existentes en el término municipal de Montaverner, provincia de Valencia.  
En la documentación existente en este servicio se ha comprobado que en la declaración de impacto ambiental relativa al sector colindante, SI-5, se establecía el tratamiento que dicha vía debía de recibir: «consistente en un paso central y dos viales de 5 m de secciones laterales -con una anchura total mayoritaria de 35m-». Tratamiento que se deberá aplicarse para garantizar su continuidad, igualmente, al tramo que discurre por el sector de estudio, por tratarse de la misma vía pecuaria.  
El EsIA no presenta documentación al respecto y el tratamiento que se le da a dicha vía, en la documentación técnica presentada «Plano 07 plano de alineaciones y rasantes de fecha septiembre 2007», es la de un viario central de 8 metros de anchura, con 2 metros de acera y un retranqueo de la línea de edificación que se ajusta al ancho legal de 37,61 m, lo que no se ajusta al tratamiento establecido para el sector colindante en la DIA del sector colindante.  
En visita de campo realizada en fecha 17 de mayo de 2007, se observa que al tramo de vía pecuaria «Cordel de Onteniente a Gandía» que discurre por el sector SI-5 colindante y que dispone de DIA, no se le ha dado el tratamiento que se establecía en el condicionante número 1 de dicha DIA, por lo que se solicita informe al Servicio de Gestión Forestal, el cual informa desfavorablemente.  
4. Yacimientos arqueológicos. El EsIA estudiado es el de octubre 2006, correspondiente al texto refundido con informe arqueológico en el que se recogen los resultados de la prospección arqueológica realizada entre el 9 y 12 de mayo, en la que se detectaron restos materiales; estableciéndose el seguimiento arqueológico de las obras, la realización de sondeos cuyos resultados determinarán la aplicación de las correspondientes medidas protectoras.  
Se ha detectado, asimismo, la existencia de una afección etnológica, La Nevera. Se trata de un pozo de nieve preindustrial.  
Durante el proceso de evaluación se presentó el Informe de afección de Patrimonio, mediante el cual queda garantizada la no afección al Patrimonio Cultural Valenciano, siempre y cuando se cumpla con lo establecido en dicho informe.  
5. Carreteras. El sector está limitado por la N-340 al sureste y por la CV-60 al norte, por lo que se deberán respetar las zonas de afección establecidas por la legislación vigente correspondiente. Asimismo, se debería solicitar informes al respecto tanto al Ministerio de Fomento como a la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
6. Ferrocarriles. El sector limita por con la línea de ferrocarril Xátiva-Alcoi, debiéndose respetar las correspondientes zona de afección establecidas por la ley sectorial vigente, para lo cual se deberá solicitar informe a la Administración de Infraestructuras Ferroviarias.  
En fecha 28 de mayo de 2008 se recibe informe de ADIF en el que se manifiesta que no existe afección al dominio público ferroviario, de conformidad con Ley 39/2.003, de 17 de noviembre, del Sector Ferroviario y Reglamento de desarrollo (R.D. 2387/2004, de 30 de diciembre).  
Consideraciones ambientales.  
A priori, se observa que el sector no afecta a ninguna figura ambiental de relevancia, así como no producirá ningún tipo de impacto importante sobre el medio ambiento, puesto que:  
El sector de estudio presenta una capacidad agrícola moderada, ocupada en la actualidad por cultivos de viñedos, almendros, olivos y en menor escala, árboles frutales de hueso, todos ellos de secano. El resto queda compuesto por plataforma sin vegetación y con laderas de flora y vegetación propia de los cultivos antropizados. Por tanto, el desarrollo del sector propuesto no supondría al respecto un impacto ambiental relevante.  
El sector presenta una vulnerabilidad de acuíferos baja, por tanto, su grado de protección para las aguas subterráneas presentan vocación de acogida preferente para los usos industriales, siempre que garanticen la inocuidad de sus actividades mediante las medidas correctoras de impermeabilización, tratamiento y control de vertidos. Por tanto, el uso industrial sería admisible.  
La vegetación y la flora existente en el sector quedan constituidas por especies típicas de cultivos antropizados, por lo que el desarrollo del sector producirá un impacto leve y reversible sobre los mismos.  
Respecto al abastecimiento de agua potable, este queda garantizado por el informe de la propia CHJ para una demanda anual de 15.000 m³   
La depuración de las aguas residuales se llevará a cabo mediante conexión a la red de saneamiento cuya viabilidad queda garantizada por la EPSAR para un caudal de 179 m³ /día, siempre y cuando se completen las obras previstas en el II Plan Director de Saneamiento para la depuradora de Alfarrasí.  
Sin embargo, el tratamiento que se le da a la vía pecuaria «Cordel de Onteniente a Gandía», no es ambientalmente adecuado, por lo que no se considera aceptable, puesto que, al tratarse de una continuación de la que discurre por el sector colindante, debería haberse optado por el tratamiento que se le dio a la misma, tras su evaluación ambiental, siendo el siguiente: «un paso central y dos viales de 5 m. de secciones laterales -con una anchura total mayoritaria de 35m-».  
Visto, que se no se adapta a dicho tratamiento, el cual fue el resultado de un procedimiento de evaluación ambiental previo, y que el Servicio de Gestión Forestal ratifica dicho tratamiento, no se considera procedente seguir con el procedimiento de evaluación ambiental.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Analizada la documentación presentada, vistos los informes presentados por los distintos servicios, establecidas las afecciones legales, así como las consideraciones ambientales y realizada visita de campo, se informa como no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de modificación nº8 del municipio de Montaverner (Valencia), puesto que:  
1. El tratamiento que se le da a la vía pecuaria «Cordel de Onteniente a Gandía» no garantiza la continuidad del tratamiento propuesto para el tramo anterior y sobre el cual ya se pronunció esta dirección general, mediante la incorporación del condicionante número 1 de la declaración de impacto ambiental de fecha 26 de junio de 2000.   
Tratamiento que desde un punto de vista ambiental se considera más adecuado puesto que presenta más garantías para evitar posibles ocupaciones por parte de las industrias adyacentes (vehículos, acopios, vallados de cerramientos...) y por tanto, garantizar mejor el tránsito ganadero, ni los usos compatibles y complementarios previstos por la Ley 3/95 en sus artículos 16 y 17.  
  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
   
Valencia, 16 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML