Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6296, del 24-06-2010 (2010/7245)

LLEI 8/2010, de 23 de juny, de la Generalitat, de Règim Local de la Comunitat Valenciana
----------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2010/06/23/8**

### Versions

 10/12/2024 - Actualitat  11/07/2024 - 09/12/2024  01/01/2024 - 10/07/2024  11/11/2021 - 09/07/2024  01/01/2021 - 10/11/2021  01/01/2020 - 31/12/2020  01/01/2019 - 31/12/2019  20/10/2018 - 31/12/2018  01/01/2018 - 19/10/2018  28/04/2016 - 31/12/2017  01/01/2015 - 27/04/2016  01/01/2014 - 31/12/2014  01/01/2012 - 31/12/2013  07/04/2011 - 31/12/2011  Text inicial: 14/07/2010 - 06/04/2011 

### Dades del document

Número de DOGV
:   6296

Data del DOGV
:   24-06-2010

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2010/7245

CVE


Data del document
:   23-06-2010

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [entitat local](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [municipi](javascript:void(0))
    * [competència administrativa](javascript:void(0))
    * [metròpoli](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

*Versió vigent: 10.12.2024*

*Llei 8/2010, de 23 de juny, de la Generalitat, de Règim Local de la Comunitat Valenciana*

Sia notori i manifest a tots els ciutadans que Les Corts han aprovat, i jo, d'acord amb el que estableixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del Rei, promulgue la llei següent:

PREÀMBUL

I

La Constitució Espanyola de 1978 regula el marc competencial en matèria de règim local des d'una perspectiva bifront. D'una banda, l'article 149.1.18.ª atribueix a l'Estat la competència exclusiva sobre les bases del règim jurídic de les administracions públiques i del règim estatutari dels seus funcionaris que, en tot cas, han de garantir als administrats un tractament comú davant d'elles; d'altra banda, l'article 148.1.2.ª afirma que les comunitats autònomes podran assumir competències en les alteracions dels termes municipals compresos en el seu territori, com també, en general, les funcions que corresponguen a l'administració de l'Estat sobre les corporacions locals i la transferència de les quals autoritze la legislació sobre règim local. En execució de les seues competències l'Estat va dictar la Llei 7/1985, de 2 d'abril, Reguladora de les Bases de Règim Local, norma que posteriorment va ser desenrotllada legal i reglamentàriament configurant d'esta manera els aspectes essencials del règim local a Espanya.

En referència amb els títols competencials que afecten la matèria objecte de la regulació proposada, en el marc autonòmic valencià l'article 49.1.8.a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, -segons redacció donada per la Llei Orgànica 1/2006 de 10 d'abril-, atribueix a la Generalitat competències en matèria de "Règim local, sense perjuí del que disposa el número 18 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució Espanyola. Alteracions dels termes municipals i topònims".

L'esmentada modificació estatutària duta a terme per la Llei Orgànica 1/2006 ha suposat la creació d'un títol, el VIII, dedicat íntegrament a l'administració local, i estableix el seu article 64.1 l'obligació d'aprovar una llei de règim local de la Comunitat Valenciana en l'exercici de la iniciativa legislativa recollida en l'article 26 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana.

Per tant, d'acord amb el repartiment constitucional de competències actualment existent, la Generalitat té competència exclusiva en règim local en el marc de l'imprescindible respecte a les normes bàsiques dictades per l'Estat, sent d'altra banda una obligació estatutària la necessitat dictar una llei de règim local de la Comunitat Valenciana.

II

La present Llei de Règim Local de la Comunitat Valenciana compleix amb l'esmentat mandat estatutari i configura un model d'administració local basat en una sèrie de principis recollits en l'esmentada norma, en la Constitució Espanyola de 1978 i en la Carta Europea de l'Autonomia Local. El principi d'autonomia, consagrat en l'article 137 de la Constitució i en el 63 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana constitueix l'eix entorn al qual es configura el règim local valencià. Este principi es potencia al llarg del text legal per mitjà d'una regulació normativa que deixa un ampli marge d'actuació a la potestat d'autoorganització dels ens locals de la Comunitat Valenciana.

Altres principis que inspiren esta norma, recollits en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, tenen com a objecte garantir la millor prestació dels servicis als ciutadans, i són per un costat el principi de subsidiarietat i d'un altre, atesa la diversa realitat del mapa local de la Comunitat Valenciana, el principi de la diferenciació, basat en l'existència d'entitats locals de molt distinta naturalesa, grandària i capacitat econòmica i de gestió. Finalment el text legal preveu i desenrotlla els principis de descentralització administrativa i de suficiència financera dels ens locals, presents així mateix en la Carta Europea de l'Autonomia Local, en la Constitució Espanyola i en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana.

En desplegament d'estos principis i d'acord amb la normativa exposada s'ha elaborat esta llei en el marc de la Comissió Mixta de Cooperació entre la Generalitat i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Es tracta d'una llei l'objecte prioritari de la qual és completar el model de règim local establit en la legislació bàsica estatal adaptant-lo a la realitat i a les característiques pròpies del règim local valencià, i cobrir d'esta manera els buits legals existents fins a la data en l'àmbit normatiu local.

La llei parteix de la premissa fonamental de considerar el municipi, entitat local per antonomàsia, com a entitat de primer nivell, i les restants entitats locals com a entitats de segon nivell, que a banda de les competències o comeses atribuïdes directament, tenen una actuació d'execució subsidiària als municipis quan estos no puguen exercitar en tot o en part les competències atribuïdes.

La regulació del municipi que du a terme el text legal desenrotlla les competències autonòmiques assumides per l'Estatut d'Autonomia i les previsions que en este sentit realitza la legislació bàsica estatal. D'esta manera es regula la creació i la supressió de municipis o l'alteració dels termes municipals. Pel que fa a l'organització municipal el règim local a Espanya parteix de la divisió entre l'organització bàsica dels municipis comuns a tots ells i que és regulada en la legislació estatal, i els òrgans complementaris la regulació dels quals es deixa en mans de les comunitats autònomes. Esta llei preveu un règim de mínims per mitjà de la regulació d'una sèrie d'òrgans com el Consell Social Municipal, el Consell Territorial de Participació o el Defensor o Defensora dels Veïns, que permet un ampli marge d'actuació en la configuració de la seua organització complementària a la capacitat autoorganitzativa de cada municipi.

A fi d'adequar-se al caràcter multiforme del mapa local valencià la Llei de Règim Local de la Comunitat Valenciana preveu la possibilitat d'establir mesures de foment de les agrupacions municipals i l'existència de règims especials, destacant com principal novetat en este àmbit la figura del règim de gestió compartida, que dispensa als xicotets municipis acollits a este la prestació de determinats servicis públics i configura un model simplificat d'organització i funcionament.

La regulació de la província en esta llei que parteix de l'article 66 de l'Estatut d'Autonomia incideix especialment en la funció provincial d'assistència i cooperació als municipis i els atorga un especial protagonisme en els supòsits d'aplicació del règim de gestió compartida.

A fi de cobrir el buit legal existent fins a la data, cobert només de manera parcial per l'aplicació de la legislació bàsica estatal, la llei dedica un dels seus títols a la regulació detallada de les entitats locals menors. A estes entitats se'ls reconeix la seua categoria d'entitat local amb personalitat jurídica i plena capacitat per al compliment dels seus fins. La seua regulació que es du a terme persegueix els objectius de millorar la qualitat de vida dels veïns, millorar la gestió dels assumptes locals, incrementar la participació ciutadana i protegir determinades singularitats culturals i històriques existents en el nostre territori. Pel que fa a les funcions que estes entitats poden assumir la llei regula quines són les seues competències i aquelles altres que poden assumir per delegació del municipi de què depenen. El règim jurídic d'estes entitats es regula en tots els seus aspectes, incloent-hi els procediments de creació i supressió, les normes d'organització interna i els processos electorals d'estes.

Un dels aspectes clau del present text legal és el foment de les figures associatives municipals perquè es considera que estes contribueixen de forma molt efectiva a la millora en la prestació dels servicis públics per part dels ens locals, la qual cosa redunda en una millora singular de la qualitat de vida dels ciutadans. En este sentit, la llei afronta una regulació minuciosa de les mancomunitats de municipis partint dels principis bàsics regulats en la normativa estatal. Les mancomunitats són una expressió del dret d'associació dels municipis i per això estan directament vinculades al principi d'autonomia local, el seu establiment i regulació es considera essencial per a la prestació de servicis i la realització d'obres públiques de caràcter supramunicipal i per a la millora en la prestació d'aquells. Així mateix la llei potència el paper de les mancomunitats de municipis com a factors de desenrotllament en determinades zones, per a la qual cosa es crea la figura de les mancomunitats d'interés preferent destinades a la reactivació econòmica i demogràfica dels municipis que així ho precisen.

La figura de les mancomunitats no exclou altres formes d'expressió del dret d'associació de les entitats locals com són els consorcis amb altres administracions públiques o els convenis interadministratius, regulats igualment en esta llei.

Un dels aspectes més rellevants del règim local a nivell estatal i inclús comunitari és la cada vegada importància major que els distints ordenaments jurídics atribueixen a la participació ciutadana, sobretot després de la recomanació del Consell d'Europa de l'any 2001 en esta matèria, com va posar de manifest la Llei 11/2008, de 3 de juliol de la Generalitat, de Participació Ciutadana de la Comunitat Valenciana.

La Llei de Règim Local de la Comunitat Valenciana regula un catàleg de drets dels veïns davant de les administracions locals i incorpora al llarg del seu articulat figures jurídiques que tendeixen a la potenciar la participació dels veïns en la vida pública local, i que atribueixen una importància clau a l'aplicació de les noves tecnologies en este àmbit d'actuació.

L'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana atorga una especial rellevància a l'aplicació del principi de descentralització administrativa per mitjà de l'atribució a les Corts de l'obligació d'impulsar l'autonomia local a través de la delegació de competències als ajuntaments i altres entitats supramunicipals, i de la descentralització d'aquelles competències susceptibles d'això.

Es regulen amb rang legal una sèrie d'institucions que tenen per fi millorar la col·laboració i la coordinació en el funcionament de les administracions públiques com la Comissió Mixta de Cooperació entre la Generalitat i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies prevista en l'Estatut d'Autonomia, i la Comissió Interdepartamental de Coordinació de Polítiques Locals.

L'aprovació a nivell estatal de la Llei 7/2007, de 12 d'abril, de l'Estatut Bàsic de l'Empleat Públic, ha suposat un important canvi en el repartiment de competències entre l'Estat i les comunitats autònomes quant al règim jurídic del personal funcionari amb habilitació de caràcter estatal. La llei inclou un capítol dedicat exclusivament a este cos de funcionaris on es regulen les competències que en relació a estos té atribuïdes la Generalitat.

En matèria de béns de les entitats locals s'establix una regulació complementària de la normativa bàsica estatal, adaptant a les peculiaritats de l'administració local aspectes previstos en la legislació patrimonial de l'Estat i de la Comunitat Valenciana. Així mateix, s'aclareixen aspectes procedimentals que no quedaven prou aclarits en la normativa aplicable fins a la data com el de l'autorització per part de la Generalitat de les alienacions de béns dels ens locals, per a això es fixa el termini per a dictar una resolució expressa, es determina el sentit del silenci administratiu i es regula la cessió d'ús de béns patrimonials.

La llei regula així mateix el règim d'activitats i servicis dels ens locals a través de diversos instruments que han d'assegurar l'accés dels veïns i veïnes a béns i servicis de primera necessitat.

Finalment en la Llei de Règim Local de la Comunitat Valenciana es crea el Fons de Cooperació Municipal en compliment de l'obligació estatutària de l'article 64.3 amb la dotació del qual es pretén potenciar l'autonomia local sobre la base del principi de subsidiarietat destinat a tots els municipis de la Comunitat.

TÍTOL PRELIMINAR

Disposicions generals

*Article 1. Entitats locals*

1. La Comunitat Valenciana s'organitza en municipis, comarques i províncies als quals es garanteix l'autonomia per a la gestió dels interessos respectius.

2. Gaudeixen, així mateix, de la condició d'entitats locals les entitats locals menors, àrees metropolitanes i mancomunitats de municipis.

*Article 2. Legislació sobre règim local*

1. Les entitats locals valencianes es regiran pel que disposa esta llei i en la normativa que la desenrotlla, sense perjuí del que estableix la normativa bàsica estatal.

2. Els reglaments orgànics de cada entitat local s'aplicaran en tot el que no està previst per la legislació bàsica, per esta llei i, si és el cas, pels reglaments que la desenrotllen.

*Article 3. Registre d'Entitats Locals*

Es crea el Registre d'Entitats Locals de la Comunitat Valenciana, que estarà adscrit a la conselleria competent en matèria de règim local. S'hi inscriuran totes les entitats locals de la Comunitat Valenciana. Les dades del Registre de les Entitats Locals de la Comunitat Valenciana seran públics. La seua organització i funcionament es regularà mitjançant un reglament.

*Article 4. Llengua oficial de les entitats locals*

El valencià, com a llengua pròpia de la Comunitat Valenciana, ho és també de l'administració local i de totes les corporacions i institucions públiques que en depenguen.

De conformitat amb el que disposa l'Estatut d'Autonomia, tota la ciutadania té dret a triar la llengua oficial, valencià o castellà amb què relacionar-se amb les entitats locals, i estes tenen el deure correlatiu d'atendre-la en la llengua triada, en els termes establits en la legislació sobre ús del valencià.

TÍTOL I

El municipi

CAPÍTOL I

El terme municipal

Secció primera. Disposicions generals

*Article 5. Terme municipal*

1. El terme municipal és l'àmbit territorial en qual l'ajuntament exerceix les seues competències.

2. El terme municipal que haurà de ser continu, excepcionalment podrà mantindre situacions de discontinuïtat. Els ajuntaments hauran d'adoptar les iniciatives necessàries per a eliminar qualsevol disfunció que en eixe sentit els afecte.

*Article 6. Delimitació de termes municipals*

1. S'entén per delimitació el procediment administratiu per mitjà del qual s'estableixen amb caràcter definitiu, la totalitat o una part de la línia límit d'un terme municipal.

2. El procediment de delimitació podrà iniciar-se d'ofici per la conselleria competent en matèria de règim local, o per algun dels ajuntaments directament afectats, en la forma en què reglamentàriament es determine. La resolució del procediment correspondrà, en tot cas, a la conselleria competent en matèria d'administració local, amb un informe previ de la diputació provincial corresponent i dictamen del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana. El procediment de delimitació entre municipis de comunitats autònomes diferents es regeix per les normes estatals.

3. No poden modificar-se els límits de termes municipals establits amb caràcter definitiu llevat que es demostre l'existència d'errors materials o vicis de procediment en el moment de la seua definició, o que circumstàncies sobrevingudes impedisquen o dificulten el reconeixement de la línia límit sobre el terreny.

4. El replantejament i amollonament són operacions de naturalesa tècnica que tenen com a objecte plasmar o verificar sobre el terreny el traçat de la línia límit dels termes municipals, i a través d'estes no es podrà introduir cap modificació dels susdits límits. Els ajuntaments interessats establiran els procediments que consideren adequats per a portar a la pràctica estes operacions.

*Article 7. Objectius generals de la creació o supressió de municipis i alteració dels termes municipals*

1. Qualsevol alteració dels termes municipals, inclosa la creació o supressió de municipis, haurà de justificar-se per la consecució dels següents objectius:

a) Adaptar els termes municipals a la realitat física, demogràfica, socioeconòmica, històrica o cultural.

b) Incrementar la qualitat de vida dels veïns i veïnes.

c) Facilitar la participació ciutadana en els assumptes locals.

d) Dotar-se d'una adequada dimensió territorial d'estos de manera que amb això es millore la seua capacitat econòmica i s'augmente l'eficàcia i l'eficiència en la prestació dels servicis públics.

e) Harmonitzar, si és el cas, l'estructura territorial de l'administració local amb les directrius d'ordenació territorial.

2. Estos objectius són l'expressió de l'interés públic autonòmic i els promotors de qualsevol de les iniciatives previstes en este article hauran d'acreditar quina és la fórmula més adequada, de les previstes en esta llei, per a aconseguir-los.

Secció segona. Creació i supressió de municipis

*Article 8. Creació de municipis*

La creació de municipis es produeix:

1. Per segregació de part del territori d'un municipi.

2. Per segregació de part del territori de dos o més municipis i posterior agregació per a configurar un terme municipal continu.

3. Per la fusió de dos o més municipis limítrofs.

*Article 9. Creació d'un municipi per segregació de part del territori d'un altre o altres*

1. La creació d'un municipi per la segregació de part del territori d'un altre o altres, haurà de complir les següents condicions.

a) Que els nuclis de població que hagen de segregar-se es troben diferenciats territorialment respecte dels del municipi matriu, per concórrer les circumstàncies següents:

Primera: Que els esmentats nuclis estiguen separats per una distància mínima de 3.000 metres de sòl no urbanitzable en el moment d'iniciar-se el procediment.

Segona: Que els principals nuclis de població dels municipis resultants es troben a una distància superior a 5.000 metres en línia recta o existisquen entre ells obstacles naturals o artificials que contribuïsquen al seu aïllament respectiu.

b) Disposar, els municipis resultants, dels recursos suficients per al compliment de les competències municipals.

A estos efectes s'entendrà per recursos econòmics municipals tots els previstos per la legislació vigent reguladora de les hisendes locals.

c) Mantindre, els municipis resultants, la totalitat dels servicis i la qualitat en la seua prestació existents en el municipi originari.

d) Tindre, els municipis resultants, territori i població suficient per a assegurar la seua viabilitat a llarg termini. En tot cas, ambdós municipis hauran de comptar amb una població superior a 2.000 habitants i s'haurà d'acreditar que en ambdós no es registra una tendència a la disminució de la població.

e) Que la creació d'un nou municipi siga coherent amb les directrius i criteris d'ordenació territorial establides per la Generalitat.

2. En cap cas podrà crear-se un municipi independent a partir de polígons industrials, urbanitzacions aïllades o nuclis de població de característiques semblants.

3. En tot cas la resolució que s'adopte es basarà en una valoració global de les condicions establides en l'apartat primer, tenint en tot cas una especial rellevància les argumentacions d'orde històric i cultural que puguen efectuar-se.

*Article 10. Supressió de municipis*

La supressió de municipis es produeix:

1. Per incorporació d'un o més municipis a un altre o altres limítrofs.

2. Per la fusió de dos o més municipis limítrofs.

3. Per la desaparició de la població municipal.

*Article 11. Caràcter voluntari de la supressió de municipis*

1. La supressió d'un municipi, siga quina siga la modalitat utilitzada per a això, haurà de ser aprovada per la majoria absoluta del nombre legal de membres del Ple de la corporació afectada.

2. En el cas que s'acredite la desaparició d'algun dels elements constitutius del municipi, podrà iniciar-se el procediment d'ofici per la Generalitat.

3. El procediment per a la supressió de municipis es regularà mitjançant un reglament.

*Article 12. Supressió d'un municipi per fusió o incorporació a un altre o altres limítrofs*

1. La supressió d'un municipi per fusió o incorporació a un altre o altres limítrofs ha de justificar-se per la consecució d'algun dels objectius de l'article 7 i ha de concórrer alguna de les circumstàncies següents:

a) Població inferior a 500 habitants o que sent superior es trobe en situació de descens continu i acusat.

b) Confusió dels nuclis de població sobre els quals recau la capitalitat dels municipis com a conseqüència del desenrotllament urbanístic.

c) Insuficiència de recursos econòmics, tècnics i administratius per a prestar els servicis mínims obligatoris establits per la llei.

d) Falta reiterada de candidats en les eleccions dels seus òrgans de govern o la falta de funcionament d'estos.

e) Concurrència de condicions econòmiques, administratives o de qualsevol altre caràcter que pogueren fer-la necessària o convenient.

2. La fusió implica la supressió dels municipis afectats i la constitució d'un nou. La incorporació implica l'annexió de tots els elements constitutius del municipi o municipis afectats un altre municipi, el qual assumeix la personalitat jurídica dels municipis incorporats, així com els seus drets i obligacions.

*Article 13. Govern i administració provisional*

En els supòsits de creació de nous municipis o fusió de dos o més municipis limítrofs, la conselleria competent en matèria d'administració local designarà d'acord amb el que disposa la legislació bàsica de règim electoral i en la forma que s'establisca reglamentàriament, una comissió gestora que tindrà com a objecte l'administració de l'entitat fins que se celebren eleccions locals.

Secció tercera. Alteració de termes municipals

*Article 14. Principis generals del procediment per a l'alteració de termes municipals*

1. El procediment per a l'alteració de termes municipals pot iniciar-se d'ofici per la Generalitat o pels municipis directament afectats.

2. La iniciació del procediment pels municipis afectats requereix acord del Ple de la corporació, adoptat per majoria absoluta.

3. Els veïns interessats en la segregació de part del territori municipal per a agregar-lo a un altre municipi limítrof o per a crear un nou municipi, presentaran la seua sol·licitud davant de l'ajuntament, que procedirà a la seua tramitació.

4. Els tràmits del procediment i els documents que integren l'expedient es regularan mitjançant un reglament. En tot cas, seran preceptius els informes previs del Consell Tècnic de Delimitació Territorial, de la diputació provincial corresponent i el dictamen del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.

5. La resolució del procediment adoptarà la forma de decret del Consell.

*Article 15. Iniciació d'ofici per la Generalitat*

L'acord d'iniciació l'adoptarà la conselleria competent en matèria de règim local per si, a sol·licitud de les diputacions provincials acordada pel Ple de la corporació per majoria absoluta, del Consell de Govern de les comunitats autònomes limítrofes o del ministre o ministra competent en matèria d'administració territorial.

*Article 16. Segregació de part del terme municipal per a agregar-lo a un altre limítrof*

1. Sense perjuí del que disposa l'article 6.3, pot acordar-se l'alteració de termes municipals per mitjà de la segregació de part del territori d'un municipi per a agregar-lo a un altre limítrof, per alguna de les causes següents:

a) Confusió de nuclis de població com a conseqüència del desenrotllament urbanístic.

b) Necessitat de dotar un municipi limítrof del territori indispensable per a ampliar els servicis existents o instal·lar aquells nous que imperativament haguera de prestar com a conseqüència del desenrotllament socioeconòmic.

c) Existència de condicions econòmiques, administratives o de qualsevol altre caràcter que pogueren fer-la necessària o convenient.

d) Quan siga necessari l'intercanvi equilibrat de territori per a regularitzar la línia límit entre municipis limítrofs o la discontinuïtat de termes municipals.

2. La segregació de part d'un terme municipal per a la seua incorporació a un altre municipi, siga quina siga la seua causa, pot donar lloc a una indemnització pel municipi de destí a favor del municipi d'origen, sobre la base dels rendiments de la part segregada i durant un període de temps no superior a deu anys.

Secció quarta. Foment de la fusió de municipis

*Article 17. Foment de les fusions i incorporacions*

1. La Generalitat incentivarà les fusions i incorporacions de municipis en què concórreguen les circumstàncies dels apartats a, c, d i e de l'article 12. Amb este fi podrà crear un fons o dotació destinada a accions directes de foment i a la concessió d'ajudes per a una millor prestació de servicis dels municipis resultants.

2. Per a facilitar la integració i la prestació eficaç dels servicis municipals les diputacions provincials prestaran als municipis resultants l'assistència i assessoraments adequats i establiran en favor seu prioritats i preferències en els Plans Provincials de Cooperació.

3. Es promouran els convenis i acords oportuns per a una eficaç coordinació de les anteriors mesures de foment entre totes les administracions públiques.

Secció quinta. El Consell Tècnic de Delimitació Territorial

*Article 18. Consell Tècnic de Delimitació Territorial*

1. El Consell Tècnic de Delimitació Territorial, regulat reglamentàriament, és un òrgan d'estudi, consulta, proposta, mediació i arbitratge respecte de les matèries relatives a la demarcació i delimitació territorial de les entitats locals valencianes.

2. S'adscriu a la conselleria competent en matèria d'administració local, i el seu informe serà preceptiu i no vinculant en tots els procediments que versen sobre alteració de termes municipals, creació i supressió de municipis, delimitació, constitució d'entitats locals menors i qualssevol altres relatius a la demarcació territorial de les entitats locals de la Comunitat Valenciana.

CAPÍTOL II

Denominació, capitalitat i símbols

Secció primera. Denominació i capitalitat

*Article 19. Denominació dels municipis*

La denominació d'un municipi serà l'aprovada oficialment.

*Article 20. Capital del municipi*

S'entén per capital del municipi el nucli de població on té la seu l'ajuntament.

*Article 21. Procediment per al canvi de denominació de municipis*

1. El canvi de denominació d'un municipi serà aprovat per decret del Consell, a instàncies de la corporació mitjançant un acord plenari adoptat amb el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal dels seus membres i amb un informe previ de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua.

2. El procediment i criteris per a portar a efecte l'alteració de la denominació dels municipis es desenrotllarà reglamentàriament.

Secció segona. Símbols

*Article 22. Escut i bandera*

1. Les entitats locals de la Comunitat Valenciana podran adoptar escut, bandera i altres símbols representatius, com també modificar els que ja tingueren i rehabilitar els que utilitzen amb caràcter històric, prèvia instrucció del corresponent procediment tramitat de conformitat amb les normes reglamentàries reguladores de la matèria.

2. L'aprovació, modificació i rehabilitació d'escuts i banderes municipals s'inscriurà en el Registre d'Entitats Locals de la Comunitat Valenciana, i es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.

CAPÍTOL III

La població

*Article 23. Població municipal*

1. El conjunt de veïns i veïnes constitueix la població del municipi.

2. Són veïns d'un municipi les persones que residint habitualment en este, es troben inscrits en el Padró municipal. La condició de veí o veïna s'adquireix des del mateix moment de la seua inscripció en el Padró municipal.

3. Els ciutadans espanyols que tinguen o adquirisquen veïnat administratiu en un municipi de la Comunitat Valenciana tenen la condició política de valencians.

*Article 24. Padró d'habitants*

1. El Padró municipal és el registre administratiu on consten els veïns del municipi. Les seues dades constitueixen prova de la seua residència en el municipi i del seu domicili habitual.

2. La formació, actualització, revisió i custòdia del Padró municipal correspon a l'ajuntament, d'acord amb el que preveu la legislació bàsica de règim local. La inscripció de dades en el Padró contindrà obligatòriament les dades contingudes en la legislació bàsica estatal.

3. La Generalitat i les diputacions provincials donaran suport tècnica i econòmicament als municipis per a la gestió i ús del Padró, podran formalitzar convenis que regulen la col·laboració recíproca en la seua elaboració i manteniment i l'accés a les seues dades per a l'exercici de les seues competències.

4. Els ajuntaments remetran les dades dels seus respectius padrons a l'Institut Nacional d'Estadística i a l'Institut Valencià d'Estadística.

5. Les dades del Padró són confidencials i l'accés a estos es regirà pel que disposa la legislació reguladora del tractament automatitzat de les dades de caràcter personal i en la legislació reguladora del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.

6. Les dades del Padró municipal se cediran a altres administracions públiques que ho sol·liciten sense consentiment previ de l'afectat només quan els siguen necessaris per a l'exercici de les seues competències respectives, i exclusivament per a assumptes en què la residència o el domicili siguen dades rellevants. També poden servir per a elaborar estadístiques oficials sotmeses al secret estadístic, en els termes que preveu la legislació reguladora de la funció estadística pública.

*Article 25. Drets i deures dels veïns i les veïnes*

1. La condició de veí o veïna confereix els següents drets i deures:

a) Ser elector i elegible d'acord amb el que disposa la legislació electoral.

b) Participar en la gestió municipal d'acord amb el que disposen les lleis i, si és el cas, quan la col·laboració amb caràcter voluntari dels veïns siga interessada pels òrgans de govern i administració municipal i en els Consells Territorials de Participació a través d'associacions i/o altres entitats.

c) Utilitzar, d'acord amb la seua naturalesa, els servicis públics municipals, i accedir als aprofitaments comunals, d'acord amb les normes aplicables.

d) Contribuir per mitjà de les prestacions econòmiques i personals legalment previstes a la realització de les competències municipals.

e) Ser informat, prèvia petició raonada, i dirigir sol·licituds a l'administració municipal en relació a tots els expedients i documentació municipal, d'acord amb el que preveu l'article 105 de la Constitució.

f) Demanar la consulta popular en els termes que preveu la llei.

g) Sol·licitar la prestació i, si és el cas, l'establiment del corresponent servici públic, així com exigir-lo en el supòsit de constituir un servici de caràcter obligatori

h) Exercir la iniciativa popular en els termes que preveu la legislació bàsica de règim local.

i) Aquells altres drets i deures establits en les lleis.

2. La inscripció dels estrangers en el Padró municipal no constituirà prova de la seua residència legal ni els atribuirà cap dret que no els conferisca la legislació vigent, especialment en matèria de drets i llibertats dels estrangers a Espanya.

3. Per a fer efectius els drets enumerats en l'apartat primer d'este article, els veïns podran formular les seues queixes al Síndic de Greuges, de conformitat amb la Llei 11/1998, de 26 de desembre, o si és el cas dirigir-se al Defensor o Defensora dels Veïns, tot això sense perjuí d'iniciar els procediments administratius i jurisdiccionals corresponents previstos en la llei.

CAPÍTOL IV

Organització del govern i l'administració dels municipis

*Article 26. Govern i administració municipal*

1. El govern i l'administració municipal, excepte en aquells municipis que legalment funcionen en règim de consell obert, correspon a l'ajuntament, integrat per l'alcalde i els regidors.

Les atribucions dels distints òrgans de govern es concretaran en el corresponent Reglament Orgànic Municipal en els termes establits en la normativa bàsica de règim local. En aquest reglament es farà referència a les responsabilitats en matèria de seguretat i prevenció de riscs laborals.

2. L'organització municipal s'ajusta a les disposicions següents:

a) La legislació bàsica de règim local o sectorial.

b) Les contingudes en esta llei, les normes que la desenrotllen o en les lleis sectorials de la Comunitat Valenciana.

c) Les normes d'organització i funcionament que adopten els ajuntaments per mitjà del corresponent Reglament Orgànic Municipal o per mitjà d'acords del Ple municipal.

3. El règim de govern i administració municipal en consell obert es regeix per les seues normes específiques.

4. Els ajuntaments podran utilitzar les denominacions tradicionals de Casa de la Vila i Batle aprovades en els reglaments orgànics respectius o per acord plenari.

*Article 27. Àmbit d'aplicació*

Estes normes d'organització s'apliquen a les categories de municipis que en cada cas s'assenyalen, exceptuant en tot cas el règim dels municipis de gran població.

*Article 28. Reglament Orgànic Municipal*

1. Els municipis podran comptar amb un Reglament Orgànic Municipal en el qual es regule la seua organització i funcionament. En este, els ajuntaments podran completar l'organització municipal adaptant-la a les seues necessitats. Aquest reglament serà obligatori, en tot cas, per als ajuntaments de més de 20.000 habitants.

2. L'ajuntament està obligat a dotar els òrgans complementaris dels mitjans necessaris per al seu funcionament correcte, almenys al mateix nivell que els servicis o òrgans administratius municipals.

*Article 29. Defensor o Defensora dels Veïns i Comissió Especial de Suggeriments i Reclamacions*

1. Per a la defensa dels drets dels veïns davant l'administració municipal, la comprovació de les queixes rebudes i de les deficiències observades en el funcionament dels serveis municipals, els municipis podran crear, mitjançant un acord plenari, la Comissió Especial de Suggeriments i Reclamacions o bé la figura del Defensor o Defensora dels Veïns, encarregat de supervisar l'activitat de l'administració municipal, de conformitat amb el que hi ha establert en la legislació bàsica estatal.

2. El Defensor o Defensora dels Veïns és designat pel Consell Social del municipi o, si no n'hi ha, pel Ple municipal entre veïns de prestigi reconegut.

La Comissió Especial de Suggeriments i Reclamacions estarà formada per representants de tots els grups que integren el Ple de forma proporcional al nombre de membres que hi tinguen.

3. L'organització i el funcionament els regularà reglamentàriament l'ajuntament. Anualment donarà compte al Ple municipal del resultat de la seua activitat, amb especificació dels suggeriments o les recomanacions no admeses per l'administració, com també del grau de col·laboració dels departaments municipals.

4. Les competències atribuïdes al Defensor o Defensora dels Veïns s'entenen sense perjudici d'aquelles que la legislació vigent atribueix al Defensor del Poble i al Síndic de Greuges de la Comunitat Valenciana.

*Article 30. Consell Territorial de Participació*

Als municipis en què hi haja nuclis de població diferents del principal que agrupen més del vint per cent de la població municipal, es crearà un consell territorial de participació, que estarà integrat per un representant de cadascun dels nuclis existents, elegit en la forma en què reglamentàriament es determine per l'ajuntament. En la resta dels casos, la creació d'aquest òrgan serà potestatiu.

El Consell Territorial de Participació té com a funció principal la d'assessorament i elaboració de propostes sobre les necessitats estos nuclis, en general, i de cada un d'ells en particular. El consell territorial presentarà un informe al Ple amb caràcter anual, preferentment en la fase inicial d'elaboració dels pressupostos.

*Article 31. Comissions municipals*

1. En els municipis de més de 5.000 habitants, i en els de menys que així ho dispose el seu reglament orgànic o ho acorde el Ple, existiran, si la seua legislació autonòmica no preveu en este àmbit una altra forma organitzativa, òrgans que tinguen com a objecte l'estudi, informe o consulta dels assumptes que han de ser sotmesos a la decisió del Ple, com també el seguiment de la gestió de l'alcalde, la Junta de Govern Local i els regidors que exerceixen delegacions, sense perjuí de les competències de control que corresponen al Ple. Tots els grups polítics integrants de la corporació tindran dret a participar en els esmentats òrgans, per mitjà de la presència de regidors que pertanyen a estos en proporció al nombre de regidors que tinguen en el Ple.

2. Tots els grups polítics integrants de la corporació, excepte renúncia expressa, estan representats en les esmentades comissions, per mitjà dels seus regidors, en proporció al nombre de regidors que tinguen en el Ple. Quan per la composició de la corporació no siga possible aconseguir la susdita proporcionalitat, podrà optar-se bé per repartir els llocs de manera que la formació de majories siga la mateixa que en el Ple, bé per integrar les comissions amb un nombre de membres igual per a cada grup, aplicant-se el sistema de vot ponderat.

3. Correspon al Ple, a proposta de l'alcalde o alcaldessa, determinar el nombre, denominació i funcions de les comissions municipals.

4. El Ple, sense necessitat de proposta prèvia de l'alcalde o alcaldessa pot constituir comissions municipals especials de caràcter temporal per a qüestions específiques, que quedaran dissoltes una vegada que complisquen les funcions que li foren encomanades pel Ple.

Com a ens independents o vinculats al Consell Social Municipal, els ajuntaments podran dotar-se també de consells de participació de caràcter sectorial. El seu funcionament vindrà determinat per normatives incloses al Reglament Orgànic Municipal o a altres reglaments que regulen específicament la participació ciutadana.

*Article 32. Consell Social del municipi*

Els municipis de més de 5.000 habitants podran crear un Consell Social, integrat per representants de les organitzacions ciutadanes més representatives dels sectors econòmics, socials, culturals i mediambientals. La seua organització i funcionament es regularà pel Reglament Orgànic Municipal.

Corresponen al Consell les funcions que determine el Ple en el Reglament Orgànic Municipal, entre les quals s'inclou l'emissió d'informes, estudis i propostes en matèria pressupostària, urbanística i mediambiental.

El Consell Social del municipi pot requerir informes el Defensor o Defensora dels Veïns i a la Comissió Especial de Suggeriments i Reclamacions sobre la seua activitat sempre que ho considere oportú.

CAPÍTOL V

Competències

*Article 33. Competències dels municipis*

1. Els municipis, per a la gestió dels seus interessos i en l'àmbit de les seues competències, poden promoure qualsevol classe d'activitats i prestar tots els servicis públics que contribuïsquen a satisfer les necessitats i aspiracions dels veïns i veïnes.

2. Les competències dels municipis poden ser pròpies o delegades segons el que disposa la legislació bàsica estatal i en esta llei.

3. Els municipis valencians tenen competències pròpies en les matèries següents:

a) Seguretat en llocs públics.

b) Ordenació del trànsit de vehicles i persones en les vies urbanes.

c) Protecció civil, prevenció i extinció d'incendis.

d) Ordenació, gestió, execució i disciplina urbanística; promoció i gestió de vivendes; parcs i jardins, desenrotllament d'espais comercials urbans, pavimentació de vies públiques urbanes i conservació de camins i vies rurals, excepte les pecuàries.

e) Patrimoni historicoartístic.

f) Protecció del medi ambient.

g) Comerç local, mercats i venda no sedentària i defensa dels usuaris i consumidors.

h) Protecció de la salubritat pública.

i) Participació en la gestió de l'atenció primària de la salut.

j) Cementeris i servicis funeraris.

k) Prestació dels serveis socials, promoció, reinserció social i promoció de polítiques que permeten avançar en la igualtat efectiva d'homes i dones.

l) Subministrament d'aigua, incloent-hi la de consum humà i enllumenat públic; servicis de neteja viària, de recollida i tractament de residus, clavegueram i tractament d'aigües residuals.

m) Transport públic de viatgers.

n) Activitats o instal·lacions culturals i esportives; ocupació del temps lliure; turisme.

o) Participar en la programació de l'ensenyança i cooperar amb l'administració educativa en la creació, construcció i sosteniment dels centres docents públics, intervindre en els seus òrgans de gestió i participar en la vigilància del compliment de l'escolaritat obligatòria; la conservació, manteniment i vigilància dels edificis i recintes dels col·legis públics d'educació infantil, educació primària i educació especial; cooperar amb l'administració educativa en l'obtenció de solars per a la construcció de nous centres públics.

p) Seguretat alimentària, escorxadors, fires i abastiments

q) Recollida i gestió d'animals vagabunds i abandonats.

r) Gestió i adjudicació de pastos.

s) Gestió i manteniment d'infraestructura i servicis comuns, d'interés agrari a través dels Consells Locals Agraris.

4. Les lleis sectorials de la Generalitat asseguraran als municipis el seu dret a intervindre en tots els assumptes que afecten directament el cercle dels seus interessos, atribuint-los les competències que procedisca en atenció a les característiques de l'activitat pública de què es tracte i a la capacitat de gestió de l'entitat local, de conformitat amb els principis de descentralització i de màxima proximitat de la gestió administrativa als ciutadans.

*Article 34. Servicis mínims obligatoris*

Els municipis, per si mateixos o associats, hauran de prestar com a mínim els servicis següents:

a) En tots els municipis: enllumenat públic, cementeri, recollida de residus, neteja viària, abastiment domiciliari d'aigua de consum humà, clavegueram, accés als nuclis de població, pavimentació de les vies públiques i control d'aliments i begudes i agència de lectura.

b) En els municipis amb població superior a 5.000 habitants, a més: parcs públics, biblioteca pública, mercat, tractament de residus i seguretat pública.

c) En els municipis amb població superior a 20.000 habitants, a més: protecció civil, prestació de servicis socials, prevenció i extinció d'incendis i instal·lacions esportives d'ús públic i defensa d'usuaris i consumidors, en particular, l'assessorament i informació en matèria de consum.

d) En els municipis amb població superior a 50.000 habitants, a més: transport col·lectiu urbà de viatgers i protecció del medi ambient.

*Article 35. Prestació homogènia dels servicis mínims*

1. La prestació dels servicis mínims establits en esta llei constitueix un objectiu a la consecució del qual es dirigiran preferentment les funcions assistencials i de cooperació municipal de les diputacions provincials, i també la coordinació i ajuda de la Comunitat Autònoma.

2. El Consell, per mitjà de la conselleria competent en matèria d'administració local, determinarà els estàndards mínims de qualitat dels servicis públics a fi d'obtindre uns nivells homogenis de prestació dels servicis mínims. En la seua concreció s'establiran els mecanismes necessaris de coordinació amb les Diputacions provincials, com també la possible dispensa, sempre amb caràcter excepcional, de l'èxit dels mateixos.

*Article 36. Dispensa de l'obligació de prestar els servicis mínims*

1. Si l'establiment o prestació dels servicis mínims establits en esta llei resultara impossible o de molt difícil execució, els municipis poden sol·licitar al Consell la corresponent dispensa.

2. Una vegada autoritzada la dispensa el Consell, d'acord amb la diputació provincial i amb audiència prèvia del municipi afectat, podrà adoptar les mesures necessàries de les previstes en esta llei a fi de garantir l'adequada prestació dels servicis en el termini més breu possible.

3. La dispensa, que en tot cas tindrà caràcter provisional s'autoritza per un temps determinat.

*Article 37. Procediment*

L'autorització de la dispensa s'ajustarà al procediment següent:

1. Sol·licitud de l'ajuntament dirigida a la conselleria competent en matèria d'administració local, acompanyada dels informes necessaris per a la seua justificació i del resultat del tràmit d'informació pública.

2. Informe preceptiu de la diputació provincial i, si escau, del Consell Social del municipi.

3. La resolució, que serà sempre motivada, correspon al Consell. En esta es faran constar les mesures a les quals es refereix l'apartat 2 de l'article 36.

CAPÍTOL VI

Règims especials

Secció primera. Disposicions generals

*Article 38. Classes de règims especials*

Els municipis a més de funcionar en règim comú poden funcionar en règim de consell obert, en règim de gestió compartida i d'acord amb uns règims especials, segons el que disposa la legislació bàsica de règim local i en esta llei.

*Article 39. Disposicions generals*

1. El Consell mitjançant un decret pot establir règims especials municipals d'organització i funcionament per a aquells municipis en els quals concórreguen circumstàncies vinculades a l'activitat econòmica, a la seua història, al patrimoni artístic o cultural, a recursos o conflictes mediambientals o de naturalesa sectorial de la magnitud suficient com per a condicionar i interferir el funcionament normal de l'organització municipal o de la prestació dels servicis municipals.

2. El procediment per a l'aplicació d'un règim especial d'organització i funcionament a un municipi es regularà mitjançant un reglament.

*Article 40. Regulació dels règims especials*

1. Els municipis que complisquen els requisits per a sol·licitar l'aplicació d'un règim especial d'organització i funcionament ho sol·licitaran a la conselleria competent en matèria d'administració local.

Amb la sol·licitud s'adjuntaran els informes que demostren la conveniència i oportunitat de la seua aplicació i una proposta en la qual s'especifiquen les característiques que, al seu parer, ha de reunir l'esmentat règim.

2. L'aplicació d'un règim especial d'organització i funcionament comportarà la creació d'un Consell Municipal de Participació integrat per representants de la corporació i de les associacions i col·lectius ciutadans interessats en la matèria de què es tracte.

3 Si existira Consell Social este assumirà les funcions previstes per al Consell Municipal de Participació, sempre que s'hi troben representats adequadament els agents socials citats.

4. Els municipis que funcionen amb un mateix règim especial per raó de la matèria s'associaran davall alguna de les fórmules previstes en les lleis a fi d'actuar com a interlocutors de l'administració autonòmica i de les diputacions provincials. A este efecte coneixeran i informaran les normes i la resta d'iniciatives públiques de les susdites administracions relacionades amb la matèria determinant del seu règim especial.

Secció segona. Municipis en règim de consell obert

*Article 41. Municipis que funcionen en règim de consell obert***1**

Els municipis que funcionen en règim de consell obert seran els establits per la normativa estatal bàsica en matèria de règim local.

*Article 42. Procediment***2**

1. La constitució en règim de consell obert de municipis requereix la petició de la majoria dels veïns i l'acord favorable de dos terços del nombre legal de membres de l'ajuntament.

2. Perquè els municipis que funcionen en règim de règim de consell obert passen al règim comú es requereix acord de l'assemblea veïnal, adoptat per la majoria absoluta del nombre legal dels seus membres. En tot cas, la resolució definitiva correspon al Consell.

*Article 43. Òrgans de govern i administració*

El govern i administració dels municipis en règim de consell obert correspon a l'alcalde o alcaldessa, a l'Assemblea Veïnal i, com a òrgans complementaris, als tinents d'alcalde i a la Comissió Informativa i de Control.

*Article 44. Atribucions de l'alcalde o alcaldessa, l'Assemblea Veïnal i els òrgans complementaris*

L'alcalde o alcaldessa i l'Assemblea Veïnal exerciran les competències que corresponguen al municipi per mitjà de l'exercici de les atribucions que les lleis atorguen en el règim comú a l'alcalde o alcaldessa de l'ajuntament i al Ple, respectivament. Els òrgans complementaris a què es refereix l'article anterior ajustaran les seues atribucions als usos, costums i tradicions locals si n'hi haguera, i si no n'hi ha a allò que s'ha disposat per al règim comú tant en esta llei com en la normativa bàsica de règim local.

Secció tercera. Règim de gestió compartida

*Article 45. Àmbit d'aplicació*

1. El règim especial previst en esta secció podrà aplicar-se als municipis amb població inferior a 500 habitants.

2. També poden beneficiar-se d'este règim especial aquells municipis la població resident dels quals es trobe compresa entre 500 i 1.000 habitants, en els quals l'evolució demogràfica siga negativa de forma persistent.

3. En els supòsits en què es considere convenient i simultàniament amb l'aplicació d'este règim especial a determinats municipis, la Generalitat podrà proposar la constitució de Mancomunitats d'interés preferent, en els termes exposats en l'article 107 esta llei.

*Article 46. Contingut del règim especial de gestió compartida*

L'aplicació a un municipi del règim especial de gestió compartida es durà a efecte, amb un informe previ de la diputació provincial corresponent, per mitjà d'un decret del Consell, en el qual es regularan les qüestions següents:

1. Especialitats en el règim de dispensa de la prestació dels servicis municipals mínims obligatoris.

2. Disseny d'un règim simplificat d'organització i funcionament.

3. Disposicions sobre agrupació amb altres municipis limítrofs per al sosteniment de personal comú o per a la prestació de determinats servicis bàsics no obligatoris en forma mancomunada o davall qualsevol altra fórmula associativa.

4. Programa de reorganització de la gestió municipal, consistent en un "sistema de gestió compartida" que s'articularà per mitjà de convenis subscrits entre el municipi i la diputació provincial respectiva, com també a través de les fórmules de col·laboració que es determinen amb els diferents departaments de la Generalitat, sobre els sectors que es considere oportú. Això sense perjuí d'altres funcions d'assistència que puga prestar la diputació provincial.

5. Mesures de foment, amb especial referència a la preferència d'estos municipis en les convocatòries d'ajudes d'altres administracions.

6. Termini de vigència.

En tot cas la instauració del règim de gestió compartida tindrà per objectiu final l'eliminació de les causes que van determinar la seua aplicació.

*Article 47. Supressió voluntària de municipis*

1. Si a la finalització del termini de vigència del règim especial de gestió compartida es concloguera que les causes que van determinar la inclusió del municipi en el susdit règim no es poden eliminar o s'agreujaren en el futur, la Generalitat podrà promoure, sempre amb la conformitat del municipi, la seua supressió per mitjà d'alguna de les fórmules previstes en esta llei, especialment per incorporació a un altre.

2. El municipi suprimit es constituirà en Entitat local menor d'aquell al qual s'incorpore, llevat que voluntàriament renuncie a l'esmentada condició o esta resulte innecessària o perjudicial per als afectats, amb una dotació de competències que s'han de determinar reglamentàriament i un àmbit territorial d'influència igual al del seu anterior terme municipal.

3. En este procediment seran preceptius els informes del Consell Tècnic de Delimitació Territorial, la diputació provincial i el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.

TÍTOL II

La província

CAPÍTOL I

Disposicions generals

*Article 48. Concepte i finalitats*

1. La província és una entitat local determinada per l'agrupació de municipis, amb personalitat jurídica pròpia, autonomia i plena capacitat per al compliment dels seus fins.

2. Són fins propis i específics de la província:

a) La cooperació a l'establiment dels servicis municipals obligatoris, per a garantir la seua prestació integral i adequada en tot el territori de la província.

b) Participar en la coordinació de l'administració local amb la de la Generalitat i amb la de l'Estat.

c) En general, el foment i l'administració dels interessos peculiars de la província.

3. El territori de la Comunitat Valenciana comprén el dels municipis integrats en les províncies d'Alacant, Castelló i València.

4. El terme provincial és l'àmbit territorial en el qual la Diputació exerceix les seues competències.

*Article 49. Govern i administració*

El govern i administració autònoma de les províncies de la Comunitat Valenciana correspon a les Diputacions provincials d'Alacant, Castelló i València.

*Article 50. Competències de la província*

1. Són competències pròpies de les diputacions provincials les que li atribuïsca la legislació bàsica de règim local i la resta de lleis de l'Estat i de la Comunitat Valenciana en els diferents sectors de l'acció pública i, en tot cas les següents:

a) Prestar assistència i cooperació jurídica, econòmica i tècnica als municipis i altres entitats locals, especialment a les de menor capacitat econòmica i de gestió.

b) Prestar, si és el cas, els servicis públics que afecten uns quants municipis, quan la seua gestió no siga assumida per qualsevol de les fórmules associatives d'àmbit supramunicipal per a la prestació de servicis públics previstes en la legislació aplicable.

c) Cooperar al foment del desenrotllament econòmic i social de la província sense perjuí de les competències d'altres administracions públiques.

2. La Generalitat per mitjà d'una llei de les Corts podrà transferir o delegar en les diputacions provincials l'execució d'aquelles competències que no siguen d'interés general de la Comunitat Valenciana.

Les diputacions provincials actuaran com a institucions de la Generalitat i estaran sotmeses a la legislació, reglamentació o inspecció d'esta sempre que s'executen competències delegades per esta.

*Article 51. Cooperació als servicis obligatoris municipals*

L'assistència i cooperació provincial es dirigirà preferentment a l'establiment i prestació dels servicis municipals obligatoris establits en esta llei, i en especial en els supòsits de municipis amb el règim especial de gestió compartida.

CAPÍTOL II

Coordinació de la generalitat amb les diputacions provincials

*Article 52. Coordinació de funcions*

1. La Generalitat coordinarà les funcions pròpies de les diputacions provincials que siguen d'interés general per a la Comunitat Valenciana. Per llei de les Corts, aprovada per majoria absoluta, que establiran les fórmules generals de coordinació i la relació de les funcions que han de ser coordinades, fixant-se, si és el cas, les singularitats que, segons la naturalesa de la funció, siguen indispensables per a la seua major adequada coordinació.

2 A fi d'institucionalitzar les relacions entre la Generalitat i les diputacions provincials d'Alacant, Castelló i València, analitzar l'estat de col·laboració i coordinació dels seus respectius interessos i promoure la cohesió territorial en la Comunitat Valenciana se celebrarà amb periodicitat anual una cimera de cohesió territorial entre la Generalitat i les diputacions provincials.

TÍTOL III

La comarca

*Article 53. Concepte i divisió comarcal*

1. Les comarques són circumscripcions administratives de la Generalitat i entitats locals determinades per l'agrupació de municipis per a la prestació de serveis i gestió d'assumptes comuns. Les polítiques de la Generalitat tindran en consideració el caràcter de realitat històrica i cultural de les comarques de la Comunitat Valenciana.

2. De conformitat amb el que disposa l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana correspon la les Corts per mitjà d'una llei aprovada per majoria de dos terços, la determinació de la divisió comarcal, en el marc de la legislació de l'Estat i després de ser consultades les entitats afectades.

TÍTOL IV

Entitats locals menors

CAPÍTOL I

Disposicions generals

*Article 54. Definició*

1. Són entitats locals menors aquells nuclis de població separats territorialment del municipi al qual pertanyen i que, tenint característiques peculiars, es constituïsquen com a tals d'acord amb el que preveu la present llei.

No podran constituir-se en entitat local menor aquells nuclis de població que pertanyents a un municipi, exerceixen la seua capitalitat. Cap entitat local menor podrà pertànyer a més d'un municipi.

2. Les entitats locals menors tindran la consideració d'entitat local i disfrutaran de personalitat i capacitat jurídica plena per a l'exercici de les seues competències.

*Article 55. Objectius generals per a la constitució d'entitats locals menors*

1. Es podran constituir entitats locals menors per a la consecució dels següents objectius:

a) Incrementar la qualitat de vida dels veïns i veïnes.

b) Optimitzar la gestió administrativa dels servicis públics municipals.

c) Promoure o intensificar la participació ciutadana.

2. També es podran constituir entitats locals menors per a protegir singularitats històriques o culturals vinculades a un sector de la població o del territori municipal, quan concórreguen circumstàncies que ho justifiquen.

*Article 56. Competències de l'entitat local menor*

1. Les competències de les entitats locals menors podran ser pròpies o delegades.

2. L'exercici per les entitats locals menors de les seues competències pròpies o delegades estarà limitat a l'àmbit del seu territori.

*Article 57. Competències pròpies de l'entitat local menor*

Sense perjuí del supòsit específic previst en l'article 47.2, seran competències pròpies de les entitats locals menors:

1. Administració, conservació i aprofitament del patrimoni que, si és el cas, se'ls assigne.

2. Ordenació del trànsit de vehicles i persones en les vies urbanes.

3. Parcs i jardins.

4. Pavimentació de vies públiques urbanes i conservació de camins rurals, quan existisquen en l'àmbit territorial d'influència de l'entitat.

5. Fires i mercats.

6. Enllumenat públic.

7. Neteja viària.

8. Activitats recreatives i d'ocupació del temps lliure.

9. Turisme.

10. Execució d'obres i prestació de servicis del seu exclusiu interés quan no estiguen a càrrec de l'ajuntament o altres entitats supramunicipals.

*Article 58. Delegació de competències, obres i servicis*

1. L'ajuntament podrà delegar en l'entitat local menor la competència per a la prestació de servicis, així com l'execució de les obres que considere convenient.

En l'acord de delegació es farà constar la fórmula de control que es reserva l'ajuntament delegatori i els mitjans que es posen a disposició de l'entitat receptora de la delegació.

Per a ser efectiva la delegació, requerirà l'acceptació per part de l'entitat local menor.

2. No serà delegable, en cap cas, la competència municipal relativa a l'ordenació urbanística.

*Article 59. Garanties per a la prestació d'altres servicis municipals*

L'acord de constitució de l'entitat local menor farà menció expressa a les competències pròpies d'esta, a les que siguen objecte de delegació pel municipi en els termes de l'article anterior i a la forma en la qual es garantisca la prestació adequada, pel municipi, si és el cas, dels servicis següents:

1. Seguretat en llocs públics.

2. Protecció de la salubritat pública.

3. Prestació d'assistència sanitària.

4. Educació.

5. Gestió i disciplina urbanística.

6. Protecció del patrimoni historicoartístic.

7. Defensa dels consumidors i usuaris.

8. Servicis socials.

9. Activitats i instal·lacions culturals i esportives.

*Article 60. Potestats*

1. Per a l'exercici de les seues competències, a les entitats locals menors els corresponen les potestats i prerrogatives que la legislació bàsica de règim local atribueix als municipis. No obstant això, la potestat tributària es limitarà a l'establiment de taxes, contribucions especials i preus públics.

Els acords que adopten sobre disposició de béns, operacions de crèdit i expropiació forçosa, hauran de ser ratificats per l'ajuntament per a ser eficaços.

2. Les entitats locals menors podran sol·licitar ajudes i subvencions previstes per als municipis i realitzar qualsevol acte o gestió administrativa de semblant naturalesa sobre matèries de la seua competència.

3. També podran establir acords d'assistència amb entitats supramunicipals que presten servicis de la seua competència, en els termes establits en el títol VI d'esta llei, quan l'ajuntament corresponent no hi participe.

CAPÍTOL II

Creació

*Article 61. Condicions que s'han de complir per a la creació d'entitats locals menors*

1. Per a la constitució d'una entitat local menor haurà de concórrer alguna de les circumstàncies següents:

a) Que la seua pertinença al municipi siga conseqüència de la supressió o alteració d'un altre.

b) Que es tracte de nuclis de població amb una identitat històrica i cultural fàcilment recognoscible i independent de la resta del municipi al qual pertany.

c) Que així ho acorde l'ajuntament, en l'exercici de la seua potestat d'autoorganització, en aplicació d'un model propi de gestió descentralitzada mitjançant un acord plenari.

d) Que s'acredite de forma manifesta que la prestació dels servicis públics municipals és deficient i discriminatòria, en relació amb la resta del municipi.

2. En tot cas, els nuclis de població al qual es refereix l'apartat anterior, hauran de complir els requisits següents:

a) Estar separat de qualsevol altre nucli de població del municipi per una franja de sòl no urbanitzable en el moment d'iniciar-se el procediment. Una vegada iniciat aquell i fins a la seua conclusió, l'ajuntament adoptarà les mesures necessàries per a impedir qualsevol canvi en esta situació.

b) Disposar d'una població mínima de 50 veïns, requisit que no operarà en els supòsits de supressió voluntària de municipis previstos en el títol I.

3. La resolució que s'adopte es fonamentarà en una valoració global de les circumstàncies concurrents en cada cas.

4. En cap cas es constituiran com a tals les urbanitzacions o nuclis de població de característiques semblants.

*Article 62. Iniciació del procediment*

1. El procediment per a constitució d'entitats locals menors podrà iniciar-se d'ofici per l'ajuntament del municipi al qual pertanga o per petició dirigida a este per la majoria absoluta dels veïns residents en el nucli que ho pretén.

2. Quan la iniciativa partisca del municipi serà necessari acord de la corporació municipal adoptat amb el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació.

3. El procediment s'ajustarà a les normes que s'establisquen pel corresponent reglament.

*Article 63. Resolució del procediment*

1. Els procediments iniciats d'ofici pels ajuntaments seran resolts per estos. L'acord que resolga el procediment requerirà la mateixa majoria qualificada que l'exigida per a la seua iniciació.

2. En els procediments d'iniciativa dels veïns, la resolució del procediment correspondrà al Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria d'administració local.

3. Siga quina siga la forma d'iniciació, el procediment es resoldrà motivadament, amb un informe previ de la diputació provincial corresponent, en el termini de sis mesos, es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Butlletí Oficial de la Província corresponent i, quan la resolució siga favorable, es comunicarà a l'administració de l'Estat i s'inscriurà en el Registre d'Entitats Locals de la Comunitat Valenciana.

Quan la resolució no s'adopte en l'esmentat termini, s'entendrà desestimada la petició. Contra les resolucions denegatòries d'estos procediments cabran els recursos establits en la normativa aplicable.

*Article 64. Constitució de la comissió gestora***3**

1. En les entitats locals menors en què no s'haja pogut dur a terme l'elecció de vocals en les juntes veïnals per falta de candidatures, s'ha de constituir una comissió gestora integrada per tres, cinc o set membres en funció del nombre d'habitants de l'entitat local menor, d'acord amb el que estableix aquesta llei.

2. La determinació del nombre de membres de la comissió gestora que correspon a cada partit, federació, coalició o agrupació d'electors l'ha de dur a terme la junta electoral de zona o, si aquesta ha cessat en les seues funcions, la Junta Electoral Central, de conformitat amb els resultats de les últimes eleccions per a l'ajuntament en la secció o seccions constitutives de l'entitat local menor.

3. L'elecció dels membres de la comissió gestora l'ha de fer el departament del Consell competent en matèria d'administració local, a proposta de l'ajuntament a què pertanga la respectiva entitat local menor, mitjançant un acord del ple adoptat per majoria absoluta del nombre legal dels seus membres, en els termes establits reglamentàriament.

4. L'elecció del president o presidenta de la comissió gestora s'ha de dur a terme mitjançant votació dels membres d'aquesta. Si en la primera votació no s'obté majoria, el departament del Consell competent en matèria d'administració local designarà el candidat o candidata que haja sigut proposat pel partit, coalició o agrupació d'electors que haja obtingut el nombre més gran de vots en les últimes eleccions per a l'ajuntament, en la secció o seccions constitutives de l'entitat local menor.

5. En cas de defunció, renúncia, incapacitat o inhabilitació d'un membre de la comissió gestora s'ha de designar un nou membre pel procediment establit en els apartats dos i tres d'aquest article.

CAPÍTOL III

Organització i funcionament

*Article 65. Òrgans de govern***4**

1. Els òrgans de govern i administració de les entitats locals menors seran la Presidència i la Junta Veïnal.

2. La junta veïnal, sense perjudici del supòsit específic previst en l'article 64, estarà integrada per la presidència i pels vocals, el nombre dels quals resultarà d'aplicar l'escala següent:

|  |  |
| --- | --- |
| D'1 a 250 habitants | 3 |
| De 251 a 1.000 habitants | 5 |
| De 1.001 en avant | 7 |

  

*Article 66. Elecció dels membres dels òrgans de govern***5**

1. L'elecció dels vocals de la junta veïnal s'ha de fer de conformitat amb els resultats de les eleccions que, en paral·lel amb les realitzades per a l'ajuntament, se celebren en la secció o seccions constitutives de l'entitat local menor.

Per a l'elecció dels membres de la junta veïnal poden presentar-se candidatures mitjançant llistes tancades en aquelles entitats locals menors amb una població superior a 250 habitants, o candidatures a través de llistes obertes de candidats en aquelles entitats locals menors amb una població igual o inferior a 250 habitants, d'acord amb el que estableix aquesta llei, i hi regeix supletòriament el que disposa la normativa de règim electoral general.

2. Les candidatures poden ser presentades per partits i federacions inscrits en el registre corresponent, coalicions electorals constituïdes d'acord amb la llei i les agrupacions d'electors que obtinguen un nombre de firmes no inferior al 5 %, de les persones inscrites en la secció o seccions del cens electoral corresponent a l'entitat local menor, sense que en cap cas el nombre de firmants puga ser inferior a cinc.

3. Cada partit, federació, coalició o agrupació d'electors presentarà una llista completa amb el nombre de candidats o candidates següent:

– Tres candidats/es, en les entitats locals menors amb població fins a 250 habitants.

– Cinc candidats/es, en les entitats locals menors amb població compresa entre 251 a 1.000 habitants.

– Set candidats/es, en les entitats locals menors amb població compresa entre 1.001, en avant.

Les llistes es presentaran amb una composició paritària de dones i homes, en la seua composició s'alternaran consecutivament les persones candidates de sexe diferent.

4. Els candidats i candidates proposats en les llistes no han d'estar incursos en les causes d'inelegibilitat o incompatibilitat establides per la normativa de règim electoral general per a ser regidor.

La candidatura a regidor o regidora del municipi pot simultaniejar-se amb la candidatura a membre de la junta veïnal d'una entitat local menor pertanyent a aquell, i, a més, són compatibles l'exercici dels càrrecs de la presidència, la vocalia i la regidoria.

5. En les entitats locals menors amb una població superior a 250 habitants la proclamació de membres electes de la junta veïnal s'ha de fer d'acord amb les regles següents:

a) No s'han de tenir en compte aquelles candidatures que no hagen obtingut almenys el 5 % dels vots vàlids emesos en la circumscripció.

b) S'ordenen de major a menor, en una columna, les xifres de vots obtinguts per les restants candidatures.

c) Es divideix el nombre de vots obtingut per cada candidatura per 1, 2, 3, etcètera, fins a un nombre igual al de membres que componga la junta veïnal, i així s'ha de formar un quadre semblant al que apareix en l'exemple pràctic.

Els membres de la junta veïnal s'atribueixen a les candidatures que obtinguen els quocients majors en el quadre, en ordre decreixent.

d) Quan en la relació de quocients en coincidisquen dos corresponents a candidatures distintes, el membre de la junta veïnal s'ha d'atribuir a la que haja obtingut el nombre més gran total de vots. Si hi ha dues candidatures amb el mateix nombre total de vots, el primer empat s'ha de resoldre per sorteig, i els successius, de forma alternativa.

e) Els membres de la junta veïnal corresponents a cada candidatura s'adjudiquen als candidats inclosos en aquesta per l'ordre de col·locació en què apareguen.

Exemple pràctic: 650 vots vàlids emesos en una entitat local menor que escull 5 membres en la junta veïnal. Votació repartida entre tres candidatures:

A (350 vots) B(250 ) C (50)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Divisions* | *1* | *2* | *3* | *4* | *5* | *6* | *7* | *8* | *9* |
| A | 350 | 175 | 116,60 | 87,50 | 70 | 58,30 | 50,00 | 43,75 | 38,80 |
| B | 250 | 125 | 83,33 | 62,50 | 50 | 41,66 | 35,71 | 31,25 | 27,77 |
| C | 50 | 25 | 16,60 | 12,50 | 10 | 8,30 | 7,14 | 6,25 | 5,50 |

  

Per consegüent: la candidatura A obté tres candidats. La candidatura B, dos candidats, i la candidatura C, no obté cap candidat.

f) En cas de defunció, renúncia, incapacitat o inhabilitació d'un membre de la junta veïnal, la vacant serà atribuïda al candidat o, si escau, al suplent de la mateixa llista a qui corresponga, per l'ordre de col·locació en què apareguen.

6. En les entitats locals menors amb una població igual o inferior a 250 habitants la proclamació de membres electes de la junta veïnal es realitzarà d'acord amb les regles següents:

a) Cada partit, coalició, federació o agrupació presentarà una llista completa amb tres candidats o candidates.

b) Cada elector o electora podrà donar el seu vot a un màxim de tres entre els candidats o candidates proclamats en l'entitat local menor corresponent.

c) S'ha d'efectuar el recompte de vots obtinguts per cada candidat, ordenant en una columna les quantitats representatives de major a menor.

d) Són proclamats electes aquells candidats o candidates que obtinguen el nombre més gran de vots fins a completar el nombre de membres de la junta veïnal. En cas d'empat, s'ha de resoldre per sorteig.

e) En cas de defunció, renúncia, incapacitat o inhabilitació d'un membre de la junta veïnal, la vacant serà atribuïda al suplent que figure en la mateixa llista i, si no n'hi ha, al següent candidat o candidata que més vots haja obtingut.

7. El mandat dels membres de la junta veïnal és el mateix que el dels regidors i regidores dels ajuntaments i coincident amb aquest.

Una vegada finalitzat el seu mandat, els membres de la junta cessant continuen les seues funcions únicament per a l'administració ordinària de l'entitat local menor fins a la constitució de la nova junta veïnal, sense que en cap cas puguen adoptar acords per als quals legalment es requerisca majoria qualificada.

8. La convocatòria de les eleccions als òrgans de govern de les entitats locals menors de la Comunitat Valenciana s'aprovarà per decret del Consell. El decret de convocatòria contindrà com a mínim, el següent: la data de celebració de les eleccions, el nombre de membres de la junta veïnal, la duració de la campanya electoral i el règim jurídic aplicable.

La tramitació del decret de convocatòria correspondrà a la conselleria competent en matèria de processos electorals. El decret es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

*Article 66 bis. Elecció de la presidència de l'entitat local menor***6**

En la mateixa sessió de constitució de la junta veïnal s'ha d'efectuar l'elecció del president o presidenta de l'entitat local menor, d'acord amb el procediment següent:

1. En les entitats locals menors amb una població igual o inferior a 250 habitants:

a) Poden ser candidats tots els membres de la junta veïnal.

b) És proclamat president o presidenta electe el candidat o candidata que obtinga la majoria absoluta dels vots dels membres de la junta veïnal.

c) Si cap d'aquests obté majoria absoluta, és proclamat president o presidenta el membre de la junta veïnal que haja obtingut més vots populars en l'entitat local menor. En cas d'empat s'ha de resoldre per sorteig.

2. En les entitats locals menors amb una població superior a 250 habitants:

a) Poden ser candidats a la presidència tots els membres de la junta veïnal que encapçalen la llista corresponent.

b) Si algun dels candidats o candidates obté majoria absoluta de vots dels membres de la junta veïnal, és proclamat electe.

c) Si cap d'ells obté majoria absoluta, s'ha de proclamar president o presidenta el membre de la junta veïnal que encapçale la llista que haja obtingut el nombre més gran de vots populars en l'entitat local menor. En cas d'empat, s'ha de resoldre per sorteig.

3. En cas de renúncia al càrrec, defunció o incapacitat del president o presidenta, la vacant s'ha de resoldre d'acord amb el procediment previst en aquesta llei per a l'elecció de la presidència.

En casos d'absència o malaltia que impedisquen a la persona titular de la presidència de l'entitat local menor efectuar temporalment les seues funcions, aquesta ha de designar d'entre els vocals de la junta veïnal a qui ha de substituir-lo.

*Article 66 ter. Sessió de constitució de la junta veïnal***7**

1. Les juntes veïnals es constitueixen en sessió pública el trenta dia posterior a la realització de les eleccions, llevat que s'haja presentat recurs contenciós electoral contra la proclamació dels membres de la junta veïnal; en aquest supòsit s'ha de constituir el seixanta dia posterior a l'elecció.

2. Amb aquest fi s'ha de constituir una mesa d'edat integrada per les persones triades de major i menor edat, presents en l'acte, i ha d'actuar com a secretari o secretària qui ho siga de l'entitat local menor.

3. La mesa ha de comprovar les credencials presentades, o acreditacions de la personalitat de les persones electes, basant-se en els certificats que l'ajuntament del municipi a què pertanga l'entitat local menor haja remés a la junta electoral de zona.

4. Fetes les comprovacions, la mesa ha de declarar constituïda la junta veïnal si hi concorren almenys tres dels membres.

*Article 67. Atribucions dels òrgans de govern*

1. La Presidència i la Junta Veïnal exerciran les atribucions que la legislació establisca com a pròpies de l'alcalde i del Ple de l'ajuntament, respectivament, limitats a l'àmbit de competències de l'entitat local menor.

2. La Presidència designarà, entre els vocals de la Junta Veïnal, a qui haja de substituir-lo en els casos i amb els efectes previstos en la legislació general reguladora del règim local.

*Article 68. Dret de la Presidència a assistir als plens municipals*

El president o presidenta o el vocal que el represente tindrà dret a assistir amb veu però sense vot a les sessions de l'ajuntament en el qual es tracten assumptes que afecten directament l'entitat local menor. Per a l'exercici d'este dret haurà de ser citat a la reunió de la corporació com un membre més d'esta i tindrà accés a la documentació necessària.

En les sessions ordinàries a les quals assistisca, podrà formular precs i preguntes sobre qüestions que afecten l'entitat local menor.

*Article 69. Règim de sessions de la Junta veïnal*

La Junta Veïnal es reunirà, amb caràcter ordinari, cada tres mesos i amb caràcter extraordinari quan ho decidisca el president o ho sol·licite la majoria dels seus membres. En este últim cas, la celebració de la sessió no podrà demorar-se per més d'un mes des que va ser sol·licitada.

Per a la vàlida constitució de la Junta Veïnal es requereix l'assistència de dos terços del nombre legal dels seus membres, mai inferior a tres, entre els quals ha de comptar-se necessàriament el president o presidenta.

CAPÍTOL IV

Recursos

*Article 70. Recursos de les entitats locals menors*

1. La Hisenda de les entitats locals menors estarà constituïda pels recursos següents:

a) Ingressos procedents del seu patrimoni i la resta de dret privat.

b) Taxes i preus públics.

c) Contribucions especials.

d) Subvencions i altres ingressos de dret públic.

e) Ingressos procedents d'operacions de crèdit.

f) Multes.

g) Aportacions municipals i participacions en els ingressos del municipi, de conformitat amb el que establix l'article següent.

2. Totes les matèries relacionades amb el règim econòmic i pressupostari de les entitats locals menors es regiran per la legislació reguladora de les hisendes municipals, amb les adaptacions derivades del caràcter peculiar d'estes entitats.

*Article 71. Garantia de recursos econòmics suficients*

Els ajuntaments garantiran a les entitats locals menors els ingressos mínims necessaris per a la seua organització i funcionament, i per a l'exercici de les seues competències pròpies i les que expressament li hagen sigut delegades.

CAPÍTOL V

Modificació i supressió

*Article 72. Procediment per a la modificació i supressió*

1. Procedirà la supressió d'una entitat local menor quan el nucli de població que li serveix de base deixe de reunir els requisits de l'article 61.2.

Així mateix, podrà acordar-se la supressió de les entitats locals menors en els supòsits següents:

a) Incompliment continuat i manifest de les competències que detinguen.

b) Insuficiència de candidats o candidates per a cobrir l'òrgan col·legiat de govern en un procés electoral o impossibilitat de constituir la Junta Veïnal per renúncia dels seus membres i dels que els haurien de substituir.

c) Quan s'aprecien motius notoris de necessitat econòmica o administrativa.

2. La iniciativa per a procedir a la supressió correspondrà:

a) A l'ajuntament, l'acord del qual haurà de ser adoptat pel Ple per mitjà de majoria absoluta del nombre legal dels seus membres.

b) A la Junta Veïnal mitjançant un acord adoptat per dos terços dels membres que legalment la formen.

c) A la conselleria competent en matèria d'administració local.

El procediment serà el mateix que l'establit per a la seua constitució, havent de donar-se audiència a totes les parts interessades. En cas de no resoldre's el procediment en el termini de 6 mesos el silenci administratiu tindrà caràcter negatiu.

3. La modificació de les entitats locals menors es durà a efecte, de conformitat amb el procediment que reglamentàriament s'establisca, per acord de qui va resoldre sobre la seua constitució. Les modificacions es comunicaran a la Generalitat per a la seua inscripció en el Registre d'Entitats Locals.

TÍTOL V

Àrees metropolitanes

CAPÍTOL I

Disposicions generals

*Article 73. Objecte i contingut*

1. El present títol té com a objecte la regulació dels instruments bàsics d'actuació de les àrees metropolitanes de la Comunitat Valenciana, per a la realització d'activitats i prestació de servicis en l'àmbit territorial dels municipis que la integren.

2. Constitueixen els instruments bàsics d'actuació:

a) La creació d'entitats metropolitanes per a la planificació conjunta, programació, coordinació, gestió i execució de determinats servicis.

b) La coordinació de les Entitats metropolitanes en l'àmbit autonòmic.

3. La utilització dels instruments al·ludits en el punt anterior estarà presidida, en tot cas, pels principis d'eficàcia administrativa i de respecte a l'autonomia local i al dret de participació dels municipis afectats.

CAPÍTOL II

Les àrees metropolitanes

*Article 74. Caràcters essencials*

1. Les àrees metropolitanes són entitats locals integrades pels municipis de grans aglomeracions urbanes entre els nuclis de població de les quals existisquen vincles urbanístics, econòmics i socials que facen necessària la planificació conjunta i la gestió coordinada de determinades obres i servicis.

2. Les àrees metropolitanes de la Comunitat Valenciana tindran personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per a l'exercici de les seues competències. Així mateix exerciran les potestats enumerades en el número 1 de l'article 4 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, de Bases del Règim Local. Les potestats de programació i planificació s'exerciran sense perjuí de les competències atribuïdes per esta llei a la Generalitat.

*Article 75. Creació de les àrees metropolitanes*

1. La Generalitat podrà crear, modificar o suprimir entitats metropolitanes, que podran tindre caràcter sectorial quan així ho requerisca la prestació d'un determinat servici públic, ajustant-se per a això al que disposa l'article 43 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, Reguladora de les Bases del Règim Local.

2. La llei de creació de cada entitat metropolitana serà aprovada per majoria qualificada de les Corts d'acord amb les previsions de l'article 65.3 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, i contindrà, a més de les prescripcions previstes en esta llei, els municipis integrants de l'ens metropolità, així com els fins que justifiquen la seua creació i competències necessàries per a la seua consecució, d'acord amb el principi de respecte a l'autonomia municipal.

*Article 76. Inscripció en el Registre d'Entitats Locals*

L'àrea metropolitana, constituïts els corresponents òrgans de govern, haurà d'inscriure's en el Registre d'Entitats Locals de l'administració de l'Estat i en el Registre d'Entitats Locals de la Comunitat Valenciana.

*Article 77. Organització de les àrees metropolitanes*

Són òrgans de les entitats metropolitanes de la Comunitat Valenciana els següents:

1. L'Assemblea.

2. La Presidència.

3. La Comissió de Govern.

*Article 78. L'Assemblea*

1. L'Assemblea és l'òrgan superior de govern de l'entitat metropolitana i, en el seu plenari, estaran representats tots els municipis que la integren.

2. L'Assemblea estarà formada per una persona en representació de cada municipi o el seu suplent, triats ambdós pel Ple de l'Ajuntament d'entre els seus membres.

Cada un dels representants, o el seu suplent en absència del primer, disposarà d'un nombre de vots ponderats que garantisca la participació de tots els municipis en la presa de decisions i una justa distribució de les càrregues entre ells.

La dita ponderació vindrà determinada per l'atribució al representant de cada municipi, o en la seua absència al seu suplent, d'un vot, a més d'un vot per cada tram complet de deu mil habitants del total de la seua població. En tot cas, s'imputarà un vot a cada representant dels municipis amb una població inferior als deu mil habitants.

3. El nombre d'habitants que servirà de base per a l'aplicació de l'apartat anterior serà el de la població de dret dels municipis que s'haja pres com a referència en les eleccions municipals immediatament precedents a la constitució de l'Assemblea.

4. L'Assemblea es constituirà en el termini màxim d'un mes comptador des de l'entrada en vigor de la llei de creació de cada entitat metropolitana. La reunió se celebrarà en les dependències municipals de l'ajuntament amb més població de l'àrea metropolitana.

La sessió constitutiva de l'Assemblea es convocarà pel conseller competent en matèria d'administració local. El mandat dels membres de l'Assemblea es renovarà, en tot cas, dins del mes següent a la constitució dels ajuntaments després de les corresponents eleccions locals.

5. L'Assemblea celebrarà una sessió ordinària com a mínim cada sis mesos. Quant al règim del seu funcionament, caldrà ajustar-se al que disposa el títol V de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, Reguladora de les Bases del Règim Local, en tot allò que siga aplicable a les entitats metropolitanes.

6. En el cas que un ajuntament no formalitzara l'elecció dels seus representants en l'Assemblea en el termini assenyalat, esta podrà constituir-se sempre que dispose de quòrum suficient. L'entitat es dirigirà a l'ajuntament afectat amb la finalitat que resolga com més prompte millor el nomenament pendent.

*Article 79. Atribucions de l'Assemblea*

L'Assemblea exercirà les atribucions següents:

1. L'aprovació dels programes i projectes d'actuació, d'obres i de servicis.

2. L'aprovació del reglament de règim interior, com també les normes d'organització administrativa i de funcionament dels servicis.

3. El control dels òrgans de govern de l'entitat metropolitana.

4. L'adopció d'acords sobre els criteris aplicables per a determinar les aportacions dels municipis integrats, d'acord amb les prescripcions contingudes en la present llei.

5. L'aprovació i modificació dels pressupostos.

6. L'aprovació de la gestió i l'aplicació dels resultats econòmics.

7. L'aprovació de la memòria anual.

8. L'aprovació de la plantilla de personal i de la relació de llocs de treball.

9. La creació, participació, modificació i dissolució dels ens instrumentals a què es referix el present títol.

10. La designació dels membres de la Comissió de Govern.

11. Les atribucions que, segons la normativa de règim local, corresponen al Ple de l'ajuntament en tot allò que siga aplicable a les Entitats metropolitanes.

*Article 80. La Presidència*

1. La Presidència de l'entitat metropolitana és l'òrgan de govern unipersonal de l'ens i serà triat per l'Assemblea d'entre els seus membres, per majoria qualificada de dos terços en la primera volta o per majoria absoluta en la segona volta, referides ambdós majories al nombre de vots ponderats que corresponguen a cada un dels seus membres, segons el que disposa el present títol.

2. Corresponen a la Presidència les atribucions següents:

a) Representar a l'entitat metropolitana.

b) Convocar, presidir, suspendre i alçar les sessions de l'Assemblea i de la Comissió de Govern, i decidir els empats amb vot de qualitat.

c) Dirigir, inspeccionar i impulsar els servicis i obres competència de l'entitat metropolitana.

d) Desenrotllar la gestió econòmica de l'entitat i contractar obres i servicis, amb les limitacions establides en la normativa de règim local respecte a l'Alcaldia.

e) Exercir la direcció superior, direcció i organització dels servicis administratius i personal de l'entitat, així com el nomenament de la gerència, si és el cas.

f) Executar els acords de l'Assemblea i elaborar la memòria anual, així com les atribucions que, segons la normativa de règim local, corresponen a l'Alcaldia de l'ajuntament en tot allò que siga aplicable a les entitats metropolitanes, i aquelles altres que no estiguen expressament atribuïdes a altres òrgans d'estes.

3. De les Vicepresidències:

a) Existiran dos Vicepresidències, que seran designades per la Presidència d'entre els membres de la Junta de Govern Local, i informaran l'Assemblea d'eixos nomenaments.

b) Correspon a les Vicepresidències substituir la Presidència, per l'orde del seu nomenament, en els casos d'absència, malaltia o impediment que la impossibilite en l'exercici de les seues atribucions.

*Article 81. La Comissió de Govern*

1. Correspon a la Comissió de Govern l'assistència a la Presidència en les funcions d'orientació, impuls i coordinació dels servicis de l'entitat metropolitana, i té en particular les atribucions següents:

a) Proposar als òrgans de govern aquelles modificacions organitzatives i funcionals que es consideren convenients a l'efecte d'aconseguir una qualitat millor en la prestació dels servicis.

b) Informar sobre l'adquisició de béns i de drets per l'entitat metropolitana.

c) Exercir les competències que li siguen delegades per la Presidència o per l'Assemblea de l'entitat metropolitana.

2. La Comissió de Govern està integrada pels membres següents:

Presidència: la de l'entitat metropolitana.

Vocals: huit membres de l'Assemblea, triats per esta de manera que es designe almenys un representant de cada un dels següents trams de població:

Municipis de fins a 10.000 habitants.

Municipis de 10.001 a 20.000 habitants.

Municipis de 20.001 a 100.000 habitants.

Municipis de més de 100.000 habitants.

Secretari: El de l'entitat metropolitana, que actuarà amb veu i sense vot.

3. La Comissió de Govern es reunirà almenys una vegada al mes i totes les vegades que siga necessari, a iniciativa de la Presidència o a sol·licitud d'una tercera part dels seus membres.

*Article 82. Ens instrumentals de l'àrea metropolitana*

Les entitats metropolitanes podran acordar la creació d'empreses, societats mercantils i altres entitats de caràcter públic o mixt, o participar-hi, com també el nomenament dels seus òrgans col·legiats, segons siga procedent, per a la prestació de servicis metropolitans, si la gestió per mitjà d'estes formes d'administració contribueix a una major qualitat i eficàcia en els servicis.

*Article 83. Funcionament dels òrgans col·legiats de l'àrea metropolitana*

1. El règim de sessions, funcionament i adopció d'acords dels òrgans col·legiats de les entitats metropolitanes s'ajustarà al que disposa la normativa de règim local, amb les especialitats que resulten de les seues normes específiques.

2. El quòrum d'assistència per a la vàlida celebració de les sessions dels òrgans col·legiats de les entitats metropolitanes serà el d'un terç del nombre legal dels seus membres, que correspondrà com a mínim al terç de vots de l'Assemblea. Este quòrum haurà de mantindre's durant tota la sessió.

3. El règim per a l'adopció vàlida d'acords per part dels òrgans col·legiats de les entitats metropolitanes serà el mateix que regeix per als òrgans col·legiats de les entitats locals, i es computaran els vots dels membres presents d'acord amb els criteris de ponderació establits en el present títol.

*Article 84. Competències*

1. Serà competència de cada entitat metropolitana de la Comunitat Valenciana la gestió supramunicipals d'obres o servicis, que es determinaran en la seua llei de creació i es referiran, en tot cas, a l'àmbit territorial d'una àrea metropolitana que requerisca una coordinació o planificació conjunta d'estos.

2. Per a l'exercici de les seues competències, les entitats metropolitanes elaboraran i aprovaran un programa d'actuació per a l'establiment i prestació dels servicis que els corresponguen.

*Article 85. Recursos econòmics de les àrees metropolitanes de la Comunitat Valenciana***8**

La hisenda de les entitats metropolitanes de la Comunitat Valenciana estarà integrada pels següents ingressos:

1. Els procedents del seu patrimoni i altres de dret privat.

2. Taxes, contribucions especials i preus públics, de conformitat amb el que es preveu en la normativa d'hisendes locals

3. Prestacions patrimonials públiques de caràcter no tributari. En el cas dels serveis públics subjectes a tarifes aquestes hauran de diferenciar entre quotes fixes, que aniran destinades a garantir la correcta implantació de les infraestructures i aquells costos que romanen invariables, i les quotes variables, que respondran a l'ús o la freqüentació del servei públic.

4. Aportacions dels municipis integrats en l'entitat, que seran fixades per l'assemblea d'acord amb els criteris assenyalats en aquest títol.

5. Participació, en el seu cas, en tributs de l'Estat i de la comunitat autònoma.

6. Transferències de la Generalitat, així com altres subvencions i ingressos de dret públic.

7. El producte de les operacions de crèdit.

8. El producte de les multes i sancions, en l'àmbit de les seues competències.

9. Els recursos contemplats per al finançament de les àrees metropolitanes en la Llei reguladora de les hisendes locals, sense perjudici que el recàrrec sobre l'impost de béns immobles previst en la citada llei no puga excedir del tipus màxim permès, encara que coexistisca més d'un ens metropolità en la mateixa demarcació territorial.

10. Qualsevol altre recurs que li corresponga d'acord amb la legislació de règim local.

*Article 86. Aportacions dels municipis integrants de l'àrea metropolitana*

1. El règim econòmic de les entitats metropolitanes de la Comunitat Valenciana garantirà, en tot cas, la justa i proporcional distribució de les càrregues entre tots els municipis integrats.

2. Les aportacions econòmiques dels municipis es fixaran per l'Assemblea per mitjà d'un percentatge referit a la seua participació en els tributs de l'Estat, al benefici directe o indirecte que reben dels servicis prestats per l'entitat metropolitana corresponent i als vots que exerceixen dins de l'Assemblea.

3. En cas d'impagament de les aportacions dels municipis aprovades per l'òrgan plenari de l'entitat local, podrà ser descomptada dels lliuraments que corresponga fer a Generalitat a favor dels dits municipis d'acord amb el procediment establit en la normes corresponents i en tot cas amb càrrec a recursos econòmics procedents de fons de la Generalitat. **9**

CAPÍTOL III

Planificació i coordinació autonòmiques

*Article 87. La coordinació autonòmica de les àrees metropolitanes de la Comunitat Valenciana*

1. La Generalitat determinarà, per mitjà dels instruments de planificació i coordinació territorials previstos en la normativa vigent, les directrius i objectius prioritaris que hauran de ser atesos per les entitats metropolitanes en la seua gestió.

2. Es constituirà un Consell Assessor Mixt de Coordinació Autonòmica, que es regularà reglamentàriament, presidit pel conseller amb competència en administració local, el qual estarà integrat per representants de totes les entitats metropolitanes existents en la Comunitat, representants dels òrgans del govern de la Generalitat competents en la matèria i els responsables de la gestió en cada un dels ens instrumentals creats segons el que preveu el present títol.

3. Serà atribució del Consell Assessor Mixt informar, amb caràcter previ, les actuacions de coordinació i planificació autonòmica en els respectius àmbits d'actuació de les entitats metropolitanes, així com formular totes les propostes i iniciatives considere convenients per a millorar la seua gestió.

TÍTOL VI

Mancomunitats i altres fórmules associatives d'entitats locals

CAPÍTOL I

Disposicions comunes

*Article 88. Fórmules associatives municipals*

1. Les entitats locals de la Comunitat Valenciana, en el lliure exercici del seu dret a associar-se, podran constituir Mancomunitats i altres associacions previstes en la legislació vigent.

2. També podran formar agrupacions de municipis per al sosteniment en comú de personal o celebrar convenis interadministratius.

3. Els municipis podran recórrer a les fórmules associatives previstes en els apartats anteriors encara que no pertanguen a la mateixa província ni hi haja entre ells continuïtat territorial, si esta no es requereix per la naturalesa de les finalitats de l'entitat associativa.

Així mateix, quan concórreguen circumstàncies que ho facen convenient, podran integrar-se en les distintes fórmules associatives, municipis pertanyents a altres comunitats autònomes.

4. La Generalitat per a la consecució dels seus objectius de política territorial podrà promoure o suggerir l'associacionisme municipal per mitjà de qualsevol de les fórmules previstes legalment, sempre dins del màxim respecte a l'autonomia municipal.

*Article 89. Aspectes procedimentals*

1. Per a la creació, modificació i dissolució de les esmentades fórmules associatives serà necessari el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal de membres de cada corporació, així com per a l'adhesió a estes i per a l'aprovació i modificació dels seus estatuts.

2. Sense perjuí del que estableix específicament per a cada fórmula associativa, dels seus acords de constitució es donarà coneixement a aquelles entitats locals que, podent estar interessades, no hi hagen intervingut, a l'efecte de mantindre una recíproca i constant informació. Així mateix es donarà coneixement a la conselleria competent en matèria d'administració local.

3. L'associació d'entitats locals per a l'exercici d'activitats econòmiques es realitzarà de conformitat amb el procediment previst en la normativa general de règim local.

*Article 90. Personal, mitjans patrimonials i econòmics i contractació*

1. Les entitats associatives a les quals es fa referència en esta llei podran comptar amb personal propi. En les seues normes constitutives podran preveure la cessió o el traspàs dels servicis corresponents, del personal dels ens matrius i la consegüent compensació econòmica.

2. Així mateix, les esmentades normes constitutives podran preveure, de conformitat amb la normativa en vigor, el traspàs de mitjans patrimonials i econòmics.

L'adscripció de mitjans patrimonials es durà a terme preferentment per mitjà de la cessió de l'ús d'estos, d'acord amb les condicions que s'establisquen en cada cas. En el mateix acord de cessió s'establiran els supòsits i condicions en què l'ús dels béns i mitjans patrimonials adscrits revertirà al seu titular.

3. Les entitats associatives a les quals es fa referència en esta llei s'ajustaran als principis generals continguts en la legislació de contractes del sector públic.

CAPÍTOL II

Mancomunitats **10**

*Article 91. Derogat*

*Article 92. Derogat*

*Article 93. Derogat*

*Article 94. Derogat*

*Article 95. Derogat*

*Article 96. Derogat*

*Article 97. Derogat*

*Article 98. Derogat*

*Article 99. Derogat*

*Article 100. Derogat*

*Article 101. Derogat*

*Article 102. Derogat*

*Article 103. Derogat*

*Article 104. Derogat*

*Article 105. Derogat*

*Article 106. Derogat*

*Article 107. Derogat*

CAPÍTOL III

Els consorcis

*Article 108. Objecte i definició*

1. En el marc de la coordinació i cooperació administrativa, les entitats locals valencianes podran constituir consorcis amb altres entitats locals d'igual o distint nivell territorial, així com amb altres administracions públiques per a finalitats d'interés comú i amb entitats privades sense finalitat lucrativa que tinguen finalitats d'interés públic concurrents.

2. El Consorci és una entitat pública de caràcter voluntari i associatiu, amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat per a crear i gestionar servicis i activitats d'interés local o comú.

*Article 109. Creació*

1. Els consorcis es constituiran per acord de les diferents entitats que els integren o per adhesió posterior, segons allò que s'ha disposat, en este cas, en els seus estatuts.

En el cas de les entitats locals, l'acord s'adoptarà per majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació.

2. L'aprovació dels estatuts del consorci ha d'anar precedida d'informació pública per un termini de trenta dies.

3. Els estatuts hauran de ser aprovats per totes les entitats consorciades d'acord amb la seua legislació específica i remesos a l'òrgan de la Generalitat competent en matèria d'administració local, el qual ordenarà, si compleix els requisits legals, la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.

4. Els òrgans de representació dels consorcis estaran integrats per comissionats de totes les entitats consorciades en la proporció que es fixe en els estatuts.

*Article 110. Estatuts*

1. Els estatuts del consorci, com a norma bàsica seua, contindran com a mínim els punts següents:

a) Denominació i domicili del consorci, així com les entitats que l'integren.

b) Fins de l'entitat i activitats o servicis que se li encomanen o assignen.

c) Règim d'organització i funcionament intern amb especial referència als òrgans de govern i gestió i forma de designació dels representants dels membres d'aquells.

d) Règim financer, pressupostari i comptable.

e) Règim al qual quedaran sotmeses les relacions jurídiques amb tercers derivades de les activitats del consorci.

f) Règim jurídic del personal, de conformitat amb el que disposa l'article 159.3 d'esta llei, i normes específiques per al cas de dissolució.

g) Duració.

h) Procediments per a la seua dissolució i normes per a la seua liquidació.

i) Procediment per a la modificació dels estatuts.

2. Les seues peculiaritats hauran de posar-se en relació amb el règim general de les entitats locals o, si és el cas, amb el d'altres administracions que intervinguen en el consorci. En tot cas, als consorcis integrats exclusivament per entitats locals els serà aplicable la normativa de règim local, quan els fins siguen propis d'estes.

3. Els consorcis podran utilitzar qualsevol de les formes de gestió dels servicis locals.

CAPÍTOL IV

Els convenis interadministratius

*Article 111. Objecte i contingut*

1. Les entitats locals de la Comunitat Valenciana podran cooperar entre si o amb l'administració de l'Estat o de la Comunitat Autònoma per mitjà de convenis o acords que tinguen com a finalitat l'execució en comú d'obres, la prestació de servicis comuns o la utilització conjunta de béns o instal·lacions.

2. Els dits convenis o acords contindran:

a) Els òrgans que celebren el conveni i la capacitat jurídica amb la qual actua cada una de les parts.

b) La competència que exerceix cada administració.

c) El seu finançament.

d) Les actuacions que s'acorde desenrotllar per al seu compliment.

e) El termini de vigència, la qual cosa no impedirà la seua pròrroga si així ho acorden les parts firmants del conveni.

f) L'extinció per causa diferent de la prevista en l'apartat anterior, així com la forma d'acabar les actuacions en curs per al supòsit d'extinció.

g) Els mecanismes que cal utilitzar per a la realització de les actuacions conjuntes i la resolució dels conflictes que pogueren plantejar-se.

h) La possibilitat de crear un òrgan mixt de vigilància i control per a resoldre els problemes d'interpretació i compliment que puguen plantejar-se respecte dels convenis de col·laboració.

3. Els convenis hauran de publicar-se en el Butlletí Oficial de la Província o en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, segons l'àmbit territorial de les administracions que el firmen.

TÍTOL VII

Disposicions comunes a les entitats locals

CAPÍTOL I

Funcionament en règim comú

*Article 112. Àmbit d'actuació*

Sense perjuí del règim establit específicament per a cada una de les entitats locals, les disposicions del present títol s'aplicaran a municipis, províncies, entitats locals menors, comarques, àrees metropolitanes i mancomunitats de municipis.

*Article 113. Classes i règim de sessions*

1. Els òrgans de govern col·legiats de les entitats locals celebraran sessions ordinàries, de periodicitat preestablida, i extraordinàries, que podran ser, si és el cas, urgents.

2. El règim de sessions dels òrgans de govern col·legiats quant a periodicitat de les sessions, convocatòries, orde del dia i quòrum d'assistència es regirà pel que preveu la legislació bàsica estatal de règim local; en els articles següents d'esta llei; en el reglament orgànic municipal o si no n'hi ha pel que es dispose mitjançant un acord plenari.

*Article 114. Competències de control*

En els plens ordinaris la part dedicada al control de l'actuació de la resta dels òrgans de govern local tindrà substantivitat pròpia i diferenciada de la part resolutiva, garantint-se la participació de tots els grups municipals en la formulació de precs, preguntes i mocions.

*Article 115. Desenrotllament de la sessió*

1. Quan per a l'adopció d'un acord fóra preceptiva la votació favorable per una majoria qualificada i el nombre d'assistents a la sessió fóra inferior a ella, es retirarà l'assumpte de l'orde del dia, per a la seua posterior inclusió en la sessió següent.

2. Serà necessari l'informe previ del secretari o secretària i, si és el cas, de l'interventor o interventora o dels que legalment els substituïsquen, per a l'adopció d'acords en els casos previstos en la legislació bàsica estatal de règim local.

*Article 116. Propostes de resolució*

1. Els grups municipals o una quarta part dels membres de la corporació podran presentar al Ple propostes per al seu debat i votació.

2. S'inclouran en l'orde del dia les propostes presentades amb deu dies naturals d'antelació a la data del Ple ordinari. Si la proposta es presentara passat el dit termini només podrà procedir-se al seu debat i votació plenària mitjançant un acord previ que aprecie la seua urgència adoptat per majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació.

*Article 117. Debat i votació*

1. Els assumptes seran objecte de debat abans de ser sotmesos a votació, llevat que ningú demane la paraula.

2. Si s'hagueren formulat vots particulars o esmenes, estos hauran de debatre's en primer lloc, i després passar a la discussió del dictamen o informe.

3. Es consideraran aprovades per assentiment les proposicions que no susciten objecció o oposició. En cas contrari, se sotmetrà a votació.

*Article 118. Preguntes*

1. Els membres de les corporacions podran formular en el Ple, oralment o per escrit, precs i preguntes relatius a l'actuació o als propòsits d'actuació dels òrgans de govern de la corporació.

2. En l'orde del dia de les sessions ordinàries es reservarà un temps per a formular preguntes. Les preguntes formulades oralment en el transcurs d'una sessió seran contestades en la sessió següent, llevat que l'interpel·lat done resposta immediata.

3. Si la pregunta es formula per escrit, haurà de fer-se setanta-dos hores abans, com a mínim, de l'inici de la sessió, i serà contestada durant esta, llevat que el destinatari demane el seu ajornament per a la sessió següent.

4. Podran formular-se preguntes per a respondre per escrit. En este cas, han de ser contestades en el termini màxim d'un mes, i posteriorment informar al Ple en la primera sessió que celebre.

*Article 119. Sessions de la Comissió Especial de Comptes*

1. La Comissió Especial de Comptes es reunirà necessàriament abans de l'1 de juny de cada any per a examinar els comptes generals de la corporació, als quals s'adjuntaran els corresponents justificants i antecedents. Podrà, no obstant això, celebrar reunions preparatòries, si el seu president ho decideix o si ho sol·licita una quarta part, almenys, del nombre legal de membres de la comissió.

2. Els comptes generals, així com els seus justificants i la documentació complementària estaran a disposició dels membres de la comissió, perquè la puguen examinar i consultar, com a mínim, quinze dies abans de la primera reunió.

3. La Comissió Especial de Comptes, sí així es determina pel Reglament Orgànic o mitjançant un acord plenari, podrà actuar com a comissió informativa permanent per als assumptes d'economia i hisenda de l'entitat local.

*Article 120. Règim aplicable*

1. Les regles i requisits generals relatius a la convocatòria i al sistema de votació del Ple seran aplicables als altres òrgans col·legiats.

2. El quòrum d'assistència per a la constitució vàlida de les comissions informatives serà el d'1/3 del nombre legal dels seus membres. Este quòrum haurà de mantindre's al llarg de tota la sessió.

*Article 121. Actes*

1. De totes les sessions dels òrgans col·legiats s'alçarà acta en la qual constarà, com a mínim: el lloc de la reunió, la data i hora de començament i terminació de la sessió, el nom de qui la presidisca i dels restants membres assistents, el seu caràcter ordinari o extraordinari, els assumptes debatuts, amb expressió succinta, en les sessions plenàries, de les opinions emeses, indicació del sentit dels vots i els acords adoptats, així com aquelles altres incidències succeïdes o detalls que es consideren necessaris per a reflectir allò que s'ha succeït en la sessió.

2. L'acta s'elaborarà pel secretari o secretària o per qui legalment el substituïsca i se sotmetrà a votació en la sessió ordinària següent. Es farà constar en l'acta l'aprovació de l'acta de la sessió anterior, com també les rectificacions que siguen pertinents, sense que en cap cas puga modificar-se el fons dels acords.

*Article 122. Llibre d'actes*

1. Les actes de les sessions, una vegada aprovades, es transcriuran en el llibre d'actes o plecs de fulls habilitats en la forma que reglamentàriament s'establisca, i les autoritzaran amb les seues firmes el president o presidenta i el secretari o secretària de la corporació. Les entitats garantiran la conservació en suport digital dels llibres d'actes dels òrgans col·legiats.

2. El llibre d'actes o els plecs de fulls ben habilitats tenen la consideració d'instrument públic solemne i hauran de portar en tots els seus fulls, correctament foliats, la firma del president i el segell de la corporació. En el cas en què les actes es transcriguen en document electrònic, este serà validat per mitjà de la firma electrònica.

3. Els requisits i formalitats que hagen de complir-se per a l'habilitació de plecs de fulls i la seua enquadernació posterior, i, si és el cas, la transcripció de les actes en document electrònic, es fixaran reglamentàriament pel Consell.

4. Es conservarà una còpia en valencià de totes les actes en totes les poblacions que la Llei d'Ús i Ensenyament del Valencià declara com termes municipals de predomini lingüístic valencià atenent a criteris històrics.

*Article 123. Llibre especial*

Les resolucions del president o presidenta de les corporacions locals i d'altres òrgans unipersonals es transcriuran, així mateix, en el llibre especial destinat a este efecte o plecs de fulls legalment habilitats, que tindran, igualment, el valor d'instrument públic solemne. Les entitats garantiran la conservació en suport digital dels llibres de resolucions.

*Article 124. Llengües*

Les actes, les convocatòries de les sessions, els ordres del dia, les mocions, els vots particulars, les propostes d'acord, els dictàmens de les comissions municipals i la resta d'actuacions es redactaran en qualsevol de les dues llengües oficials de la Comunitat Valenciana, i s'hi respectarà, en tot cas, la llengua utilitzada per la persona intervinent. Qualsevol membre de la corporació tindrà dret a exigir, mitjançant petició expressa, la documentació a la que es refereix aquest article en qualsevol de les dues llengües oficials de la Comunitat Valenciana.

CAPÍTOL II

Estatut dels membres de les corporacions locals

*Article 125. Aspectes generals*

1. La determinació del nombre de membres de les corporacions locals, el procediment per a la seua elecció, la duració del seu mandat i els supòsits d'inelegibilitat i incompatibilitat es regularan pel que disposa la legislació electoral.

2. Els membres de les corporacions locals, una vegada presa possessió del seu càrrec i fins a la terminació del seu mandat, gaudeixen dels honors, prerrogatives i drets propis d'este i estan obligats al compliment estricte dels deures inherents a aquell.

3. Es regiran per la seua legislació específica les situacions dels funcionaris i funcionàries que passen a tindre la condició de membres de les corporacions locals, així com el règim de responsabilitat civil i penal dels actes i omissions en l'exercici del càrrec.

*Article 126. Deure d'assistència a sessions*

1. Els membres de les corporacions locals tenen el dret i el deure assistir a totes les sessions del Ple i de les comissions que en formen part.

2. Quan, sense justificació suficient, no assistiren o s'absentaren de dos reunions consecutives del Ple o de les comissions que en formen part, o de tres alternatives durant el període d'un any, podran ser sancionats pel president amb la pèrdua del dret a percebre retribució o assignació econòmica fins a un màxim de tres mesos, amb audiència prèvia de l'interessat.

3. Així mateix, el president de la corporació, amb l'autorització prèvia del Ple, podrà privar de la percepció de les retribucions o assignacions econòmiques als membres de la corporació en cas d'incompliment reiterat dels deures del seu càrrec, amb les mateixes condicions assenyalades en l'apartat anterior. L'esmentada privació no tindrà naturalesa sancionadora.

*Article 127. Altres drets i deures*

1. Els membres de les corporacions locals tenen dret a votar lliurement en el Ple i en les comissions de les quals en formen part. Tindran també dret a intervindre en els debats de conformitat amb el que disposa el Reglament Orgànic Municipal i atenent als criteris sobre l'ordenació dels debats.

2. Estaran obligats a observar la deguda cortesia i a respectar les normes de funcionament dels òrgans de la corporació, com també a guardar secret sobre els debats que tinguen este caràcter.

*Article 128. Dret d'informació*

1. Per al millor compliment de les seues funcions, els membres de les corporacions locals tenen dret a obtindre de l'alcalde o president, o de la Junta de Govern Local, tots els antecedents, dades i informacions que estiguen en poder dels servicis de la corporació i siguen necessaris per a l'exercici del seu càrrec. El dret d'informació dels membres de les corporacions locals tindrà caràcter personal i indelegable.

2. Els servicis de la corporació facilitaran directament informació als seus membres en els casos següents:

a) Quan exercisquen funcions delegades i la informació es referisca a assumptes propis de la seua responsabilitat;

b) Quan es tracte d'assumptes inclosos en l'orde del dia de les sessions dels òrgans col·legiats dels quals siguen membres;

c) Quan es tracte d'informació continguda en els llibres de registre o en el seu suport informàtic, com també en els llibres d'actes i de resolucions de l'Alcaldia; i

d) Quan siga informació de lliure accés pels ciutadans i ciutadanes.

3. En els altres casos, la sol·licitud d'informació s'entendrà acceptada si no es dicta una resolució denegatòria en el termini de cinc dies naturals següents a aquell en què s'haguera presentat la sol·licitud. La denegació haurà de ser motivada.

4. En tot cas, els membres de les corporacions locals hauran de tindre accés a la documentació íntegra de tots els assumptes inclosos en l'orde del dia de les sessions dels òrgans col·legiats que pertanguen des del mateix moment de la convocatòria. Quan es tracte d'un assumpte inclòs per declaració d'urgència, haurà de facilitar-se la documentació indispensable per a poder tindre coneixement dels aspectes essencials de la qüestió sotmesa a debat.

5. Els membres de la corporació hauran de respectar la confidencialitat de la informació a què tinguen accés per raó del càrrec sense donar-li publicitat que poguera perjudicar els interessos de l'entitat local o de tercers; sent directament responsables.

*Article 129. Imparcialitat*

1. Els membres de les corporacions locals no podran invocar ni fer ús de la seua condició per a l'exercici de qualsevol activitat mercantil, industrial o professional.

2. En l'exercici del càrrec, observaran en tot moment les normes sobre incompatibilitats i s'abstindran de participar en la deliberació, votació, decisió i execució de qualsevol assumpte en què concórrega alguna de les causes a què es refereix la legislació de procediment administratiu i contractes de les administracions públiques.

L'actuació dels membres de les corporacions locals en què concórreguen les mencionades circumstàncies podrà suposar, si ha sigut determinant per a l'adopció de l'acord, la invalidesa dels actes en què hagen intervingut.

*Article 130. Retribucions*

1. Les quantitats que les corporacions locals de la Comunitat Valenciana poden consignar en els seus pressupostos amb destinació a l'abonament de les retribucions i indemnitzacions als seus membres per l'exercici dels seus càrrecs es determinaran basant-se en els criteris i amb els límits que s'establisquen reglamentàriament.

2. Les esmentades quantitats podran ser revisades anualment.

*Article 131. Declaracions d'activitats i de béns*

1. Els representants locals, així com els membres no electes de les Juntes de Govern Local formularan declaració sobre causes d'incompatibilitat i sobre qualsevol activitat que els proporcione o els puga proporcionar ingressos econòmics.

Formularen així mateix declaració dels seus béns patrimonials i de la participació en societats de qualsevol tipus, amb informació de les societats per elles participades i de les liquidacions dels Impostos sobre la Renda, Patrimoni i si és el cas, Societats.

Les esmentades declaracions efectuades en els models aprovats pels plens respectius, es duran a terme abans de la presa de possessió, en ocasió del cessament i al final de mandat, així com quan es modifiquen les circumstàncies de fet.

2. Les declaracions anuals de béns i activitats seran publicades amb caràcter anual, i en tot cas en el moment de la finalització del mandat, en els termes que fixe l'estatut municipal.

Les esmentades declaracions s'inscriuran en els següents registres d'interessos.

a) La declaració sobre causes de possible incompatibilitat i activitats que proporcionen o puguen proporcionar ingressos econòmics, s'inscriurà, en el Registre d'Activitats constituït en cada entitat local, que tindrà caràcter públic.

b) La declaració sobre béns i drets patrimonials s'inscriurà en el Registre de Béns Patrimonials de cada entitat local, en els termes que establisca el seu respectiu Estatut i tindrà caràcter públic, d'acord amb els criteris següents:

1r Podran accedir al registre:

- Els òrgans judicials per a la instrucció o resolució de processos que requerisquen el coneixement de les dades que estiguen en el registre, de conformitat amb el que disposa la normativa processal.

- El Ministeri Fiscal quan realitze activitats d'investigació en l'exercici de les seues funcions que requerisquen el coneixement de les dades que estiguen en el Registre, d'acord amb el que dispose la normativa processal.

- El Defensor del Poble o el Síndic de Greuges de la Comunitat Valenciana en els termes que preveuen les seues lleis de creació.

2n En la resta de casos, l'accés al registre es referirà al contingut de les declaracions de béns i drets patrimonials i s'ometran, en relació amb els béns patrimonials, aquelles dades referents a la seua localització i se salvaguardaran la privacitat i seguretat dels seus titulars. Les esmentades declaracions, amb les excepcions assenyalades, seran objecte de publicació en el Butlletí Oficial de la Província en els termes previstos reglamentàriament.

3. Els representants locals i membres electes de la Junta de Govern Local respecte als quals, per raó del seu càrrec, resulte amenaçada la seua seguretat personal o la dels seus béns o negocis, la dels seus familiars, socis, empleats o persones amb les quals tingueren relació econòmica o professional podran realitzar la declaració dels seus béns i drets patrimonials davant del secretari o la secretària de la diputació provincial. Dites declaracions s'inscriuran en el Registre Especial de Béns Patrimonials, creat a estos efectes en aquelles institucions.

En este supòsit, aportaran al secretari o secretària de la seua respectiva entitat mera certificació simple i succinta, que acredite haver emplenat les seues declaracions, i que estes estan inscrites en el Registre Especial al qual es refereix el paràgraf anterior, que serà expedida pel funcionari o funcionària encarregat d'este.

4. Produïda una causa d'incompatibilitat, correspon al Ple la seua declaració, i haurà de ser comunicada a l'interessat perquè en el termini dels 10 dies següents a què la reba puga optar entre la renúncia a la condició de membre de la corporació local o l'abandó de la situació d'incompatibilitat.

Si no manifesta la seua opció transcorregut l'esmentat termini, s'entendrà que renuncia a la condició de membre de la Corporació Local.

*Article 132. Suspensió de la condició de membre de la corporació local*

Qui exercisca la condició de membre d'una corporació local quedarà suspés en els seus drets, prerrogatives o deures quan una resolució judicial ho comporte d'acord amb la normativa aplicable.

*Article 133. Pèrdua de la condició de membre de la corporació local*

Qui exercisca la condició de membre d'una corporació local perdrà eixa condició per les causes següents:

1. Per resolució judicial ferma que declare la pèrdua de la condició de membre de la corporació o anul·le l'elecció o proclamació de candidats.

2. Per defunció.

3. Per extinció del mandat, sense perjuí que continue en les seues funcions, només per a l'administració ordinària, fins a la presa de possessió dels seus successors.

4. Per renúncia, que es farà efectiva per escrit davant del Ple de la Corporació.

5. Per incompatibilitat, en els supòsits i condicions establits en la legislació electoral.

*Article 134. Grups municipals*

1. Els membres de les corporacions locals es constituiran en grups municipals a l'efecte de la seua actuació corporativa.

2. Els grups es correspondran amb els partits polítics, federacions, coalicions o agrupacions les llistes de les quals hagen obtingut llocs en la corporació. No podran formar grup propi els que pertanyen a formacions polítiques que no s'hagen presentat així davant l'electorat. Ningú pot pertànyer simultàniament a més d'un grup.

3. Els grups polítics es constituiran per mitjà d'un escrit dirigit al president de la corporació, firmat pels membres d'esta que desitgen integrar-lo, en el qual expressen la seua voluntat de formar-ne part, la seua denominació, el nom del seu portaveu i de qui, si és el cas, puga substituir-lo. L'escrit haurà de formalitzar-se en el termini dels deu dies hàbils següents a la constitució de la corporació i en tot cas abans de la convocatòria de la sessió extraordinària del Ple per a determinar l'organització i funcionament municipal.

4. Passaran a tindre la condició de regidors no adscrits aquells membres de la corporació en què concórrega alguna de les circumstàncies següents:

a) No haver constituït Grup Municipal dins dels terminis establits en el paràgraf anterior.

b) No haver-se integrat en el Grup Municipal constituït per la formació electoral que va presentar la candidatura per la qual van concórrer a les eleccions.

c) Haver abandonat o haver sigut expulsats per mitjà de votació del grup municipal. En este últim supost haurà de quedar constància escrita de l'acord adoptat.

d) Haver abandonat o haver sigut expulsats de la formació política que va presentar la candidatura per la qual van concórrer a les eleccions. Aquesta circumstància serà comunicada pel representant general de la formació política, la coalició o l'agrupació d'electors corresponent al secretari municipal, qui ho posarà en coneixement del Ple de la corporació, perquè d'ofici procedesca en conseqüència.

Els drets econòmics i polítics dels membres no adscrits no podran ser superiors a qui els hagueren correspost de romandre en el grup de procedència, i s'exerciran en la forma que determine el Reglament Orgànic de cada corporació.

*Article 135. Funcionament dels grups municipals*

1. Correspon als grups polítics municipals designar, per mitjà d'un escrit del portaveu, a aquelles persones dels seus components que hagen de representar-los en tots els òrgans col·legiats integrats per membres de la corporació. Els regidors no adscrits, al no pertànyer a cap grup polític municipal, no tindran portaveu.

2. Les funcions i atribucions dels grups polítics municipals no comportaran menyscabament de les quals la legislació atribueix als òrgans municipals i als membres de la corporació.

3. Cada corporació local, de conformitat amb el seu reglament orgànic i en la mesura de les seues possibilitats, posarà a disposició de cada grup mitjans i locals adequats.

*Article 136. Junta de Portaveus*

1. Els portaveus dels grups polítics, presidits pel president o presidenta de la corporació, integraran la Junta de Portaveus, que tindrà les funcions següents:

a) Accedir a les informacions que la presidència els proporcione per a difondre-la entre els membres del seu grup;

b) Canalitzar les peticions dels grups en relació amb el seu funcionament i amb la seua participació en els debats corporatius.

c) Consensuar el règim dels debats en sessions determinades.

2. La Junta de Portaveus tindrà sempre caràcter d'òrgan complementari i deliberant, en les seues sessions no s'adoptaran acords ni resolucions amb força d'obligar davant de tercers.

CAPÍTOL III

Informació i participació ciutadana

*Article 137. Aspectes generals*

1. Amb independència de l'organització complementària prevista en el capítol IV del títol I, i altres preceptes concordants, les corporacions locals facilitaran la més àmplia informació sobre la seua activitat i promouran la participació de tota la ciutadania en la vida local.

2. Les formes, mitjans i procediments de participació que les corporacions establisquen en exercici de la seua potestat d'autoorganització no podran, en cap cas, menyscabar les facultats de decisió que corresponen als òrgans representatius regulats per la llei.

*Article 138. Drets dels ciutadans i ciutadanes*

1. Tots els ciutadans i ciutadanes, en la seua relació amb les corporacions locals, tindran dret a:

a) Conéixer, en qualsevol moment, l'estat de la tramitació dels procediments en els quals tinguen la condició d'interessats, i obtindre còpies de documents continguts en ells;

b) Identificar les autoritats i el personal al servici de les administracions públiques davall la responsabilitat de les quals es tramiten els procediments.

c) Obtindre còpia segellada dels documents que presenten, i aportar-la juntament amb els originals, com també a la seua devolució, excepte quan els originals hagen d'estar en el procediment.

d) Formular al·legacions i aportar documents en qualsevol fase del procediment anterior al tràmit d'audiència, que hauran de ser tingudes en compte per l'òrgan competent al redactar la proposta de resolució.

e) No presentar documents no exigits per les normes aplicables al procediment de què es tracte, o que ja es troben en poder de l'administració actuant.

f) Obtindre informació i orientació sobre els requisits jurídics o tècnics que les disposicions vigents imposen als projectes, actuacions o sol·licituds que es proposen realitzar i siguen de competència municipal.

g) Accedir als registres i arxius en els termes que preveu la Llei de Procediment Administratiu Comú. La denegació o limitació d'este accés haurà de verificar-se mitjançant una resolució motivada.

h) Obtindre còpies i certificacions que acrediten els acords de les corporacions locals.

i) Ser tractats amb respecte i deferència per les autoritats i funcionaris, que hauran de facilitar-los l'exercici dels seus drets i el compliment de les seues obligacions.

j) Obtindre resolució expressa de totes les sol·licituds que formulen en matèries de competència de les entitats locals.

k) Exigir responsabilitats de les corporacions locals i del personal al seu servici, quan així corresponga legalment.

l) Requerir a l'entitat local interessada l'exercici de les accions i recursos necessaris per a la defensa dels seus drets.

m) Dirigir escrits a les corporacions locals en qualsevol de les dos llengües oficials

2. Els reglaments, ordenances locals, així com els plans generals, quan hagueren sigut aprovats definitivament i entrat en vigor, juntament amb la seua documentació completa, podran ser consultats en qualsevol moment per tots els ciutadans.

3. Les entitats locals podran, en la forma que prevegen els seus respectius reglaments orgànics, elaborar cartes de servicis que informen sobre els servicis de competència municipal, els compromisos de qualitat en la seua prestació i en general els drets dels veïns i veïnes en relació als esmentats servicis.

*Article 139. Participació en sessions***11**

1. Les sessions del ple de les corporacions locals seran públiques. Hi tindran accés els mitjans de comunicació per a l'exercici de la funció que tenen, i la ciutadania en general, en les condicions que fixe el reglament orgànic, i s'hi respectarà, en tot cas, el dret fonamental d'informació garantit en l'article 20 de la Constitució espanyola.

2. A les sessions de les comissions municipals podran ser convocats, només a l'efecte d'escoltar el seu parer o de rebre el seu informe respecte d'un tema concret, representants de les associacions veïnals o entitats de defensa d'interessos sectorials.

3. Seran públiques les sessions dels òrgans de participació.

4. Seran públiques les sessions de la resta d'òrgans complementaris que puguen ser establerts, excepte que un acord del ple, aprovat per majoria absoluta, establisca el contrari.

5. La publicitat de les sessions dels òrgans que estableix l'apartat anterior es realitzarà en els termes que prevegen els reglaments o acords plenaris pels quals es regisquen.

6. Es permetrà, en tot cas, la gravació de les reunions per part de particulars. Sense perjudici de la iniciativa ciutadana, el consistori podrà promoure la gravació i la posterior publicació de les reunions en plataformes accessibles per a la ciutadania, amb independència de la possible validació o certificació com a acta o fins i tot la difusió en temps real a través d'internet, que, en tot cas, també estarà permès.

*Article 140. Formes de participació ciutadana*

Les corporacions locals hauran de preveure en els seus reglaments orgànics els distints mitjans de participació ciutadana i, en especial, en les formes següents:

1. Remissió als mitjans de comunicació social de la localitat de les convocatòries i ordes del dia de les sessions.

2. Difusió adequada i suficient de les exposicions públiques d'actuacions i projectes d'interés i repercussió social.

3. Implantació d'oficines d'informació al ciutadà i de mitjans tecnològics que la faciliten.

4. Canalització de les peticions i els suggeriments provinents dels ciutadans, d'acord amb el marc legal vigent.

*Article 141. Altres formes de participació ciutadana*

1. Els ajuntaments hauran d'establir i regular en normes de caràcter organitzatiu procediments i òrgans adequats per a la participació efectiva dels veïns en els assumptes de la vida pública local, tant en l'àmbit del municipi en el seu conjunt com en el dels districtes, en el cas que existisquen en el municipi les susdites divisions territorials.

2. Els veïns que gaudisquen del dret de sufragi actiu en les eleccions municipals podran exercir la iniciativa popular, en els termes que preveu la legislació bàsica estatal. Estes iniciatives poden portar incorporada una proposta de consulta popular local.

3. Així mateix, les entitats locals, i especialment els municipis, hauran d'impulsar la utilització interactiva de les tecnologies de la informació i la comunicació per a facilitar la participació i la comunicació amb els veïns, per a la presentació de documents i per a la realització de tràmits administratius, d'enquestes i, si és el cas, de consultes ciutadanes.

Les diputacions provincials col·laboraran amb els municipis que, per la seua insuficient capacitat econòmica i de gestió, no puguen desenrotllar en grau suficient el deure establit en este apartat.

4. El funcionament d'estos instruments de participació ciutadana assegurarà, igualment, condicions d'inclusió social i plena ciutadania, i afavorirà la participació de les persones amb discapacitat, de les persones majors, dels jóvens i de les persones estrangeres residents en el municipi.

5. Els ajuntaments podran dotar-se de mitjans públics de comunicació social. Reglamentàriament s'establiran els mecanismes necessaris per a garantir la participació de la pluralitat política i, específicament, de les forces polítiques amb representació municipal.

*Article 142. Associacions*

1. Les associacions constituïdes per a la defensa dels interessos generals o sectorials dels veïns tindran la consideració d'entitats de participació ciutadana, sempre que estiguen inscrites en el Registre Municipal d'Associacions Municipals.

2. En relació amb el municipi, les associacions podran:

a) Demanar informació directa dels assumptes que siguen del seu interés;

b) Elevar propostes d'actuació en l'àmbit de les matèries de competència municipal.

c) Formar part dels òrgans de participació i intervindre en les sessions del Ple i de les comissions d'estudi, informe o consulta, d'acord amb el que disposa el Reglament Orgànic.

3. Els municipis, d'acord amb les seues possibilitats pressupostàries, podran concedir ajudes econòmiques a les associacions. L'assignació d'ajudes s'efectuarà amb criteris objectius, d'acord amb la importància i representativitat de les associacions.

*Article 143. Iniciativa i consulta popular local*

Amb independència de l'exercici per part dels veïns de la iniciativa popular en els termes que preveu la legislació bàsica de règim local, els alcaldes, amb l'acord previ del Ple per majoria absoluta, podran sotmetre a consulta popular els assumptes de la competència pròpia municipal i de caràcter local que siguen d'especial importància per als interessos dels veïns i veïnes, excepte els relatius a les hisendes locals.

TÍTOL VIII

Relacions entre la comunitat autònoma i les entitats locals

CAPÍTOL I

Disposicions comunes

*Article 144. Principis generals***12**

1. En la distribució de responsabilitats administratives entre les entitats locals la Generalitat vetlarà pel respecte als principis de subsidiarietat, coordinació, cooperació i col·laboració.

2. Sense perjudici de l'atribució de competències a les entitats locals per la legislació corresponent, es podrà delegar l'execució de funcions i encarregar la gestió de les activitats i serveis a aquelles entitats locals de la Comunitat Valenciana que, pels seus mitjans, puguen assumir, quan amb això es garantisca la proximitat de la gestió a la ciutadania i s'assolisca una major participació d'aquesta, assegurant-se, en tot cas, la deguda coordinació i eficàcia en la prestació dels serveis

*Article 145. Descentralització de competències***13**

1. Es procedirà a la descentralització a favor de les entitats locals de la Comunitat Valenciana de totes aquelles competències que siguen susceptibles d'això, atenent la seua capacitat de gestió.

2. La descentralització de competències a què es refereix aquest precepte s'ha de fer per llei de les Corts i haurà d'anar acompanyada dels suficients recursos econòmics perquè siga efectiva.

CAPÍTOL II

De la delegació de competències

*Article 146. Resolucions i convenis de delegació***14**

1. Mitjançant llei de les Corts, amb subjecció als requisits i condicions establits en la legislació bàsica estatal, es podrà delegar l'execució de les funcions i competències en aquelles entitats locals de la Comunitat Valenciana que, pels seus mitjans, puguen assumir-les, assegurant la deguda coordinació i eficàcia en la prestació dels serveis.

2. En desplegament de la normativa establida en el paràgraf anterior, es podrà delegar en les entitats locals de la Comunitat Valenciana, mitjançant resolució de la persona titular del departament corresponent del Consell o, si és el cas, mitjançant conveni, autoritzat pel Consell, l'exercici de les seues competències.

3. La delegació, i, si és el cas, la seua revocació, s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

4. La delegació podrà referir-se a l'exercici d'una competència, a determinats aspectes funcionals d'aquesta, a l'exercici de potestats administratives concretes o a l'establiment i prestació d'un determinat servei.

*Article 147. Acceptació de la delegació*

L'efectivitat de la delegació requerirà la seua acceptació per l'entitat local interessada, llevat que per llei s'impose obligatòriament. En este cas la delegació haurà de mantindre l'equilibri financer de l'entitat local receptora.

*Article 148. Mitjans de control sobre la delegació***15**

Els mitjans de control sobre la delegació que podrà exercir la Generalitat, que segueix mantenint la titularitat de les competències, es concretaran en la resolució de delegació o, si és el cas, en el corresponent conveni que se subscriga, i podran ser:

1. Aprovar instruccions tècniques de caràcter general.

2. Elaborar programes d'acció i directrius sobre les funcions delegades.

3. Demanar informació sobre la gestió.

4. Enviar comissionats i formular els requeriments pertinents al president o presidenta de l'entitat local delegada per a l'esmena de les deficiències observades.

5. Requerir el compliment dels programes i directrius a què es refereix el número 2 anterior, quan haja quedat acreditat l'incompliment per l'entitat local delegada.

*Article 149. Revocació de la delegació***16**

1. Si l'entitat local incompleix les obligacions que es deriven de la llei de delegació, de la resolució de delegació o dels termes del corresponent conveni, o dels programes i directrius a què es refereix l'article 148.2, el Consell li advertirà d'això formalment i, si manté la seua actitud, transcorregut el termini d'un mes des de la recepció de l'escrit d'advertència, podrà revocar la delegació o, si és el cas, resoldre el conveni subscrit.

2. Per raons d'interès públic degudament justificades el Consell podrà revocar la delegació o revisar el seu contingut.

3. L'acord de revocació es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

CAPÍTOL III

De la comanda de gestió

*Article 150. Comanda de gestió*

1. Per a garantir una prestació més pròxima a la ciutadania, el Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria d'administració local, pot encomanar la realització d'activitats de caràcter material, tècnic o de servicis de la seua competència a les entitats locals amb capacitat de gestió, i actuar amb estes amb subjecció plena a les instruccions generals i particulars que es dicten per la Generalitat.

2. La comanda de gestió no suposa la cessió de la titularitat de les competències ni dels elements substantius del seu exercici.

3. La comanda de gestió es formalitzarà per mitjà de conveni subscrit entre les administracions interessades que es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. En els casos en què afecte les condicions de treball de qualsevol de les dues administracions, el conveni de col·laboració serà consultat prèviament, en els àmbits afectats i les condicions de treball negociades, amb les organitzacions sindicals.

4. El conveni a què es refereix el número anterior contindrà la determinació de l'activitat encomanada, la vigència, les facultats de direcció i control i els mitjans econòmics precisos per a dur-la a terme, i es fixarà el percentatge de finançament que hi aportarà cada administració.

5. En cas d'incompliment de les directrius i mesures contingudes en el conveni, la conselleria competent en matèria d'administració local, advertirà d'això formalment a l'entitat local, i si mantinguera la seua actitud la comanda de gestió podrà, amb audiència prèvia d'aquella, ser suspesa o deixada sense efecte.

CAPÍTOL IV

De la col·laboració

*Article 151. La Comissió Mixta de Cooperació entre la Generalitat i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies*

1. La Comissió Mixta de Cooperació entre la Generalitat i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies és l'òrgan deliberant i consultiu, de naturalesa paritària, per a fer efectiva de forma institucional i estable la relació de cooperació entre la Generalitat i la representació de les entitats locals de la Comunitat Valenciana, adscrit a la conselleria amb competències en matèria d'administració local.

2. Li correspondran les funcions següents:

a) Debatre sobre les sol·licituds i demandes de les entitats locals de la Comunitat Valenciana en relació amb l'actuació, projectes i normes dels distints departaments del Consell.

b) Aprofundir en l'autonomia local i en les polítiques de cooperació entre la Generalitat i les entitats locals.

c) Informar preceptivament sobre les iniciatives legislatives en matèria de règim local.

d) Informar preceptivament sobre les normes reglamentàries, així com dels plans o programes de la Generalitat que afecten específicament competències pròpies de les entitats locals de la Comunitat Valenciana. **17**

*Article 152. Composició*

La Comissió Mixta de Cooperació entre la Generalitat i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, regulada reglamentàriament, està integrada per representants de la Generalitat i de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.

CAPÍTOL V

De la coordinació

*Article 153. Comissió Interdepartamental de Coordinació de Polítiques Locals*

Es crea la Comissió Interdepartamental de Coordinació de Polítiques Locals a fi de garantir la coordinació de les accions, plans, ajudes i incentius de l'administració autonòmica dirigides a les entitats locals.

En esta comissió podran participar les entitats locals afectades i, si és el cas, l'administració de l'Estat.

Les seues funcions, composició i funcionament es regularan reglamentàriament.

CAPÍTOL VI

De la impugnació d'actes i acords

*Article 154. Deure d'informació*

1. Les entitats locals, sense perjuí de les competències sectorials de control que per raó de la matèria pogueren tindre els distints departaments del Consell, tenen el deure de remetre a la conselleria competent en matèria d'administració local de la Generalitat, en la forma i terminis determinats reglamentàriament, còpia o extracte dels acords adoptats pel Ple i la Junta de Govern Local respectivament, i extracte de les resolucions i decrets de la Presidència.

Els presidents de les corporacions locals i, de forma immediata, els secretaris seran responsables del compliment d'este deure.

2. La Generalitat, per mitjà de la conselleria competent en matèria d'administració local, podrà sol·licitar ampliació de la informació a la qual es refereix l'apartat anterior, que haurà de remetre's en el termini màxim de vint dies hàbils. Fins que es reba l'esmentada informació quedarà suspés el termini per a formular requeriment o per a impugnar directament l'acte o acord davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.

3. Sense perjuí de la seua executivitat, fins que no es complisca el deure de remissió establit en l'apartat 1 o, si és el cas, l'apartat 2, i hagen transcorreguts els terminis per al requeriment o impugnació, els actes i acords adoptats no podran ser impugnats per la Generalitat.

4. La Generalitat podrà, a més, demanar en l'àmbit de les seues competències i obtindre informació concreta sobre l'activitat de les entitats locals, a fi de comprovar l'efectivitat de l'aplicació de la legislació autonòmica, i podrà sol·licitar inclús l'emissió d'informes, l'exhibició d'expedients i la remissió de còpies certificades d'estos.

5. Per al compliment del que disposa este article les administracions públiques podran utilitzar mitjans electrònics de comunicació amb les garanties i requisits establits en la normativa aplicable.

*Article 155. Mesures de reacció*

Quan la Generalitat considere que un acte o acord d'una entitat local infringeix l'ordenament jurídic, o menyscabe competències autonòmiques o interferisquen el seu exercici o excedisquen de les competències de les esmentades entitats locals, podrà adoptar alguna de les mesures següents:

1. Requerir a l'entitat local perquè anul·le l'esmentat acte o acord.

2. Impugnar directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa el referit acte o acord.

*Article 156. Requeriment de legalitat*

1. Quan la Generalitat decidisca fer ús del requeriment al qual es refereix l'article anterior, es formularà en el termini de quinze dies hàbils a partir de la recepció de la comunicació de l'acte o acord. El requeriment haurà de ser motivat i expressar la normativa que s'estime vulnerada.

2. Si l'entitat local no atenguera el requeriment en el termini d'un mes, la Generalitat podrà impugnar l'acte o acord davant de la jurisdicció contenciosa administrativa en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà a aquell en què vença el requeriment dirigit a l'entitat local, o al de la recepció de la comunicació d'esta, de rebutja al requeriment, si es produeix dins del termini assenyalat per a tal fi.

*Article 157. Impugnació directa*

1. La Generalitat podrà impugnar directament, davant de la jurisdicció contenciosa administrativa els actes i acords de les entitats locals, quan considere que infringeixen l'ordenament jurídic o menyscaben competències autonòmiques, interferisquen en el seu exercici o excedisquen de la competència de les esmentades entitats locals.

2. El termini per a formular l'esmentada impugnació serà de dos mesos des de la comunicació de l'acte o acord.

3. Si l'acord de l'ens local afecta la integritat i efectivitat de l'interés de la Generalitat, esta podrà demanar expressament la suspensió de l'acte o acord impugnat.

*Article 158. Impugnació per les entitats locals*

1. Les entitats locals territorials podran impugnar les disposicions generals i actes de la Generalitat que lesionen la seua autonomia. Amb este fi des de l'endemà al que reben comunicació d'aquelles o es publiquen en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, podran:

a) Requerir motivadament a la Generalitat, en el termini de quinze dies, perquè anul·le la disposició o acte en el termini màxim d'un mes, o

b) Impugnar la disposició o acte davant de l'òrgan jurisdiccional competent en el termini establit en la legislació reguladora del corresponent procediment.

L'acte de la Generalitat, exprés o presumpte, que no atenga el requeriment a què es refereix la lletra a de l'apartat anterior, podrà ser objecte de la mateixa impugnació.

2. Així mateix, els municipis i províncies podran plantejar davant del Tribunal Constitucional els conflictes en defensa de l'autonomia local contra lleis de la Generalitat que lesionen l'autonomia local constitucionalment garantida, en els termes que preveu la Llei Orgànica que regula este Tribunal.

TÍTOL IX

Del personal al servici de les entitats locals

CAPÍTOL I

Disposicions generals

*Article 159. Personal de les entitats locals*

1. El personal al servici de les corporacions locals estarà format per:

a) Funcionaris i funcionàries de carrera.

b) Funcionaris i funcionàries interins.

c) Personal laboral, ja siga fix, per temps indefinit o temporal.

d) Personal eventual.

2. Entre els funcionaris de carrera s'inclouen els funcionaris amb habilitació de caràcter estatal als que correspon l'exercici de les funcions públiques necessàries en totes les entitats locals.

3. El règim jurídic dels empleats públics al servici de l'administració local que no siguen habilitats de caràcter estatal, es regirà pel que disposa la legislació bàsica, en la Llei de Funció Pública de la Generalitat i el seu desenrotllament reglamentari.

CAPÍTOL II

Agrupacions per al sosteniment de personal comú

*Article 160. Classes*

Els ens locals territorials podran constituir agrupacions per a sostindre personal comú o amb seu administrativa comuna quan ho justifique una realització més eficaç de les funcions públiques, falta de mitjans econòmics dels ens interessats o la seua proximitat geogràfica.

*Article 161. Procediment de creació*

1. El procediment per a la constitució de les dites agrupacions s'iniciarà per la Generalitat a instàncies de les entitats locals interessades, mitjançant un acord del seu òrgan plenari.

2. L'agrupació es regirà per uns estatuts, en els que s'inclourà, almenys:

a) Lloc o llocs de treball que s'agrupen.

b) Distribució del cost dels llocs de treball entre els ens locals agrupats.

c) Organització del treball i distribució de l'horari laboral.

d) Termini de vigència i causes de dissolució.

e) Procediment de modificació d'estatuts.

f) Composició de la Junta de Govern de l'agrupació i normes de funcionament.

g) Règim jurídic aplicable al personal comú, de conformitat amb el que disposa l'article 159.3 d'esta llei.

3. El procediment, que es desenrotllarà reglamentàriament, se sotmetrà a informació pública per un termini d'un mes i a audiència de les entitats locals interessades, i serà resolt per orde de la conselleria competent en matèria d'administració local.

4. A proposta de les entitats locals agrupades, podrà modificar-se o suprimir-se l'agrupació constituïda d'acord amb el procediment previst en el paràgraf anterior.

CAPÍTOL III

Dels funcionaris amb habilitació de caràcter nacional **18**

*Article 162. Es deixa sense contingut.*

*Article 163. Es deixa sense contingut.*

*Article 164. Competències de la Generalitat*

En relació amb els funcionaris amb habilitació de caràcter nacional, correspon a la Generalitat, sense perjudici d'unes altres que resulten de la legislació vigent, les competències executives següents:

1. Creació, supressió i classificació dels llocs de treball reservats al personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional.

2. Constitució i dissolució de les agrupacions d'entitats locals per al sosteniment en comú de llocs de treball reservats a aquests funcionaris.

3. Declarar l'exempció de l'obligació de les entitats locals de mantindre el lloc de treball de Secretaria.

4. Determinar els mèrits corresponents al coneixement de les especialitats de l'organització territorial de la Comunitat Valenciana, del seu dret propi i de l'idioma valencià.

5. Fer la publicació coordinada de les convocatòries dels concursos ordinaris per a la provisió de llocs de treball en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, i la impugnació de les bases que no s'ajusten a la legalitat.

6. Efectuar els nomenaments provisionals de competència autonòmica, comissions de serveis, acumulacions, nomenaments de personal interí i de personal accidental.

7. Gestionar les borses de treball per a la provisió interina de llocs reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional.

8. Autoritzar permutes entre funcionaris amb habilitació de caràcter nacional dins de l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.

9. La incoació i resolució dels expedients disciplinaris instruïts al personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional que es trobe destinat en la Comunitat Valenciana en els termes previstos en la normativa bàsica estatal.

*Article 165. Registre de mèrits de determinació autonòmica*

Per a l'adequat exercici de les competències esmentades en l'article anterior en la conselleria competent en matèria d'administració local existirà un registre de mèrits de determinació autonòmica de la Comunitat Valenciana i de llocs reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional regulat reglamentàriament.

*Article 166. Es deixa sense contingut.*

*Article 167. Es deixa sense contingut.*

*Article 168. Es deixa sense contingut.*

*Article 169. Agrupacions per al sosteniment en comú de llocs reservats.*

1. En municipis de classe tercera es podrà procedir a l'agrupació per al sosteniment en comú del lloc de secretaria quan el volum dels seus recursos o serveis siguen insuficients.

2. Podran agrupar-se per al sosteniment en comú dels llocs d'intervenció i de tresoreria, les entitats locals les secretaries de les quals estiguen classificades en classe segona o tercera, sense que els siguen aplicable les limitacions indicades en l'apartat anterior.

3. Per procedir a la constitució de les agrupacions previstes en aquest article es requereix l'informe previ de la Diputació Provincial corresponent. Una vegada aprovada l'agrupació, el lloc resultant, es classificarà per la conselleria competent en matèria d'Administració local, que procedirà a la seua comunicació al Ministeri competent.

*Article 170. Procediments* **19**

1. La creació i la supressió de llocs de treball reservats a personal funcionari local amb habilitació de caràcter nacional es realitzarà per l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local, d'ofici o a instàncies de l'entitat local interessada.

2. Els llocs de col·laboració seran creats discrecionalment per la mateixa entitat local, en els termes que reglamentàriament es despleguen, i correspon a l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local la classificació d'estos.

3. Els procediments per a portar a efecte l'agrupació de municipis, així com la seua dissolució, i l'exempció i la seua possible revocació seran objecte de desenvolupament reglamentari.

*Article 171. Es deixa sense contingut.*

*Article 172. Es deixa sense contingut.*

*Article 173. Es deixa sense contingut.*

*Article 174. Es deixa sense contingut.*

*Article 175. Es deixa sense contingut.*

*Article 177. Es deixa sense contingut.*

TÍTOL X

Béns, activitats i servicis

CAPÍTOL I

Disposicions generals

*Article 178. Protecció i defensa del patrimoni*

1. Les entitats locals tenen l'obligació de protegir i defendre el seu patrimoni. Per a això procuraran la seua inscripció registral i exerciran les potestats administratives i accions judicials que siguen procedents per a eixa finalitat. Qualsevol veí o veïna podrà requerir eixe exercici a l'entitat local interessada.

2. Les mateixes obligacions de protecció i defensa corresponen a les persones titulars de concessions i altres drets sobre béns de domini públic.

3. El personal al servici de les administracions públiques i la ciutadania han de col·laborar en la protecció i defensa de l'esmentat patrimoni.

4. Les entitats locals no podran aplanar-se a les demandes judicials que afectaren el domini i la resta de drets reals integrants del seu patrimoni.

CAPÍTOL II

Règim d'aprofitament i disposició

*Article 179. Canvi de qualificació jurídica per mitjà d'alteració expressa*

1. L'alteració de la qualificació jurídica dels béns de les entitats locals requereix la instrucció d'un procediment, d'acord amb els principis establits en la legislació bàsica de règim jurídic i procediment administratiu comú, en el qual s'acrediten la seua oportunitat i legalitat.

2. El procediment haurà de ser resolt pel Ple de la corporació, prèvia informació pública per un termini d'un mes. Si l'alteració de la qualificació jurídica es refereix a béns de domini públic o comunals, l'acord haurà d'adoptar-se per majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació.

*Article 180. Alteració automàtica*

No obstant el que disposa l'article anterior, l'alteració de la qualificació jurídica i l'afectació dels béns al domini públic es produeix automàticament en els supòsits següents:

1. Aprovació definitiva del planejament urbanístic i dels projectes d'obres i servicis.

2. Adscripció de béns patrimonials per més de vint-i-cinc anys a un ús o servici públic, o a l'aprofitament comunal.

3. Adquisició per cessió obligatòria a fi de ser destinats a l'ús públic o a la prestació d'un servici públic determinat.

4. Adquisició per usucapió de béns destinats a l'ús o servici públic o a l'aprofitament comunal.

*Article 181. Desafectació de béns comunals*

1. Els béns comunals que per la seua naturalesa intrínseca o per altres causes no hagen sigut objecte de gaudi d'esta índole durant més de deu anys, encara que en algun d'estos s'haja produït un acte aïllat d'aprofitament, podran ser desproveïts del seu caràcter comunal i qualificats de patrimonials mitjançant acord de l'entitat local respectiva. Este acord requerirà, amb la informació pública prèvia, el vot favorable de la majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació i l'aprovació posterior de l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local .**20**

2. En estos casos, si foren susceptibles d'aprofitament agrícola o d'un altre tipus, el seu destí preferent serà el seu arrendament als veïns del municipi, bé individualment, bé agrupats en cooperatives o societats que permeten la rendibilitat de la seua explotació.

*Article 182. Cessió de béns a altres administracions públiques*

Les entitats locals podran afectar béns i drets demanials a un ús o servici públic competència d'una altra administració i transmetre-li la seua titularitat quan no resulten necessaris per al compliment dels seus fins. L'administració que els adquireix mantindrà la titularitat del bé mentre continue afectat l'ús o servici públic que va motivar la mutació i per tant, conserve el seu caràcter demanial. Si el bé o dret no fóra destinat a l'ús o servici públic o deixara de destinar-se posteriorment, revertirà a l'administració transmetent, integrant-se en el seu patrimoni amb totes les seues pertinences i accessions.

*Article 183. Adscripció i aportació de béns a organismes, entitats i societats locals*

1. Les entitats locals podran adscriure directament als seus organismes autònoms els béns i drets necessaris per al compliment dels seus fins.

Els béns i drets adscrits conservaran la qualificació jurídica originària que els corresponga com a béns del patrimoni de l'entitat local, sense que els organismes que els reben adquirisquen la seua propietat, atribuint-se'ls únicament facultats amb vista a la seua conservació i utilització per al compliment dels fins que es determinen en l'adscripció. Quan es tracte de béns immobles, serà per compte de l'organisme autònom la seua conservació, defensa i millora, i els servicis i subministraments que li siguen propis, com també els impostos que el graven.

2. Les entitats locals podran aportar directament béns patrimonials, drets concessionals i altres drets reals, amb la seua valoració tècnica prèvia, a les societats creades per elles o en les que tinguen participació, per a la prestació de servicis i exercici d'activitats econòmiques.

*Article 184. Concessions i autoritzacions demanials*

1. L'atorgament de concessions sobre béns de domini públic s'efectuarà en règim de concurrència. No obstant això, podrà acordar-se l'atorgament directe en els supòsits previstos en la llei.

2. Una vegada atorgada la concessió haurà de procedir-se a la seua formalització en document administratiu. Este document serà títol suficient per a inscriure la concessió en el Registre de la Propietat.

3. Les concessions s'atorgaran per un temps determinat. El seu termini màxim de duració, incloses les pròrrogues, no podrà excedir 75 anys, llevat que s'establisca un altre menor en les normes especials que s'apliquen.

4. Les concessions d'ús privatiu o aprofitament especial del domini públic podran ser gratuïtes, atorgar-se amb contraprestació o condició o estar subjectes a la taxa per utilització privativa o aprofitament especial de béns del domini públic local, d'acord amb el que preveu la legislació bàsica estatal.

5. Regiran les prohibicions per a ser titular de concessió demanial previstes en la legislació bàsica estatal en matèria de patrimoni.

6. El règim de les autoritzacions demanials es regirà pel que estableix la normativa bàsica aplicable.

*Article 185. Utilització dels béns patrimonials*

1. Correspon a les entitats locals regular la utilització dels seus béns patrimonials, d'acord amb criteris de rendibilitat. La seua utilització podrà realitzar-se directament per l'entitat o convindre's amb els particulars en la forma que legalment procedisca.

2. L'explotació dels béns o drets patrimonials podrà efectuar-se per mijtà de qualsevol negoci jurídic, típic o atípic.

3. Els contractes per a l'explotació dels béns i drets patrimonials s'adjudicaran tenint en compte l'oferta econòmica més avantatjosa sense que el preu siga l'únic criteri a tindre en compte, llevat que, per les peculiaritats del bé, la limitació de la demanda, la urgència resultant d'esdeveniments imprevisibles o la singularitat de l'operació, procedisca l'adjudicació directa. Les circumstàncies determinants de l'adjudicació directa hauran de justificar-se de manera suficient en l'expedient. En tot cas, l'usuari haurà de satisfer un preu que no podrà ser inferior al 6% del valor en venda dels béns.

*Article 186. Cessions gratuïtes*

1. Els béns immobles patrimonials no podran cedir-se gratuïtament, excepte a entitats o institucions públiques o societats amb capital majoritari públic i institucions privades d'interés públic sense finalitat lucrativa, sempre que els fins que justifiquen la cessió redunden en benefici dels habitants del terme municipal. D'estes cessions també es donarà compte a la conselleria competent en matèria d'administració local.

2. En tot cas, la cessió haurà d'efectuar-se de conformitat amb el procediment previst en el Reglament de Béns de les entitats locals i per a una finalitat concreta que es justifique, amb fixació del termini per a dur-la a termini, produint-se la reversió automàtica en cas d'incompliment o per falta d'ús.

*Article 187. Cessió d'ús de béns patrimonials*

1. Les entitats locals poden cedir l'ús de béns patrimonials directament o per concurs, de forma gratuïta o amb la prestació que puga acordar-se, a altres administracions públiques o entitats privades sense finalitat lucrativa per a la seua destinació a finalitats d'utilitat pública i d'interés social, relacionats amb la prestació de servicis socials, sanitaris, activitats educatives, culturals esportives o altres d'anàlogues que redunden en benefici dels veïns. L'acord haurà de determinar la finalitat concreta a la qual han de destinar-se els béns, la duració o el caràcter de la cessió en precari.

2. El termini màxim de la cessió d'ús dels béns serà de 30 anys.

*Article 188. Alienació de béns patrimonials a títol onerós*

1. Les alienacions de béns patrimonials hauran de realitzar-se, com a regla general, per subhasta pública. No obstant això, podrà utilitzar-se el concurs sempre que el preu no siga l'únic criteri determinant per a l'alienació, i en particular quan el plec de condicions oferisca al licitador la possibilitat d'abonar en espècie part del preu del bé o quan el bé objecte de l'alienació es destine al compliment per l'adjudicatari de fins d'interés general. **21**

2. L'òrgan competent podrà acordar l'alienació directa quan es done algun dels següents casos, que haurà de quedar acreditat en l'expedient:

a) Quan l'adquirent siga una altra administració pública o, en general, qualsevol persona jurídica de dret públic.

b) Quan l'adquirent siga una societat mercantil en el capital de la qual siga majoritària la participació directa o indirecta d'una o diverses administracions públiques o persones jurídiques de dret públic.

c) Quan l'adquirent siga una entitat sense ànim de lucre i el bé vaja a ser destinat a fins d'utilitat pública o interés social.

d) Quan es tracte de parcel·les sobrants i la venda es realitze a un propietari contigu, d'acord amb la seua valoració pericial.

e) Quan es tracte de béns qualificats com a no utilitzables, d'acord amb la seua valoració pericial.

f) Quan siga declarada deserta la subhasta o concurs promoguts per a l'alienació o estos resulten fallits com a conseqüència de l'incompliment de les seues obligacions per part de l'adjudicatari, sempre que no haja transcorregut més d'un any des de la realització d'estos. En este cas, les condicions de l'alienació no podran ser inferiors de les anunciades prèviament o d'aquelles en què s'haja produït l'adjudicació.

g) Quan l'alienació s'efectue a favor de qui exercisca un dret d'adquisició preferent reconegut per disposició legal.

h) Quan la titularitat del bé corresponga a dos o més propietaris i la venda s'efectue a favor d'un o més copropietaris. **22**

3. La cessió de béns del patrimoni municipal del sòl s'ajustarà a la seua normativa específica.

4. Les vivendes de promoció pública municipal s'adjudicaran d'acord amb la seua normativa específica, atenent a criteris de caràcter social.

5. Els ingressos obtinguts per l'alienació de béns no podran destinar-se a finançar gastos corrents llevat que es tracte de parcel·les sobrants de vies públiques no edificables o d'efectes no utilitzables en servicis municipals o provincials.

*Article 189. Permutes*

1. La permuta de béns patrimonials requerirà expedient en què s'acredite la necessitat o conveniència d'efectuar-la i l'equivalència de valors entre els béns. La permuta podrà també efectuar-se si la diferència de valors entre els béns no és superior al 50% del que tinga el valor més alt i s'establisca la compensació econòmica pertinent.

2. Les entitats locals podran permutar béns immobles patrimonials a canvi d'altres futurs, sempre que els esmentats béns siguen determinats o susceptibles de determinació, sense necessitat nou conveni entre les parts i conste racionalment que arribaran a tindre existència

Serà necessari en tot cas que el que permute preste aval suficient pel valor del bé futur, amb la seua taxació pericial prèvia del tècnic designat per l'entitat local corresponent. La cancel·lació de l'aval procedirà quan el bé futur tinga existència real i s'haja consumat la permuta.

*Article 190. Alienació de béns històrics o artístics*

1. Els monuments, edificis o objectes d'índole artística o històrica, inclosos en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, són imprescriptibles i inalienables, excepte les transmissions que puguen acordar-se entre les administracions públiques.

2. No obstant això, podran, per causa d'interés públic i amb autorització de l'òrgan competent de la Generalitat, oïda la Junta de Valoració de Béns del Patrimoni Cultural Valencià, acordar la permuta amb altres béns de particulars, d'almenys el mateix valor cultural, sempre que no estiguen declarats d'interés cultural.

3. Tractant-se de béns mobles, podran, amb els mateixos requisits, acordar la seua permuta també amb entitats públiques o particulars estrangers, prèvia obtenció de la preceptiva autorització d'exportació per part de l'administració de l'Estat.

*Article 191. Comunicació a la Generalitat*

1. Tota alienació, gravamen o permuta de béns immobles s'haurà de comunicar a l'òrgan directiu competent en matèria d'administració local. Si el seu valor excedix el 25 % dels recursos ordinaris del pressupost anual de la corporació requerirà, a més, l'autorització d'este. **23**

2. El procediment d'autorització tindrà una duració màxima de sis mesos, a falta de resolució expressa el silenci administratiu tindrà caràcter negatiu.

CAPÍTOL III

Dels servicis públics locals

Secció primera. Disposicions generals

*Article 192. Creació de servicis públics*

Les entitats locals acordaran de manera expressa la creació del servici públic local i aprovaran el reglament pel qual es regule abans de començar a prestar-lo. Així mateix, determinaran les modalitats de prestació i el règim estatutari dels usuaris.

*Article 193. Accés als servicis públics*

Tots els ciutadans que reunisquen els requisits establits en cada cas tindran el mateix dret a la utilització dels servicis públics locals, sense que puga existir discriminació en la seua prestació que no siguen les derivades de la capacitat del mateix servici.

La reglamentació del servici podrà establir avantatges econòmics en benefici dels grups socials de menor capacitat econòmica o necessitats d'especial protecció.

*Article 194. Continuïtat de la prestació*

1. La prestació dels servicis públics es realitzarà amb la continuïtat prevista en el seu reglament regulador. En els supòsits de gestió indirecta, el contractista no podrà interrompre-la a causa de l'incompliment en què haja pogut incórrer l'entitat local, sense detriment del seu dret al rescabalament dels danys i perjuís ocasionats.

2. Les entitats locals estan facultades per a adoptar les mesures necessàries dins del marc legal vigent per a garantir l'adequat funcionament dels servicis mínims locals de caràcter públic en el cas d'exercici del dret de vaga pel personal adscrit a estes.

*Article 195. Recepció obligatòria*

La recepció i ús dels servicis reservats a les entitats locals podrà ser declarat obligatori per als ciutadans per mitjà de disposició reglamentària o acord, quan la seguretat, salubritat i altres circumstàncies d'orde públic o econòmic ho requerisquen.

Secció segona. Dels servicis i activitats de caràcter econòmic

*Article 196. La iniciativa econòmica de les entitats locals*

1. Les entitats locals, per a la satisfacció de les necessitats dels veïns i veïnes, podran prestar els servicis i realitzar les activitats econòmiques que estimen pertinents, d'acord amb l'article 128.2 de la Constitució.

2. La prestació de servicis i la realització d'activitats econòmiques podrà realitzar-se en règim de lliure concurrència o en monopoli. Únicament procedirà el monopoli respecte de les activitats o servicis expressament reservats per llei a les entitats locals.

*Article 197. Requisits per a la prestació de servicis i exercici d'activitats econòmiques*

1. Els acords de les entitats locals relatius a la prestació de servicis i a l'exercici d'activitats econòmiques requeriran la tramitació d'un procediment en què s'acredite la conveniència i oportunitat de la iniciativa per als interessos públics locals.

2. L'expedient es tramitarà d'acord amb el procediment següent:

a) Acord inicial del Ple. L'adopció de l'acord requerirà l'elaboració prèvia per una comissió nomenada a este efecte d'una memòria que comprenga els aspectes socials, financers, tècnics i jurídics de l'activitat, la forma de gestió, la previsió dels ingressos i el preu dels servicis oferits i els supòsits de cessament de l'activitat.

b) Exposició pública, per un termini no inferior a un mes, a l'efecte de reclamacions i al·legacions.

c) Aprovació del projecte pel Ple de l'entitat.

3. Quan els servicis reservats es presten en règim de lliure concurrència, bastarà per al seu establiment l'acord del Ple de l'entitat, que determinarà la forma de gestió del servici.

4. Quan els servicis reservats es presten en règim de monopoli, l'acord del Ple haurà d'adoptar-se per majoria absoluta del nombre legal de membres de la corporació, i requerirà l'aprovació del Consell, que s'atorgarà si concorren les circumstàncies d'interés públic legitimadores de l'exclusió de la iniciativa privada, com ara la impossibilitat física o econòmica d'establir més d'una infraestructura de xarxa per al servici, o ho aconsellen raons de seguretat, salubritat o orde públic. Recaigut acord de la corporació, s'elevarà expedient complet a la conselleria competent en matèria d'administració local. La resolució del Consell haurà d'adoptar-se en el termini de tres mesos des de la recepció de l'expedient complet, entenent-se aprovada si no hi ha resolució expressa en el dit termini.

5. L'acord aprovatori de la prestació dels servicis en règim de monopoli comportarà la declaració d'utilitat pública i la necessitat ocupació dels béns o adquisició dels drets afectats pel servici.

TÍTOL XI

Hisendes locals

CAPÍTOL I

Relacions econòmic financeres

*Article 198. Principis d'actuació*

1. Les relacions economicofinanceres entre la Generalitat i les entitats locals es fonamentaran en els principis de solidaritat i respecte a l'autonomia local amb l'únic objectiu de promoure un desenrotllament equilibrat i sostenible en tot el territori valencià.

2. Les entitats locals estan subjectes a l'obligació de presentar el compte general a la Sindicatura de Comptes en els termes i terminis assenyalats en la legislació que regula la Sindicatura de Comptes de la Generalitat. La presentació del compte general a la Sindicatura de Comptes podrà efectuar-se telemàticament en la forma que s'establisca.

3. Les entitats locals que per insuficiència de mitjans no pogueren elaborar el compte general podran sol·licitar de la diputació provincial que corresponga l'assistència per a la seua elaboració.

*Article 199. Tutela financera***24**

1. Correspon a la Generalitat, de conformitat amb els articles 49.1.8.ª i 51 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana exercir la tutela financera sobre les entitats locals, en el marc i amb els límits establits en els articles 140 i següents de la Constitució Espanyola i en la legislació bàsica de l'Estat.

2. En l'exercici d'esta competència, correspon a la Generalitat:

a) El seguiment de la legalitat dels actes i acords locals en matèria economicofinancera. A este efecte, les entitats locals hauran de remetre a la conselleria competent per raó de la matèria, els seus pressupostos, liquidacions, els acords d'imposició de tributs locals i la resta de documentació comptable financera, en els termes establits en la legislació bàsica de l'Estat i en la de desplegament que, si és el cas, puga dictar la Generalitat.

b) L'autorització de l'endeutament dels ens locals de la Comunitat Valenciana, en els termes que preveu el text refós de la Llei Reguladora de les Hisendes Locals, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 2/2004, de 5 de març, i resta de normativa vigent.

c) L'adopció de tots aquells actes jurídics que la Llei Orgànica 2/2012, de 27 d'abril, d'Estabilitat Pressupostària i Sostenibilitat Financera, i la resta de normativa de desplegament, atribuïx a l'òrgan competent de la comunitat autònoma que exercisca la tutela financera.

d) El seguiment de la situació financera de les entitats locals, en el marc del que disposa la normativa vigent.

3. A sol·licitud dels representants legals de les entitats locals, l'Administració autonòmica podrà emetre informes i dictàmens sobre la seua situació econòmica, l'agilitat en la percepció d'aportacions o subvencions o la bestreta dels fons corresponents.

4. Les bases reguladores i les convocatòries d'ajudes o subvencions a les entitats locals que s'aproven i convoquen per la Generalitat, contemplaran com a requisit per al seu pagament, l'acreditació d'estar al corrent en el compliment de l'obligació de rendició dels seus comptes anuals davant de la Sindicatura de Comptes, de conformitat amb la normativa aplicable. Així mateix, podran contemplar com a requisit per al seu pagament que els peticionaris hagen remés a la conselleria competent els documents als quals es refereix l'apartat 2 d'este article. A fi d'evitar duplicitats en la petició de documentació, se subscriuran els convenis que procedisquen, en els quals es preveuran les fórmules de coordinació i col·laboració en la documentació sol·licitada a les entitats locals.

5. Als efectes d'acreditar el compliment de les esmentades obligacions legals, la conselleria competent, o si és el cas, la Sindicatura de Comptes, expedirà a petició de l'entitat local interessada, la certificació d'haver-hi remés la documentació prevista en l'apartat 4 d'este article, o si és el cas, que ha presentat el compte general a la Sindicatura de Comptes.

*Article 200. De les mesures de sanejament*

D'acord amb les entitats locals i les seues associacions representatives la Generalitat podrà establir, en el marc i amb els límits de les previsions pressupostàries anuals, mesures que fomenten el sanejament de les hisendes locals.

CAPÍTOL II

El fons de cooperació municipal de la Comunitat Valenciana **25**

*Derogat*

DISPOSICIÓ ADDICIONAL ÚNICA **26**

*U. Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics.*

1. Es manté vigent l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics creada per la Llei 2/2001, d'11 de maig, de creació i gestió d'àrees metropolitanes a la Comunitat Valenciana, en l'àrea territorial integrada pels municipis d'Alaquàs, Albal, Albalat dels Sorells, Alboraia, Albuixech, Alcàsser, Aldaia, Alfafar, Alfara del Patriarca, Almàssera, Benetússer, Beniparrell, Bétera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Catarroja, Emperador, Foios, Godella, Llocnou de la Corona, Manises, Massalfassar, Massamagrell, Massanassa, Meliana, Mislata, Moncada, Montserrat, Montroi, Museros, Paiporta, Paterna, Picanya, Picassent, la Pobla de Farnals, Puçol, el Puig de Santa Maria, Quart de Poblet, Rafelbunyol, Real, Rocafort, San Antonio de Benagéber, Sedaví, Silla, Tavernes Blanques, Torrent, València, Vinalesa i Xirivella. **27**

2. A la mencionada entitat metropolitana li correspon la competència del servici de l'aigua en alta, la producció i subministrament fins el punt de distribució municipal. **28**

3. L'organització, el funcionament i el règim econòmic de l'entitat metropolitana són els previstos en aquesta llei. Les infraestructures afectes directa o indirectament als serveis públics de competència d'aquesta entitat metropolitana, no quedaran subjectes a taxes, preus o cànons que els ens locals puguen imposar per raó de la seua titularitat, ús, afeccions, activitat o rendiment. Tampoc no quedaran subjectes a subsidis, pagaments o compensacions per cap externalitat, sense perjudici de les indemnitzacions que les lleis sectorials pogueren establir. **29**

*Dos. Entitat Metropolitana de Tractament de Residus*

1. Es manté vigent l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus, creada per la Llei 2/2001, d'11 de maig, de Creació i Gestió d'Àrees Metropolitanes a la Comunitat Valenciana, en l'àrea territorial integrada pels municipis d'Alaquàs, Albal, Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alcàsser, Aldaia, Alfafar, Alfara del Patriarca, Almàssera, Benetússer, Beniparrell, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Catarroja, Emperador, Foios, Godella, Llocnou de la Corona, Manises, Massalfassar, Massamagrell, Massanassa, Meliana, Mislata, Moncada, Museros, Paiporta, Paterna, Picanya, Picassent, la Pobla de Farnals, Puçol, el Puig de Santa Maria, Quart de Poblet, Rafelbunyol, Rocafort, San Antonio de Benagéber, Sedaví, Silla, Tavernes Blanques, Torrent, València, Vinalesa i Xirivella.

2. A la mencionada entitat metropolitana li correspon la prestació dels servicis de valorització i eliminació de residus urbans, d'acord amb els objectius marcats per la Generalitat, a través de la normativa sectorial i de conformitat amb els instruments de planificació en ella previstos.

3. L'organització, funcionament i règim econòmic de l'entitat metropolitana són els previstos en esta llei.

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

*Primera. Vot ponderat en mancomunitats*

El funcionament de les mancomunitats per mitjà del sistema de vot ponderat entrarà en vigor després de la celebració de les següents eleccions locals i nova constitució dels seus òrgans de govern, i es mantindrà fins a eixe moment el sistema que s'utilitzara.

*Segona. Procediments en tramitació*

Els procediments relatius a la constitució i modificació d'estatuts de mancomunitats de municipis i els relatius a l'alteració dels termes municipals, iniciats amb anterioritat a l'entrada en vigor d'esta llei, s'ajustaran al que disposa esta llei.

*Tercera. Inscripció en el Registre d'Entitats Locals de la Comunitat Valenciana*

La inscripció de les entitats locals en el Registre d'Entitats Locals de la Comunitat Valenciana es produirà d'ofici per la Generalitat quan s'aprove el reglament a què es fa referència en l'article 3 d'esta llei, sense perjuí que, en tot cas, siga exigible la comunicació a la conselleria competent en matèria d'administració local de tota la informació que siga necessària per a completar l'esmentat registre.

*Quarta. Règim especial de gestió compartida*

L'aplicació als municipis del règim especial de gestió compartida previst en l'article 45 i següents de d'esta llei es realitzarà pel Consell de forma gradual en funció de les prioritats que s'establisquen i es valorarà l'oportunitat que es constituïsquen prèviament mancomunitats d'interés preferent en els termes que preveu l'article 107 d'esta llei.

*Quinta. Llocs de lliure designació reservats funcionaris amb habilitació de caràcter estatal*

Els llocs de treball reservats a funcionaris amb habilitació de caràcter estatal classificats per a la seua provisió pel sistema de lliure designació amb anterioritat al 13 de maig de 2007 dels municipis que no complisquen els requisits que estableix l'article 121 de la Llei 7/1985, quan queden vacants seran reclassificats d'ofici per la direcció general competent en matèria d'administració local, en la classe i categoria corresponents.

*Sexta. Adaptació dels estatuts de les mancomunitats*

En el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'esta llei les mancomunitats de municipis i altres fórmules associatives d'estos adaptaran, si és el cas, els seus estatuts al que disposa esta llei.

En el termini de tres mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei es crearà una comissió mixta, integrada per representants de la Generalitat i de l'Ajuntament de València, que tindrà com a objecte l'estudi i l'elaboració d'una Carta Municipal de València, que haurà d'estar redactada en el termini màxim d'un any des de la constitució de la comissió. En aquest moment es proposaran les mesures legislatives a nivell estatal conduents a dotar la ciutat de València d'un règim municipal especial que regule un règim financer especial per a l'Ajuntament de València.

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA ÚNICA **30**

1. Queden derogades expressament les disposicions següents:

a) El Decret 129/1985, de 23 d'agost, pel qual s'estableixen les directrius de les funcions pròpies declarades d'interés comunitari.

b) El Decret 99/1985, de 30 de juliol, del Consell, pel qual es crea i regula provisionalment el Consell Valencià d'Administració Local.

c) L'article 102 de la Llei 12/2009, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat.

d) La Llei 12/1986, de la Generalitat, de 31 de desembre, de Creació del Consell Metropolità de l'Horta, la Llei 4/1995, de 16 de març, de l'Àrea Metropolitana de l'Horta, La Llei 8/1999, de 3 de desembre, per la qual se suprimeix l'Àrea Metropolitana de l'Horta i la Llei 2/2001, d'11 de maig de Creació i Gestió d'Àrees Metropolitanes de la Comunitat Valenciana.

DISPOSICIONS FINALS

*Primera. Òrgans de col·laboració i coordinació previstos en la llei*

En el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'esta llei, el Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria d'administració local, regularà per decret el règim orgànic i de funcionament dels òrgans de col·laboració i coordinació previstos en la llei.

*Segona. Funcionament d'altres entitats locals*

El funcionament de les mancomunitats de municipis i la resta d'entitats locals se subjectarà al que preveu específicament per a cada una d'elles en les disposicions d'esta llei, al que disposen els estatuts pels quals es regisquen o en les disposicions que les creen i, supletòriament, pel que preveu esta llei amb caràcter general per a les entitats locals

*Tercera. Adaptació de les entitats locals menors*

Per mitjà d'un decret del Consell es regularà el procediment d'adaptació de les entitats locals menors ja constituïdes al que disposa esta llei.

En tot cas el sistema d'elecció dels òrgans de govern entrarà en vigor en les eleccions municipals que se celebren després de l'entrada en vigor d'esta llei.

*Quarta. Habilitació de desenrotllament reglamentari*

1. Es faculta al Consell a dictar totes les disposicions reglamentàries que siguen necessàries per al desenrotllament i aplicació d'esta llei.

2. Fins que s'efectue allò que s'ha assenyalat en l'apartat anterior, s'aplicaran els reglaments de l'Estat sobre les distintes matèries en tot allò que no s'opose, contradiga o siga incompatible amb esta llei. Una vegada aprovats els corresponents reglaments pel Consell, les disposicions reglamentàries estatals s'aplicaran supletòriament.

València, 23 de juny de 2010

El president de la Generalitat,

FRANCISCO CAMPS ORTIZ

--------------------

1   L’article 41 es modifica per l’article 102 de la[**Llei 9/2011, de 26 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2011/12/26/9/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d’Organització de la Generalitat (DOGV núm. 6680, de 28.12.2011).

2   L’article 42 es modifica per l’article 103 de la[**Llei 9/2011, de 26 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2011/12/26/9/).

3   L’article 64 es modifica per l'article 10 de la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 8202 de 30.12.2017).

4   L’article 65 es modifica per l’article 25 de la[**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/), de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat.

5   L’article 66 es modifica per l'article 10 de la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/). L’article 25 de la [**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/), modifica els apartats 3, 5 i 6 i introdueix l’apartat 8.

6   L’article 66 bis s’introdueix per l'article 10 de la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

7   L’article 66 ter s’introdueix per l'article 10 de la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

8   L’article 85 es modifica per l’article 58 de la[**Llei 3/2020, de 30 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/), de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2021 (DOGV núm. 8987 de 31.12.2020).

9   L’article 86.3 es modifica per la[**Llei 8/2011, d’1 d’abril**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2011/04/01/8/), de Modificació dels articles 86.3 i 104.2 de la Llei 8/2010, de Règim Local (DOGV núm. 6496 de 06.04.2011).

10   Els articles 91 a 107 del capítol II del títol VI queden derogats per la disposició derogatòria única de la[**Llei 21/2018, de 16 d'octubre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2018/10/16/21/), de la Generalitat, de mancomunitats de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 8406 de 19.10.2018).

11   L’article 139 es modifica per l'article únic de la[**Llei 4/2016, de 22 d'abril**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/04/22/4/), de la Generalitat, de modificació de l'article 139 de la Llei 8/2010 de Règim Local de la Comunitat Valenciana per a Garantir el Dret a Assistir i Gravar els Plens Municipals (DOGV núm. 7769 de 27.04.2016).

12   L’article 144 es modifica per l'article 10 de la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

13   L’article 145 es modifica per l'article 10 de la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

14   L’article 146 es modifica per l'article 10 de la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

15   L’article 148 es modifica per l'article 10 de la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

16   L’article 149 es modifica per l'article 10 de la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

17   El subapartat d de l’article 151.2 es modifica per l'article 10 de la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

18   El capítol III, articles 162 a 177, es modifica per l’article 38 de la[**Llei 27/2018, de 27 desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2018/12/27/27/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat. (DOGV núm. 8453 de 28.12.2018).

19   Els apartats 1 i 2 de l’article 170 es modifiquen per l’article 60 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html), de simplificació administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024).

20   L’apartat 1 de l’article 181 es modifica per l’article 60 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).

21   El número 1 de l’article 188 es modifica per la[**Llei 5/2013, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2013/12/23/5/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat (DOGV núm. 7181 de 27.12.2013).

22   El número 2 de l’article 188 es modifica per la[**Llei 5/2013, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2013/12/23/5/).

23   L’apartat 1 de l’article 191 es modifica per l’article 60 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).

24   L’article 199 es modifica per l'article 68 de la[**Llei 7/2014, de 22 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/), de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat. (DOGV núm. 7432 de 29.12.2014).

25   El capítol II del títol XI es deroga per la disposició derogatòria única de la[**Llei 5/2021, de 5 de novembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2021/11/05/5/), de la Generalitat, reguladora del Fons de Cooperació Municipal dels Municipis i Entitats Locals Menors de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 9212 de 10.11.2021).

26   La disposició addicional única s’introdueix per la[**Llei 5/2013, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2013/12/23/5/).

27   L’apartat 1 del número u de la disposició addicional única es modifica per l'article 30 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023).

28   L’apartat 2 de l’epígraf u de la disposició addicional única es modifica per l’article 26 de la[**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

29   L’apartat 3 de l’epígraf u de la disposició addicional única es modifica per l’article 59 de la[**Llei 3/2020, de 30 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

30   La disposició derogatòria única es modifica per la[**Llei 5/2013, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2013/12/23/5/).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6296, del 24-06-2010 (2010/7245)

LEY 8/2010, de 23 de junio, de la Generalitat, de Régimen Local de la Comunitat Valenciana
------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2010/06/23/8**

### Versiones

 10/12/2024 - Actualidad  11/07/2024 - 09/12/2024  01/01/2024 - 10/07/2024  11/11/2021 - 09/07/2024  01/01/2021 - 10/11/2021  01/01/2020 - 31/12/2020  01/01/2019 - 31/12/2019  20/10/2018 - 31/12/2018  01/01/2018 - 19/10/2018  28/04/2016 - 31/12/2017  01/01/2015 - 27/04/2016  01/01/2014 - 31/12/2014  01/01/2012 - 31/12/2013  07/04/2011 - 31/12/2011  Texto inicial: 14/07/2010 - 06/04/2011 

### Datos del documento

Número DOGV
:   6296

Fecha DOGV
:   24-06-2010

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2010/7245

CVE


Fecha del documento
:   23-06-2010

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [entidad local](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [municipio](javascript:void(0))
    * [competencia administrativa](javascript:void(0))
    * [metrópoli](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

*Versión vigente: 10/12/2024*

*Ley 8/2010, de 23 de junio, de la Generalitat, de Régimen Local de la Comunitat Valenciana*

Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos, que Les Corts han aprobado, y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del Rey, promulgo la siguiente ley:

PREÁMBULO

I

La Constitución Española de 1978 regula el marco competencial en materia de régimen local desde una perspectiva bifronte. Por un lado, el artículo 149.1.18.ª atribuye al Estado la competencia exclusiva sobre las bases del régimen jurídico de las administraciones públicas y del régimen estatutario de sus funcionarios que, en todo caso, deben garantizar a los administrados un tratamiento común ante ellas; por otro lado, el artículo 148.1.2.ª afirma que las comunidades autónomas podrán asumir competencias en las alteraciones de los términos municipales comprendidos en su territorio, así como, en general, las funciones que correspondan a la administración del Estado sobre las corporaciones locales y cuya transferencia autorice la legislación sobre régimen local.

En ejecución de sus competencias el Estado dictó la Ley 7/1985, de 2 de abril, Reguladora de las Bases de Régimen Local, norma que posteriormente fue desarrollada legal y reglamentariamente, configurando de esta forma los aspectos esenciales del régimen local en España.

Con referencia a los títulos competenciales que afectan a la materia objeto de la regulación propuesta, en el marco autonómico valenciano el artículo 49.1.8.ª del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, -según redacción dada por la Ley Orgánica 1/2006, de 10 de abril-, atribuye a la Generalitat competencias en materia de "Régimen local, sin perjuicio de lo que dispone el número 18 del apartado 1 del artículo 149 de la Constitución Española. Alteraciones de los términos municipales y topónimos".

La citada modificación estatutaria llevada a cabo por la Ley Orgánica 1/2006 ha supuesto la creación de un título, el VIII, dedicado íntegramente a la administración local, estableciendo su artículo 64.1 la obligación de aprobar una Ley de Régimen Local de la Comunitat Valenciana en el ejercicio de la iniciativa legislativa recogida en el artículo 26 del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana.

Por lo tanto, de acuerdo con el reparto constitucional de competencias actualmente existente, la Generalitat tiene competencia exclusiva en régimen local en el marco del imprescindible respeto a las normas básicas dictadas por el Estado, siendo por otra parte una obligación estatutaria la necesidad de dictar una ley de régimen local de la Comunitat Valenciana.

II

La presente ley de Régimen Local de la Comunitat Valenciana cumple con el citado mandato estatutario y configura un modelo de administración local basado en una serie de principios recogidos en dicha norma, en la Constitución Española de 1978 y en la Carta Europea de la Autonomía Local. El principio de autonomía, consagrado en el artículo 137 de la Constitución y en el 63 del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana constituye el eje en torno al cual se configura el régimen local valenciano. Este principio se potencia a lo largo del texto legal mediante una regulación normativa que deja un amplio margen de actuación a la potestad de autoorganización de los entes locales de la Comunitat Valenciana.

Otros principios que inspiran esta norma, recogidos en el Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, tienen por objeto garantizar la mejor prestación de los servicios a los ciudadanos, son, por un lado, el principio de subsidiariedad y por otro, dada la diversa realidad del mapa local de la Comunitat Valenciana, el principio de la diferenciación, basado en la existencia de entidades locales de muy distinta naturaleza, tamaño y capacidad económica y de gestión. Finalmente, el texto legal contempla y desarrolla los principios de descentralización administrativa y de suficiencia financiera de los Entes Locales, presentes, asimismo, en la Carta Europea de la Autonomía Local, en la Constitución Española y en el Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana.

En desarrollo de estos principios y de acuerdo con la normativa expuesta se ha elaborado la presente ley en el marco de la Comisión Mixta de Cooperación entre la Generalitat y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Se trata de una ley cuyo objeto prioritario es completar el modelo de régimen local establecido en la legislación básica estatal adaptándolo a la realidad y a las características propias del régimen local valenciano, cubriendo de esta forma los vacíos legales existentes hasta la fecha en el ámbito normativo local.

La ley parte de la premisa fundamental de considerar al municipio, entidad local por antonomasia, como entidad de primer nivel, y a las restantes entidades locales como entidades de segundo nivel, que aparte de las competencias o cometidos atribuidos directamente, tienen una actuación de ejecución subsidiaria a los municipios cuándo éstos no puedan ejercitar en todo o en parte las competencias atribuidas.

La regulación del municipio que lleva a cabo el texto legal desarrolla las competencias autonómicas asumidas por el Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana y las previsiones que en este sentido realiza la legislación básica estatal. De esta manera se regula la creación y la supresión de municipios o la alteración de los términos municipales. Por lo que respecta a la organización municipal el régimen local en España parte de la división entre la organización básica de los municipios, común a todos ellos y que es regulada en la legislación estatal, y los órganos complementarios, cuya regulación se deja en manos de las comunidades autónomas. La presente ley prevé un régimen de mínimos mediante la regulación de una serie de órganos como el Consejo Social Municipal, el Consejo Territorial de Participación o el Defensor o Defensora de los Vecinos, permitiendo un amplio margen de actuación en la configuración de su organización complementaria a la capacidad autoorganizativa de cada municipio.

Al objeto de adecuarse al carácter multiforme del mapa local valenciano la Ley de Régimen Local de la Comunitat Valenciana contempla la posibilidad de establecer medidas de fomento de las agrupaciones municipales y la existencia de regímenes especiales, destacando como principal novedad en esta ámbito la figura del régimen de gestión compartida, que dispensa a los pequeños municipios acogidos al mismo de la prestación de determinados servicios públicos y configura un modelo simplificado de organización y funcionamiento.

La regulación de la provincia en la presente ley, que parte del artículo 66 del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana incide especialmente en la función provincial de asistencia y cooperación a los municipios y les otorga un especial protagonismo en los supuestos de aplicación del régimen de gestión compartida.

Con el fin de cubrir el vacío legal existente hasta la fecha, cubierto sólo de modo parcial por la aplicación de la legislación básica estatal, la ley dedica uno de sus títulos a la regulación pormenorizada de las entidades locales menores. A estas entidades se les reconoce su categoría de entidad local con personalidad jurídica y plena capacidad para el cumplimiento de sus fines. La regulación de las mismas que se lleva a cabo persigue los objetivos de mejorar la calidad de vida de los vecinos, mejorar la gestión de los asuntos locales, incrementar la participación ciudadana y proteger determinadas singularidades culturales e históricas existentes en nuestro territorio. Por lo que respecta a las funciones que estas entidades pueden asumir, la ley regula cuáles son las competencias de las mismas y aquellas otras que pueden asumir por delegación del municipio del que dependen. El régimen jurídico de estas entidades se regula en todos sus aspectos, incluyendo los procedimientos de creación y supresión, las normas de organización interna y los procesos electorales de las mismas.

Uno de los aspectos clave del presente texto legal es el fomento de las figuras asociativas municipales, pues se considera que las mismas contribuyen de forma muy efectiva a la mejora en la prestación de los servicios públicos por parte de los entes locales, lo que redunda en una mejora singular de la calidad de vida de los ciudadanos. En este sentido, la ley afronta una regulación minuciosa de las mancomunidades de municipios partiendo de los principios básicos regulados en la normativa estatal. Las mancomunidades son una expresión del derecho de asociación de los municipios y por ello están directamente vinculadas al principio de autonomía local, su establecimiento y regulación se considera esencial para la prestación de servicios y la realización de obras públicas de carácter supramunicipal y para la mejora en la prestación de aquéllos. Asimismo la ley potencia el papel de las mancomunidades de municipios como factores de desarrollo en determinadas zonas, para lo cual se crea la figura de las mancomunidades de interés preferente destinadas a la reactivación económica y demográfica de los municipios que así lo precisen.

La figura de las mancomunidades no excluye otras formas de expresión del derecho de asociación de las entidades locales, como son los consorcios con otras administraciones públicas o los convenios interadministrativos, regulados igualmente en esta ley.

Uno de los aspectos más relevantes del régimen local a nivel estatal e incluso comunitario es la cada vez mayor importancia que los distintos ordenamientos jurídicos atribuyen a la participación ciudadana, sobre todo tras la recomendación del Consejo de Europa del año 2001 en esta materia, como puso de manifiesto la Ley 11/2008, de 3 de julio, de la Generalitat, de Participación Ciudadana de la Comunitat Valenciana.

La Ley de Régimen Local de la Comunitat Valenciana regula un catálogo de derechos de los vecinos ante las administraciones locales e incorpora a lo largo de su articulado figuras jurídicas tendentes a la potenciar la participación de los vecinos en la vida pública local, atribuyendo una importancia clave a la aplicación de las nuevas tecnologías en este ámbito de actuación.

El Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana otorga una especial relevancia a la aplicación del principio de descentralización administrativa, mediante la atribución a Les Corts de la obligación de impulsar la autonomía local a través de la delegación de competencias a los ayuntamientos y otras entidades supramunicipales, y de la descentralización de aquellas competencias susceptibles de ello.

Se regulan con rango legal una serie de instituciones que tienen por fin mejorar la colaboración y la coordinación en el funcionamiento de las administraciones públicas, como la Comisión Mixta de Cooperación entre la Generalitat y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias prevista en el Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, y la Comisión Interdepartamental de Coordinación de Políticas Locales.

La aprobación a nivel estatal de la Ley 7/2007, de 12 de abril, del Estatuto Básico del Empleado Público, ha supuesto un importante cambio en el reparto de competencias entre el Estado y las comunidades autónomas en lo relativo al régimen jurídico del personal funcionario con habilitación de carácter estatal. La ley incluye un capítulo dedicado exclusivamente a este cuerpo de funcionarios en donde se regulan las competencias que en relación a los mismos tiene atribuidas la Generalitat.

En materia de bienes de las entidades locales se establece una regulación complementaria de la normativa básica estatal, adaptando a las peculiaridades de la administración local aspectos contemplados en la legislación patrimonial del Estado y de la Comunitat Valenciana. Asimismo, se clarifican aspectos procedimentales que no quedaban suficientemente aclarados en la normativa aplicable hasta la fecha, como el de la autorización por parte de la Generalitat de las enajenaciones de bienes de los entes locales, para ello se fija el plazo para dictar resolución expresa, se determina el sentido del silencio administrativo y se regula la cesión de uso de bienes patrimoniales.

La ley regula, asimismo, el régimen de actividades y servicios de los entes locales a través de diversos instrumentos que deben asegurar el acceso de los vecinos y vecinas a bienes y servicios de primera necesidad.

Finalmente, en la Ley de Régimen Local de la Comunitat Valenciana se crea el Fondo de Cooperación Municipal, en cumplimiento de la obligación estatutaria del artículo 64.3, con cuya dotación se pretende potenciar la autonomía local sobre la base del principio de subsidiariedad destinado a todos los municipios de la Comunitat.

TÍTULO PRELIMINAR

Disposiciones generales

*Artículo 1. Entidades locales*

1. La Comunitat Valenciana se organiza en municipios, comarcas y provincias a las que se garantiza la autonomía para la gestión de sus respectivos intereses.

2. Gozan, asimismo, de la condición de entidades locales, las entidades locales menores, áreas metropolitanas y mancomunidades de municipios.

*Artículo 2. Legislación sobre régimen local*

1. Las entidades locales valencianas se regirán por lo dispuesto en la presente ley y en la normativa que la desarrolle, sin perjuicio de lo establecido en la normativa básica estatal.

2. Los reglamentos orgánicos de cada entidad local serán de aplicación en todo lo no previsto por la legislación básica, por la presente ley y, en su caso, por los reglamentos que la desarrollen.

*Artículo 3. Registro de Entidades Locales*

Se crea el Registro de Entidades Locales de la Comunitat Valenciana, que estará adscrito a la Conselleria competente en materia de régimen local. En él se inscribirán todas las entidades locales de la Comunitat Valenciana.

Los datos del Registro de las Entidades Locales de la Comunitat Valenciana serán públicos. Su organización y funcionamiento se regulará mediante reglamento.

*Artículo 4. Lengua oficial de las entidades locales*

El valenciano, como lengua propia de la Comunitat Valenciana, lo es también de la administración local y de cuantas corporaciones e instituciones públicas dependan de aquélla.

De conformidad con lo dispuesto en el Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, toda la ciudadanía tiene derecho a escoger la lengua oficial, valenciano o castellano con que relacionarse con las entidades locales, y éstas tienen el deber correlativo de atenderla en la lengua escogida, en los términos establecidos en la legislación sobre uso del valenciano.

TÍTULO I

El municipio

CAPÍTULO I

El término municipal

Sección primera. Disposiciones generales

*Artículo 5. Término municipal*

1. El término municipal es el ámbito territorial en que el ayuntamiento ejerce sus competencias.

2. El término municipal que deberá ser continuo, excepcionalmente podrá mantener situaciones de discontinuidad. Los ayuntamientos deberán adoptar las iniciativas necesarias para eliminar cualquier disfunción que en ese sentido les afecte.

*Artículo 6. Deslinde de términos municipales*

1. Se entiende por deslinde el procedimiento administrativo mediante el cual se establece, con carácter definitivo, la totalidad o una parte de la línea límite de un término municipal.

2. El procedimiento de deslinde podrá iniciarse de oficio por la conselleria competente en materia de régimen local, o por alguno de los ayuntamientos directamente afectados, en la forma en que reglamentariamente se determine. La resolución del procedimiento corresponderá, en todo caso, a la conselleria competente en materia de administración local, previo informe de la Diputación Provincial correspondiente y dictamen del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.

El procedimiento de deslinde entre municipios de comunidades autónomas diferentes se rige por las normas estatales.

3. No pueden modificarse los límites de términos municipales establecidos con carácter definitivo salvo que se demuestre la existencia de errores materiales o vicios de procedimiento en el momento de su definición, o que circunstancias sobrevenidas impidan o dificulten el reconocimiento de la línea límite sobre el terreno.

4. El replanteo y amojonamiento son operaciones de naturaleza técnica, que tienen por objeto plasmar o verificar sobre el terreno el trazado de la línea límite de los términos municipales, y a través de éstas no se podrá introducir ninguna modificación de dichos límites. Los ayuntamientos interesados establecerán los procedimientos que consideren adecuados para llevar a la práctica estas operaciones.

*Artículo 7. Objetivos generales de la creación o supresión de municipios y alteración de los términos municipales*

1. Cualquier alteración de los términos municipales, incluida la creación o supresión de municipios, deberá justificarse por la consecución de los siguientes objetivos:

a) Adaptar los términos municipales a la realidad física, demográfica, socioeconómica, histórica o cultural.

b) Incrementar la calidad de vida de los vecinos y vecinas.

c) Facilitar la participación ciudadana en los asuntos locales.

d) Dotarse de una adecuada dimensión territorial de los mismos de modo que con ello se mejore su capacidad económica y se aumente la eficacia y la eficiencia en la prestación de los servicios públicos.

e) Armonizar, en su caso, la estructura territorial de la administración local con las directrices de ordenación territorial.

2. Estos objetivos son la expresión del interés público autonómico y los promotores de cualquiera de las iniciativas previstas en este artículo deberán acreditar que es la fórmula más adecuada, de las previstas en esta ley, para alcanzarlos.

Sección segunda. Creación y supresión de municipios

*Artículo 8. Creación de municipios*

La creación de municipios se produce:

1. Por segregación de parte del territorio de un municipio.

2. Por segregación de parte del territorio de dos o más municipios y posterior agregación para configurar un término municipal continuo.

3. Por la fusión de dos o más municipios limítrofes.

*Artículo 9. Creación de un municipio por segregación de parte del territorio de otro u otros*

1. La creación de un municipio por la segregación de parte del territorio de otro u otros deberá cumplir las siguientes condiciones.

a) Que los núcleos de población que hayan de segregarse se encuentren diferenciados territorialmente respecto de los del municipio matriz, por concurrir las siguientes circunstancias:

1.º Que dichos núcleos estén separados por una distancia mínima de 3.000 metros de suelo no urbanizable en el momento de iniciarse el procedimiento.

2.º Que los principales núcleos de población de los municipios resultantes se encuentren a una distancia superior a 5.000 metros en línea recta o existan entre ellos obstáculos naturales o artificiales que contribuyan a su aislamiento respectivo.

b) Contar, los municipios resultantes, con los recursos suficientes para el cumplimiento de las competencias municipales.

A estos efectos se entenderá por recursos económicos municipales todos los previstos por la legislación vigente reguladora de las haciendas locales.

c) Mantener los municipios resultantes la totalidad de los servicios y la calidad en su prestación existentes en el municipio originario.

d) Tener, los municipios resultantes, territorio y población suficiente para asegurar su viabilidad a largo plazo. En todo caso, ambos municipios habrán de contar con una población superior a 2.000 habitantes y se deberá acreditar que en ambos no se registra una tendencia a la disminución de la población.

e) Que la creación de un nuevo municipio sea coherente con las directrices y criterios de ordenación territorial establecidas por la Generalitat.

2. En ningún caso podrá crearse un municipio independiente a partir de polígonos industriales, urbanizaciones aisladas o núcleos de población de características similares.

3. En todo caso la resolución que se adopte se basará en una valoración global de las condiciones establecidas en el apartado primero, teniendo en todo caso una especial relevancia las argumentaciones de orden histórico y cultural que puedan efectuarse.

*Artículo 10. Supresión de municipios*

La supresión de municipios se produce:

1. Por incorporación de uno o más municipios a otro u otros limítrofes.

2. Por la fusión de dos o más municipios limítrofes.

3. Por la desaparición de la población municipal.

*Artículo 11. Carácter voluntario de la supresión de municipios*

1. La supresión de un municipio, cualquiera que sea la modalidad utilizada para ello, deberá ser aprobada por la mayoría absoluta del número legal de miembros del Pleno de la corporación afectada.

2. En el caso de que se acredite la desaparición de alguno de los elementos constitutivos del municipio, podrá iniciarse el procedimiento de oficio por la Generalitat.

3. El procedimiento para la supresión de municipios se regulará mediante reglamento.

*Artículo 12. Supresión de un municipio por fusión o incorporación a otro u otros limítrofes*

1. La supresión de un municipio por fusión o incorporación a otro u otros limítrofes debe justificarse por la consecución de alguno de los objetivos del artículo 7 y ha de concurrir alguna de las siguientes circunstancias:

a) Población inferior a 500 habitantes o que siendo superior se encuentre en situación de descenso continuo y acusado.

b) Confusión de los núcleos de población sobre los que recae la capitalidad de los municipios como consecuencia del desarrollo urbanístico.

c) Insuficiencia de recursos económicos, técnicos y administrativos para prestar los servicios mínimos obligatorios establecidos por la ley.

d) Falta reiterada de candidatos en las elecciones de sus órganos de gobierno o la falta de funcionamiento de los mismos.

e) Concurrencia de condiciones económicas, administrativas o de cualquier otro carácter que pudieran hacerla necesaria o conveniente.

2. La fusión implica la supresión de los municipios afectados y la constitución de uno nuevo. La incorporación implica la anexión de todos los elementos constitutivos del municipio o municipios afectados a otro municipio, el cual asume la personalidad jurídica de los municipios incorporados, así como sus derechos y obligaciones.

*Artículo 13. Gobierno y administración provisional*

En los supuestos de creación de nuevos municipios o fusión de dos o más municipios limítrofes, la conselleria competente en materia de administración local designará de acuerdo con lo dispuesto en la legislación básica de régimen electoral y en la forma que se establezca reglamentariamente, una comisión gestora, que tendrá por objeto la administración de la entidad hasta que se celebren elecciones locales.

Sección tercera. Alteración de términos municipales

*Artículo 14. Principios generales del procedimiento para la alteración de términos municipales*

1. El procedimiento para la alteración de términos municipales puede iniciarse de oficio por la Generalitat o por los municipios directamente afectados.

2. La iniciación del procedimiento por los municipios afectados requiere acuerdo del Pleno de la corporación, adoptado por mayoría absoluta.

3. Los vecinos interesados en la segregación de parte del territorio municipal para agregarlo a otro municipio colindante o para crear un nuevo municipio, presentarán su solicitud ante el ayuntamiento, que procederá a su tramitación.

4. Los trámites del procedimiento y los documentos que integran el expediente se regularán mediante reglamento. En todo caso, serán preceptivos los informes previos del Consell Tècnic de Delimitació Territorial, de la Diputación Provincial correspondiente y el dictamen del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.

5. La resolución del procedimiento adoptará la forma de decreto del Consell.

*Artículo 15. Iniciación de oficio por la Generalitat*

El acuerdo de iniciación lo adoptará la conselleria competente en materia de régimen local por sí, a solicitud de las diputaciones provinciales acordada por el Pleno de la corporación por mayoría absoluta, del Consejo de Gobierno de las comunidades autónomas limítrofes o del ministro o ministra competente en materia de administración territorial.

*Artículo 16. Segregación de parte del término municipal para agregarlo a otro limítrofe*

1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 6.3, puede acordarse la alteración de términos municipales mediante la segregación de parte del territorio de un municipio para agregarlo a otro limítrofe, por alguna de las siguientes causas:

a) Confusión de núcleos de población como consecuencia del desarrollo urbanístico.

b) Necesidad de dotar a un municipio limítrofe del territorio indispensable para ampliar los servicios existentes o instalar aquellos nuevos que imperativamente hubiera de prestar como consecuencia del desarrollo socioeconómico.

c) Existencia de condiciones económicas, administrativas o de cualquier otro carácter que pudieran hacerla necesaria o conveniente.

d) Cuando resulte necesario el intercambio equilibrado de territorio para regularizar la línea límite entre municipios colindantes o la discontinuidad de términos municipales.

2. La segregación de parte de un término municipal para su incorporación a otro municipio, cualquiera que sea su causa, puede dar lugar a una indemnización por el municipio de destino a favor del municipio de origen, sobre la base de los rendimientos de la parte segregada y durante un periodo de tiempo no superior a diez años.

Sección cuarta. Fomento de la fusión de municipios

*Artículo 17. Fomento de las fusiones e incorporaciones*

1. La Generalitat incentivará las fusiones e incorporaciones de municipios en los que concurran las circunstancias de los apartados a, c, d y e del artículo 12. A este fin, podrá crear un fondo o dotación destinada a acciones directas de fomento y a la concesión de ayudas para una mejor prestación de servicios de los municipios resultantes.

2. Para facilitar la integración y eficaz prestación de los servicios municipales, las diputaciones provinciales prestarán a los municipios resultantes la asistencia y asesoramientos adecuados y establecerán en su favor prioridades y preferencias en los Planes Provinciales de Cooperación.

3. Se promoverán los convenios y acuerdos oportunos para una eficaz coordinación de las anteriores medidas de fomento entre todas las administraciones públicas.

Sección quinta. El Consell Tècnic de Delimitació Territorial

*Artículo 18. Consell Tècnic de Delimitació Territorial*

1. El Consell Tècnic de Delimitació Territorial, regulado reglamentariamente, es un órgano de estudio, consulta, propuesta, mediación y arbitraje respecto de las materias relativas a la demarcación y delimitación territorial de las entidades locales valencianas.

2. Se adscribe a la conselleria competente en materia de administración local, y su informe será preceptivo y no vinculante en todos los procedimientos que versen sobre alteración de términos municipales, creación y supresión de municipios, deslinde, constitución de entidades locales menores y cualesquiera otros relativos a la demarcación territorial de las entidades locales de la Comunitat Valenciana.

CAPÍTULO II

Denominación, capitalidad y símbolos

Sección primera. Denominación y capitalidad

*Artículo 19. Denominación de los municipios*

La denominación de un municipio será la aprobada oficialmente.

*Artículo 20. Capital del municipio*

Se entiende por capital del municipio el núcleo de población donde tiene la sede el ayuntamiento.

*Artículo 21. Procedimiento para el cambio de denominación de municipios*

1. El cambio de denominación de un municipio será aprobado por decreto del Consell, a instancia de la corporación, mediante acuerdo plenario adoptado con el voto favorable de la mayoría absoluta del número legal de sus miembros y previo informe de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua.

2. El procedimiento y criterios para llevar a efecto la alteración de la denominación de los municipios se desarrollará reglamentariamente.

Sección segunda. Símbolos

*Artículo 22. Escudo y bandera*

1. Las entidades locales de la Comunitat Valenciana podrán adoptar escudo, bandera y otros símbolos representativos, así como modificar los que ya tuviesen y rehabilitar los que vengan utilizando con carácter histórico, previa instrucción del correspondiente procedimiento, tramitado de conformidad con las normas reglamentarias reguladoras de la materia.

2. La aprobación, modificación y rehabilitación de escudos y banderas municipales se inscribirá en el Registro de Entidades Locales de la Comunitat Valenciana, y se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.

CAPÍTULO III

La población

*Artículo 23. Población municipal*

1. El conjunto de vecinos y vecinas constituye la población del municipio.

2. Son vecinos de un municipio las personas que residiendo habitualmente en el mismo, se encuentren inscritos en el padrón municipal. La condición de vecino o vecina se adquiere desde el mismo momento de su inscripción en el padrón municipal.

3. Los ciudadanos españoles que tengan o adquieran vecindad administrativa en un municipio de la Comunitat Valenciana tienen la condición política de valencianos.

*Artículo 24. Padrón de habitantes*

1. El Padrón municipal es el registro administrativo donde constan los vecinos del municipio. Sus datos constituyen prueba de su residencia en el municipio y del domicilio habitual en el mismo.

2. La formación, actualización, revisión y custodia del Padrón municipal corresponde al ayuntamiento, de acuerdo con lo previsto en la legislación básica de régimen local. La inscripción de datos en el padrón contendrá obligatoriamente los datos contenidos en la legislación básica estatal.

3. La Generalitat y las diputaciones provinciales apoyarán técnica y económicamente a los municipios para la gestión y uso del Padrón, pudiendo formalizar convenios que regulen la colaboración recíproca en su elaboración y mantenimiento y el acceso a sus datos para el ejercicio de sus competencias.

4. Los ayuntamientos remitirán los datos de sus respectivos padrones al Instituto Nacional de Estadística y al Instituto Valenciano de Estadística.

5. Los datos del Padrón son confidenciales y el acceso a los mismos se regirá por lo dispuesto en la legislación reguladora del tratamiento automatizado de los datos de carácter personal y en la legislación reguladora del régimen jurídico de las administraciones públicas y del procedimiento administrativo común.

6. Los datos del Padrón municipal se cederán a otras administraciones públicas que lo soliciten sin consentimiento previo del afectado solamente cuando les sean necesarios para el ejercicio de sus respectivas competencias, y exclusivamente para asuntos en que la residencia o el domicilio sean datos relevantes. También pueden servir para elaborar estadísticas oficiales sometidas al secreto estadístico, en los términos previstos en la legislación reguladora de la función estadística pública.

*Artículo 25. Derechos y deberes de los vecinos y vecinas*

1. La condición de vecino o vecina confiere los siguientes derechos y deberes:

a) Ser elector y elegible de acuerdo con lo dispuesto en la legislación electoral.

b) Participar en la gestión municipal de acuerdo con lo dispuesto en las leyes y, en su caso, cuando la colaboración con carácter voluntario de los vecinos sea interesada por los órganos de gobierno y administración municipal y en los Consejos Territoriales de Participación a través de asociaciones y/u otras entidades.

c) Utilizar, de acuerdo con su naturaleza, los servicios públicos municipales, y acceder a los aprovechamientos comunales, conforme a las normas aplicables.

d) Contribuir mediante las prestaciones económicas y personales legalmente previstas a la realización de las competencias municipales.

e) Ser informado, previa petición razonada, y dirigir solicitudes a la administración municipal en relación a todos los expedientes y documentación municipal, de acuerdo con lo previsto en el artículo 105 de la Constitución.

f) Pedir la consulta popular, en los términos previstos en la ley.

g) Solicitar la prestación y, en su caso, el establecimiento del correspondiente servicio público, así como exigirlo en el supuesto de constituir un servicio de carácter obligatorio

h) Ejercer la iniciativa popular en los términos previstos en la legislación básica de régimen local.

i) Aquellos otros derechos y deberes establecidos en las leyes.

2. La inscripción de los extranjeros en el Padrón municipal no constituirá prueba de su residencia legal ni les atribuirá ningún derecho que no les confiera la legislación vigente, especialmente en materia de derechos y libertades de los extranjeros en España.

3. Para hacer efectivos los derechos enumerados en el apartado primero de este artículo, los vecinos podrán formular sus quejas al Síndic de Greuges, de conformidad con la Ley 11/1998, de 26 de diciembre, o, en su caso, dirigirse al Defensor o Defensora de los Vecinos, todo ello sin perjuicio de iniciar los procedimientos administrativos y jurisdiccionales correspondientes previstos en la ley.

CAPÍTULO IV

Organización del gobierno y la administración de los municipios

*Artículo 26. Gobierno y administración municipal*

1. El gobierno y la administración municipal, salvo en aquellos municipios que legalmente funcionen en régimen de concejo abierto, corresponde al ayuntamiento, integrado por el alcalde y los concejales.

Las atribuciones de los distintos órganos de gobierno se concretarán en el correspondiente Reglamento Orgánico Municipal, en los términos establecidos en la normativa básica de régimen local. En este reglamento se hará referencia a las responsabilidades en materia de seguridad y prevención de riesgos laborales.

2. La organización municipal se ajusta a las siguientes disposiciones:

a) La legislación básica de régimen local o sectorial.

b) Las contenidas en la presente ley, las normas que la desarrollen o en las leyes sectoriales de la Comunitat Valenciana.

c) Las normas de organización y funcionamiento que adopten los ayuntamientos por medio del correspondiente Reglamento Orgánico Municipal o a través de acuerdos del Pleno municipal.

3. El régimen de gobierno y administración municipal en concejo abierto se rige por sus normas específicas.

4. Los Ayuntamientos podrán utilizar las denominaciones tradicionales de Casa de la Vila y Batle aprobadas en sus respectivos Reglamentos orgánicos o por acuerdo plenario.

*Artículo 27. Ámbito de aplicación*

Las presentes normas de organización son de aplicación a las categorías de municipios que en cada caso se señale, exceptuando, en todo caso el régimen de los municipios de gran población.

*Artículo 28. Reglamento Orgánico Municipal*

1. Los municipios podrán contar con un Reglamento Orgánico Municipal en el que se regule su organización y funcionamiento. En el mismo, los ayuntamientos podrán completar la organización municipal, adaptándola a sus necesidades. Este reglamento será obligatorio, en todo caso, para los ayuntamientos de más de 20.000 habitantes.

2. El ayuntamiento está obligado a dotar a los órganos complementarios de los medios necesarios para su correcto funcionamiento, al menos al mismo nivel que los servicios u órganos administrativos municipales.

*Artículo 29. Defensor o Defensora de los Vecinos y Comisión Especial de Sugerencias y Reclamaciones*

1. Para la defensa de los derechos de los vecinos ante la administración municipal, la comprobación de las quejas recibidas y de las deficiencias observadas en el funcionamiento de los servicios municipales, los municipios podrán crear, mediante un acuerdo plenario, la Comisión Especial de Sugerencias y Reclamaciones o bien la figura del Defensor o Defensora de los Vecinos, encargado de supervisar la actividad de la administración municipal, de conformidad con lo establecido en la legislación básica estatal.

2. El Defensor o Defensora de los Vecinos es designado por el Consejo Social del municipio o, en su defecto, por el Pleno municipal, entre vecinos de reconocido prestigio.

La Comisión Especial de Sugerencias y Reclamaciones estará formada por representantes de todos los grupos que integren el Pleno de forma proporcional al número de miembros que tengan en el mismo.

3. Su organización y funcionamiento se regularán reglamentariamente por el ayuntamiento. Anualmente darán cuenta al Pleno municipal del resultado de su actividad, con especificación de las sugerencias o recomendaciones no admitidas por la administración, así como del grado de colaboración de los departamentos municipales.

4. Las competencias atribuidas al Defensor o Defensora de los Vecinos se entienden sin perjuicio de las que la legislación vigente atribuye al Defensor del Pueblo y al Síndic de Greuges de la Comunitat Valenciana.

*Artículo 30. Consejo Territorial de Participación*

En los municipios en los que existan núcleos de población distintos del principal que agrupen a más del veinte por ciento de la población municipal, se creará un Consejo Territorial de Participación, que estará integrado por un representante de cada uno de los núcleos existentes, elegido en la forma en que reglamentariamente se determine por el Ayuntamiento. En el resto de los casos, la creación de este órgano será potestativo.

El Consejo Territorial de Participación tiene como función principal la de asesoramiento y elaboración de propuestas sobre las necesidades de estos núcleos, en general, y de cada uno de ellos, en particular. El consejo territorial presentará un informe al Pleno con carácter anual, preferentemente en la fase inicial de elaboración de los presupuestos.

*Artículo 31. Comisiones municipales*

1. En los municipios de más de 5.000 habitantes, y en los de menos en que así lo disponga su reglamento orgánico o lo acuerde el Pleno, existirán, si su legislación autonómica no prevé en este ámbito otra forma organizativa, órganos que tengan por objeto el estudio, informe o consulta de los asuntos que han de ser sometidos a la decisión del Pleno, así como el seguimiento de la gestión del alcalde, la Junta de Gobierno Local y los concejales que ostenten delegaciones, sin perjuicio de las competencias de control que corresponden al Pleno. Todos los grupos políticos integrantes de la corporación tendrán derecho a participar en dichos órganos, mediante la presencia de concejales pertenecientes a los mismos en proporción al número de concejales que tengan en el Pleno.

2. Todos los grupos políticos integrantes de la corporación, salvo renuncia expresa, están representados en dichas comisiones, por medio de sus concejales, en proporción al número de concejales que tengan en el Pleno. Cuando por la composición de la corporación no sea posible conseguir dicha proporcionalidad, podrá optarse bien por repartir los puestos de modo que la formación de mayorías sea la misma que en el Pleno, bien por integrar las comisiones con un número de miembros igual para cada grupo, aplicándose el sistema de voto ponderado.

3. Corresponde al Pleno, a propuesta del alcalde, determinar el número, denominación y funciones de las comisiones municipales.

4. El Pleno, sin necesidad de propuesta previa del alcalde, puede constituir comisiones municipales especiales de carácter temporal para cuestiones específicas, que quedarán disueltas una vez que cumplan las funciones que le fueran encomendadas por el Pleno.

Como entes independientes o vinculados al Consejo Social Municipal, los ayuntamientos podrán dotarse también de consejos de participación de carácter sectorial. Su funcionamiento vendrá determinado por normativas incluidas en el Reglamento orgánico municipal o en otros reglamentos que regulen específicamente la participación ciudadana.

*Artículo 32. Consejo Social del municipio*

Los municipios de más de 5.000 habitantes podrán crear un Consejo Social, integrado por representantes de las organizaciones ciudadanas más representativas de los sectores económicos, sociales, culturales y medioambientales. Su organización y funcionamiento se regulará por el Reglamento Orgánico Municipal.

Corresponden al Consejo las funciones que determine el Pleno en el Reglamento Orgánico Municipal, entre las que se incluye la emisión de informes, estudios y propuestas en materia presupuestaria, urbanística y medioambiental.

El Consejo Social del municipio puede requerir informes al Defensor o Defensora de los Vecinos y a la Comisión Especial de Sugerencias y Reclamaciones sobre su actividad, siempre que lo considere oportuno.

CAPÍTULO V

Competencias

*Artículo 33. Competencias de los municipios*

1. Los municipios, para la gestión de sus intereses y en el ámbito de sus competencias, pueden promover toda clase de actividades y prestar cuantos servicios públicos contribuyan a satisfacer las necesidades y aspiraciones de los vecinos.

2. Las competencias de los municipios pueden ser propias o delegadas, según lo dispuesto en la legislación básica estatal y en esta ley.

3. Los municipios valencianos tienen competencias propias en las siguientes materias:

a) Seguridad en lugares públicos.

b) Ordenación del tráfico de vehículos y personas en las vías urbanas.

c) Protección civil, prevención y extinción de incendios.

d) Ordenación, gestión, ejecución y disciplina urbanística; promoción y gestión de viviendas; parques y jardines, desarrollo de espacios comerciales urbanos, pavimentación de vías públicas urbanas y conservación de caminos y vías rurales, salvo las pecuarias.

e) Patrimonio histórico-artístico.

f) Protección del medio ambiente.

g) Comercio local, mercados y venta no sedentaria y defensa de los usuarios y consumidores.

h) Protección de la salubridad pública.

i) Participación en la gestión de la atención primaria de la salud.

j) Cementerios y servicios funerarios.

k) Prestación de los servicios sociales, promoción, reinserción social y promoción de políticas que permitan avanzar en la igualdad efectiva de hombres y mujeres.

l) Suministro de agua, incluyendo la de consumo humano y alumbrado público; servicios de limpieza viaria, de recogida y tratamiento de residuos, alcantarillado y tratamiento de aguas residuales.

m) Transporte público de viajeros.

n) Actividades o instalaciones culturales y deportivas; ocupación del tiempo libre; turismo.

o) Participar en la programación de la enseñanza y cooperar con la administración educativa en la creación, construcción y sostenimiento de los centros docentes públicos, intervenir en sus órganos de gestión y participar en la vigilancia del cumplimiento de la escolaridad obligatoria; la conservación, mantenimiento y vigilancia de los edificios y recintos de los colegios públicos de educación infantil, educación primaria y educación especial; cooperar con la administración educativa en la obtención de solares para la construcción de nuevos centros públicos.

p) Seguridad alimentaria, mataderos, ferias y abastos

q) Recogida y gestión de animales vagabundos y abandonados.

r) Gestión y adjudicación de pastos.

s) Gestión y mantenimiento de infraestructura y servicios comunes de interés agrario, a través de los Consejos Locales Agrarios.

4. Las leyes sectoriales de la Generalitat asegurarán a los municipios su derecho a intervenir en cuantos asuntos afecten directamente al círculo de sus intereses, atribuyéndoles las competencias que proceda en atención a las características de la actividad pública de que se trate y a la capacidad de gestión de la entidad local, de conformidad con los principios de descentralización y de máxima proximidad de la gestión administrativa a los ciudadanos.

*Artículo 34. Servicios mínimos obligatorios*

Los municipios, por sí mismos o asociados, deberán prestar, como mínimo, los servicios siguientes:

a) En todos los municipios: alumbrado público, cementerio, recogida de residuos, limpieza viaria, abastecimiento domiciliario de agua de consumo humano, alcantarillado, acceso a los núcleos de población, pavimentación de las vías públicas y control de alimentos y bebidas y agencia de lectura.

b) En los municipios con población superior a 5.000 habitantes, además: parques públicos, biblioteca pública, mercado, tratamiento de residuos y seguridad pública.

c) En los municipios con población superior a 20.000 habitantes, además: protección civil, prestación de servicios sociales, prevención y extinción de incendios e instalaciones deportivas de uso público y defensa de usuarios y consumidores, en particular, el asesoramiento e información en materia de consumo.

d) En los municipios con población superior a 50.000 habitantes, además: transporte colectivo urbano de viajeros y protección del medio ambiente.

*Artículo 35. Prestación homogénea de los servicios mínimos*

1. La prestación de los servicios mínimos establecidos en esta ley constituye un objetivo a cuya consecución se dirigirán preferentemente las funciones asistenciales y de cooperación municipal de las diputaciones provinciales, así como la coordinación y ayuda de la Comunidad Autónoma.

2. El Consell, a través de la conselleria competente en materia de administración local, determinará los estándares mínimos de calidad de los servicios públicos a fin de obtener unos niveles homogéneos de prestación de los servicios mínimos. En su concreción se establecerán los mecanismos necesarios de coordinación con las diputaciones provinciales, así como la posible dispensa, siempre con carácter excepcional, del logro de los mismos.

*Artículo 36. Dispensa de la obligación de prestar los servicios mínimos*

1. Si el establecimiento o prestación de los servicios mínimos establecidos en esta ley resultara imposible o de muy difícil ejecución, los municipios pueden solicitar al Consell la correspondiente dispensa.

2. Una vez autorizada la dispensa el Consell, de acuerdo con la diputación provincial y previa audiencia del municipio afectado, podrá adoptar las medidas necesarias de las previstas en esta ley, a fin de garantizar la adecuada prestación de los servicios en el plazo más breve posible.

3. La dispensa, que en todo caso tendrá carácter provisional, se autoriza por tiempo determinado.

*Artículo 37. Procedimiento*

La autorización de la dispensa se ajustará al siguiente procedimiento:

1. Solicitud del ayuntamiento dirigida a la conselleria competente en materia de administración local, acompañada de los informes necesarios para su justificación y del resultado del trámite de información pública.

2. Informe preceptivo de la diputación provincial y, en su caso, del Consejo Social del municipio.

3. La resolución, que será siempre motivada, corresponde al Consell. En la misma se harán constar las medidas a que se refiere el apartado 2 del artículo 36.

CAPÍTULO VI

Regímenes especiales

Sección primera. Disposiciones generales

*Artículo 38. Clases de regímenes especiales*

Los municipios, además de funcionar en régimen común, pueden funcionar en régimen de concejo abierto, en régimen de gestión compartida y de acuerdo con unos regímenes especiales, según lo dispuesto en la legislación básica de régimen local y en la presente ley.

*Artículo 39. Disposiciones generales*

1. El Consell, mediante decreto, puede establecer regímenes especiales municipales de organización y funcionamiento para aquellos municipios en los que concurran circunstancias vinculadas a la actividad económica, a su historia, al patrimonio artístico o cultural, a recursos o conflictos medioambientales o de naturaleza sectorial de la magnitud suficiente como para condicionar e interferir el normal funcionamiento de la organización municipal o de la prestación de los servicios municipales.

2. El procedimiento para la aplicación de un régimen especial de organización y funcionamiento a un municipio se regulará mediante reglamento.

*Artículo 40. Regulación de los regímenes especiales*

1. Los municipios que cumplan los requisitos para solicitar la aplicación de un régimen especial de organización y funcionamiento lo solicitarán a la conselleria competente en materia de administración local.

La solicitud irá acompañada de los informes que demuestren la conveniencia y oportunidad de su aplicación y una propuesta en la que se especifiquen las características que, a su juicio, debe reunir dicho régimen.

2. La aplicación de un régimen especial de organización y funcionamiento comportará la creación de un Consejo Municipal de Participación, integrado por representantes de la corporación y de las asociaciones y colectivos ciudadanos interesados en la materia de que se trate.

3. Si existiera Consejo Social éste asumirá las funciones previstas para el Consejo Municipal de Participación, siempre que en el mismo se encuentren debidamente representados los agentes sociales citados.

4. Los municipios que funcionen con un mismo régimen especial por razón de la materia se asociarán bajo alguna de las fórmulas previstas en las leyes a fin de actuar como interlocutores de la administración autonómica y de las diputaciones provinciales. A tal efecto conocerán e informarán las normas y demás iniciativas públicas de dichas administraciones relacionadas con la materia determinante de su régimen especial.

Sección segunda. Municipios en régimen de concejo abierto

*Artículo 41. Municipios que funcionan en régimen de concejo abierto* **1**

Los municipios que funcionan en régimen de concejo abierto serán los establecidos por la normativa estatal básica en materia de régimen local.

*Artículo 42. Procedimiento* **2**

1. La constitución en régimen de concejo abierto de municipios requiere la petición de la mayoría de los vecinos y el acuerdo favorable de dos tercios del número legal de miembros del ayuntamiento.

2. Para que los municipios que funcionan en régimen de régimen de concejo abierto pasen al régimen común se requiere acuerdo de la asamblea vecinal, adoptado por la mayoría absoluta del número legal de sus miembros. En todo caso, la resolución definitiva corresponde al Consell.

*Artículo 43. Órganos de gobierno y administración*

El gobierno y administración de los municipios en régimen de concejo abierto corresponde al alcalde, a la Asamblea Vecinal y, como órganos complementarios, a los tenientes de alcalde y a la Comisión Informativa y de Control.

*Artículo 44. Atribuciones del alcalde o alcaldesa, la Asamblea Vecinal y los órganos complementarios*

El alcalde o alcaldesa y la Asamblea Vecinal ejercerán las competencias que correspondan al municipio mediante el desempeño de las atribuciones que las leyes otorgan en el régimen común al alcalde o alcaldesa del ayuntamiento y al Pleno, respectivamente. Los órganos complementarios a los que se refiere el artículo anterior ajustarán sus atribuciones a los usos, costumbres y tradiciones locales si las hubiere, y en su defecto a lo dispuesto para el régimen común tanto en la presente ley como en la normativa básica de régimen local.

Sección tercera. Régimen de gestión compartida

*Artículo 45. Ámbito de aplicación*

1. El régimen especial previsto en esta sección podrá aplicarse a los municipios con población inferior a 500 habitantes.

2. También pueden beneficiarse de este régimen especial aquellos municipios cuya población residente se encuentre comprendida entre 500 y 1.000 habitantes, en los que la evolución demográfica sea negativa de forma persistente.

3. En los supuestos en que se considere conveniente y simultáneamente con la aplicación de este régimen especial a determinados municipios, la Generalitat podrá proponer la constitución de mancomunidades de interés preferente, en los términos expuestos en el artículo 107 esta ley.

*Artículo 46. Contenido del régimen especial de gestión compartida*

La aplicación a un municipio del régimen especial de gestión compartida se llevará a efecto, previo informe de la diputación provincial correspondiente, mediante decreto del Consell, en el que se regularán las siguientes cuestiones:

1. Especialidades en el régimen de dispensa de la prestación de los servicios municipales mínimos obligatorios.

2. Diseño de un régimen simplificado de organización y funcionamiento.

3. Disposiciones sobre agrupación con otros municipios colindantes para el sostenimiento de personal común o para la prestación de determinados servicios básicos no obligatorios en forma mancomunada o bajo cualquier otra fórmula asociativa.

4. Programa de reorganización de la gestión municipal, consistente en un "sistema de gestión compartida" que se articulará a través de convenios suscritos entre el municipio y la diputación provincial respectiva, así como a través de las fórmulas de colaboración que se determinen con los diferentes departamentos de la Generalitat, sobre los sectores que se considere oportuno. Ello sin perjuicio de otras funciones de asistencia que pueda prestar la diputación provincial.

5. Medidas de fomento, con especial referencia a la preferencia de estos municipios en las convocatorias de ayudas de otras administraciones.

6. Plazo de vigencia.

En todo caso, la instauración del régimen de gestión compartida tendrá por objetivo final la eliminación de las causas que determinaron su aplicación.

*Artículo 47. Supresión voluntaria de municipios*

1. Si a la finalización del plazo de vigencia del régimen especial de gestión compartida se concluyera que las causas que determinaron la inclusión del municipio en dicho régimen no se pueden eliminar o se agravaran en el futuro, la Generalitat podrá promover, siempre con la conformidad del municipio, su supresión mediante alguna de las fórmulas previstas en esta ley, especialmente por incorporación a otro.

2. El municipio suprimido se constituirá en entidad local menor de aquel al que se incorpore, salvo que voluntariamente renuncie a dicha condición o la misma resulte innecesaria o perjudicial para los afectados, con una dotación de competencias a determinar reglamentariamente y un ámbito territorial de influencia igual al de su anterior término municipal.

3. En este procedimiento serán preceptivos los informes del Consell Tècnic de Delimitación Territorial, la diputación provincial y el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.

TÍTULO II

La provincia

CAPÍTULO I

Disposiciones generales

*Artículo 48. Concepto y fines*

1. La provincia es una entidad local determinada por la agrupación de municipios, con personalidad jurídica propia, autonomía y plena capacidad para el cumplimiento de sus fines.

2. Son fines propios y específicos de la provincia:

a) La cooperación al establecimiento de los servicios municipales obligatorios, para garantizar su prestación integral y adecuada en todo el territorio de la provincia.

b) Participar en la coordinación de la administración local con la de la Generalitat y con la del Estado.

c) En general, el fomento y la administración de los intereses peculiares de la provincia.

3. El territorio de la Comunitat Valenciana comprende el de los municipios integrados en las provincias de Alicante, Castellón y Valencia.

4. El término provincial es el ámbito territorial en que la Diputación ejerce sus competencias.

*Artículo 49. Gobierno y administración*

El gobierno y administración autónoma de las provincias de la Comunitat Valenciana corresponde a las diputaciones provinciales de Alicante, Castellón y Valencia.

*Artículo 50. Competencias de la provincia*

1. Son competencias propias de las diputaciones provinciales las que le atribuya la legislación básica de régimen local y demás leyes del Estado y de la Comunitat Valenciana en los diferentes sectores de la acción pública y, en todo caso, las siguientes:

a) Prestar asistencia y cooperación jurídica, económica y técnica a los municipios y otras entidades locales, especialmente a las de menor capacidad económica y de gestión.

b) Prestar, en su caso, los servicios públicos que afectan a varios municipios, cuando su gestión no sea asumida por cualquiera de las fórmulas asociativas de ámbito supramunicipal para la prestación de servicios públicos previstas en la legislación aplicable.

c) Cooperar al fomento del desarrollo económico y social de la provincia, sin perjuicio de las competencias de otras Administraciones Públicas.

2. La Generalitat, mediante una ley de Les Corts, podrá transferir o delegar en las diputaciones provinciales la ejecución de aquellas competencias que no sean de interés general de la Comunitat Valenciana.

Las diputaciones provinciales actuarán como instituciones de la Generalitat y estarán sometidas a la legislación, reglamentación o inspección de ésta en tanto que se ejecutan competencias delegadas por la misma.

*Artículo 51. Cooperación a los servicios obligatorios municipales*

La asistencia y cooperación provincial se dirigirá preferentemente al establecimiento y prestación de los servicios municipales obligatorios establecidos en esta ley, y, en especial, en los supuestos de municipios con el régimen especial de gestión compartida.

CAPÍTULO II

Coordinación de la Generalitat con las Diputaciones Provinciales

*Artículo 52. Coordinación de funciones*

1. La Generalitat coordinará las funciones propias de las diputaciones provinciales que sean de interés general para la Comunitat Valenciana. Por ley de Les Corts, aprobada por mayoría absoluta, que establecerán las fórmulas generales de coordinación y la relación de las funciones que han de ser coordinadas, fijándose, si es el caso, las singularidades que, según la naturaleza de la función, sean indispensables para su más adecuada coordinación.

2. A fin de institucionalizar las relaciones entre la Generalitat y las diputaciones provinciales de Alicante, Castellón y Valencia, analizar el estado de colaboración y coordinación de sus respectivos intereses y promover la cohesión territorial en la Comunitat Valenciana se celebrará con periodicidad anual una cumbre de cohesión territorial entre la Generalitat y las diputaciones provinciales.

TÍTULO III

La comarca

*Artículo 53. Concepto y división comarcal*

1. Las comarcas son circunscripciones administrativas de la Generalitat y entidades locales determinadas por la agrupación de municipios para la prestación de servicios y gestión de asuntos comunes. Las políticas de la Generalitat tendrán en consideración el carácter de realidad histórica y cultural de las comarcas de la Comunitat Valenciana.

2. De conformidad con lo dispuesto en el Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, corresponde a Les Corts, mediante ley aprobada por mayoría de dos tercios, la determinación de la división comarcal, en el marco de la legislación del Estado y después de ser consultadas las entidades afectadas.

TÍTULO IV

Entidades locales menores

CAPÍTULO I

Disposiciones generales

*Artículo 54. Definición*

1. Son entidades locales menores aquellos núcleos de población separados territorialmente del municipio al que pertenecen y que, teniendo características peculiares, se constituyan como tales de acuerdo con lo previsto en la presente ley.

No podrán constituirse en entidad local menor aquellos núcleos de población que pertenecientes a un municipio, ostenten la capitalidad del mismo.

Ninguna entidad local menor podrá pertenecer a más de un municipio.

2. Las entidades locales menores tendrán la consideración de entidad local y disfrutarán de personalidad y capacidad jurídica plena para el ejercicio de sus competencias.

*Artículo 55. Objetivos generales para la constitución de entidades locales menores*

1. Se podrán constituir entidades locales menores para la consecución de los siguientes objetivos:

a) Incrementar la calidad de vida de los vecinos y vecinas.

b) Optimizar la gestión administrativa de los servicios públicos municipales.

c) Promover o intensificar la participación ciudadana.

2. También se podrán constituir entidades locales menores para proteger singularidades históricas o culturales vinculadas a un sector de la población o del territorio municipal, cuando concurran circunstancias que lo justifiquen.

*Artículo 56. Competencias de la entidad local menor*

1. Las competencias de las entidades locales menores podrán ser propias o delegadas.

2. El ejercicio por las entidades locales menores de sus competencias propias o delegadas estará limitado al ámbito de su territorio.

*Artículo 57. Competencias propias de la entidad local menor*

Sin perjuicio del supuesto específico previsto en el artículo 47.2, serán competencias propias de las entidades locales menores:

1. Administración, conservación y aprovechamiento del patrimonio que, en su caso, se les asigne.

2. Ordenación del tráfico de vehículos y personas en las vías urbanas.

3. Parques y jardines.

4. Pavimentación de vías públicas urbanas y conservación de caminos rurales, cuando existan en el ámbito territorial de influencia de la entidad.

5. Ferias y mercados.

6. Alumbrado público.

7. Limpieza viaria.

8. Actividades recreativas y de ocupación del tiempo libre.

9. Turismo.

10. Ejecución de obras y prestación de servicios de su exclusivo interés cuando no estén a cargo del Ayuntamiento u otras entidades supramunicipales.

*Artículo 58. Delegación de competencias, obras y servicios*

1. El ayuntamiento podrá delegar en la entidad local menor la competencia para la prestación de servicios, así como la ejecución de las obras que considere conveniente.

En el acuerdo de delegación se hará constar la fórmula de control que se reserva el ayuntamiento delegante y los medios que se ponen a disposición de la entidad receptora de la delegación.

Para ser efectiva la delegación, requerirá la aceptación por parte de la entidad local menor.

2. No será delegable, en ningún caso, la competencia municipal relativa a la ordenación urbanística.

*Artículo 59. Garantías para la prestación de otros servicios municipales*

El acuerdo de constitución de la entidad local menor hará mención expresa a las competencias propias de ésta, a las que sean objeto de delegación por el municipio en los términos del artículo anterior y a la forma en que se garantice la adecuada prestación, por el municipio, en su caso, de los siguientes servicios:

1. Seguridad en lugares públicos.

2. Protección de la salubridad pública.

3. Prestación de asistencia sanitaria.

4. Educación.

5. Gestión y disciplina urbanística.

6. Protección del patrimonio histórico-artístico.

7. Defensa de los consumidores y usuarios.

8. Servicios sociales.

9. Actividades e instalaciones culturales y deportivas.

*Artículo 60. Potestades*

1. Para el ejercicio de sus competencias, a las entidades locales menores les corresponden las potestades y prerrogativas que la legislación básica de régimen local atribuye a los municipios. No obstante, la potestad tributaria se limitará al establecimiento de tasas, contribuciones especiales y precios públicos.

Los acuerdos que adopten sobre disposición de bienes, operaciones de crédito y expropiación forzosa, deberán ser ratificados por el ayuntamiento para ser eficaces.

2. Las entidades locales menores podrán solicitar ayudas y subvenciones previstas para los municipios y realizar cualquier acto o gestión administrativa de similar naturaleza sobre materias de su competencia.

3. También podrán establecer acuerdos de asistencia con entidades supramunicipales que presten servicios de su competencia, en los términos establecidos en el título VI de esta ley, cuando el ayuntamiento correspondiente no participe en las mismas.

CAPÍTULO II

Creación

*Artículo 61. Condiciones que se han de cumplir para la creación de entidades locales menores*

1. Para la constitución de una entidad local menor deberá concurrir alguna de las siguientes circunstancias:

a) Que su pertenencia al municipio sea consecuencia de la supresión o alteración de otro.

b) Que se trate de núcleos de población con una identidad histórica y cultural fácilmente reconocible e independiente del resto del municipio al que pertenece.

c) Que así lo acuerde el ayuntamiento, en el ejercicio de su potestad de autoorganización, en aplicación de un modelo propio de gestión descentralizada mediante acuerdo plenario.

d) Que se acredite de forma manifiesta que la prestación de los servicios públicos municipales es deficiente y discriminatoria, en relación con el resto del municipio.

2. En todo caso, los núcleos de población a que se refiere el apartado anterior, deberán cumplir los siguientes requisitos:

a) Estar separado de cualquier otro núcleo de población del municipio por una franja de suelo no urbanizable en el momento de iniciarse el procedimiento. Una vez iniciado aquél y hasta su conclusión, el ayuntamiento adoptará las medidas necesarias para impedir cualquier cambio en esta situación.

b) Disponer de una población mínima de 50 vecinos, requisito que no operará en los supuestos de supresión voluntaria de municipios previstos en el título I.

3. La resolución que se adopte se fundamentará en una valoración global de las circunstancias concurrentes en cada caso.

4. En ningún caso se constituirán como tales las urbanizaciones o núcleos de población de características similares.

*Artículo 62. Iniciación del procedimiento*

1. El procedimiento para la constitución de entidades locales menores podrá iniciarse de oficio por el ayuntamiento del municipio al que pertenezca o por petición dirigida al mismo por la mayoría absoluta de los vecinos residentes en el núcleo que lo pretende.

2. Cuando la iniciativa parta del municipio será necesario acuerdo de la corporación municipal, adoptado con el voto favorable de la mayoría absoluta del número legal de miembros de la corporación.

3. El procedimiento se ajustará a las normas que se establezcan por el correspondiente reglamento.

*Artículo 63. Resolución del procedimiento*

1. Los procedimientos iniciados de oficio por los ayuntamientos serán resueltos por los mismos. El acuerdo que resuelva el procedimiento requerirá la misma mayoría cualificada que la exigida para su iniciación.

2. En los procedimientos de iniciativa de los vecinos, la resolución del procedimiento corresponderá al Consell, a propuesta de la conselleria competente en materia de administración local.

3. Cualquiera que sea la forma de iniciación, el procedimiento se resolverá motivadamente, previo informe de la diputación provincial correspondiente, en el plazo de seis meses, se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y en el Boletín Oficial de la Provincia correspondiente y, cuando la resolución sea favorable, se comunicará a la administración del Estado y se inscribirá en el Registro de Entidades Locales de la Comunitat Valenciana.

Cuando la resolución no se adopte en dicho plazo, se entenderá desestimada la petición. Contra las resoluciones denegatorias de estos procedimientos cabrán los recursos establecidos en la normativa aplicable.

*Artículo 64. Constitución comisión gestora* **3**

1. En las entidades locales menores en las que no se hubiera podido llevar a cabo la elección de vocales en las juntas vecinales por falta de candidaturas, se constituirá una comisión gestora integrada por tres, cinco o siete miembros en función del número de habitantes de la entidad local menor, conforme a lo establecido en esta ley.

2. La determinación del número de miembros de la comisión gestora que corresponde a cada partido, federación, coalición o agrupación de electores se llevará a cabo por la junta electoral de zona o, de haber cesado esta en sus funciones, por la Junta Electoral Central de conformidad con los resultados de las últimas elecciones para el ayuntamiento en la sección o secciones constitutivas de la entidad local menor.

3. La elección de los miembros de la comisión gestora se realizará por el departamento del Consell competente en materia de administración local, a propuesta del ayuntamiento a que pertenezca la respectiva entidad local menor, mediante un acuerdo de pleno adoptado por mayoría absoluta del número legal de sus miembros, en los términos establecidos reglamentariamente.

4. La elección del presidente o presidenta de la comisión gestora se llevará a cabo mediante votación de sus miembros. Si en la primera votación no se obtuviera mayoría, el departamento del Consell competente en materia de administración local, designará el candidato o candidata que haya sido propuesto por el partido, coalición o agrupación de electores que hubiera obtenido el número más grande de votos en las últimas elecciones para el ayuntamiento, en la sección o secciones constitutivas de la entidad local menor.

5. En caso de defunción, renuncia, incapacidad o inhabilitación de un miembro de la comisión gestora, se designará un nuevo miembro por el procedimiento establecido en los apartados dos y tres de este artículo.

CAPÍTULO III

Organización y funcionamiento

*Artículo 65. Órganos de gobierno* **4**

1. Los órganos de gobierno y administración de las entidades locales menores serán la Presidencia y la Junta Vecinal.

2. La junta vecinal, sin perjuicio del supuesto específico previsto en el artículo 64, estará integrada por la presidencia y por los vocales, cuyo número resultará de aplicar la siguiente escala:

|  |  |
| --- | --- |
| De 1 a 250 habitantes | 3 |
| De 251 a 1.000 habitantes | 5 |
| De 1.001 en adelante | 7 |

  

*Artículo 66. Elección de los miembros de los órganos de gobierno* **5**

1. La elección de los vocales de la junta vecinal se hará de conformidad con los resultados de las elecciones que, en paralelo con las realizadas para el ayuntamiento, se celebran en la sección o secciones constitutivas de la entidad local menor.

Para la elección de los miembros de la junta vecinal podrán presentarse candidaturas mediante listas cerradas en aquellas entidades locales menores con una población superior a 250 habitantes, o candidaturas a través de listas abiertas de candidatos en aquellas entidades locales menores con un población igual o inferior a 250 habitantes, conforme a lo establecido en la presente ley, rigiendo supletoriamente lo que dispone la normativa de régimen electoral general.

2. Las candidaturas se podrán presentar por partidos y federaciones inscritos en el registro correspondiente, coaliciones electorales constituidas de acuerdo con la ley y las agrupaciones de electores que obtenga un número de firmas no inferior al 5 %, de los inscritos en la sección o secciones del censo electoral correspondiente a la entidad local menor, sin que en ningún caso el número de firmantes pueda ser inferior a cinco.

3. Cada partido, federación, coalición o agrupación de electores presentará una lista completa con el número de candidatos o candidatas siguiente:

– Tres candidatos/as, en las entidades locales menores con población hasta 250 habitantes.

– Cinco candidatos/as, en las entidades locales menores con población comprendida entre 251 a 1.000 habitantes.

– Siete candidatos/as, en las entidades locales menores con población comprendida entre 1.001, en adelante.

Las listas se presentarán con una composición paritaria de mujeres y hombres, en su composición se alternarán consecutivamente las personas candidatas de sexo distinto.

4. Los candidatos o candidatas propuestos en las listas no deberán estar incursos en las causas de inelegibilidad o incompatibilidad establecidas por la normativa de régimen electoral general para ser concejal.

La candidatura a concejal del municipio podrá simultanearse con la candidatura a miembro de la junta vecinal de una entidad local menor perteneciente a aquel, siendo además compatibles el ejercicio de los cargos de presidencia, vocalía o concejalía.

5. En las entidades locales menores con una población superior a 250 habitantes la proclamación de miembros electos de la junta vecinal se realizará de acuerdo con las siguientes reglas:

a) No se tendrán en cuenta aquellas candidaturas que no hubieran obtenido, por lo menos, el 5 % de los votos válidos emitidos en la circunscripción.

b) Se ordenan de mayor a menor, en una columna, las cifras de votos obtenidos por las restantes candidaturas.

c) Se divide el número de votos obtenidos por cada candidatura por 1, 2, 3, etcétera, hasta un número igual al de miembros que componga la junta vecinal, formándose un cuadro semejante al que aparece en el ejemplo práctico.

Los miembros de la junta vecinal se atribuyen a las candidaturas que obtengan los cocientes mayores en el cuadro, atendiendo a un orden decreciente.

d) Cuando en la relación de cocientes coincidan dos correspondientes a distintas candidaturas, el miembro de la junta vecinal se atribuirá a la que hubiera obtenido el número más grande total de votos.

Si hubiera dos candidaturas con el mismo número total de votos, el primer empate se resolverá por sorteo y los sucesivos de forma alternativa.

e) Los miembros de la junta vecinal correspondientes a cada candidatura se adjudican a los candidatos incluidos en ella, por la orden de colocación en que aparezcan.

Ejemplo práctico: 650 votos válidos emitidos en una entidad local menor que elige a 5 miembros en su Junta Vecinal. Votación repartida entre tres candidaturas:

A (350 votos) B (250) C (50)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Divisiones | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| A | 350 | 175 | 116,60 | 87,50 | 70 | 58,30 | 50,00 | 43,75 | 38,80 |
| B | 250 | 125 | 83,33 | 62,50 | 50 | 41,66 | 35,71 | 31,25 | 27,77 |
| C | 50 | 25 | 16,60 | 12,50 | 10 | 8,30 | 7,14 | 6,25 | 5,50 |

  

Por consiguiente: la candidatura A obtiene tres candidatos. La candidatura B dos candidatos y la candidatura C, no obtiene ningún candidato.

f) En caso de defunción, renuncia, incapacidad o inhabilitación de un miembro de la junta vecinal, la vacante será atribuida al candidato o, en su caso, al suplente de la misma lista a quien corresponda, por la orden de colocación en que aparezcan.

6. En las entidades locales menores con una población igual o inferior a 250 habitantes la proclamación de miembros electos de la junta vecinal se realizará de acuerdo con las siguientes reglas:

a) Cada partido, coalición, federación o agrupación presentará una lista completa con tres candidatos o candidatas.

b) Cada elector o electora podrá dar su voto a un máximo de tres entre los candidatos o candidatas proclamados en la entidad local menor correspondiente.

c) Se efectuará el recuento de votos obtenidos por cada candidato, ordenando en una columna las cantidades representativas de mayor a menor.

d) Serán proclamados electos aquellos candidatos o candidatas que obtengan el número más grande de votos hasta completar el número de miembros de la junta vecinal. En caso de empate se resolverá por sorteo.

e) En caso de defunción, renuncia, incapacidad o inhabilitación de un miembro de la junta vecinal, la vacante será atribuida al suplente que figurara en la misma lista y, si no existiera, al siguiente candidato o candidata que más votos hubiera obtenido.

7. El mandato de los miembros de la junta vecinal será el mismo que el de los concejales de los ayuntamientos y coincidente con ellos.

Una vez finalizado su mandato, los miembros de la Junta cesante continuarán sus funciones únicamente para la administración ordinaria de la entidad local menor hasta la constitución de la nueva junta vecinal, sin que en ningún caso puedan adoptar acuerdos para los que legalmente se requiera mayoría calificada.

8. La convocatoria de las elecciones a los órganos de gobierno de las entidades locales menores de la Comunitat Valenciana se aprobará por decreto del Consell. El decreto de convocatoria contendrá como mínimo, lo siguiente: La fecha de celebración de las elecciones, el número de miembros de la junta vecinal, la duración de la campaña electoral y el régimen jurídico aplicable.

La tramitación del decreto de convocatoria corresponderá a la Conselleria competente en materia de procesos electorales. El decreto se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

*Artículo 66 bis. Elección de la presidencia de la entidad local menor* **6**

En la misma sesión de constitución de la junta vecinal se procederá a la elección del presidente o presidenta de la entidad local menor, de acuerdo con el siguiente procedimiento:

1. En las entidades locales menores con una población igual o inferior a 250 habitantes:

a) Pueden ser candidatos todos los miembros de la junta vecinal.

b) Es proclamado presidente o presidenta electo el candidato o candidata que obtenga la mayoría absoluta de los votos de los miembros de la junta vecinal.

c) Si ninguno de ellos obtiene dicha mayoría es proclamado presidente o presidenta el miembro de la junta vecinal que hubiera obtenido más votos populares en la entidad local menor. En caso de empate se resolverá por sorteo.

2. En las entidades locales menores con una población superior a 250 habitantes:

a) Podrán ser candidatos a la presidencia todos los miembros de la junta vecinal que encabezan su correspondiente lista.

b) Si algún de los candidatos o candidatas obtuviera mayoría absoluta de votos de los miembros de la junta vecinal será proclamado electo.

c) Si ninguno de ellos obtiene dicha mayoría será proclamado presidente o presidenta el miembro de la junta vecinal que encabece la lista que haya obtenido el número más grande de votos populares en la entidad local menor. En caso de empate, se resolverá por sorteo.

3. En caso de renuncia al cargo, defunción o incapacidad del presidente o presidenta, la vacante se resolverá conforme al procedimiento previsto en esta ley para su elección.

En casos de ausencia o enfermedad que impidan al presidente o presidenta de la entidad local menor, desarrollar temporalmente sus funciones, este designará de entre los vocales de la junta vecinal a quien haya de sustituirle.

*Artículo 66 ter. Sesión de constitución de la junta vecinal.* **7**

1. Las juntas vecinales se constituyen en sesión pública el trigésimo día posterior a la celebración de las elecciones, salvo que se hubiera presentado recurso contencioso-electoral contra la proclamación de los miembros de la junta vecinal, en este supuesto se constituirá el sexagésimo día posterior a la elección.

2. A tal fin, se constituirá una mesa de edad integrada por las personas elegidas de mayor y menor edad, presentes en el acto, actuando como secretario o secretaria quien lo sea de la entidad local menor.

3. La mesa deberá comprobar las credenciales presentadas, o acreditaciones de la personalidad de los electos, en base a las certificaciones que el ayuntamiento del municipio a que pertenezca la entidad local menor hubiera remitido a la junta electoral de zona.

4. Realizadas las comprobaciones, la mesa declarará constituida la junta vecinal si concurren por lo menos tres de sus miembros.

*Artículo 67. Atribuciones de los órganos de gobierno*

1. La Presidencia y la Junta Vecinal ostentarán las atribuciones que la legislación establezca como propias del alcalde y del Pleno del ayuntamiento, respectivamente, limitados al ámbito de competencias de la entidad local menor.

2. La Presidencia designará, entre los vocales de la Junta Vecinal, a quien deba sustituirle, en los casos y con los efectos previstos en la legislación general reguladora del régimen local.

*Artículo 68. Derecho de la Presidencia a asistir a los plenos municipales*

El presidente o presidenta o el vocal que le represente tendrá derecho a asistir, con voz pero sin voto, a las sesiones del ayuntamiento en las que se traten asuntos que afecten directamente a la entidad local menor. Para el ejercicio de este derecho deberá ser citado a la reunión de la corporación como un miembro más de la misma y tendrá acceso a la documentación necesaria.

En las sesiones ordinarias a la que asista, podrá formular ruegos y preguntas sobre cuestiones que afecten a la entidad local menor.

*Artículo 69. Régimen de sesiones de la Junta vecinal*

La Junta Vecinal se reunirá, con carácter ordinario, cada tres meses, y con carácter extraordinario cuando lo decida el Presidente o lo solicite la mayoría de sus miembros. En este último caso, la celebración de la sesión no podrá demorarse por más de un mes desde que fue solicitada.

Para la válida constitución de la Junta Vecinal se requiere la asistencia de dos tercios del número legal de miembros de la misma, nunca inferior a tres, entre los que ha de contarse, necesariamente, el presidente o presidenta.

CAPÍTULO IV

Recursos

*Artículo 70. Recursos de las entidades locales menores*

1. La Hacienda de las entidades locales menores estará constituida por los siguientes recursos:

a) Ingresos procedentes de su patrimonio y demás de Derecho privado.

b) Tasas y precios públicos.

c) Contribuciones especiales.

d) Subvenciones y otros ingresos de Derecho público.

e) Ingresos procedentes de operaciones de crédito.

f) Multas.

g) Aportaciones municipales y participaciones en los ingresos del municipio, de conformidad con lo establecido en el artículo siguiente.

2. Todas las materias relacionadas con el régimen económico y presupuestario de las entidades locales menores se regirán por la legislación reguladora de las haciendas municipales, con las adaptaciones derivadas del carácter peculiar de estas entidades.

*Artículo 71. Garantía de recursos económicos suficientes*

Los ayuntamientos garantizarán a las entidades locales menores los ingresos mínimos necesarios para su organización y funcionamiento, y para el ejercicio de sus competencias propias y las que expresamente le hayan sido delegadas.

CAPÍTULO V

Modificación y supresión

*Artículo 72. Procedimiento para la modificación y supresión*

1. Procederá la supresión de una entidad local menor cuando el núcleo de población que le sirve de base deje de reunir los requisitos del artículo 61.2.

Asimismo, podrá acordarse la supresión de las entidades locales menores en los siguientes supuestos:

a) Incumplimiento continuado y manifiesto de las competencias que detenten.

b) Insuficiencia de candidatos o candidatas para cubrir el órgano colegiado de gobierno en un proceso electoral o imposibilidad de constituir la Junta Vecinal por renuncia de sus miembros y de quienes les tendrían que sustituir.

c) Cuando se aprecien notorios motivos de necesidad económica o administrativa.

2. La iniciativa para proceder a la supresión corresponderá:

a) Al ayuntamiento, cuyo acuerdo deberá ser adoptado por el Pleno mediante mayoría absoluta del número legal de sus miembros.

b) A la Junta Vecinal mediante acuerdo adoptado por dos tercios de los miembros que legalmente la forman.

c) A la conselleria competente en materia de administración local.

El procedimiento será el mismo que el establecido para su constitución, debiendo darse audiencia a todas las partes interesadas. En caso de no resolverse el procedimiento en el plazo de 6 meses el silencio administrativo tendrá carácter negativo.

3. La modificación de las entidades locales menores se llevará a efecto, de conformidad con el procedimiento que reglamentariamente se establezca, por acuerdo de quien resolvió sobre su constitución. Las modificaciones se comunicarán a la Generalitat para su inscripción en el Registro de Entidades Locales.

TÍTULO V

Áreas metropolitanas

CAPÍTULO I

Disposiciones generales

*Artículo 73. Objeto y contenido*

1. El presente título tiene por objeto la regulación de los instrumentos básicos de actuación de las áreas metropolitanas de la Comunitat Valenciana, para la realización de actividades y prestación de servicios en el ámbito territorial de los municipios que la integran.

2. Constituyen los instrumentos básicos de actuación:

a) La creación de entidades metropolitanas para la planificación conjunta, programación, coordinación, gestión y ejecución de determinados servicios.

b) La coordinación de las entidades metropolitanas en el ámbito autonómico.

3. La utilización de los instrumentos aludidos en el punto anterior estará presidida, en todo caso, por los principios de eficacia administrativa y de respeto a la autonomía local y al derecho de participación de los municipios afectados.

CAPÍTULO II

Las áreas metropolitanas

*Artículo 74. Caracteres esenciales*

1. Las áreas metropolitanas son entidades locales integradas por los municipios de grandes aglomeraciones urbanas entre cuyos núcleos de población existan vínculos urbanísticos, económicos y sociales que hagan necesaria la planificación conjunta y la gestión coordinada de determinadas obras y servicios.

2. Las áreas metropolitanas de la Comunitat Valenciana tendrán personalidad jurídica propia y plena capacidad para el ejercicio de sus competencias. Asimismo ostentarán las potestades enumeradas en el número 1 del artículo 4 de la Ley 7/1985, de 2 de abril, de Bases del Régimen Local. Las potestades de programación y planificación se ejercerán sin perjuicio de las competencias atribuidas por esta ley a la Generalitat.

*Artículo 75. Creación de las áreas metropolitanas*

1. La Generalitat podrá crear, modificar o suprimir entidades metropolitanas, que podrán tener carácter sectorial cuando así lo requiera la prestación de un determinado servicio público, ajustándose para ello a lo dispuesto en el artículo 43 de la Ley 7/1985, de 2 de abril, Reguladora de las Bases del Régimen Local.

2. La ley de creación de cada entidad metropolitana será aprobada por mayoría cualificada de Les Corts, de acuerdo con las previsiones del artículo 65.3 del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, y contendrá, además de las prescripciones previstas en la presente ley, los municipios integrantes del ente metropolitano, así como los fines que justifiquen su creación y competencias necesarias para su consecución, de acuerdo con el principio de respeto a la autonomía municipal.

*Artículo 76. Inscripción en el Registro de Entidades Locales*

El área metropolitana, constituidos los correspondientes órganos de gobierno, deberá inscribirse en el Registro de Entidades Locales de la administración del Estado y en el Registro de Entidades Locales de la Comunitat Valenciana.

*Artículo 77. Organización de las áreas metropolitanas*

Son órganos de las entidades metropolitanas de la Comunitat Valenciana los siguientes:

1. La Asamblea.

2. La Presidencia.

3. La Comisión de Gobierno.

*Artículo 78. La Asamblea*

1. La Asamblea es el órgano superior de gobierno de la entidad metropolitana y, en su plenario, estarán representados todos los municipios que integran ésta.

2. La Asamblea estará formada por una persona en representación de cada municipio o su suplente, elegidos ambos por el Pleno del Ayuntamiento de entre sus miembros.

Cada uno de los representantes, o su suplente en ausencia del primero, ostentará un número de votos ponderados que garantice la participación de todos los municipios en la toma de decisiones y una justa distribución de las cargas entre ellos.

Dicha ponderación vendrá determinada por la atribución al representante de cada municipio, o en su ausencia a su suplente, de un voto, además de un voto por cada tramo completo de diez mil habitantes del total de su población. En todo caso, se imputará un voto a cada representante de los municipios con una población inferior a los diez mil habitantes.

3. El número de habitantes que servirá de base para la aplicación del apartado anterior será el de la población de derecho de los municipios que se haya tomado como referencia en las elecciones municipales inmediatamente precedentes a la constitución de la Asamblea.

4. La Asamblea se constituirá en el plazo máximo de un mes a contar desde la entrada en vigor de la ley de creación de cada entidad metropolitana. La reunión se celebrará en las dependencias municipales del ayuntamiento con más población del área metropolitana.

La sesión constitutiva de la Asamblea se convocará por el conseller competente en materia de administración local. El mandato de los miembros de la Asamblea se renovará, en todo caso, dentro del mes siguiente a la constitución de los ayuntamientos tras las correspondientes elecciones locales.

5. La Asamblea celebrará una sesión ordinaria como mínimo cada seis meses. En cuanto al régimen de funcionamiento de la misma, se estará a lo dispuesto en el título V de la Ley 7/1985, de 2 de abril, Reguladora de las Bases del Régimen Local, en todo aquello que sea aplicable a las entidades metropolitanas.

6. En el caso de que un ayuntamiento no formalizara la elección de sus representantes en la Asamblea en el plazo señalado, ésta podrá constituirse siempre y cuando disponga de quórum suficiente. La entidad se dirigirá al ayuntamiento afectado a fin de que resuelva cuanto antes el nombramiento pendiente.

*Artículo 79. Atribuciones de la Asamblea*

La Asamblea ostentará las siguientes atribuciones:

1. La aprobación de los programas y proyectos de actuación, de obras y de servicios.

2. La aprobación del reglamento de régimen interior, así como las normas de organización administrativa y de funcionamiento de los servicios.

3. El control de los órganos de gobierno de la entidad metropolitana.

4. La adopción de acuerdos sobre los criterios aplicables para determinar las aportaciones de los municipios integrados, de acuerdo con las prescripciones contenidas en la presente ley.

5. La aprobación y modificación de los presupuestos.

6. La aprobación de la gestión y la aplicación de los resultados económicos.

7. La aprobación de la memoria anual.

8. La aprobación de la plantilla de personal y de la relación de puestos de trabajo.

9. La creación, participación, modificación y disolución de los entes instrumentales a que se refiere el presente título.

10. La designación de los miembros de la Comisión de Gobierno.

11. Las atribuciones que, según la normativa de régimen local, corresponden al Pleno del ayuntamiento en todo aquello que sea aplicable a las entidades metropolitanas.

*Artículo 80. La Presidencia*

1. La Presidencia de la entidad metropolitana es el órgano de gobierno unipersonal del ente y será elegido por la Asamblea de entre sus miembros, por mayoría cualificada de dos tercios en la primera vuelta o por mayoría absoluta en la segunda vuelta, referidas ambas mayorías al número de votos ponderados que correspondan a cada uno de sus miembros, según lo dispuesto en el presente título.

2. Corresponden a la Presidencia las siguientes atribuciones:

a) Representar a la entidad metropolitana.

b) Convocar, presidir, suspender y levantar las sesiones de la Asamblea y de la Comisión de Gobierno, decidiendo los empates con voto de calidad.

c) Dirigir, inspeccionar e impulsar los servicios y obras competencia de la entidad metropolitana.

d) Desarrollar la gestión económica de la entidad y contratar obras y servicios, con las limitaciones establecidas en la normativa de régimen local respecto a la Alcaldía.

e) Desempeñar la jefatura superior, dirección y organización de los servicios administrativos y personal de la entidad, así como el nombramiento de la gerencia, en su caso.

f) Ejecutar los acuerdos de la Asamblea y elaborar la memoria anual, así como las atribuciones que, según la normativa de régimen local, corresponden a la Alcaldía del ayuntamiento en todo aquello que sea aplicable a las entidades metropolitanas, y aquellas otras que no estén expresamente atribuidas a otros órganos de las mismas.

3. De las Vicepresidencias:

a) Existirán dos Vicepresidencias, que serán designadas por la Presidencia de entre los miembros de la Junta de Gobierno Local, dándose cuenta a la Asamblea de tales nombramientos.

b) Corresponde a las Vicepresidencias sustituir a la Presidencia, por el orden de su nombramiento, en los casos de ausencia, enfermedad o impedimento que la imposibilite en el ejercicio de sus atribuciones.

*Artículo 81. La Comisión de Gobierno*

1. Corresponde a la Comisión de Gobierno la asistencia a la Presidencia en las funciones de orientación, impulso y coordinación de los servicios de la entidad metropolitana, teniendo en particular las siguientes atribuciones:

a) Proponer a los órganos de gobierno aquellas modificaciones organizativas y funcionales que se consideren convenientes a los efectos de alcanzar una mejor calidad en la prestación de los servicios.

b) Informar sobre la adquisición de bienes y de derechos por la entidad metropolitana.

c) Ejercer las competencias que le sean delegadas por la Presidencia o por la Asamblea de la entidad metropolitana.

2. La Comisión de Gobierno está integrada por los siguientes miembros:

Presidencia: la de la entidad metropolitana.

Vocales: ocho miembros de la Asamblea, elegidos por la misma de forma que se designe al menos un representante de cada uno de los siguientes tramos de población:

Municipios de hasta 10.000 habitantes.

Municipios de 10.001 a 20.000 habitantes.

Municipios de 20.001 a 100.000 habitantes.

Municipios de más de 100.000 habitantes.

Secretario: el de la entidad metropolitana, que actuará con voz y sin voto.

3. La Comisión de Gobierno se reunirá, al menos, una vez al mes y cuantas veces sea necesario, a iniciativa de la Presidencia o a solicitud de una tercera parte de sus miembros.

*Artículo 82. Entes instrumentales del área metropolitana*

Las entidades metropolitanas podrán acordar la creación de empresas, sociedades mercantiles y otras entidades de carácter público o mixto, o su participación en ellas, así como el nombramiento de sus órganos colegiados, según proceda, para la prestación de servicios metropolitanos, si la gestión mediante estas formas de administración contribuye a una mayor calidad y eficacia en los servicios.

*Artículo 83. Funcionamiento de los órganos colegiados del área metropolitana*

1. El régimen de sesiones, funcionamiento y adopción de acuerdos de los órganos colegiados de las entidades metropolitanas se ajustará a lo dispuesto en la normativa de régimen local, con las especialidades que resulten de sus normas específicas.

2. El quórum de asistencia para la válida celebración de las sesiones de los órganos colegiados de las entidades metropolitanas será el de un tercio del número legal de sus miembros, que corresponderá como mínimo al tercio de votos de la Asamblea. Este quórum deberá mantenerse durante toda la sesión.

3. El régimen para la válida adopción de acuerdos por parte de los órganos colegiados de las entidades metropolitanas será el mismo que rige para los órganos colegiados de las entidades locales, computándose los votos de los miembros presentes de acuerdo con los criterios de ponderación establecidos en el presente título.

*Artículo 84. Competencias*

1. Será competencia de cada entidad metropolitana de la Comunitat Valenciana la gestión supramunicipal de obras o servicios, que se determinarán en su ley de creación y se referirán, en todo caso, al ámbito territorial de un área metropolitana que requiera una coordinación o planificación conjunta de los mismos.

2. Para el ejercicio de sus competencias, las entidades metropolitanas elaborarán y aprobarán un programa de actuación para el establecimiento y prestación de los servicios que les correspondan.

*Artículo 85. Recursos económicos de las áreas metropolitanas de la Comunitat Valenciana* **8**

La hacienda de las entidades metropolitanas de la Comunitat Valenciana estará integrada por los siguientes ingresos:

1. Los procedentes de su patrimonio y demás de derecho privado.

2. Tasas, contribuciones especiales y precios públicos, de conformidad con lo previsto en la normativa de haciendas locales.

3. Prestaciones patrimoniales públicas de carácter no tributario. En el caso de los servicios públicos sujetos a tarifas estas deberán diferenciar entre cuotas fijas, que irán destinadas a garantizar la correcta implantación de las infraestructuras y aquellos costes que permanecen invariables, y las cuotas variables, que responderán al uso o frecuentación del servicio público. 4. Aportaciones de los municipios integrados en la entidad, que serán fijadas por la asamblea de acuerdo con los criterios señalados en el presente título.

5. Participación, en su caso, en tributos del Estado y de la comunidad autónoma.

6. Transferencias de la Generalitat, así como otras subvenciones e ingresos de derecho público.

7. El producto de las operaciones de crédito.

8. El producto de las multas y sanciones, en el ámbito de sus competencias.

9. Los recursos contemplados para la financiación de las áreas metropolitanas en la Ley reguladora de las haciendas locales, sin perjuicio de que el recargo sobre el impuesto de bienes inmuebles previsto en la citada ley no pueda exceder del tipo máximo permitido, aunque coexista más de un ente metropolitano en la misma demarcación territorial.

10. Cualquier otro recurso que le corresponda de acuerdo con la legislación de régimen local.

*Artículo 86. Aportaciones de los municipios integrantes del área metropolitana*

1. El régimen económico de las entidades metropolitanas de la Comunitat Valenciana garantizará, en todo caso, la justa y proporcional distribución de las cargas entre todos los municipios integrados.

2. Las aportaciones económicas de los municipios se fijarán por la Asamblea mediante un porcentaje referido a su participación en los tributos del Estado, al beneficio directo o indirecto que reciban de los servicios prestados por la entidad metropolitana correspondiente y a los votos que ostenten dentro de la Asamblea.

3. En caso de impago de las aportaciones de los municipios aprobadas por el órgano plenario de la entidad local, podrá ser descontada de los libramientos que a la Generalitat corresponda hacer a favor de dichos municipios de acuerdo con el procedimiento establecido en las normas correspondientes y en todo caso con cargo a recursos económicos procedentes de fondos de la Generalitat.**9**

CAPÍTULO III

Planificación y coordinación autonómicas

*Artículo 87. La coordinación autonómica de las áreas metropolitanas de la Comunitat Valenciana*

1. La Generalitat determinará, mediante los instrumentos de planificación y coordinación territoriales previstos en la normativa vigente, las directrices y objetivos prioritarios que deberán ser atendidos por las entidades metropolitanas en su gestión.

2. Se constituirá un Consejo Asesor Mixto de Coordinación Autonómica, que se regulará reglamentariamente, presidido por el conseller con competencia en administración local, el cual estará integrado por representantes de todas las entidades metropolitanas existentes en la Comunitat, representantes de los órganos del gobierno de la Generalitat competentes en la materia y los responsables de la gestión en cada uno de los entes instrumentales creados según lo previsto en el presente título.

3. Será atribución del Consejo Asesor Mixto informar, con carácter previo, las actuaciones de coordinación y planificación autonómica en los respectivos ámbitos de actuación de las entidades metropolitanas, así como formular cuántas propuestas e iniciativas considere convenientes para mejorar la gestión de las mismas.

TÍTULO VI

Mancomunidades y otras fórmulas asociativas de entidades locales

CAPÍTULO I

Disposiciones comunes

*Artículo 88. Fórmulas asociativas municipales*

1. Las entidades locales de la Comunitat Valenciana, en el libre ejercicio de su derecho a asociarse, podrán constituir mancomunidades y otras asociaciones previstas en la legislación vigente.

2. También podrán formar agrupaciones de municipios para el sostenimiento en común de personal o celebrar convenios interadministrativos.

3. Los municipios podrán recurrir a las fórmulas asociativas previstas en los apartados anteriores aunque no pertenezcan a la misma provincia ni haya entre ellos continuidad territorial, si ésta no se requiere por la naturaleza de las finalidades de la entidad asociativa.

Asimismo, cuando concurran circunstancias que lo hagan conveniente, podrán integrarse en las distintas fórmulas asociativas, municipios pertenecientes a otras comunidades autónomas.

4. La Generalitat, para la consecución de sus objetivos de política territorial podrá promover o sugerir el asociacionismo municipal a través de cualquiera de las fórmulas previstas legalmente, siempre dentro del máximo respeto a la autonomía municipal.

*Artículo 89. Aspectos procedimentales*

1. Para la creación, modificación y disolución de las citadas fórmulas asociativas será necesario el voto favorable de la mayoría absoluta del número legal de miembros de cada corporación, así como para la adhesión a las mismas y para la aprobación y modificación de sus Estatutos.

2. Sin perjuicio de lo establecido específicamente para cada fórmula asociativa, de sus acuerdos de constitución se dará conocimiento a aquellas entidades locales que, pudiendo estar interesadas, no hayan intervenido en el mismo, a los efectos de mantener una recíproca y constante información. Asimismo se dará conocimiento a la conselleria competente en materia de administración local.

3. La asociación de entidades locales para el ejercicio de actividades económicas se realizará de conformidad con el procedimiento previsto en la normativa general de régimen local.

*Artículo 90. Personal, medios patrimoniales y económicos y contratación*

1. Las entidades asociativas a las que se hace referencia en esta ley podrán contar con personal propio. En sus normas constitutivas podrán prever la cesión o el traspaso de los servicios correspondientes, del personal de los entes matrices y la consiguiente compensación económica.

2. Asimismo, dichas normas constitutivas podrán prever, de conformidad con la normativa en vigor, el traspaso de medios patrimoniales y económicos.

La adscripción de medios patrimoniales se llevará a cabo preferentemente mediante la cesión del uso de los mismos, de acuerdo con las condiciones que se establezcan en cada caso. En el propio acuerdo de cesión se establecerán los supuestos y condiciones en que el uso de los bienes y medios patrimoniales adscritos revertirá a su titular.

3. Las entidades asociativas a las que se hace referencia en esta ley se ajustarán a los principios generales contenidos en la legislación de contratos del sector público.

CAPÍTULO II

Mancomunidades **10**

*Artículo 91. Derogado*

*Artículo 92. Derogado*

*Artículo 93. Derogado*

*Artículo 94. Derogado*

*Artículo 95. Derogado*

*Artículo 96. Derogado*

*Artículo 97. Derogado*

*Artículo 98. Derogado*

*Artículo 99. Derogado*

*Artículo 100. Derogado*

*Artículo 101. Derogado*

*Artículo 102. Derogado*

*Artículo 103. Derogado*

*Artículo 104. Derogado*

*Artículo 105. Derogado*

*Artículo 106. Derogado*

*Artículo 107. Derogado*

CAPÍTULO III

Los consorcios

*Artículo 108. Objeto y definición*

1. En el marco de la coordinación y cooperación administrativa, las entidades locales valencianas podrán constituir consorcios con otras entidades locales de igual o distinto nivel territorial, así como con otras administraciones públicas para finalidades de interés común y con entidades privadas sin ánimo de lucro que tengan finalidades de interés público concurrentes.

2. El consorcio es una entidad pública de carácter voluntario y asociativo, con personalidad jurídica propia y plena capacidad para crear y gestionar servicios y actividades de interés local o común.

*Artículo 109. Creación*

1. Los consorcios se constituirán por acuerdo de las diferentes entidades que los integren o por adhesión posterior, según lo dispuesto, en este caso, en sus estatutos.

En el caso de las entidades locales, el acuerdo se adoptará por mayoría absoluta del número legal de miembros de la corporación.

2. La aprobación de los estatutos del consorcio debe ir precedida de información pública por plazo de treinta días.

3. Los estatutos deberán ser aprobados por todas las entidades consorciadas de acuerdo con su legislación específica y remitidos al órgano de la Generalitat competente en materia de administración local, el cual ordenará, si cumple los requisitos legales, su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.

4. Los órganos de representación de los consorcios estarán integrados por comisionados de todas las entidades consorciadas en la proporción que se fije en los estatutos.

*Artículo 110. Estatutos*

1. Los estatutos del consorcio, como norma básica del mismo, contendrán como mínimo, los siguientes extremos:

a) Denominación y domicilio del consorcio, así como las entidades que lo integran.

b) Fines de la entidad y actividades o servicios que se le encomienden o asignen.

c) Régimen de organización y funcionamiento interno con especial referencia a los órganos de gobierno y gestión y forma de designación de los representantes de los miembros de aquellos.

d) Régimen financiero, presupuestario y contable.

e) Régimen al que quedarán sometidas las relaciones jurídicas con terceros derivadas de las actividades del consorcio.

f) Régimen jurídico del personal, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 159.3 de la presente ley, y normas específicas para el caso de disolución.

g) Duración.

h) Procedimientos para su disolución y normas para su liquidación.

i) Procedimiento para la modificación de los estatutos.

2. Sus peculiaridades deberán ponerse en relación con el régimen general de las entidades locales o, en su caso, con el de otras administraciones que intervengan en el consorcio. En todo caso, a los consorcios integrados exclusivamente por entidades locales les será de aplicación la normativa de régimen local, cuando los fines sean propios de éstas.

3. Los consorcios podrán utilizar cualquiera de las formas de gestión de los servicios locales.

CAPÍTULO IV

Los convenios interadministrativos

*Artículo 111. Objeto y contenido*

1. Las entidades locales de la Comunitat Valenciana podrán cooperar entre sí o con la administración del Estado o de la comunidad autónoma a través de convenios o acuerdos que tengan por finalidad la ejecución en común de obras, la prestación de servicios comunes o la utilización conjunta de bienes o instalaciones.

2. Dichos convenios o acuerdos contendrán:

a) Los órganos que celebran el convenio y la capacidad jurídica con la que actúa cada una de las partes.

b) La competencia que ejerce cada administración.

c) Su financiación.

d) Las actuaciones que se acuerde desarrollar para su cumplimiento.

e) El plazo de vigencia, lo que no impedirá su prórroga si así lo acuerdan las partes firmantes del convenio.

f) La extinción por causa distinta a la prevista en el apartado anterior, así como la forma de terminar las actuaciones en curso para el supuesto de extinción.

g) Los mecanismos a utilizar para la realización de las actuaciones conjuntas y la resolución de los conflictos que pudieran plantearse.

h) La posibilidad de crear un órgano mixto de vigilancia y control para resolver los problemas de interpretación y cumplimiento que puedan plantearse respecto de los Convenios de colaboración.

3. Los convenios deberán publicarse en el Boletín Oficial de la Provincia o en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, según el ámbito territorial de las Administraciones que lo firmen.

TÍTULO VII

Disposiciones comunes a las entidades locales

CAPÍTULO I

Funcionamiento en régimen común

*Artículo 112. Ámbito de actuación*

Sin perjuicio del régimen establecido específicamente para cada una de las entidades locales, las disposiciones del presente título serán de aplicación a municipios, provincias, entidades locales menores, comarcas, áreas metropolitanas y mancomunidades de municipios.

*Artículo 113. Clases y régimen de sesiones*

1. Los órganos de gobierno colegiados de las entidades locales celebrarán sesiones ordinarias, de periodicidad preestablecida, y extraordinarias, que podrán ser, en su caso, urgentes.

2. El régimen de sesiones de los órganos de gobierno colegiados en cuanto a periodicidad de las sesiones, convocatorias, orden del día y quórum de asistencia se regirá por lo previsto en la legislación básica estatal de régimen local; en los artículos siguientes de la presente ley; en el reglamento orgánico municipal o, en su defecto, por lo que se disponga mediante acuerdo plenario.

*Artículo 114. Competencias de control*

En los plenos ordinarios la parte dedicada al control de la actuación del resto de los órganos de gobierno local tendrá sustantividad propia y diferenciada de la parte resolutiva, garantizándose la participación de todos los grupos municipales en la formulación de ruegos, preguntas y mociones.

*Artículo 115. Desarrollo de la sesión*

1. Cuando para la adopción de un acuerdo fuere preceptiva la votación favorable por una mayoría cualificada y el número de asistentes a la sesión fuere inferior a ella, se retirará el asunto del orden del día, para su posterior inclusión en la sesión siguiente.

2. Será necesario el informe previo del secretario o secretaria y, en su caso, del interventor o interventora o de quienes legalmente les sustituyan, para la adopción de acuerdos en los casos previstos en la legislación básica estatal de régimen local.

*Artículo 116. Propuestas de resolución*

1. Los grupos municipales o una cuarta parte de los miembros de la corporación podrán presentar al Pleno propuestas para su debate y votación.

2. Se incluirán en el orden del día las propuestas presentadas con diez días naturales de antelación a la fecha del Pleno ordinario. Si la propuesta se presentara pasado dicho plazo sólo podrá procederse a su debate y votación plenaria mediante acuerdo previo que aprecie su urgencia adoptado por mayoría absoluta del número legal de miembros de la corporación.

*Artículo 117. Debate y votación*

1. Los asuntos serán objeto de debate antes de ser sometidos a votación, salvo que nadie pida la palabra.

2. Si se hubieran formulado votos particulares o enmiendas, éstos deberán debatirse en primer lugar, y después pasar a la discusión del dictamen o informe.

3. Se considerarán aprobadas por asentimiento las proposiciones que no susciten objeción u oposición. En caso contrario, se someterá a votación.

*Artículo 118. Preguntas*

1. Los miembros de las corporaciones podrán formular en el Pleno, oralmente o por escrito, ruegos y preguntas relativos a la actuación o a los propósitos de actuación de los órganos de gobierno de la corporación.

2. En el orden del día de las sesiones ordinarias se reservará un tiempo para formular preguntas. Las preguntas formuladas oralmente en el transcurso de una sesión serán contestadas en la sesión siguiente, salvo que el interpelado dé respuesta inmediata.

3. Si la pregunta se formula por escrito, deberá hacerse setenta y dos horas antes, como mínimo, del inicio de la sesión, y será contestada durante la misma, salvo que el destinatario pida el aplazamiento de la misma para la sesión siguiente.

4. Podrán formularse preguntas a responder por escrito. En este caso, tiene que ser contestadas en el plazo máximo de un mes, dando posteriormente cuanta al Pleno en la primera sesión que celebre.

*Artículo 119. Sesiones de la Comisión Especial de Cuentas*

1. La Comisión Especial de Cuentas se reunirá necesariamente antes del 1 de junio de cada año para examinar las cuentas generales de la corporación, que se acompañarán de los correspondientes justificantes y antecedentes. Podrá, no obstante, celebrar reuniones preparatorias, si su presidente lo decide o si lo solicita una cuarta parte, al menos, del número legal de miembros de la comisión.

2. Las cuentas generales, así como sus justificantes y la documentación complementaria estarán a disposición de los miembros de la comisión, para que la puedan examinar y consultar, como mínimo, quince días antes de la primera reunión.

3. La Comisión Especial de Cuentas, sí así se determina por el Reglamento Orgánico o mediante acuerdo plenario, podrá actuar como comisión informativa permanente para los asuntos de economía y hacienda de la entidad local.

*Artículo 120. Régimen aplicable*

1. Las reglas y requisitos generales relativos a la convocatoria y al sistema de votación del Pleno serán aplicables a los demás órganos colegiados.

2. El quórum de asistencia para la válida constitución de las comisiones informativas será el de 1/3 del número legal de sus miembros. Este quórum deberá mantenerse a lo largo de toda la sesión.

*Artículo 121. Actas*

1. De todas las sesiones de los órganos colegiados se levantará acta en la que constará, como mínimo: el lugar de la reunión, la fecha y hora de comienzo y terminación de la sesión, los nombres de quien la presida y de los restantes miembros asistentes a la misma, su carácter ordinario o extraordinario, los asuntos debatidos, con expresión sucinta, en las sesiones plenarias, de las opiniones emitidas, indicación del sentido de los votos y los acuerdos adoptados, así como aquellas otras incidencias acaecidas o detalles que se consideren necesarios para reflejar lo sucedido en la sesión.

2. El acta se elaborará por el secretario o secretaria o por quien legalmente le sustituya y se someterá a votación en la sesión ordinaria siguiente. Se hará constar en el acta la aprobación del acta de la sesión anterior, así como las rectificaciones que sean pertinentes, sin que, en ningún caso, pueda modificarse el fondo de los acuerdos.

*Artículo 122. Libro de actas*

1. Las actas de las sesiones, una vez aprobadas, se transcribirán en el libro de actas o pliegos de hojas habilitados en la forma que reglamentariamente se establezca, autorizándolas con sus firmas el presidente o presidenta y el secretario o secretaria de la corporación. Las entidades garantizarán la conservación en soporte digital de los libros de actas de los órganos colegiados.

2. El libro de actas o los pliegos de hojas debidamente habilitados tienen la consideración de instrumento público solemne y deberán llevar en todas sus hojas, debidamente foliadas, la firma del presidente y el sello de la corporación. En el caso en que las Actas se transcriban en documento electrónico, éste será validado a través de la firma electrónica.

3. Los requisitos y formalidades que deban cumplirse para la habilitación de pliegos de hojas y su posterior encuadernación, y, en su caso, la trascripción de las actas en documento electrónico, se fijarán reglamentariamente por el Consell.

4. Se conservará una copia en valenciano de todas las actas en todas las poblaciones que la Ley de uso y enseñanza del valenciano declara como términos municipales de predominio lingüístico valenciano, atendiendo a criterios históricos.

*Artículo 123. Libro especial*

Las resoluciones del presidente o presidenta de las corporaciones locales y de otros órganos unipersonales se transcribirán, asimismo, en el libro especial destinado al efecto o pliegos de hojas legalmente habilitados, que tendrán, igualmente, el valor de instrumento público solemne. Las entidades garantizarán la conservación en soporte digital de los libros de resoluciones.

*Artículo 124. Lenguas*

Las actas, las convocatorias de las sesiones, órdenes del día, mociones, votos particulares, propuestas de acuerdo, dictámenes de las comisiones municipales y demás actuaciones se redactarán en cualquiera de las dos lenguas oficiales de la Comunitat Valenciana, respetando, en todo caso, la lengua utilizada por el interviniente. Cualquier miembro de la corporación tendrá derecho a exigir, mediante petición expresa, la documentación a que se refiere este artículo en cualquiera de las dos lenguas oficiales de la Comunitat Valenciana.

CAPÍTULO II

Estatuto de los miembros de las corporaciones locales

*Artículo 125. Aspectos generales*

1. La determinación del número de miembros de las corporaciones locales, el procedimiento para su elección, la duración de su mandato y los supuestos de inelegibilidad e incompatibilidad se regularán por lo dispuesto en la legislación electoral.

2. Los miembros de las corporaciones locales, una vez tomada posesión de su cargo y hasta la terminación de su mandato, gozan de los honores, prerrogativas y derechos propios del mismo y están obligados al estricto cumplimiento de los deberes inherentes a aquel.

3. Se regirán por su legislación específica las situaciones de los funcionarios y funcionarias que pasen a tener la condición de miembros de las corporaciones locales, así como el régimen de responsabilidad civil y penal de los actos y omisiones en el ejercicio del cargo.

*Artículo 126. Deber de asistencia a sesiones*

1. Los miembros de las corporaciones locales tienen el derecho y el deber de asistir a todas las sesiones del Pleno y de las comisiones de que formen parte.

2. Cuando, sin justificación suficiente, no asistieran o se ausentaran de dos reuniones consecutivas del Pleno o de las Comisiones de que formen parte, o de tres alternativas durante el período de un año, podrán ser sancionados por el presidente con la pérdida del derecho a percibir retribución o asignación económica hasta un máximo de tres meses, previa audiencia del interesado.

3. Asimismo, el presidente de la corporación, previa autorización del Pleno, podrá privar de la percepción de las retribuciones o asignaciones económicas a los miembros de la corporación en caso de incumplimiento reiterado de los deberes de su cargo, con las mismas condiciones señaladas en el apartado anterior. Dicha privación no tendrá naturaleza sancionadora.

*Artículo 127. Otros derechos y deberes*

1. Los miembros de las corporaciones locales tienen derecho a votar libremente en el Pleno y en las comisiones de que formen parte. Tendrán también derecho a intervenir en los debates de conformidad con lo dispuesto en el Reglamento Orgánico Municipal y atendiendo a los criterios sobre la ordenación de los debates.

2. Estarán obligados a observar la debida cortesía y a respetar las normas de funcionamiento de los órganos de la corporación, así como a guardar secreto sobre los debates que tengan este carácter.

*Artículo 128. Derecho de información*

1. Para el mejor cumplimiento de sus funciones, los miembros de las corporaciones locales tienen derecho a obtener del alcalde o presidente, o de la Junta de Gobierno Local, todos los antecedentes, datos e informaciones que obren en poder de los servicios de la corporación y sean necesarios para el desempeño de su cargo. El derecho de información de los miembros de las corporaciones locales tendrá carácter personal e indelegable.

2. Los servicios de la corporación facilitarán directamente información a sus miembros en los siguientes casos:

a) Cuando ejerzan funciones delegadas y la información se refiera a asuntos propios de su responsabilidad.

b) Cuando se trate de asuntos incluidos en el orden del día de las sesiones de los órganos colegiados de los que sean miembros.

c) Cuando se trate de información contenida en los libros de registro o en su soporte informático, así como en los libros de actas y de resoluciones de la Alcaldía.

d) Cuando sea información de libre acceso por los ciudadanos y ciudadanas.

3. En los demás casos, la solicitud de información se entenderá aceptada si no se dicta resolución denegatoria en el plazo de cinco días naturales siguientes a aquel en que se hubiera presentado la solicitud. La denegación deberá ser motivada.

4. En todo caso, los miembros de las corporaciones locales deberán tener acceso a la documentación íntegra de todos los asuntos incluidos en el orden del día de las sesiones de los órganos colegiados a que pertenezcan desde el mismo momento de la convocatoria. Cuando se trate de un asunto incluido por declaración de urgencia, deberá facilitarse la documentación indispensable para poder tener conocimiento de los aspectos esenciales de la cuestión sometida a debate.

5. Los miembros de la corporación deberán respetar la confidencialidad de la información a que tengan acceso en virtud del cargo sin darle publicidad que pudiera perjudicar los intereses de la entidad local o de terceros; siendo directamente responsables.

*Artículo 129. Imparcialidad*

1. Los miembros de las corporaciones locales no podrán invocar ni hacer uso de su condición para el ejercicio de cualquier actividad mercantil, industrial o profesional.

2. En el ejercicio del cargo, observarán en todo momento las normas sobre incompatibilidades y se abstendrán de participar en la deliberación, votación, decisión y ejecución de cualquier asunto en que concurra alguna de las causas a que se refiere la legislación de procedimiento administrativo y contratos de las administraciones públicas.

La actuación de los miembros de las corporaciones locales en los que concurran las mencionadas circunstancias podrá suponer, si ha sido determinante para la adopción del acuerdo, la invalidez de los actos en que hayan intervenido.

*Artículo 130. Retribuciones*

1. Las cantidades que las corporaciones locales de la Comunitat Valenciana pueden consignar en sus presupuestos con destino al abono de las retribuciones e indemnizaciones a sus miembros por el ejercicio de sus cargos se determinarán en base a los criterios y con los límites que se establezcan reglamentariamente.

2. Dichas cantidades podrán ser revisadas anualmente.

*Artículo 131. Declaraciones de actividades y de bienes*

1. Los representantes locales, así como los miembros no electos de las Juntas de Gobierno Local, formularán declaración sobre causas de incompatibilidad y sobre cualquier actividad que les proporcione o les pueda proporcionar ingresos económicos.

Formularan, asimismo, declaración de sus bienes patrimoniales y de la participación en sociedades de todo tipo, con información de las sociedades por ellas participadas y de las liquidaciones de los Impuestos sobre la Renta, Patrimonio y, en su caso, Sociedades.

Tales declaraciones, efectuadas en los modelos aprobados por los plenos respectivos, se llevarán a cabo antes de la toma de posesión, con ocasión del cese y al final de mandato, así como cuando se modifiquen las circunstancias de hecho.

2. Las declaraciones anuales de bienes y actividades serán publicadas con carácter anual, y, en todo caso, en el momento de la finalización del mandato, en los términos que fije el estatuto municipal.

Tales declaraciones se inscribirán en los siguientes registros de intereses:

a) La declaración sobre causas de posible incompatibilidad y actividades que proporcionen o puedan proporcionar ingresos económicos se inscribirá en el Registro de Actividades constituido en cada entidad local, que tendrá carácter público.

b) La declaración sobre bienes y derechos patrimoniales se inscribirá en el Registro de Bienes Patrimoniales de cada entidad local, en los términos que establezca su respectivo estatuto, y tendrá carácter público, de acuerdo con los siguientes criterios:

1.º Podrán acceder al registro:

- Los órganos judiciales para la instrucción o resolución de procesos que requieran el conocimiento de los datos que obren en el registro, de conformidad con lo dispuesto en la normativa procesal.

- El Ministerio Fiscal cuando realice actividades de investigación en el ejercicio de sus funciones que requieran el conocimiento de los datos que obran en el Registro, de acuerdo con lo que disponga la normativa procesal.

- El Defensor del Pueblo o el Síndic de Greuges de la Comunitat Valenciana en los términos previstos en sus leyes de creación.

2.º En el resto de casos, el acceso al registro se referirá al contenido de las declaraciones de bienes y derechos patrimoniales omitiéndose, en relación con los bienes patrimoniales, aquellos datos referentes a su localización y salvaguardando la privacidad y seguridad de sus titulares. Dichas declaraciones, con las salvedades señaladas, serán objeto de publicación en el Boletín Oficial de la Provincia en los términos previstos reglamentariamente.

3. Los representantes locales y miembros electos de la Junta de Gobierno Local respecto a los que, en virtud de su cargo, resulte amenazada su seguridad personal o la de sus bienes o negocios, la de sus familiares, socios, empleados o personas con quienes tuvieran relación económica o profesional podrán realizar la declaración de sus bienes y derechos patrimoniales ante el secretario o la secretaria de la diputación provincial. Tales declaraciones se inscribirán en el Registro Especial de Bienes Patrimoniales, creado a estos efectos en aquellas instituciones.

En este supuesto, aportaran al secretario o secretaria de su respectiva entidad mera certificación simple y sucinta, acreditativa de haber cumplimentado sus declaraciones, y que estas están inscritas en el Registro Especial a que se refiere el párrafo anterior, que será expedida por el funcionario o funcionaria encargado del mismo.

4. Producida una causa de incompatibilidad, corresponde al Pleno su declaración, debiendo ser comunicada al interesado para que en el plazo de los 10 días siguientes a que la reciba pueda optar entre la renuncia a la condición de miembro de la corporación local o el abandono de la situación de incompatibilidad.

Si no manifiesta su opción transcurrido el citado plazo, se entenderá que renuncia a la condición de miembro de la corporación local.

*Artículo 132. Suspensión de la condición de miembro de la corporación local*

Quien ostente la condición de miembro de una corporación local quedará suspendido en sus derechos, prerrogativas o deberes cuando una resolución judicial lo comporte de acuerdo con la normativa aplicable.

*Artículo 133. Pérdida de la condición de miembro de la corporación local*

Quien ostente la condición de miembro de una corporación local perderá su condición de tal por las siguientes causas:

1. Por resolución judicial firme que declare la pérdida de la condición de miembro de la corporación o anule la elección o proclamación de candidatos.

2. Por fallecimiento.

3. Por extinción del mandato, sin perjuicio de que continúe en sus funciones, solamente para la administración ordinaria, hasta la toma de posesión de sus sucesores.

4. Por renuncia, que se hará efectiva por escrito ante el Pleno de la corporación.

5. Por incompatibilidad, en los supuestos y condiciones establecidos en la legislación electoral.

*Artículo 134. Grupos municipales*

1. Los miembros de las corporaciones locales se constituirán en grupos municipales a los efectos de su actuación corporativa.

2. Los grupos se corresponderán con los partidos políticos, federaciones, coaliciones o agrupaciones cuyas listas hayan obtenido puestos en la corporación. No podrán formar grupo propio los pertenecientes a formaciones políticas que no se hayan presentado como tales ante el electorado. Nadie puede pertenecer simultáneamente a más de un grupo.

3. Los grupos se constituirán mediante escrito dirigido al presidente de la corporación, firmado por los miembros de la misma que deseen integrarlo, en el que expresen su voluntad de formar parte del mismo, su denominación, el nombre de su portavoz y de quien, en su caso, pueda sustituirlo. El escrito deberá formalizarse dentro de los diez días hábiles siguientes a la constitución de la corporación y, en todo caso, antes de la convocatoria de la sesión extraordinaria del Pleno para determinar la organización y funcionamiento municipal.

4. Pasarán a tener la condición de concejales no adscritos aquellos miembros de la corporación en los que concurra alguna de las siguientes circunstancias:

a) No haber constituido Grupo Municipal dentro de los plazos establecidos en el párrafo anterior.

b) No haberse integrado en el Grupo Municipal constituido por la formación electoral que presentó la candidatura por la que concurrieron a las elecciones.

c) Haber abandonado o haber sido expulsados mediante votación del grupo municipal. En este último supuesto deberá quedar constancia escrita del acuerdo adoptado.

d) Haber abandonado o haber sido expulsados de la formación política que presentó la candidatura por la que concurrieron a las elecciones. Esta circunstancia será comunicada por el representante general de la formación política, coalición o agrupación de electores correspondiente al secretario municipal, quien lo pondrá en conocimiento del Pleno de la corporación, para que de oficio se proceda en consecuencia.

Los derechos económicos y políticos de los miembros no adscritos no podrán ser superiores a los que les hubiesen correspondido de permanecer en el grupo de procedencia, y se ejercerán en la forma que determine el Reglamento Orgánico de cada corporación.

*Artículo 135. Funcionamiento de los grupos municipales*

1. Corresponde a los grupos políticos municipales designar, mediante escrito del portavoz, a aquellas personas de sus componentes que hayan de representarlos en todos los órganos colegiados integrados por miembros de la corporación. Los concejales no adscritos, al no pertenecer a ningún grupo político municipal, no tendrán portavoz.

2. Las funciones y atribuciones de los grupos políticos municipales no supondrán menoscabo de las que la legislación atribuye a los órganos municipales y a los miembros de la corporación.

3. Cada corporación local, de conformidad con su reglamento orgánico y en la medida de sus posibilidades, pondrá a disposición de cada grupo medios y locales adecuados.

*Artículo 136. Junta de Portavoces*

1. Los portavoces de los grupos políticos, presididos por el presidente o presidenta de la corporación, integrarán la Junta de Portavoces, que tendrá las siguientes funciones:

a) Acceder a las informaciones que la presidencia les proporcione para difundirla entre los miembros de su grupo.

b) Encauzar las peticiones de los grupos en relación con su funcionamiento y con su participación en los debates corporativos.

c) Consensuar el régimen de los debates en sesiones determinadas.

2. La Junta de Portavoces tendrá siempre carácter de órgano complementario y deliberante, en sus sesiones no se adoptarán acuerdos ni resoluciones con fuerza de obligar ante terceros.

CAPÍTULO III

Información y participación ciudadana

*Artículo 137. Aspectos generales*

1. Con independencia de la organización complementaria prevista en el capítulo IV del título I, y otros preceptos concordantes, las corporaciones locales facilitarán la más amplia información sobre su actividad y promoverán la participación de toda la ciudadanía en la vida local.

2. Las formas, medios y procedimientos de participación que las Corporaciones establezcan en el ejercicio de su potestad de autoorganización no podrán, en ningún caso, menoscabar las facultades de decisión que corresponden a los órganos representativos regulados por la ley.

*Artículo 138. Derechos de los ciudadanos y ciudadanas*

1. Todos los ciudadanos y ciudadanas, en su relación con las corporaciones locales, tendrán derecho a:

a) Conocer, en cualquier momento, el estado de la tramitación de los procedimientos en los que tengan la condición de interesados, y obtener copias de documentos contenidos en ellos.

b) Identificar a las autoridades y al personal al servicio de las administraciones públicas bajo cuya responsabilidad se tramiten los procedimientos.

c) Obtener copia sellada de los documentos que presenten, aportándola junto con los originales, así como a la devolución de éstos, salvo cuando los originales deban obrar en el procedimiento.

d) Formular alegaciones y aportar documentos en cualquier fase del procedimiento anterior al trámite de audiencia, que deberán ser tenidas en cuenta por el órgano competente al redactar la propuesta de resolución.

e) No presentar documentos no exigidos por las normas aplicables al procedimiento de que se trate, o que ya se encuentren en poder de la administración actuante.

f) Obtener información y orientación acerca de los requisitos jurídicos o técnicos que las disposiciones vigentes impongan a los proyectos, actuaciones o solicitudes que se propongan realizar y sean de competencia municipal.

g) Acceder a los registros y archivos en los términos previstos en la Ley de Procedimiento Administrativo Común. La denegación o limitación de este acceso deberá verificarse mediante resolución motivada.

h) Obtener copias y certificaciones acreditativas de los acuerdos de las corporaciones locales.

i) Ser tratados con respeto y deferencia por las autoridades y funcionarios, que habrán de facilitarles el ejercicio de sus derechos y el cumplimiento de sus obligaciones.

j) Obtener resolución expresa de cuantas solicitudes formulen en materias de competencia de las entidades locales.

k) Exigir responsabilidades de las corporaciones locales y del personal a su servicio, cuando así corresponda legalmente.

l) Requerir a la entidad local interesada el ejercicio de las acciones y recursos necesarios para la defensa de sus derechos.

m) Dirigir escritos a las corporaciones locales en cualquiera de las dos lenguas oficiales.

2. Los reglamentos, ordenanzas locales, así como los planes generales, cuando hubieren sido aprobados definitivamente y entrado en vigor, junto su documentación completa, podrán ser consultados en cualquier momento por todos los ciudadanos.

3. Las entidades locales podrán, en la forma que prevean sus respectivos reglamentos orgánicos, elaborar cartas de servicios que informen acerca de los servicios de competencia municipal, los compromisos de calidad en su prestación y en general los derechos de los vecinos y vecinas en relación a dichos servicios.

*Artículo 139. Participación en sesiones* **11**

1. Las sesiones del pleno de las corporaciones locales serán públicas. Tendrán acceso a ellos los medios de comunicación para el ejercicio de la función que tienen, y la ciudadanía en general, en las condiciones que fije el reglamento orgánico, y se respetará, en todo caso, el derecho fundamental de información garantizado en el artículo 20 de la Constitución española.

2. A las sesiones de las comisiones municipales podrán ser convocados, solo al efecto de escuchar su parecer o de recibir su informe respecto de un tema concreto, representantes de las asociaciones vecinales o entidades de defensa de intereses sectoriales.

3. Serán públicas las sesiones de los órganos de participación.

4. Serán públicas las sesiones del resto de órganos complementarios que puedan ser establecidos, excepto que un acuerdo del pleno, aprobado por mayoría absoluta, establezca lo contrario.

5. La publicidad de las sesiones de los órganos que establece el apartado anterior se realizará en los términos que prevean los reglamentos o acuerdos plenarios por los que se rijan.

6. Se permitirá, en todo caso, la grabación de las reuniones por parte de particulares. Sin perjuicio de la iniciativa ciudadana, el consistorio podrá promover la grabación y posterior publicación de las reuniones en plataformas accesibles para la ciudadanía, con independencia de su posible validación o certificación como acta o incluso su difusión en tiempo real a través de internet, que, en todo caso, también estará permitido.

*Artículo 140. Formas de participación ciudadana*

Las corporaciones locales deberán prever en sus reglamentos orgánicos los distintos medios de participación ciudadana y, en especial, en las formas siguientes:

1. Remisión a los medios de comunicación social de la localidad de las convocatorias y órdenes del día de las sesiones;

2. Difusión adecuada y suficiente de las exposiciones públicas de actuaciones y proyectos de interés y repercusión social.

3. Implantación de oficinas de información al ciudadano y de medios tecnológicos que la faciliten.

4. Canalización de las peticiones y sugerencias provenientes de los ciudadanos, de acuerdo con el marco legal vigente.

*Artículo 141. Otras formas de participación ciudadana*

1. Los ayuntamientos deberán establecer y regular en normas de carácter organizativo procedimientos y órganos adecuados para la efectiva participación de los vecinos en los asuntos de la vida pública local, tanto en el ámbito del municipio en su conjunto como en el de los distritos, en el supuesto de que existan en el municipio dichas divisiones territoriales.

2. Los vecinos que gocen del derecho de sufragio activo en las elecciones municipales podrán ejercer la iniciativa popular, en los términos previstos en la legislación básica estatal. Tales iniciativas pueden llevar incorporada una propuesta de consulta popular local.

3. Asimismo, las entidades locales, y especialmente los municipios, deberán impulsar la utilización interactiva de las tecnologías de la información y la comunicación para facilitar la participación y la comunicación con los vecinos, para la presentación de documentos y para la realización de trámites administrativos, de encuestas y, en su caso, de consultas ciudadanas.

Las diputaciones provinciales colaborarán con los municipios que, por su insuficiente capacidad económica y de gestión, no puedan desarrollar en grado suficiente el deber establecido en este apartado.

4. El funcionamiento de estos instrumentos de participación ciudadana asegurará, igualmente, condiciones de inclusión social y plena ciudadanía, favoreciendo la participación de las personas con discapacidad, de las personas mayores, de los jóvenes y de las personas extranjeras residentes en el municipio.

5. Los ayuntamientos podrán dotarse de medios públicos de comunicación social. Reglamentariamente se establecerán los mecanismos necesarios para garantizar la participación de la pluralidad política y, específicamente, de las fuerzas políticas con representación municipal.

*Artículo 142. Asociaciones*

1. Las asociaciones constituidas para la defensa de los intereses generales o sectoriales de los vecinos tendrán la consideración de entidades de participación ciudadana, siempre que estén inscritas en el Registro Municipal de Asociaciones Municipales.

2. En relación con el municipio, las asociaciones podrán:

a) Recabar información directa de los asuntos que sean de su interés;

b) Elevar propuestas de actuación en el ámbito de las materias de competencia municipal.

c) Formar parte de los órganos de participación e intervenir en las sesiones del Pleno y de las comisiones de estudio, informe o consulta, de acuerdo con lo dispuesto en el Reglamento Orgánico.

3. Los municipios, de acuerdo con sus posibilidades presupuestarias, podrán conceder ayudas económicas a las asociaciones. La asignación de ayudas se efectuará con criterios objetivos, de acuerdo con la importancia y representatividad de las asociaciones.

*Artículo 143. Iniciativa y consulta popular local*

Con independencia del ejercicio por parte de los vecinos de la iniciativa popular en los términos previstos en la legislación básica de régimen local, los alcaldes, previo acuerdo del Pleno por mayoría absoluta, podrán someter a consulta popular los asuntos de la competencia propia municipal y de carácter local que sean de especial importancia para los intereses de los vecinos y vecinas, salvo los relativos a las haciendas locales.

TÍTULO VIII

Relaciones entre la comunidad autónoma y las entidades locales

CAPÍTULO I

Disposiciones comunes

*Artículo 144. Principios generales* **12**

1. En la distribución de responsabilidades administrativas entre las entidades locales la Generalitat velará por el respeto a los principios de subsidiariedad, coordinación, cooperación y colaboración.

2. Sin perjuicio de la atribución de competencias a las entidades locales por la legislación correspondiente, se podrá delegar la ejecución de funciones y encomendar la gestión de las actividades y servicios a aquellas entidades locales de la Comunitat Valenciana que, por sus medios, puedan asumirlas, cuando con ello se garantice la proximidad de la gestión a la ciudadanía y se alcance una mayor participación de la misma, asegurándose, en todo caso, la debida coordinación y eficacia en la prestación de los servicios.

*Artículo 145. Descentralización de competencias* **13**

1. Se procederá a la descentralización a favor de las entidades locales de la Comunitat Valenciana de todas aquellas competencias que sean susceptibles de ello, atendiendo a su capacidad de gestión.

2. La descentralización de competencias a que se refiere este precepto deberá realizarse por ley de Les Corts y deberá ir acompañada de los suficientes recursos económicos para que sea efectiva.

CAPÍTULO II

De la delegación de competencias

*Artículo 146.Resoluciones y convenios de delegación* **14**

1. Mediante ley de Les Corts, con sujeción a los requisitos y condiciones establecidas en la legislación básica estatal, se podrá delegar la ejecución de las funciones y competencias en aquellas entidades locales de la Comunitat Valenciana que, por sus medios, puedan asumirlas, asegurando la debida coordinación y eficacia en la prestación de los servicios.

2. En desarrollo de la normativa establecida en el párrafo anterior, se podrá delegar en las entidades locales de la Comunitat Valenciana, mediante resolución de la persona titular del departamento correspondiente del Consell o, en su caso, mediante convenio, autorizado por el Consell, el ejercicio de sus competencias.

3. La delegación, y, en su caso, su revocación, deberá publicarse en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

4. La delegación podrá referirse al ejercicio de una competencia, a determinados aspectos funcionales de la misma, al ejercicio de potestades administrativas concretas o al establecimiento y prestación de un determinado servicio.

*Artículo 147. Aceptación de la delegación*

La efectividad de la delegación requerirá su aceptación por la entidad local interesada, salvo que por ley se imponga obligatoriamente. En este caso la delegación deberá mantener el equilibrio financiero de la entidad local receptora.

*Artículo 148. Medios de control sobre la delegación* **15**

Los medios de control sobre la delegación que podrá ejercer la Generalitat, que sigue manteniendo la titularidad de las competencias, se concretarán en la resolución de delegación o, en su caso, en el correspondiente convenio que se suscriba, y podrán ser:

1. Aprobar instrucciones técnicas de carácter general.

2. Elaborar programas de acción y directrices sobre las funciones delegadas.

3. Recabar información sobre la gestión.

4. Enviar comisionados y formular los requerimientos pertinentes al presidente o presidenta de la entidad local delegada para la subsanación de las deficiencias observadas.

5. Requerir el cumplimiento de los programas y directrices a que se refiere el número 2 anterior, cuando haya quedado acreditado el incumplimiento por la entidad local delegada.

*Artículo 149. Revocación de la delegación* **16**

1. Si la entidad local incumpliera las obligaciones que se derivan de la Ley de delegación, de la resolución de delegación o de los términos del correspondiente convenio, o de los programas y directrices a que se refiere el artículo 148.2, el Consell le advertirá de ello formalmente y, si mantuviere su actitud transcurrido el plazo de un mes desde la recepción del escrito de advertencia, podrá revocar la delegación o, en su caso, resolver el convenio suscrito.

2. Por razones de interés público debidamente justificadas el Consell podrá revocar la delegación o revisar su contenido.

3. El acuerdo de revocación se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

CAPÍTULO III

De la encomienda de gestión

*Artículo 150. Encomienda de gestión*

1. Para garantizar una prestación más cercana a la ciudadanía, el Consell, a propuesta de la conselleria competente en materia de administración local, puede encomendar la realización de actividades de carácter material, técnico o de servicios de su competencia a las entidades locales con capacidad de gestión, actuando éstas con sujeción plena a las instrucciones generales y particulares que se dicten por la Generalitat.

2. La encomienda de gestión no supone la cesión de la titularidad de las competencias ni de los elementos sustantivos de su ejercicio.

3. La encomienda de gestión se formalizará mediante convenio suscrito entre las administraciones interesadas, que se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. En los casos donde afecte a las condiciones de empleo de cualquiera de las dos Administraciones, el convenio de colaboración será previamente consultado, en los ámbitos afectados y las condiciones de trabajo negociadas, con las organizaciones sindicales.

4. El convenio a que se refiere el número anterior contendrá la determinación de la actividad encomendada, su vigencia, las facultades de dirección y control y los medios económicos precisos para llevarla a cabo, fijándose el porcentaje de financiación que aportará cada administración.

5. En caso de incumplimiento de las directrices y medidas contenidas en el convenio, la conselleria competente en materia de administración local, advertirá de ello formalmente a la entidad local, y si mantuviese su actitud la encomienda de gestión podrá, previa audiencia de aquélla, ser suspendida o dejada sin efecto.

CAPÍTULO IV

De la colaboración

*Artículo 151. La Comisión Mixta de Cooperación entre la Generalitat y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias*

1. La Comisión Mixta de Cooperación entre la Generalitat y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias es el órgano deliberante y consultivo, de naturaleza paritaria, para hacer efectiva de forma institucional y estable la relación de cooperación entre la Generalitat y la representación de las entidades locales de la Comunitat Valenciana, adscrito a la conselleria con competencias en materia de administración local.

2. Le corresponderán las siguientes funciones:

a) Debatir sobre las solicitudes y demandas de las entidades locales de la Comunitat Valenciana en relación con la actuación, proyectos y normas de los distintos departamentos del Consell.

b) Profundizar en la autonomía local y en las políticas de cooperación entre la Generalitat y las entidades locales.

c) Informar preceptivamente acerca de las iniciativas legislativas en materia de régimen local.

d) Informar preceptivamente sobre las normas reglamentarias, así como los planes o programas de la Generalitat que afecten específicamente a competencias propias de las entidades locales de la Comunitat Valenciana.**17**

*Artículo 152. Composición*

La Comisión Mixta de Cooperación entre la Generalitat y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, regulada reglamentariamente, está integrada por representantes de la Generalitat y de la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.

CAPÍTULO V

De la coordinación

*Artículo 153. Comisión Interdepartamental de Coordinación de Políticas Locales*

Se crea la Comisión Interdepartamental de Coordinación de Políticas Locales, con el fin de garantizar la coordinación de las acciones, planes, ayudas e incentivos de la administración autonómica dirigidas a las entidades locales.

En esta comisión podrán participar las entidades locales afectadas y, en su caso, la administración del Estado.

Sus funciones, composición y funcionamiento se regularán reglamentariamente.

CAPÍTULO VI

De la impugnación de actos y acuerdos

*Artículo 154. Deber de información*

1. Las entidades locales, sin perjuicio de las competencias sectoriales de control que por razón de la materia pudieran tener los distintos departamentos del Consell, tienen el deber de remitir a la conselleria competente en materia de administración local de la Generalitat, en la forma y plazos determinados reglamentariamente, copia o extracto de los acuerdos adoptados por el Pleno y la Junta de Gobierno Local respectivamente, y extracto de las resoluciones y decretos de la Presidencia.

Los presidentes de las corporaciones locales y, de forma inmediata, los secretarios serán responsables del cumplimiento de este deber.

2. La Generalitat, a través de la conselleria competente en materia de administración local, podrá solicitar ampliación de la información a que se refiere el apartado anterior, que deberá remitirse en el plazo máximo de veinte días hábiles. Hasta tanto se reciba dicha información quedará suspendido el plazo para formular requerimiento o para impugnar directamente el acto o acuerdo ante la jurisdicción contencioso-administrativa.

3. Sin perjuicio de su ejecutividad, hasta que no se cumpla el deber de remisión establecido en el apartado 1 o, en su caso, el apartado 2, y hayan transcurridos los plazos para el requerimiento o impugnación, los actos y acuerdos adoptados no podrán ser impugnados por la Generalitat.

4. La Generalitat podrá, además, recabar en el ámbito de sus competencias y obtener información concreta sobre la actividad de las entidades locales, a fin de comprobar la efectividad de la aplicación de la legislación autonómica, pudiendo solicitar incluso la emisión de informes, la exhibición de expedientes y la remisión de copias certificadas de los mismos.

5. Para el cumplimiento de lo dispuesto en este artículo, las administraciones públicas podrán utilizar medios electrónicos de comunicación, con las garantías y requisitos establecidos en la normativa aplicable.

*Artículo 155. Medidas de reacción*

Cuando la Generalitat considere que un acto o acuerdo de una entidad local infringe el ordenamiento jurídico, o menoscabe competencias autonómicas o interfieran su ejercicio o excedan de las competencias de dichas entidades locales, podrá adoptar alguna de las siguientes medidas:

1. Requerir a la entidad local para que anule dicho acto o acuerdo.

2. Impugnar directamente ante la jurisdicción contencioso-administrativa el referido acto o acuerdo.

*Artículo 156. Requerimiento de legalidad*

1. Cuando la Generalitat decida hacer uso del requerimiento a que se refiere el artículo anterior, se formulará en el plazo de quince días hábiles a partir de la recepción de la comunicación del acto o acuerdo. El requerimiento deberá ser motivado y expresar la normativa que se estime vulnerada.

2. Si la entidad local no atendiere el requerimiento en el plazo de un mes, la Generalitat podrá impugnar el acto o acuerdo ante la jurisdicción contencioso administrativa en el plazo de dos meses, contados desde el día siguiente a aquel en que venza el requerimiento dirigido a la entidad local, o al de la recepción de la comunicación de la misma rechazando el requerimiento, si se produce dentro del plazo señalado para ello.

*Artículo 157. Impugnación directa*

1. La Generalitat podrá impugnar directamente, ante la jurisdicción contencioso administrativa los actos y acuerdos de las entidades locales, cuando considere que infringen el ordenamiento jurídico o menoscaben competencias autonómicas, interfieran en su ejercicio o excedan de la competencia de dichas entidades locales.

2. El plazo para formular dicha impugnación será de dos meses desde la comunicación del acto o acuerdo.

3. Si el acuerdo del ente local afecta a la integridad y efectividad del interés de la Generalitat, ésta podrá pedir expresamente la suspensión del acto o acuerdo impugnado.

*Artículo 158. Impugnación por las entidades locales*

1. Las entidades locales territoriales podrán impugnar las disposiciones generales y actos de la Generalitat que lesionen su autonomía. A tal fin desde el día siguiente al que reciban comunicación de aquellas o se publiquen en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, podrán:

a) Requerir motivadamente a la Generalitat, en el plazo de quince días, para que anule la disposición o acto en el plazo máximo de un mes, o

b) Impugnar la disposición o acto ante el órgano jurisdiccional competente en el plazo establecido en la legislación reguladora del correspondiente procedimiento.

El acto de la Generalitat, expreso o presunto, que no atienda el requerimiento a que se refiere la letra a del apartado anterior, podrá ser objeto de igual impugnación.

2. Asimismo, los municipios y provincias podrán plantear ante el Tribunal Constitucional los conflictos en defensa de la autonomía local contra leyes de la Generalitat que lesionen la autonomía local constitucionalmente garantizada, en los términos previstos en la Ley Orgánica que regula este Tribunal.

TÍTULO IX

Del personal al servicio de las entidades locales

CAPÍTULO I

Disposiciones generales

*Artículo 159. Personal de las entidades locales*

1. El personal al servicio de las corporaciones locales estará formado por:

a) Funcionarios y funcionarias de carrera.

b) Funcionarios y funcionarias interinos.

c) Personal laboral, ya sea fijo, por tiempo indefinido o temporal.

d) Personal eventual.

2. Entre los funcionarios de carrera se incluyen los funcionarios con habilitación de carácter estatal a quienes corresponde el desempeño de las funciones públicas necesarias en todas las entidades locales.

3. El régimen jurídico de los empleados públicos al servicio de la administración local que no sean habilitados de carácter estatal, se regirá por lo dispuesto en la legislación básica, en la Ley de Función Pública de la Generalitat y su desarrollo reglamentario.

CAPÍTULO II

Agrupaciones para el sostenimiento de personal común

*Artículo 160. Clases*

Los entes locales territoriales podrán constituir agrupaciones para sostener personal común o con sede administrativa común cuando lo justifique una más eficaz realización de las funciones públicas, falta de medios económicos de los entes interesados o su proximidad geográfica.

*Artículo 161. Procedimiento de creación*

1. El procedimiento para la constitución de dichas agrupaciones se iniciará por la Generalitat a instancia de las entidades locales interesadas, mediante acuerdo de su órgano plenario.

2. La agrupación se regirá por unos estatutos, en los que se incluirá, al menos:

a) Puesto o puestos de trabajo que se agrupen.

b) Distribución del coste de los puestos de trabajo entre los entes locales agrupados.

c) Organización del trabajo y distribución del horario laboral.

d) Plazo de vigencia y causas de disolución.

e) Procedimiento de modificación de estatutos.

f) Composición de la Junta de Gobierno de la agrupación y normas de funcionamiento.

g) Régimen jurídico aplicable al personal común, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 159.3 de la presente ley.

3. El procedimiento, que se desarrollará reglamentariamente, se someterá a información pública por plazo de un mes y a audiencia de las entidades locales interesadas, siendo resuelto por orden de la conselleria competente en materia de administración local.

4. A propuesta de la entidades locales agrupadas, podrá modificarse o suprimirse la agrupación constituida con arreglo al procedimiento previsto en el párrafo anterior.

CAPÍTULO III

De los funcionarios con habilitación de carácter nacional **18**

*Artículo 162.* [Se deja sin contenido]*.*

*Artículo 163.* [Se deja sin contenido]*.*

*Artículo 164. Competencias de la Generalitat*

En relación con los funcionarios con habilitación de carácter nacional, corresponde a la Generalitat, sin perjuicio de otras que resulten de la legislación vigente, las siguientes competencias ejecutivas:

1. Creación, supresión y clasificación de los puestos de trabajo reservados al personal funcionario con habilitación de carácter nacional.

2. Constitución y disolución de las agrupaciones de entidades locales para el sostenimiento en común de puestos de trabajo reservados a dichos funcionarios.

3. Declarar la exención de la obligación de las entidades locales de mantener el puesto de trabajo de Secretaría.

4. Determinar los méritos correspondientes al conocimiento de las especialidades de la organización territorial de la Comunitat Valenciana, del derecho propio de la misma y del idioma valenciano.

5. Proceder a la publicación coordinada de las convocatorias de los concursos ordinarios para la provisión de puestos de trabajo en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana e impugnación de las bases que no se ajusten a la legalidad.

6. Efectuar los nombramientos provisionales de competencia autonómica, comisiones de servicios, acumulaciones, nombramientos de personal interino y de personal accidental.

7. Gestionar las bolsas de trabajo para la provisión interina de puestos reservados a personal funcionario con habilitación de carácter nacional.

8. Autorizar permutas entre funcionarios con habilitación de carácter nacional dentro del ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.

9. La incoación y resolución de los expedientes disciplinarios instruidos al personal funcionario con habilitación de carácter nacional que se encuentre destinado en la Comunitat Valenciana en los términos previstos en la normativa básica estatal.

*Artículo 165. Registro de méritos de determinación autonómica*

Para el adecuado ejercicio de las competencias mencionadas en el artículo anterior en la conselleria competente en materia de administración local existirá un registro de méritos de determinación autonómica de la Comunitat Valenciana y de puestos reservados a personal funcionario con habilitación de carácter nacional regulado reglamentariamente.

*Artículo 166. [Se deja sin contenido].*

*Artículo 167. [Se deja sin contenido].*

*Artículo 168. [Se deja sin contenido].*

*Artículo 169. Agrupaciones para el sostenimiento en común de puestos reservados.*

1. En municipios de clase tercera se podrá proceder a la agrupación para el sostenimiento en común del puesto de secretaría cuando el volumen de sus recursos o servicios sean insuficientes.

2. Podrán agruparse para el sostenimiento en común de los puestos de intervención y de tesorería, las entidades locales cuyas secretarías estén clasificadas en clase segunda o tercera sin que les sean de aplicación las limitaciones indicadas en el apartado anterior.

3. Para proceder a la constitución de las agrupaciones previstas en este artículo se requerirá el informe previo de la Diputación Provincial correspondiente. Una vez aprobada la agrupación, el puesto resultante, se clasificará por la Conselleria competente en materia de Administración Local, que procederá a su comunicación al Ministerio competente.

*Artículo 170. Procedimientos*

1. La creación y supresión de puestos de trabajo reservados a personal funcionario local con habilitación de carácter nacional se realizará por el órgano directivo competente en materia de administración local, de oficio o a instancia de la entidad local interesada.

2. Los puestos de colaboración serán creados discrecionalmente por la propia entidad local, en los términos que reglamentariamente se desarrollen, correspondiendo al órgano directivo competente en materia de Administración local la clasificación de los mismos. **19**

3. Los procedimientos para llevar a efecto la agrupación de municipios, así como su disolución, y la exención y su posible revocación serán objeto de desarrollo reglamentario.

*Artículo 171.* [Se deja sin contenido]

*Artículo 172.* [Se deja sin contenido]

*Artículo 173.* [Se deja sin contenido]

*Artículo 174.* [Se deja sin contenido]

*Artículo 175.* [Se deja sin contenido]

*Artículo 177.* [Se deja sin contenido]

TÍTULO X

Bienes, actividades y servicios

CAPÍTULO I

Disposiciones generales

*Artículo 178. Protección y defensa del patrimonio*

1. Las entidades locales tienen la obligación de proteger y defender su patrimonio. Para ello procurarán su inscripción registral y ejercerán las potestades administrativas y acciones judiciales que sean procedentes para ello. Cualquier vecino o vecina podrá requerir ese ejercicio a la entidad local interesada.

2. Iguales obligaciones de protección y defensa corresponden a las personas titulares de concesiones y otros derechos sobre bienes de dominio público.

3. El personal al servicio de las administraciones públicas y la ciudadanía deben colaborar en la protección y defensa del citado patrimonio.

4. Las entidades locales no podrán allanarse a las demandas judiciales que afectaren al dominio y demás derechos reales integrantes de su patrimonio.

CAPÍTULO II

Régimen de aprovechamiento y disposición

*Artículo 179. Cambio de calificación jurídica mediante alteración expresa*

1. La alteración de la calificación jurídica de los bienes de las entidades locales requiere la instrucción de un procedimiento, conforme a los principios establecidos en la legislación básica de régimen jurídico y procedimiento administrativo común, en el que se acrediten su oportunidad y legalidad.

2. El procedimiento habrá de ser resuelto por el Pleno de la corporación, previa información pública por plazo de un mes. Si la alteración de la calificación jurídica se refiere a bienes de dominio público o comunales, el acuerdo habrá de adoptarse por mayoría absoluta del número legal de miembros de la corporación.

*Artículo 180. Alteración automática*

No obstante lo dispuesto en el artículo anterior, la alteración de la calificación jurídica y la afectación de los bienes al dominio público se produce automáticamente en los siguientes supuestos:

1. Aprobación definitiva del planeamiento urbanístico y de los proyectos de obras y servicios.

2. Adscripción de bienes patrimoniales por más de veinticinco años a un uso o servicio público, o al aprovechamiento comunal.

3. Adquisición por cesión obligatoria con el fin de ser destinados al uso público o a la prestación de un servicio público determinado.

4. Adquisición por usucapión de bienes destinados al uso o servicio público o al aprovechamiento comunal.

*Artículo 181. Desafectación de bienes comunales*

1. Los bienes comunales que por su naturaleza intrínseca o por otras causas no hubieren sido objeto de disfrute de esta índole durante más de diez años, aunque en alguno de ellos se haya producido acto aislado de aprovechamiento, podrán ser desprovistos de su carácter comunal y calificados como patrimoniales mediante acuerdo de la entidad local respectiva. Este acuerdo requerirá, previa información pública, el voto favorable de la mayoría absoluta del número legal de miembros de la corporación y posterior aprobación del órgano directivo competente en materia de administración local. **20**

2. En estos casos, si fueran susceptibles de aprovechamiento agrícola o de otro tipo, su destino preferente será su arrendamiento a los vecinos del municipio, bien individualmente, bien agrupados en cooperativas o sociedades que permitan la rentabilidad de su explotación.

*Artículo 182. Cesión de bienes a otras administraciones públicas*

Las entidades locales podrán afectar bienes y derechos demaniales a un uso o servicio público competencia de otra administración y transmitirle la titularidad de los mismos cuando no resulten necesarios para el cumplimiento de sus fines. La administración adquirente mantendrá la titularidad del bien mientras continúe afectado al uso o servicio público que motivó la mutación y por tanto, conserve su carácter demanial. Si el bien o derecho no fuera destinado al uso o servicio público o dejara de destinarse posteriormente, revertirá a la administración transmitente, integrándose en su patrimonio con todas sus pertenencias y accesiones.

*Artículo 183. Adscripción y aportación de bienes a organismos, entidades y sociedades locales*

1. Las entidades locales podrán adscribir directamente a sus organismos autónomos los bienes y derechos necesarios para el cumplimiento de sus fines.

Los bienes y derechos adscritos conservarán la calificación jurídica originaria que les corresponda como bienes del patrimonio de la entidad local, sin que los organismos que los reciban adquieran su propiedad, atribuyéndoseles únicamente facultades en orden a su conservación y utilización para el cumplimiento de los fines que se determinen en la adscripción. Cuando se trate de bienes inmuebles, será por cuenta del organismo autónomo su conservación, defensa y mejora, y los servicios y suministros que le sean propios, así como los impuestos que lo graven.

2. Las entidades locales podrán aportar directamente bienes patrimoniales, derechos concesionales y otros derechos reales, previa su valoración técnica, a las sociedades creadas por ellas o en las que tengan participación, para la prestación de servicios y ejercicio de actividades económicas.

*Artículo 184. Concesiones y autorizaciones demaniales*

1. El otorgamiento de concesiones sobre bienes de dominio público se efectuará en régimen de concurrencia. No obstante, podrá acordarse el otorgamiento directo en los supuestos previstos en la ley.

2. Una vez otorgada la concesión, deberá procederse a su formalización en documento administrativo. Este documento será título suficiente para inscribir la concesión en el Registro de la Propiedad.

3. Las concesiones se otorgarán por tiempo determinado. Su plazo máximo de duración, incluidas las prórrogas, no podrá exceder de 75 años, salvo que se establezca otro menor en las normas especiales que sean de aplicación.

4. Las concesiones de uso privativo o aprovechamiento especial del dominio público podrán ser gratuitas, otorgarse con contraprestación o condición o estar sujetas a la tasa por utilización privativa o aprovechamiento especial de bienes del dominio público local, conforme a lo previsto en la legislación básica estatal.

5. Regirán las prohibiciones para ser titular de concesión demanial previstas en la legislación básica estatal en materia de patrimonio.

6. El régimen de las autorizaciones demaniales se regirá por lo establecido en la normativa básica aplicable.

*Artículo 185. Utilización de los bienes patrimoniales*

1. Corresponde a las entidades locales regular la utilización de sus bienes patrimoniales, de acuerdo con criterios de rentabilidad. Su utilización podrá realizarse directamente por la entidad o convenirse con los particulares en la forma que legalmente proceda.

2. La explotación de los bienes o derechos patrimoniales podrá efectuarse a través de cualquier negocio jurídico, típico o atípico.

3. Los contratos para la explotación de los bienes y derechos patrimoniales se adjudicarán teniendo en cuenta la oferta económica más ventajosa sin que el precio sea el único criterio a tener en cuenta, salvo que, por las peculiaridades del bien, la limitación de la demanda, la urgencia resultante de acontecimientos imprevisibles o la singularidad de la operación, proceda la adjudicación directa. Las circunstancias determinantes de la adjudicación directa deberán justificarse suficientemente en el expediente. En todo caso, el usuario habrá de satisfacer un precio que no podrá ser inferior al 6% del valor en venta de los bienes.

*Artículo 186. Cesiones gratuitas*

1. Los bienes inmuebles patrimoniales no podrán cederse gratuitamente, salvo a entidades o instituciones públicas o sociedades con capital mayoritario público e instituciones privadas de interés público sin ánimo de lucro, siempre que los fines que justifiquen la cesión redunden en beneficio de los habitantes del término municipal. De estas cesiones también se dará cuenta a la conselleria competente en materia de administración local.

2. En todo caso, la cesión deberá efectuarse de conformidad con el procedimiento previsto en el Reglamento de Bienes de las entidades locales y para una finalidad concreta que se justifique, con fijación del plazo para llevarla a cabo, produciéndose la reversión automática en caso de incumplimiento o falta de uso del mismo.

*Artículo 187. Cesión de uso de bienes patrimoniales*

1. Las entidades locales pueden ceder el uso de bienes patrimoniales directamente o por concurso, de forma gratuita o con la prestación que pueda acordarse, a otras administraciones públicas o entidades privadas sin ánimo de lucro para su destino a fines de utilidad pública e interés social, relacionados con la prestación de servicios sociales, sanitarios, actividades educativas, culturales deportivas u otras análogas que redunden en beneficio de los vecinos. El acuerdo deberá determinar la finalidad concreta a que debe destinarse los bienes, la duración o el carácter de la cesión en precario.

2. El plazo máximo de la cesión de uso de los bienes será de 30 años.

*Artículo 188. Enajenación de bienes patrimoniales a título oneroso*

1. Las enajenaciones de bienes patrimoniales habrán de realizarse, como regla general, por subasta pública. No obstante, podrá utilizarse el concurso siempre que el precio no sea el único criterio determinante para la enajenación, y en particular cuando el pliego de condiciones ofrezca al licitador la posibilidad de abonar en especie parte del precio del bien o cuando el bien objeto de la enajenación se destine al cumplimiento por el adjudicatario de fines de interés general.**21**

2. El órgano competente podrá acordar la enajenación directa cuando se dé alguno de los siguientes supuestos, que habrá de quedar acreditado en el expediente:

a) Cuando el adquirente sea otra administración pública o, en general, cualquier persona jurídica de derecho público.

b) Cuando el adquirente sea una sociedad mercantil en cuyo capital sea mayoritaria la participación directa o indirecta de una o varias administraciones públicas o personas jurídicas de derecho público.

c) Cuando el adquiriente sea una entidad sin ánimo de lucro y el bien vaya a ser destinado a fines de utilidad pública o interés social.

d) Cuando se trate de parcelas sobrantes y la venta se realice a un propietario colindante, con arreglo a su valoración pericial.

e) Cuando se trate de bienes calificados como no utilizables, con arreglo a su valoración pericial.

f) Cuando fuera declarada desierta la subasta o concurso promovidos para la enajenación o éstos resultasen fallidos como consecuencia del incumplimiento de sus obligaciones por parte del adjudicatario, siempre que no hubiese transcurrido más de un año desde la celebración de los mismos. En este caso, las condiciones de la enajenación no podrán ser inferiores de las anunciadas previamente o de aquellas en que se hubiese producido la adjudicación.

g) Cuando la enajenación se efectúe a favor de quien ostente un derecho de adquisición preferente reconocido por disposición legal.

h) Cuando la titularidad del bien corresponda a dos o más propietarios y la venta se efectúe a favor de uno o más copropietarios. **22**

3. La cesión de bienes del patrimonio municipal del suelo se ajustará a su normativa específica.

4. Las viviendas de promoción pública municipal se adjudicarán con arreglo a su normativa específica, atendiendo a criterios de carácter social.

5. Los ingresos obtenidos por la enajenación de bienes no podrán destinarse a financiar gastos corrientes, salvo que se trate de parcelas sobrantes de vías públicas no edificables o de efectos no utilizables en servicios municipales o provinciales.

*Artículo 189. Permutas*

1. La permuta de bienes patrimoniales requerirá expediente en que se acredite la necesidad o conveniencia de efectuarla y la equivalencia de valores entre los bienes. La permuta podrá también efectuarse si la diferencia de valores entre los bienes no es superior al 50% del que tenga el valor más alto y se establezca la compensación económica pertinente.

2. Las entidades locales podrán permutar bienes inmuebles patrimoniales a cambio de otros futuros, siempre que dichos bienes sean determinados o susceptibles de determinación, sin necesidad de nuevo convenio entre las partes y conste racionalmente que llegarán a tener existencia

Será preciso, en todo caso, que el permutante preste aval suficiente por el valor del bien futuro, previa tasación pericial del mismo del técnico designado por la entidad local correspondiente. La cancelación del aval procederá cuando el bien futuro tenga existencia real y se haya consumado la permuta.

*Artículo 190. Enajenación de bienes históricos o artísticos*

1. Los monumentos, edificios u objetos de índole artística o histórica, incluidos en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano, son imprescriptibles e inalienables, salvo las trasmisiones que puedan acordarse entre las administraciones públicas.

2. No obstante, podrán, por causa de interés público y con autorización del órgano competente de la Generalitat, oída la Junta de Valoración de Bienes del Patrimonio Cultural Valenciano, acordar la permuta con otros bienes de particulares, de, al menos, igual valor cultural, siempre que no estén declarados de interés cultural.

3. Tratándose de bienes muebles, podrán, con los mismos requisitos, acordar su permuta también con entidades públicas o particulares extranjeros, previa obtención de la preceptiva autorización de exportación por parte de la administración del Estado.

*Artículo 191. Comunicación a la Generalitat*

1. Toda enajenación, gravamen o permuta de bienes inmuebles habrá de comunicarse al órgano directivo competente en materia de administración local. Si su valor excediera el 25% de los recursos ordinarios del presupuesto anual de la corporación requerirá, además, la autorización de aquel. **23**

2. El procedimiento de autorización tendrá una duración máxima de seis meses. A falta de resolución expresa el silencio administrativo tendrá carácter negativo.

CAPÍTULO III

De los servicios públicos locales

Sección primera. Disposiciones generales

*Artículo 192. Creación de servicios públicos*

Las entidades locales acordarán, de manera expresa, la creación del servicio público local y aprobarán el reglamento por el que se regule antes de empezar a prestarlo. Asimismo, determinarán las modalidades de prestación y el régimen estatutario de los usuarios.

*Artículo 193. Acceso a los servicios públicos*

Todos los ciudadanos que reúnan los requisitos establecidos en cada caso tendrán igual derecho a la utilización de los servicios públicos locales, sin que pueda existir discriminación en la prestación de los mismos que no sean las derivadas de la capacidad del propio servicio.

La reglamentación del servicio podrá establecer ventajas económicas en beneficio de los grupos sociales de menor capacidad económica o precisados de especial protección.

*Artículo 194. Continuidad de la prestación*

1. La prestación de los servicios públicos se realizará con la continuidad prevista en su reglamento regulador. En los supuestos de gestión indirecta, el contratista no podrá interrumpirla a causa del incumplimiento en que haya podido incurrir la entidad local, sin menoscabo de su derecho al resarcimiento de los daños y perjuicios ocasionados.

2. Las entidades locales están facultadas para adoptar las medidas necesarias dentro del marco legal vigente para garantizar el adecuado funcionamiento de los servicios mínimos locales de carácter público en el caso de ejercicio del derecho de huelga por el personal adscrito a las mismas.

*Artículo 195. Recepción obligatoria*

La recepción y uso de los servicios reservados a las entidades locales podrá ser declarado obligatorio para los ciudadanos mediante disposición reglamentaria o acuerdo, cuando la seguridad, salubridad y otras circunstancias de orden público o económico lo requieran.

Sección segunda. De los servicios y actividades de carácter económico

*Artículo 196. La iniciativa económica de las entidades locales*

1. Las entidades locales, para la satisfacción de las necesidades de los vecinos y vecinas, podrán prestar los servicios y realizar las actividades económicas que estimen pertinentes, de acuerdo con el artículo 128.2 de la Constitución.

2. La prestación de servicios y la realización de actividades económicas podrá realizarse en régimen de libre concurrencia o en monopolio. Únicamente procederá el monopolio respecto de las actividades o servicios expresamente reservados por ley a las entidades locales.

*Artículo 197. Requisitos para la prestación de servicios y ejercicio de actividades económicas*

1. Los acuerdos de las entidades locales relativos a la prestación de servicios y al ejercicio de actividades económicas requerirán la tramitación de un procedimiento en el que se acredite la conveniencia y oportunidad de la iniciativa para los intereses públicos locales.

2. El expediente se tramitará de acuerdo con el siguiente procedimiento:

a) Acuerdo inicial del Pleno. La adopción del acuerdo requerirá la elaboración previa, por una comisión nombrada al efecto de una memoria comprensiva de los aspectos sociales, financieros, técnicos y jurídicos de la actividad, la forma de gestión, la previsión de los ingresos y precio de los servicios ofertados y los supuestos de cese de la actividad.

b) Exposición pública, por plazo no inferior a un mes, a efectos de reclamaciones y alegaciones.

c) Aprobación del proyecto por el Pleno de la entidad.

3. Cuando los servicios reservados se presten en régimen de libre concurrencia, bastará para su establecimiento el acuerdo del Pleno de la entidad, que determinará la forma de gestión del servicio.

4. Cuando los servicios reservados se presten en régimen de monopolio, el acuerdo del Pleno deberá adoptarse por mayoría absoluta del número legal de miembros de la corporación, y requerirá la aprobación del Consell, que se otorgará si concurren las circunstancias de interés público legitimadoras de la exclusión de la iniciativa privada, tales como la imposibilidad física o económica de establecer más de una infraestructura de red para el servicio, o lo aconsejen razones de seguridad, salubridad u orden público. Recaído acuerdo de la corporación, se elevará expediente completo a la conselleria competente en materia de administración local. La resolución del Consell deberá adoptarse en el plazo de tres meses desde la recepción del expediente completo, entendiéndose aprobada si no hay resolución expresa en dicho plazo.

5. El acuerdo aprobatorio de la prestación de los servicios en régimen de monopolio comportará la declaración de utilidad pública y la necesidad de ocupación de los bienes o adquisición de los derechos afectados por el servicio.

TÍTULO XI

Haciendas locales

CAPÍTULO I

Relaciones económico financieras

*Artículo 198. Principios de actuación*

1. Las relaciones económico-financieras entre la Generalitat y las entidades locales se fundamentarán en los principios de solidaridad y respeto a la autonomía local, con el único objetivo de promover un desarrollo equilibrado y sostenible en todo el territorio valenciano.

2. Las entidades locales están sujetas a la obligación de presentar la cuenta general a la Sindicatura de Comptes, en los términos y plazos señalados en la legislación que regula la Sindicatura de Comptes de la Generalitat. La presentación de la cuenta general a la Sindicatura de Comptes podrá efectuarse telemáticamente en la forma que se establezca.

3. Las entidades locales que por insuficiencia de medios no pudieran elaborar la cuenta general podrán solicitar de la diputación provincial que corresponda la asistencia para su elaboración.

*Artículo 199. Tutela financiera* **24**

1. Corresponde a la Generalitat, de conformidad con los artículos 49.1.8.ª y 51 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana ejercer la tutela financiera sobre las entidades locales, en el marco y con los límites establecidos en los artículos 140 y siguientes de la Constitución Española y en la legislación básica del Estado.

2. En el ejercicio de dicha competencia, corresponde a la Generalitat:

a) El seguimiento de la legalidad de los actos y acuerdos locales en materia económico-financiera. A tal efecto, las entidades locales deberán remitir a la conselleria competente por razón de la materia, sus presupuestos, liquidaciones, los acuerdos de imposición de tributos locales y el resto de documentación contable financiera, en los términos establecidos en la legislación básica del Estado y en la de desarrollo que, en su caso, pudiera dictar la Generalitat.

b) La autorización del endeudamiento de los entes locales de la Comunitat Valenciana, en los términos previstos en el texto refundido de la Ley Reguladora de las Haciendas Locales, aprobado por Real Decreto Legislativo 2/2004, de 5 de marzo y demás normativa vigente.

c) La adopción de todos aquellos actos jurídicos que la Ley Orgánica 2/2012, de 27 de abril, de Estabilidad Presupuestaria y Sostenibilidad Financiera y demás normativa de desarrollo, atribuye al órgano competente de la comunidad autónoma que ejerza la tutela financiera.

d) El seguimiento de la situación financiera de las entidades locales, en el marco de lo dispuesto en la normativa vigente.

3. A solicitud de los representantes legales de las entidades locales la administración autonómica podrá emitir informes y dictámenes sobre su situación económica, la agilidad en la percepción de aportaciones o subvenciones o el anticipo de los fondos correspondientes.

4. Las bases reguladoras y las convocatorias de ayudas o subvenciones a las entidades locales que se aprueben y convoquen por la Generalitat, contemplarán como requisito para su pago, acreditación de estar al corriente en el cumplimiento de la obligación de rendición de sus cuentas anuales ante la Sindicatura de Comptes, de conformidad con la normativa aplicable. Asimismo, podrán contemplar como requisito para su pago que los peticionarios hayan remitido a la conselleria competente los documentos a que se refiere el apartado 2 de este artículo. Con el fin de evitar duplicidades en la petición de documentación, se suscribirán los convenios que procedan, en los que se preverán las fórmulas de coordinación y colaboración en la documentación solicitada a las entidades locales.

5. A los efectos de acreditar el cumplimiento de las citadas obligaciones legales, la conselleria competente, o en su caso, la Sindicatura de Comptes, expedirá a petición de la entidad local interesada, certificación de haber remitido la documentación prevista en el apartado 4 de este artículo, o en su caso, que ha presentado la cuenta general a la Sindicatura de Comptes.

*Artículo 200. De las medidas de saneamiento*

De acuerdo con las entidades locales y sus asociaciones representativas, la Generalitat podrá establecer, en el marco y con los límites de las previsiones presupuestarias anuales, medidas que fomenten el saneamiento de las haciendas locales.

CAPÍTULO II

El fondo de cooperación municipal de la Comunitat Valenciana **25**

[Derogado]

DISPOSICIÓN ADICIONAL ÚNICA**26**

*Uno. Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos.*

1. Se mantiene vigente la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos creada por la Ley 2/2001, de 11 de mayo, de creación y gestión de áreas metropolitanas en la Comunitat Valenciana, en el área territorial integrada por los municipios de Alaquàs, Albal, Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alcàsser, Aldaia, Alfafar, Alfara del Patriarca, Almàssera, Benetússer, Beniparrell, Bétera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Catarroja, Emperador, Foios, Godella, Llocnou de la Corona, Manises, Massalfassar, Massamagrell, Massanassa, Meliana, Mislata, Moncada, Montserrat, Montroy, Museros, Paiporta, Paterna, Picanya, Picassent, La Pobla de Farnals, Puçol, El Puig de Santa Maria, Quart de Poblet, Rafelbunyol, Real, Rocafort, San Antonio de Benagéber, Sedaví, Silla, Tavernes Blanques, Torrent, València, Vinalesa y Xirivella. **27**

2. A dicha entidad metropolitana le corresponde la competencia del servicio del agua en alta, la producción y suministro hasta el punto de distribución municipal.**28**

3. La organización, funcionamiento y régimen económico de la entidad metropolitana son los previstos en la presente ley. Las infraestructuras afectas directa o indirectamente a los servicios públicos de competencia de esta entidad metropolitana, no quedarán sujetas a tasas, precios o cánones que los entes locales puedan imponer por razón de su titularidad, uso, afecciones, actividad o rendimiento. Tampoco quedarán sujetas a subsidios, pagos o compensaciones por externalidad alguna, sin perjuicio de las indemnizaciones que las leyes sectoriales pudieran establecer. **29**

*Dos. Entidad Metropolitana de Tratamiento de Residuos*

1. Se mantiene vigente la Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos, creada por la Ley 2/2001, de 11 de mayo, de Creación y Gestión de Áreas Metropolitanas en la Comunitat Valenciana, en el área territorial integrada por los municipios de Alaquàs, Albal, Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alcàsser, Aldaia, Alfafar, Alfara del Patriarca, Almàssera, Benetússer, Beniparrell, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Catarroja, Emperador, Foios, Godella, Llocnou de la Corona, Manises, Massalfassar, Massamagrell, Massanassa, Meliana, Mislata, Moncada, Museros, Paiporta, Paterna, Picanya, Picassent, la Pobla de Farnals, Puçol, el Puig de Santa María, Quart de Poblet, Rafelbunyol, Rocafort, San Antonio de Benagéber, Sedaví, Silla, Tavernes Blanques, Torrent, Valencia, Vinalesa y Xirivella.

2. A dicha entidad metropolitana le corresponde la prestación de los servicios de valoración y eliminación de residuos urbanos, de acuerdo con los objetivos marcados por la Generalitat, a través de la normativa sectorial y de conformidad con los instrumentos de planificación en ella previstos.

3. La organización, funcionamiento y régimen económico de la entidad metropolitana son los previstos en la presente ley.

DISPOSICIONES TRANSITORIAS

*Primera. Voto ponderado en mancomunidades*

El funcionamiento de las mancomunidades mediante el sistema de voto ponderado entrará en vigor tras la celebración de las siguientes elecciones locales y nueva constitución de sus órganos de gobierno, manteniendo hasta ese momento el sistema que vinieran utilizando.

*Segunda. Procedimientos en tramitación*

Los procedimientos relativos a la constitución y modificación de estatutos de mancomunidades de municipios y los relativos a la alteración de los términos municipales, iniciados con anterioridad a la entrada en vigor de la presente ley, se ajustarán a lo dispuesto en esta ley.

*Tercera. Inscripción en el Registro de Entidades Locales de la Comunidad Valenciana*

La inscripción de las entidades locales en el Registro de Entidades Locales de la Comunitat Valenciana se producirá de oficio por la Generalitat cuando se apruebe el reglamento a que se hace referencia en el artículo 3 de esta ley, sin perjuicio de que, en todo caso, sea exigible la comunicación a la conselleria competente en materia de administración local de cuanta información sea necesaria para completar dicho registro.

*Cuarta. Régimen especial de gestión compartida*

La aplicación a los municipios del régimen especial de gestión compartida previsto en el artículo 45 y siguientes de la presente ley se realizará por el Consell de forma paulatina en función de las prioridades que se establezcan y valorando la oportunidad de que se constituyan previamente mancomunidades de interés preferente en los términos previstos en el artículo 107 de esta ley.

*Quinta. Puestos de libre designación reservados a funcionarios con habilitación de carácter estatal.*

Los puestos de trabajo reservados a funcionarios con habilitación de carácter estatal clasificados para su provisión por el sistema de libre designación con anterioridad al 13 de mayo de 2007 de los municipios que no cumplan los requisitos que establece el artículo 121 de la Ley 7/1985, cuando queden vacantes serán reclasificados de oficio por la dirección general competente en materia de administración local, en la clase y categoría correspondientes.

*Sexta. Adaptación de los estatutos de las mancomunidades*

En el plazo de seis meses desde la entrada en vigor de esta ley las mancomunidades de municipios y otras fórmulas asociativas de los mismos adaptarán, en su caso, sus estatutos a lo dispuesto en esta ley.

En el plazo de tres meses desde la entrada en vigor de esta ley se creará una comisión mixta, integrada por representantes de la Generalitat y del Ayuntamiento de Valencia, que tendrá por objeto el estudio y elaboración de una Carta Municipal de Valencia, que deberá estar redactada en el plazo máximo de un año desde su constitución. En ese momento se propondrán las medidas legislativas a nivel estatal conducentes a dotar a la ciudad de Valencia de un régimen municipal especial que regule un régimen financiero especial para el Ayuntamiento de Valencia.

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

*Única* **30**

1. Quedan derogadas expresamente las siguientes disposiciones:

a) El Decreto 129/1985, de 23 de agosto, por el que se establecen las directrices de las funciones propias declaradas de interés comunitario.

b) El Decreto 99/1985, de 30 de julio, del Consell, por el que se crea y regula provisionalmente el Consejo Valenciano de Administración Local.

c) El artículo 102 de la Ley 12/2009, de 23 de diciembre, de Medidas fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat.

d) La Ley 12/1986, de la Generalitat, de 31 de diciembre, de Creación del Consell Metropolità de l'Horta, la Ley 4/1995, de 16 de marzo, del Área Metropolitana de l'Horta, La Ley 8/1999, de 3 de diciembre, por la que se suprime el Área Metropolitana de l'Horta y la Ley 2/2001, de 11 de mayo de Creación y Gestión de Áreas Metropolitanas de la Comunitat Valenciana.

DISPOSICIONES FINALES

*Primera. Órganos de colaboración y coordinación previstos en la ley*

En el plazo de seis meses desde la entrada en vigor de esta ley, el Consell, a propuesta de la conselleria competente en materia de administración local, regulará por decreto el régimen orgánico y de funcionamiento de los órganos de colaboración y coordinación previstos en la ley.

*Segunda. Funcionamiento de otras entidades locales*

El funcionamiento de las mancomunidades de municipios y demás entidades locales se sujetará a lo previsto específicamente para cada una de ellas en las disposiciones de esta ley, a lo dispuesto en los estatutos por los que se rijan o en las disposiciones que las creen y, supletoriamente, por lo previsto en esta ley con carácter general para las entidades locales.

*Tercera. Adaptación de las entidades locales menores*

Mediante decreto del Consell se regulará el procedimiento de adaptación de las entidades locales menores ya constituidas a lo dispuesto en la presente ley.

En todo caso, el sistema de elección de los órganos de gobierno entrará en vigor en las elecciones municipales que se celebren tras la entrada en vigor de esta ley.

*Cuarta. Habilitación de desarrollo reglamentario*

1. Se faculta al Consell para dictar cuantas disposiciones reglamentarias sean necesarias para el desarrollo y aplicación de esta ley.

2. Hasta que se efectúe lo señalado en el apartado anterior, serán de aplicación los reglamentos del Estado sobre las distintas materias en todo aquello que no se oponga, contradiga o sea incompatible con la presente ley. Aprobados los correspondientes reglamentos por el Consell, las disposiciones reglamentarias estatales serán de aplicación supletoria.

Valencia, 23 de junio de 2010

El president de la Generalitat,

FRANCISCO CAMPS ORTIZ

--------------------

1    El artículo 41 se modifica por el artículo 102 de la[Ley 9/2011, de 26 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2011/12/26/9/), de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat (DOGV núm. 6680, de 28.12.2011).

2    El artículo 42 se modifica por el artículo 103 de la[Ley 9/2011, de 26 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2011/12/26/9/).

3    El artículo 64 se modifica por el artículo 10 de la[Ley 21/2017, de 28 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 8202 de 30.12.2017).

4    El artículo 65 se modifica por el artículo 25 de la[Ley 9/2019, de 23 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/), de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat. (DOGV núm. 8707 de 30.12.2019).

5    El artículo 66 se modifica por el artículo 10 de la[Ley 21/2017, de 28 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/). El artículo 25 de la [Ley 9/2019, de 23 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/), modifica los apartados 3, 5 y 6 e introduce el apartado 8.

6    El artículo 66 bis se introduce por el artículo 10 de la[Ley 21/2017, de 28 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

7    El artículo 66 ter se introduce por el artículo 10 de la[Ley 21/2017, de 28 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

8    El artículo 85 se modifica por el artículo 58 de la[Ley 3/2020, de 30 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/), de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2021 (DOGV núm. 8987 de 31.12.2020).

9    El artículo 86.3 se modifica por la[Ley 8/2011, de 1 de abril](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2011/04/01/8/), de Modificación de los artículos 86.3 y 104.2 de la Ley 8/2010, de Régimen Local (DOGV núm. 6496 de 06.04.2011).

10    Los artículos 91 a 107 del capítulo II del título VI quedan derogados por la disposición derogatoria única de la[Ley 21/2018, de 16 de octubre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2018/10/16/21/), de la Generalitat, de mancomunidades de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 8406 de 19.10.2018).

11    El artículo 139 se modifica por el artículo único de la[Ley 4/2016, de 22 de abril](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/04/22/4/), de la Generaltiat, de modificación del artículo 139 de la Ley 8/2010 de Régimen Local de la Comunitat Valenciana para Garantizar el Derecho a Asistir y Grabar los Plenos Municipales (DOGV núm. 7769 de 27.04.2016).

12    El artículo 144 se modifica por el artículo 10 de la[Ley 21/2017, de 28 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

13    El artículo 145 se modifica por el artículo 10 de la[Ley 21/2017, de 28 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

14    El artículo 146 se modifica por el artículo 10 de la[Ley 21/2017, de 28 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

15    El artículo 148 se modifica por el artículo 10 de la[Ley 21/2017, de 28 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

16    El artículo 149 se modifica por el artículo 10 de la[Ley 21/2017, de 28 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

17    El subapartado d del artículo 151.2 se modifica por el artículo 10 de la[Ley 21/2017, de 28 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

18    El capítulo III, artículos 162 a 177, se modifica por el artículo 38 de la[Ley 27/2018, de 27 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2018/12/27/27/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 8453 de 28.12.2018).

19   Los apartados 1 y 2 del artículo 170 se modifican por el artículo 60 de la[Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html), de simplificación administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024).

20   El apartado 1 del artículo 181 se modifica por el artículo 60[Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html).

21    El número 1 del artículo 188 se modifica por la[Ley 5/2013, de 23 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2013/12/23/5/), de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat (DOGV núm. 7181 de 27.12.2013).

22    El número 2 del artículo 188 se modifica por la[Ley 5/2013, de 23 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2013/12/23/5/).

23    El apartado 1 del artículo 191 se modifica por el artículo 60[Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html).

24    El artículo 199 se modifica por el artículo 68 de la[Ley 7/2014, de 22 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2014/12/22/7/), de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat (DOGV núm. 7432 de 29.12.2014).

25    El capítulo II del título XI se deroga por la disposición derogatoria única de la[Ley 5/2021, de 5 de noviembre](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2021/11/05/5/), de la Generalitat, reguladora del Fondo de Cooperación Municipal de los Municipios y Entidades Locales Menores de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 9212 de 10.11.2021).

26    La disposición adicional única se introduce por la[Ley 5/2013, de 23 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2013/12/23/5/).

27    El apartado 1 del número uno de la disposición adicional única se modifica por el artículo 30 de la[Ley 7/2023, de 26 de diciembre](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023).

28    El apartado 2 del epígrafe uno de la disposición adicional única se modifica por el artículo 26 de la[Ley 9/2019, de 23 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

29    El apartado 3 del epígrafe uno de la disposición adicional única se modifica por el artículo 59 de la[Ley 3/2020, de 30 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/).

30    La disposición derogatoria única se modifica por la[Ley 5/2013, de 23 de diciembre](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2013/12/23/5/).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI