Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7916, del 14-11-2016 (2016/8914)

RESOLUCIÓ de 9 de novembre de 2016, del director general de Relacions amb les Corts, per la qual es disposa la publicació de l'Acord entre l'Administració General de l'Estat, la Generalitat i l'Institut Tecnològic de l'Energia (ITE), pel qual es modifica el Conveni entre el Ministeri de Ciència i Innovació, la Generalitat i l'Institut de Tecnologia Elèctrica (ITE), per a la selecció i execució del projecte «Construcció de noves instal·lacions cientificotecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable i el seu equipament», cofinançat pel FEDER.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7916

Data del DOGV
:   14-11-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/8914

CVE


Data del document
:   09-11-2016

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

RESOLUCIÓ de 9 de novembre de 2016, del director general de Relacions amb les Corts, per la qual es disposa la publicació de l'Acord entre l'Administració General de l'Estat, la Generalitat i l'Institut Tecnològic de l'Energia (ITE), pel qual es modifica el Conveni entre el Ministeri de Ciència i Innovació, la Generalitat i l'Institut de Tecnologia Elèctrica (ITE), per a la selecció i execució del projecte «Construcció de noves instal·lacions cientificotecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable i el seu equipament», cofinançat pel FEDER. [2016/8914]  
  
El Ministeri d'Economia i Competitivitat, la Generalitat (a través de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball) i l'Institut Tecnològic de l'Energia (ITE) han subscrit, amb la tramitació reglamentària prèvia, el dia 10 de juny de 2016, l'Acord pel qual es modifica el Conveni entre el Ministeri de Ciència i Innovació, la Generalitat i l'Institut de Tecnologia Elèctrica (ITE), per a la selecció i execució del projecte «Construcció de noves instal·lacions cientificotecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable i el seu equipament», cofinançat pel FEDER, firmat el 15 de desembre de 2009.  
  
En compliment del que estableix l'article 20 del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, és procedent la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'aquest acord, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis de la Generalitat amb el número 786/2016 i que figura com a annex d'aquesta resolució.  
  
València, 9 de novembre de 2016.- El director general de Relacions amb les Corts: Antonio Torres Salvador.  
  
Acord entre l'Administració General de l'Estat (Ministeri d'Economia i Competitivitat), la Generalitat Valenciana i l'Institut Tecnològic de l'Energia (ITE), pel qual es modifica el Conveni entre el Ministeri de Ciència i Innovació, la Generalitat Valenciana i l'Institut de Tecnologia Elèctrica (ITE), per a la selecció i execució del projecte «Construcció de noves instal·lacions cientificotecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable i el seu equipament», cofinançat pel FEDER, firmat el 15 de desembre de 2009  
  
  
Madrid, 10 de juny de 2016  
  
Reunits  
D'una banda, Luis de Guindos Jurado, ministre d'Economia i Competitivitat, nomenat pel Reial Decret 1826/2011, de 21 de desembre, que actua en virtut de l'article 13.3 de la Llei 6/1997, de 14 d'abril, d??Organització i Funcionament de l'Administració General de l??Estat, i la disposició addicional tretzena de la Llei 3011992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
D'una altra banda, Rafael Climent González, conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, segons el Decret 8/2015, de 29 de juny, del president de la Generalitat, en l'exercici d'atribucions que li confereix la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, i expressament facultat per a aquest acte en virtut de l'Acord del Consell de 18 de desembre de 2015.  
I d'una altra, Miguel A. Ripollés Verea, com a president de l'Institut Tecnològic de l'Energia (ITE), amb CIF G96316476; amb domicili central a l'avinguda Juan de la Cierva, número 24, CP 46980, de Paterna (València), i inscrit el 10 d'octubre de 1994 en el grup 1/secció 1 del Registre Nacional d'Associacions del Ministeri de l'Interior, amb el número 136041, que intervé en virtut de l'article número 19 dels estatuts de l'associació.  
  
Reconeixent-se mútuament plena capacitat per a atorgar aquest acte,  
  
Exposen  
  
U. Que amb data 15 de desembre de 2009 el Ministeri de Ciència i Innovació, la Generalitat Valenciana i l'Institut de Tecnologia Elèctrica (ITE) van subscriure un conveni per a la construcció de noves instal·lacions cientificotecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable i el seu equipament, cofinançat pel FEDER.  
  
Dos. Que el Reial Decret 1823/2011, de 21 de desembre, pel qual es reestructuren els departaments ministerials, estableix que correspon al Ministeri d'Economia i Competitivitat la proposta i execució de la política del Govern en recerca científica, desenvolupament tecnològic i innovació en tots els sectors.  
  
Tres. Que al febrer de 2010 l'ITE va canviar la denominació d'Institut de Tecnologia Elèctrica a Institut Tecnològic de l'Energia, mantenint-se idèntics els objectius, fins, competències i ClF de l'associació, i va quedar patent la capacitat de firmar aquest acord.  
  
Quatre. Que el Reial Decret 345/2012, de 10 de febrer, pel qual es desenvolupa l'estructura orgànica del Ministeri d'Economia i Competitivitat, estableix que correspon a la Direcció General d'Investigació Científica i Tècnica, la funció de desenvolupament d'actuacions destinades a la dotació i potenciació d'infraestructures i equipaments científics i tecnològics, i altres actuacions d'investigació científica i tècnica finançades amb fons europeus.  
  
Cinc. Que la clàusula tercera del conveni de 15 de desembre de 2009 preveia que els projectes seleccionats es cofinançarien amb càrrec al Programa Operatiu FEDER 2007-2013 de recerca, desenvolupament i innovació per i per al benefici de les empreses - Fons Tecnològic, en una quantia de 2.474.672,19 euros corresponents al 70 % de l'import de la despesa total elegible, d'acord amb la taxa de cofinançament que establia la Decisió de la Comissió Europea C (2007) 6316, per la qual es va adoptar el mencionat programa operatiu.  
  
Sis. Que a fi de garantir l'execució dels projectes i evitar la possible pèrdua de recursos comunitaris, el Ministeri de Ciència i Innovació va anticipar 3.535.245,98 euros a l'Institut Tecnològic de l'Energia: 2.474.672,19 euros en concepte de bestreta de l'ajuda FEDER i 1.060.573,79 euros en concepte de préstec a 10 anys per a completar el 100 % del cost total elegible del projecte.  
  
Set. Que, amb data 2 de febrer de 2012, va ser prorrogat pel Ministeri de Ciència i Innovació el termini d'execució del projecte fins al 31 de desembre de 2013, segons el que preveu la clàusula 8 del conveni. Una segona pròrroga, fins al 31 de desembre de 2014, va ser concedida el 30 d'octubre de 2013. Finalment, el 7 de maig de 2014 es va concedir una última pròrroga, que va permetre l'execució del projecte fins al 31 de desembre de 2015.  
  
Huit. Que el conveni firmat el 15 de desembre de 2009 fixava la fi del termini d'amortització de la bestreta FEDER en dos anys comptats des de la data de finalització del termini d'execució dels projectes. Una vegada que s'ha prorrogat aquest termini d'execució, de conformitat amb la clàusula huitena, i tenint en compte, a més, que al llarg del període de programació 2007-2013 s'han produït retards no imputables al beneficiari que han determinat que els pagaments en formalització no s'hagen tramitat en els terminis inicialment previstos, cal adequar la data de fi del termini d'amortització de la bestreta reemborsable concedit a l'empara del conveni a les estimacions de tancament i liquidació final dels programes operatius, per això resulta procedent modificar la data esmentada a la data en què previsiblement es rebran les ajudes del Fons Estructural.  
  
Nou. Que el 18 de desembre de 2013, la Comissió Europea va aprovar la Decisió C (2013) 9276, que modifica la Decisió C (2007) 6316, per la qual s'adopta el programa operatiu de recerca, desenvolupament i innovació per i per al benefici de les empreses - Fons Tecnològic de contribució del Fons Europeu de Desenvolupament Regional en el marc dels objectius de convergència i competitivitat regional i ocupació a Espanya. Aquesta decisió augmenta la taxa de cofinançament del FEDER a les comunitats autònomes incloses en l'objectiu de Phasing-in, al 80 % de la despesa subvencionable.  
  
Deu. Que, segons el que preveu la Decisió C (2013) 9276, cal adequar a la nova taxa de cofinançament les clàusules del conveni que determinaven l'aportació del FEDER i l'aportació nacional i les que articulaven el flux de fons FEDER.  
  
Onze. Que, després de l'adjudicació de l'obra per mitjà de concurs públic, és convenient ajustar les partides pressupostàries recollides en l'annex I del conveni de 15 de desembre de 2009, sense que això supose increment de l'import subvencionable concedit ni s'alteren els objectius generals ni científics del projecte.  
  
Dotze. De manera simultània i atés l'avanç de la ciència i la tecnologia, s'ha aconseguit una major concreció en les necessitats d'equipament, buscant un major grau de sinergia entre els equips. És per això que es considera necessari matisar i modificar alguna de les peticions d'equipament formulades en l'annex I del conveni de 15 de desembre de 2009, sense que açò supose modificació del dels objectius generals ni dels objectius científics.  
  
Per tot el que s'ha exposat, les parts acorden subscriure aquest acord, que es regirà per les següents  
  
Clàusules  
  
Primera. Es modifica la clàusula tercera.1 del conveni de 15 de desembre de 2009, en relació amb el percentatge de cofinançament del FEDER, que augmenta del 70 % al 80 % de l'import de la despesa total elegible, per tant, l'aportació del FEDER serà de 2.828.196,78 euros.  
  
Segona. Es modifica el Resum del Pla d'actuacions i de les aportacions del FEDER, inclòs en la clàusula tercera del conveni de data 15 de desembre de 2009, que queda redactat segons el quadre següent:  
  
  
Tercera. Es modifica la clàusula quarta del conveni de data 15 de desembre de 2009, quant al cofinançament màxim del FEDER, que no podrà superar el 80 % del total.  
  
Quarta. Es modifica la clàusula cinquena del conveni de data 15 de desembre de 2009, en relació amb les quanties corresponents al préstec concedit, l'import de les quals s'actualitza a 707.049,20 euros i en relació amb la quantia de la bestreta corresponent al cofinançament comunitari, que s'actualitza a 2.828.196,78 euros.  
  
Cinquena. Es modifica la clàusula cinquena.2 del conveni de 15 de desembre de 2009, quant a la data en què el beneficiari ha d'ingressar la diferència, si els fons FEDER percebuts no foren suficients per a amortitzar els fons anticipats, i s'estableix que el beneficiari ingressarà la diferència en el Tresor Públic abans del 31 de desembre de 2017.  
  
  
Sisena. Es modifica la clàusula huitena del conveni de 15 de desembre de 2009, que queda redactada com segueix: «Els projectes identificats en l'annex I hauran de finalitzar-ne l'execució abans del 31 de desembre de 2015. Si és el cas, el finançament de qualsevol despesa efectuada després de la data fi d'elegibilitat FEDER, establida en el 31 de desembre de 2015, anirà a càrrec del beneficiari.»  
  
Setena. Es modifica l'annex I del conveni de 15 de desembre de 2009, que queda redactat en els termes establits en l'annex I d'aquest acord.  
  
Huitena. Es modifica l'annex II del conveni de 15 de desembre de 2009, que queda redactat en els termes establits en l'annex II d'aquest acord.  
  
Novena. Si, abans de la data de firma d'aquest acord, i com a conseqüència de la modificació del quadre d'amortització del préstec que s'estableix en l'annex d'aquest, s'han produït amortitzacions que excedisquen els imports previstos l'annex esmentat, el beneficiari podrà instar-ne la devolució pel procediment establit en el capítol V del títol II del Reglament general de desplegament de la Llei 58/2003, de 17 de desembre, General Tributària, en matèria de revisió en la via administrativa, aprovat pel Reial Decret 520/2005, de 13 de maig.  
  
  
Desena. Qualsevol referència en el conveni subscrit entre les parts a l'Institut de la Petita i Mitjana Indústria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA) haurà d'entendre's substituïda per la d'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial (IVACE), en virtut del Decret Llei 7/2012, de 19 d'octubre, del Consell, pel qual es modifica la denominació d'aquesta entitat.  
  
Onzena. Sense perjudici del que estableixen les clàusules precedents, en tots els aspectes no modificats per aquest acord serà aplicable el que disposa el conveni subscrit el 15 de desembre de 2009.  
  
  
Dotzena. Aquest acord entrarà en vigor el dia que es firme.  
  
En prova de conformitat, les parts firmen aquest acord per triplicat i a un sol efecte al lloc i la data indicats més amunt.  
  
  
Pel Ministeri d'Economia i Competitivitat, el ministre d'Economia i Competitivitat: Luis de Guindos Jurado.  
Per la Generalitat Valenciana, el conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball: Rafael Climent González.  
Per l'Institut Tecnològic de l'Energia (ITE), el president: Miguel A. Ripollés Verea.  
  
  
ANNEX I  
  
De l'Acord entre l'Administració General de l'Estat (Ministeri d'Economia i Competitivitat), la Generalitat Valenciana i l'Institut Tecnològic de l'Energia (ITE), pel qual es modifica el Conveni entre el Ministeri de Ciència i Innovació, la Generalitat Valenciana i l'Institut de Tecnologia Elèctrica (ITE), per a la selecció i execució del projecte «Construcció de noves instal·lacions cientificotecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable i el seu equipament», cofinançat pel FEDER, firmat el 15 de desembre de 2009  
  
Introducció  
L'energia és un element essencial per a l'activitat econòmica i el benestar de les persones. El sector energètic s'enfronta a un entorn canviant de preus i a una creixent dependència de les importacions. Davant d'aquesta situació, el repte d'Europa passa necessàriament per impulsar unes polítiques que reduïsquen la dependència energètica alhora que respecten els compromisos mediambientals, tot això sense danyar la competitivitat i el dinamisme de l'economia. Amb aquest objectiu, la UE ha cridat els seus estats membre a aconseguir el 2020 un estalvi del 20 % en el consum energètic respecte a les previsions actuals, una participació en energies renovables del 20 % sobre la combinació energètica global, i un ús del 10 % en biocombustibles sobre el consum total de carburants per al transport.  
El sector de l'energia és un sector dinàmic, en constant actualitat i en permanent canvi. Es tracta d'un sector en ineludible auge per l'escassetat de recursos energètics, el seu elevat preu i la conseqüent potenciació de qualsevol optimització com la que suposen les energies renovables. A curt termini, es plantegen grans oportunitats per a les empreses vinculades amb la generació elèctrica i d'altres energies renovables, atesa la seua escassetat i creixent demanda.  
Les energies renovables són una part important del sistema energètic. Actualment la seua contribució és d'un 7 % de l'energia primària consumida a Espanya i d'un 20 % de l'energia elèctrica.  
S'entén el sector, no com una classificació d'activitats econòmiques homogènies (classificació CNAE), sinó com una agrupació d'empreses, tant productores com consumidores, amb estratègies clarament diferents, però orientades a la utilització de fonts d'energia renovable.  
  
Per tant, es proposa com a definició del «sector» de les energies renovables el conjunt d'empreses que tenen una activitat econòmica principal o secundària relacionada amb:  
- el disseny de tot tipus d'elements;  
- la fabricació o reparació de components mecànics, elèctrics o electrònics i programari;  
- la fabricació d'equips o béns d'equip;  
- la promoció o construcció de projectes «claus en mà»;  
- l'operació i manteniment d'instal·lacions.  
per a la generació d'energia elèctrica o tèrmica a partir d'hidrogen o fonts d'origen renovable, com el vent, el sol, la biomassa o residus industrials o forestals, les ones, etc.  
Quant a la segmentació del sector, es considera una classificació basant-se en les capacitats tècniques de les empreses per tipus d'instal·lacions (segons el tipus d'energia renovable), així com atenent la posició en la cadena de valor. Es poden trobar les categories següents:  
  
· Fabricant de components.  
· Fabricant d'equips.  
· Enginyeries.  
· Distribuïdors.  
· Promotors.  
Instal·ladors i serveis auxiliars.  
  
Objectiu general  
Les activitats d'R+D pròpies que es desenvoluparan a les instal·lacions descrites en el projecte s'emmarquen dins del Pla Estratègic de l'Institut, els objectius del qual són:  
- Detectar les noves necessitats del sector de l'energia i els béns d'equip.  
- Coordinar les necessitats del sector amb la política del Pla Valencià d'R+D+I.  
- Influir i potenciar el desenvolupament tecnològic i la innovació entre les empreses del sector.  
- La posada en marxa de laboratoris d'alt impacte i repercussió en el sector.  
- Coordinació i cooperació en projectes d'envergadura europea que permeten el desenvolupament del coneixement que impulse les PIMES del sector.  
  
El Pla d'Estalvi i Eficiència Energètica de la Comunitat Valenciana planteja entre els objectius, junt amb la reducció del consum energètic, la millora de la competitivitat de les empreses valencianes pel fet de reduir-ne els costos.  
En l'entorn tecnològic, l'estratègia regional recull la posició diferencial que en aquesta regió plantegen els instituts tecnològics. A aquests els competeix un paper central en el desenvolupament de l'R+D+I en la nostra economia. Tenint en compte els objectius proposats per a, 2011 de duplicar el nombre d'empreses innovadores, incrementar en 2.300 el nombre d'investigadors i en 3.600 el de personal de suport a la investigació, la Generalitat Valenciana persistirà en mesures com:  
- Ajudes i suport financer a l'R+D+I,  
- Potenciació dels recursos humans.  
- Suport als projectes d'R+D+I.  
- Millora de les infraestructures i equipaments.  
- Foment de la internacionalització.  
- Iniciativa per al foment de la transferència tecnològica i altres activitats.  
L'ITE és un d'aquests agents que té com a fi la potenciació del sector de l'energia, per a fer-lo tecnològicament més competitiu i punter, per mitjà del desenvolupament i la transferència de la tecnologia i el coneixement desenvolupat tant pels científics i tecnòlegs propis com universitaris.  
Tenint en compte la vinculació d'aquest institut a la Universitat Politècnica de València, en la qual encara manté part de les seues instal·lacions, les noves infraestructures han de permetre articular majors sinergies entre tots els agents del sistema, per mitjà del desenvolupament de projectes científics i tecnològics de diferents disciplines, la transferència de coneixement científic i l'especialització dels recursos humans, així com la internacionalització conjunta dels recursos del sistema, buscant sempre el posicionament competitiu i punter de les nostres empreses a escala mundial.  
Aquest centre està en disposició de contribuir a solucions tecnològiques innovadores que facen front als desafiaments relacionats amb l'energia en un pròxim futur. Les polítiques energètiques i industrials han de donar resposta als reptes plantejats per la demanda creixent, l'escassetat de recursos i la problemàtica mediambiental.  
En l'àmbit de la generació eòlica, les plantes solars de concentració i les tecnologies fotovoltaiques, han d'aprofitar-se les oportunitats cientificotecnològiques per a guanyar eficiència. La integració de les cèl·lules fotovoltaiques en l'edificació sembla un dels principals punts de millora.  
La investigació vinculada a l'emmagatzematge d'energia elèctrica és un altre dels focus objectius de la política regional en aquesta matèria. Tecnologies que aproximen la generació als punts de consum i el desenvolupament de sistemes distribuïts permetran aconseguir unes millors condicions d'operació. A més, fan falta nous desenvolupaments científics per a millorar la disponibilitat, transport, emmagatzematge i cost de les quantitats d'hidrogen que serien necessàries per a una economia viable d'aquest gas.  
La disminució de les pèrdues que es produeixen en la cadena de distribució de l'energia, des de les fonts primàries fins als usos finals, resulta també clau per al disseny d'un sistema energètic més eficient i sostenible.  
A la Comunitat Valenciana, s'han identificat prop de 370 empreses del sector de les energies renovables, les activitats de les quals es distribueixen segons la taula següent:  
  
Segment Eòlica Fotovoltaica Tèrmica Bioenergies Altres Total  
Fab. components 4 5 4 7 2 22  
Fab. equips 9 17 13 21 4 64  
Promoció 9 25 4 3 0 41  
Enginyeria 21 62 58 13 12 166  
Instal·lació 6 24 22 1 0 53  
Distribució 6 12 8 1 0 27  
TOTAL 55 145 109 46 18 373  
  
  
La dimensió empresarial per segments és:  
  
Segment Plantilla mitjana  
(empleats) Facturació mitjana  
(mils ?) Nombre d'empreses  
Fab. components 33,5 5.842 22  
Fab. equips 29,9 4.282 64  
Promotors 5 2.000 41  
Enginyeries 9,5 1.414 166  
Instal·ladors 4,8 418 53  
Distribuïdors 9 4.344 27  
Total empreses 373  
  
  
  
Les previsions de mercat en milions d?- són:  
  
Segment Mercat  
potencial Creixement  
mitjà Situació 2010 Observacions  
Eòlica 216 15 % Creixement zero Emplaçaments esgotats  
Fotovoltaica 38 14 % Creixement moderat Incertesa legislativa  
Solar tèrmica 18 7 % Creixement orgànic Mercat madur  
Biomassa 14 21 % Creixement moderat Nou mercat  
Biocarburants 24 400 % Creixement exponencial Nou mercat  
  
  
Les empreses del sector de l'energia de la Comunitat Valenciana no són competitives. A pesar de la importància del consum regional, el percentatge de participació de les empreses valencianes en qualsevol dels processos de producció relacionats amb l'energia és pràcticament nul. El perfil del conjunt d'empreses relacionades amb l'energia és divers: productors d'energia, fabricants, instal·ladors, grans consumidors energètics industrials.  
La realitat de la Comunitat Valenciana és que depén energèticament de l'exterior, no té les infraestructures necessàries, posseeix una estructura empresarial sectorial integrada per microempreses poc avançades tecnològicament en les quals no hi ha cultura de treball en equip i el creixement de les quals depén en gran manera del suport institucional.  
  
Hi ha una clara oportunitat amb les energies renovables. Estan encara per explotar i tenen un gran futur perquè amplien el negoci de l'energia cap a nous mercats. El desenvolupament de les energies renovables és una ocasió immillorable per a disminuir la dependència des del punt de vista energètic i per a millorar la competitivitat del teixit industrial valencià, ja que permetrà disminuir sensiblement la factura energètica de les empreses.  
L'àmbit de les energies renovables es planteja com un clúster inespecífic però, al seu torn, estratègic, atés el seu caràcter transversal, que ofereix grans possibilitats a l'economia regional, en el sentit que qualsevol avanç implica una immediata repercussió en tots els altres sectors, consumidors naturals d'energia.  
  
Objectius específics  
L'ITE, com a Centre Tecnològic de l'Energia, naix amb la vocació d'assessorar les empreses i administracions implicades en qualsevol de les etapes en la cadena de valor de l'energia. El punt de partida d'ITE és la consciència de la necessitat de desenvolupar l'ús de les tecnologies punteres i eficaces per a l'optimització tant de la producció d'energia, com del seu transport o con­sum. A més, en el teixit industrial valencià, ITE és un suport tecnològic fonamental per a les petites i mitjanes empreses, que els proporciona la infraestructura d'investigació i serveis avançats per a la integració de noves tecnologies dedicades a la gestió eficient de l'energia.  
La proposta d'ampliació de les infraestructures i capacitats de l'Institut té com a objectiu cobrir les necessitats actuals d'investigació de base potencialment útil per a les empreses del sector de l'energia i de béns d'equip aplicables a l'energia, fonamentalment les energies renovables, per mitjà de la construcció d'un nou edifici annex a l'actual de l'Institut.  
Es tracta de disposar d'unes infraestructures i un lloc de referència en què es puguen dur a terme investigacions susceptibles de conduir al desenvolupament de nous prototips i productes en el sector de les energies renovables. Es pretén prioritzar, entre altres desenvolupaments, línies vinculades amb:  
- Energia solar fotovoltaica: desenvolupament de nous materials més eficients i de sistemes fotovoltaics incorporables com a elements en l'edificació, i facilitar-ne la integració en l'envolupant dels edificis. També hi ha oportunitats en el desenvolupament de components per a condicionar el corrent i facilitar-ne la connexió a les diferents aplicacions amb el màxim d'eficiència de conversió.  
- Energia solar termoelèctrica. Sistemes de concentració i desenvolupament d'acumuladors i intercanviadors de calor més eficients. A mitjà termini, sistemes que permeten la generació de fred per a incorporar-ho als sistemes de condicionament.  
- Xarxes d'energia distribuïda. Desenvolupament d'elements per a la integració i coordinació de les diferents aportacions d'energia renovable a les xarxes de distribució elèctrica.  
- Laboratori de membranes. Preparació i sintetització de membranes polimèriques, així com la seua caracterització per a la millora de les piles de combustible.  
La situació actual del sector de l'energia és la d'un sector d'actualitat i de canvis. Es tracta d'un sector que està en auge per l'escassetat d'energia, pel seu elevat preu i perquè s'està potenciant l'optimització de les energies renovables i la incorporació de tecnologies d'alt valor que han de conjugar-se en un únic centre multidisciplinari quant a capacitats.  
La realitat de la Comunitat Valenciana és que depén energèticament de l'exterior, no té les infraestructures necessàries, amb una estructura empresarial integrada per microempreses amb una alta capacitat d'actuació tecnològica, que requereix la generació de sinergies.  
  
També s'estima una forta expansió del sector de l'energia a la Comunitat Valenciana, de manera que es podria originar un pol de desenvolupament nacional inqüestionable i generador de partícules de futur.  
Les infraestructures i equipament científic i tecnològic que es vol adquirir permetran l'exercici d'activitats d'R+D, les quals aportaran un valor en el marc empresarial de l'energia, focalitzat en les energies renovables i la seua integració amb les tecnologies energètiques convencionals.  
L'ITE, configurat com a Centre Tecnològic de l'Energia, amb una alta especialització en l'àrea elèctrica, automàtica i electrònica, és l'únic centre nacional íntegrament dedicat al sector energètic, amb un conjunt de 200 empreses associades i amb una total interrelació amb els científics universitaris a escala nacional i internacional, que estan desenvolupant en ITE investigacions amb els equips de treballs propis i que estan aconseguint connectar eficientment amb la indústria en tota la cadena de valor sectorial.  
A continuació es descriuen detalladament les característiques de les noves instal·lacions cientificotecnològiques i equipament científic cofinançats pels fons FEDER:  
  
  
Noves instal·lacions cientificotecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable.  
  
Ubicació de l'obra:  
La construcció d'aquest edifici d'ITE s'ubica al costat de les seues actuals instal·lacions al parc Tecnològic de Paterna, en concret, al carrer Juan de la Cierva, número 24, parcel·la 9. La parcel·la 9 té forma rectangular, amb 3.552 m² de superfície aproximada. La topografia de la parcel·la presenta un pendent en sentit cap al carrer d'accés amb un desnivell total de 5 m aproximadament.  
  
  
Descripció de l'obra:  
Edifici aïllat de dues plantes i sota rasant; es distribueixen a la planta sota rasant dos laboratoris per a assajos, dos locals i dos magatzems; en l'entreplanta, un magatzem i un local; en la planta baixa, zona d'accés, serveis, sala de control, dos despatxos d'oficines i quatre laboratoris; i en la planta primera, un sala de formació, un entresolat desmuntable de magatzem i un entresolat desmuntable per a laboratoris.  
L'ús característic l'edifici és el de laboratoris per a assajos energètics i elèctrics, així com la recerca i desenvolupament en el camp de les noves energies renovables.  
L'edifici, que disposarà de 2.414,30 m² construïts en total, dels quals 892,44 m² seran sota rasant i 1.521,86 m² seran sobre rasant, es desenvolupa en tres plantes:  
Planta sota rasant: estarà ocupada per dos laboratoris per a assajos elèctrics, locals tècnics i dos magatzems.  
Planta baixa: destinada a recepció, i laboratoris d'investigació. Un dels laboratoris té un entresolat.  
Planta primera: té una zona de laboratoris d'investigació a l'entresolat de la nau i una zona d'exposició de resultats R+D+I.  
  
  
Formalment, l'edifici és sensiblement rectangular, encara que es projecten dos volums (un en la façana principal, i un altre, a la posterior) amb una cara corba que li donen el seu aspecte característic. A l'edifici es distingixen clarament dues zones separades per una junta de dilatació: una de caràcter industrial (nau), que és el volum que es desenvolupa sota rasant, i una altra més convencional, que serà l'ocupada pels laboratoris i la sala de difusió de resultats d'R+D.  
  
Constructivament, l'edifici es resol:  
Estructura en formigó armat. El sistema estructural és a base de forjat bidireccional amb cassetons perduts de bigues i pilars de formigó armat. Els forjats són reticulars, amb una vora de 25+5 cm, recoberts amb capa de compressió i mallat de repartiment. Els entresolats es van executar per mitjà d'estructura metàl·lica a base de perfils normalitzats tipus HEB300 per a pilars, IPE200 per a bigues i IPE100 per a biguetes, per a permetre la possibilitat de possible desmuntatge d'aquests entresolats. L'estructura que suporta la coberta d'aquestes naus està composta per cintres metàl·liques tipus anglés.  
Façanes: té dos sistemes: 1r) Façana que dóna a carrer, composta per un tancament de rajola caravista pres amb morter 1:6 de ciment i arena esquerdejat per la seua cara interior amb morter de ciment hidròfug d'1,5 cm de grossària, cambra de 6 cm incloent-hi una planxa de poliestiré extruït de 5 cm de grossària, rajola ceràmica de buit doble de 9 cm de grossària pres amb morter 1:6 de ciment i arena. 2n) Façana de laboratoris 1 i 2 principals, composta per panells de formigó prefabricats. Els acabats a l'exterior es realitzaren per mitjà de plaques d'alumini amb nucli interior de niu d'abella i acabat brut de laminació.  
  
Les cobertes seran planes transitables, amb l'excepció de la coberta de la nau, que serà no transitable (lleugera) per mitjà de planxa tipus sandvitx amb aïllament tèrmic incorporat.  
Els tancaments exteriors seran d'alumini reforçat amb tub d'acer.  
  
Instal·lacions: l'edifici té les instal·lacions habituals: llanterneria, sanejament, electricitat en baixa tensió, climatització, etc, a més d'algunes instal·lacions pròpies d'aquest tipus d'edificis: aire comprimit, gasos, control d'accessos, etc.  
  
  
Equipament científic per a dur a terme investigació en el camp de les noves fonts d'energia renovable  
  
A continuació s'explica per a cada laboratori l'equipament i la motivació per a l'elecció d'aquest.  
  
Laboratori fotovoltaic.  
L'equipament per a aquest laboratori és:  
(a1) Cambra climàtica panel·lable  
(b1) Cambra de boira salina panel·lable  
(c1) Equip d'adquisició d'alta freqüència  
(d1) Ventilació extracció aire.  
La combinació d'ambdues cambres panel·lables permet el disseny adequat de les proves que s'han de realitzar segons la investigació, delimitant i ajustant paràmetres de freqüència i intensitat. Amb el sistema d'adquisició d'alta freqüència s'aconsegueix incrementar la precisió de les proves. Les línies d'investigació associades a aquest laboratori són:  
- Nous materials.  
- Nous sistemes de generació d'energia elèctrica.  
  
Laboratori tèrmic.  
L'equipament per a aquest laboratori és:  
(a1) Amplificador d'alta tensió  
(b1) Autotransformador monofàsic  
(c1) Equip d'adquisició registrador d'altes prestacions  
(d1) Font d'AC d'alta tensió  
(e1) Font d'AT de precisió  
(f1) Picoamperímetre  
(g1) Transformador 100 kVA  
El laboratori tèrmic s'orienta a l'estudi del comportament i envelliment tèrmic de materials i subsistemes per a xarxes distribuïdes i nous sistemes de generació d'energia elèctrica. Per a això, l'equipament considerat consta d'una font capaç de generar calfaments per mitjà d'energia elèctrica a freqüència industrial, compost per (b1), (d1) i (g1); un equip capaç d'obtindre tensions elevades a freqüències superiors a la industrial (al); un equip capaç d'avaluar el grau de deteriorament i envelliment patit pels materials, compost per (e1) i (f1); i un equip de registre d'altes prestacions (c1). Línies d'investigació vinculades a aquest laboratori són:  
- Nous materials.  
- Xarxes d'energia distribuïdes.  
- Nous sistemes de generació d'energia elèctrica.  
  
Simulador de xarxa de BT.  
L'equipament del laboratori és:  
(a1) Calibre/peu de rei digital  
(b1) Cambra climàtica  
(c1) Cambra climàtica  
(d1) Cambra corrosió  
(e1) Dinamòmetre  
(f1) Equip d'assaig de bola  
(g1) Font d'alimentació DC  
(h1) Font d'alimentació trifàsica + patró  
(i1) Font tensió i intensitat trifàsic + patró trifàsic de referència d'energia  
(j1) Generador assajos 61000-4-19 + annex C  
(k1) Luxòmetre  
(l1) Multímetre  
(m1) Netbook + adaptador USB-GPIB  
(n1) Pinça d'injecció  
(o1) Sonda de tensió 4kV  
(p1) Ungla d'assajos, UNE-EN 60335-1  
  
L'equipament d'aquest laboratori incidirà en totes les línies d'investigació que comprén el projecte. L'equipament és l'idoni per a assajos centrats en els materials, el comportament d'equips de renovables i xarxes distribuïdes, i eficiència energètica; les cambres climàtiques permeten reproduir condicions controlades d'utilització. Corresponen a (b1), (c1) i (d1). Un altre aspecte molt rellevant en l'actualitat és la mesura, control i comunicació de les xarxes i generadors distribuïts per mitjà de la xarxa de baixa tensió. Per a això s'han inclòs dos equips: (i1) i (j1). S'han inclòs un conjunt de petits equips auxiliars: (a1), (e1), (f1), (g1), (k1), (l1), (m1), (n1), (o1) i p(1); que complementen alguns altres de què l'ITE ja disposa i que permeten l'operativitat del simulador. Línies d'investigació vinculades a aquest laboratori són:  
  
- Emmagatzematge energètic.  
- Eficiència energètica.  
- Nous materials.  
- Xarxes d'energia distribuïdes.  
- Nous sistemes de generació d'energia elèctrica.  
- Electrònica de potència i sensors de baix consum.  
  
  
Unitat d'emmagatzematge.  
  
L'equipament d'aquest laboratori és:  
(a1) Deposició de membranes  
(b1) Subsistema de cliclatge de bateries NHR  
(c1) Subsistema d'assajos climàtics combinats  
(d1) Subsistema d'assajos de seguretat en cel·les i bateries portables i durant el seu transport  
(e1) Analitzador de cel·les  
(f1) Compressor  
(g1) Equip de tall d'elèctrodes  
(h1) Premsa de corrons  
(i1) Encuny per a tall  
Les línies d'investigació en emmagatzematge energètic, i més específicament en bateries, estan aconseguint una gran rellevància, com es posa de manifest en l'Horitzó 2020. Els equips formen tots part d'un sistema de proves de bateries, que consten d'un conjunt d'equips per a preparació de mostres i prototips: (a1), (f1), (g1), (h1), i (i1); i un conjunt d'equips per a proves de bateries: (b1), (c1) i (d1). Línies d'investigació vinculades al laboratori són:  
- Emmagatzematge energètic.  
- Nous materials.  
- Electrònica de potència i sensors de baix consum.  
  
  
Nous materials de generació d'energia elèctrica. Piles de combustible.  
L'equipament d'aquest laboratori és el següent:  
(a1) Analitzador multimostra d'àrea superficial (BET)  
(b1) Balança analítica 4 xifres  
(c1) Balança analítica 5 xifres  
(d1) Components per a caixa de guants amb atmosfera controlada  
(e1) DSC  
(f1) Mòdul ATR i sistema de purga de gasos per a FM  
(g1) Porosímetre de mercuri  
(h1) TGA  
L'equipament se centra en l'anàlisi i caracterització de nous materials, complementats amb equipament auxiliar de precisió i seguretat en el treball. Línies d'investigació vinculades són:  
- Emmagatzematge energètic.  
- Nous materials.  
- Nous sistemes de generació d'energia elèctrica.  
  
Objectius científics  
Les línies d'investigació de les noves instal·lacions se centraran en:  
  
- Emmagatzematge energètic.  
- Eficiència energètica.  
- Nous materials.  
- Xarxes d'energia distribuïdes.  
- Nous sistemes de generació d'energia elèctrica.  
- Electrònica de potència i sensors de baix consum.  
  
Aquestes línies d'R+D es troben emmarcades dins del Pla Nacional d'Investigació Científica, Desenvolupament i Innovació Tecnològica 2008-2011, a través de les accions estratègiques i els programes relacionats de:  
- Energia i canvi climàtic.  
- Nanociència i nanotecnologia, nous materials i nous processos industrials.  
  
L'emmagatzematge energètic és una nova línia d'interés estratègic per al sector, tant pel que fa a l'emmagatzematge intermedi en energies renovables com per les seues aplicacions en automoció. En el cas de l'energia elèctrica, la temporalitat és un factor addicional que en transforma el preu, depenent de la forma i el moment del seu consum, i per tant, es fan més rendibles els sistemes d'emmagatzematge que puguen traslladar la generació i la demanda en el temps. En el cas de les energies renovables és encara més important, ja que l'aleatorietat de l'energia primària de la naturalesa no permet planificar l'entrega de l'energia en els instants més apropiats. Aquesta falta de control en la generació d'energia elèctrica renovable, junt amb la seua major incidència en el sistema elèctric, està promovent en la legislació una implicació cada vegada major en el preu de la planificació, com a argument per a la millora de les tècniques de control.  
La consecució de sistemes d'emmagatzematge d'energia renovable amb elevades taxes de capacitat i a un preu baix pot ser una gran revolució en el sector, de manera que millore tant la rendibilitat dels sistemes com els requeriments tècnics en la seua integració a la xarxa, cada vegada més estrictes.  
La tendència actual és la d'augmentar la potència instal·lada en energies renovables, les anomenades fonts sostenibles d'energia. Aquest factor introdueix, no obstant això, un nou problema per als consumidors: la no-gestionabilitat. Les hores de sol o la quantitat de vent (que són les energies més esteses), són dependents de l'aleatorietat del fenomen. Açò obliga el sistema a tindre la capacitat de generació sobredimensionada, de manera que siga possible assegurar l'entrega d'energia elèctrica segons és demandada.  
L'emmagatzematge eficient d'energia és un dels principals reptes tecnològics actuals, ja que possibilita fer un ús més eficient de l'energia generada i respondre adequadament augments en la demanda. Gràcies a aquest procés, és possible guardar energia durant els períodes de baix consum i utilitzar-la en els períodes de major demanda. Açò pot fer-se en cicles diaris, setmanals, mensuals, estacionals..., i obtindre en qualsevol cas estalvis d'energia importants. No obstant això, l'emmagatzematge energètic rendible per a grans generacions o consums està encara en fase de desenvolupament. Es tracta d'una tasca complexa però indispensable per al futur del sector energètic. En particular, des de l'ITE es promouen tres grans estratègies:  
- Emmagatzematge energètic intermedi electroquímic.  
- Emmagatzematge d'hidrogen.  
- Emmagatzematge en bateries:  
· de flux.  
· de sodi sofre.  
  
Les activitats se centraran fonamentalment en:  
  
- Determinació de nous materials d'emmagatzematge.  
- Anàlisi comparativa dels diferents sistemes d'emmagatzematge.  
  
- Anàlisi de la integració de l'emmagatzematge en les diferents instal·lacions.  
- Establiment de rendiments i propietats elèctriques del comportament dels sistemes d'emmagatzematge.  
- Disseny de béns d'equip.  
  
La gestió energètica és un procediment organitzat de previsió i control del consum d'energia a fi d'obtindre el major rendiment energètic possible sense disminuir el nivell de prestacions, és a dir, actuacions destinades a facilitar la reducció de consums d'energia, els costos financers associats i, conseqüentment, les emissions de gasos efecte d'hivernacle. La gestió energètica millora l'eficiència dels processos productius consumidors i incrementa l'aprofitament de les energies renovables, menys agressives amb el medi ambient.  
  
Aquesta línia d'R+D busca la determinació del grau d'eficiència amb què s'utilitza l'energia en els processos productius, tractant de disminuir i optimitzar el consum energètic per mitjà de mesures de conservació i sistemes d'estalvi i, principalment, facilitant l'accés i la incorporació de tecnologies més eficients.  
La creació d'una xarxa distribuïda d'energia permetrà disposar d'un laboratori que permeta investigar i millorar la integració entre les diverses formes de producció d'energia renovable. En el moment actual en què les energies renovables estan prenent una importància molt rellevant quant a la producció que aporten al sistema elèctric, és de vital importància aconseguir la millor integració entre elles, de manera que es puga traure el màxim rendiment a l'energia produïda per aquests mitjans, sense que açò supose una minva en la qualitat de subministrament elèctric que rep l'usuari final. Per a aconseguir açò també és necessari que la comunicació que es produeix entre els diversos sistemes de generació siga el més àgil possible, de manera que permeta aprofitar tota l'energia que s'estiga produint per mitjà de mètodes renovables, i es reduïsca l'energia subministrada per combustibles fòssils.  
L'aplicació dels recursos energètics distribuïts implica menors pèrdues d'energia en els sistemes de transmissió i distribució, pel fet que la generació es produeix en llocs pròxims on es consumeix. L'objectiu d'aquesta línia és assentar les bases conceptuals i tècniques que permeten usar de forma òptima els elements que s'incorporen a aquest nou model de distribució, i per tant, deixar de considerar els processos de connexió a xarxa d'aquests elements com un problema que se soluciona per mitjà de receptes generals i independents de la resta d'elements que formen l'esmentada xarxa. D'aquesta manera, es pretén aconseguir una major eficiència en la distribució de l'energia elèctrica, millorar la qualitat del subministrament elèctric on es provoquen les ineficiències i assegurar la continuïtat del subministrament, integrant, a més, les energies renovables com a font d'energia elèctrica en els punts on s'efectuen els consums.  
  
Pressupost de construcció.  
  
CONCEPTE DESCRIPCIÓ IMPORT (?)  
Redacció de projecte i direcció d'obra Honoraris per la redacció de projecte, direcció d'obra, i coordinació de seguretat i salut. 59.900,00 -  
 TOTAL 59.900,00 -  
Excavació i moviment de terres Cap. 1. Moviment de terres 116.334,81 -  
 Cap. 17. Condicionament parcel·la 53.652,69 -  
 Cap. 18. Urbanització 1 44.204,07 -  
 TOTAL 214.191,57 E  
Estructura Cap. 2. Fonamentació 224.605,96 -  
 Cap. 3. Estructura 339.227,08 -  
 TOTAL 563.833,04 -  
Coberta Cap. 5. Cobertes 56.986,95 -  
 TOTAL 56.986,95 -  
Tancaments Cap. 4. Obra. 168.157,77 -  
 Cap. 6 Revestiments continus 38.840,43 -  
 Cap. 7. Soleres 20.425,23 -  
 Cap. 8. Tancaments metàl·lics 84.954,24 -  
 Cap. 9. Pintura 18.431,76 -  
 Cap. 10. Vidreria 18.369,92 -  
 Cap.11. Paviments i revest. discontinus 147.510,59 -  
 TOTAL 494.689,94 -  
Divisions interiors Cap. 13. Tancam. fusta 8.716,12 -  
 Cap. 12. Falsos sostres 21.444,08 -  
 TOTAL 30.160,20 -  
Instal·lacions elèctriques Cap. 21. Instal·lació elèctrica baixa tensió 299.604,58 -  
  
  
1Les despeses que se certifiquen en aquesta partida tindran la consideració d'elegibles segons l'Ordre EHA1524/2008, de 26 de febrer, per la qual s'aproven les normes sobre les despeses subvencionables dels programes operatius del Fons Europeu de Desenvolupament Regional i del Fons de Cohesió.  
  
CONCEPTE DESCRIPCIÓ IMPORT (?)  
 Cap. 22. Inst. climatització 228.983,40 -  
 TOTAL 528.587,98 -  
Instal·lacions de sanejament Cap. 20. Llanterneria i sanejament 86.821,47 -  
 TOTAL 81821,47 -  
Instal·lacions de gasos Cap. 24. Inst. especials 54.822,80 -  
 TOTAL 54.822,80 -  
Infraestructures d'equipament Cap. 24. Inst. especials 77.368,83 -  
 Cap. 19. Transport i càrrega 61.866,76 -  
 Cap. 23. Inst. PCI 36.174,61 -  
 Cap. 15. Seguretat i salut 17.714,38 -  
 TOTAL 193.124,58 -  
Altres Cap. 14. Control de qualitat 31.347,41 -  
 Cap. 16. Gestió de residus 12.338,14 -  
 Cap. 25. Mobiliari de laboratoris 103.322,16 -  
 Llicències 34.234,75 -  
 TOTAL 181.242,46 -  
 TOTAL ELEGIBLE FEDER (pressupost sense IVA) 2.464.360,98 -  
  
  
En cap cas es consideraran com a elements elegibles les despeses derivades d'ordres de canvi connexions en l'execució del projecte. Les despeses estan excloses del pressupost que figura en aquest document.  
  
  
  
Pressupost d'equipament:  
  
CONCEPTE EQUIP PREU (?)  
Laboratori FV Equip d'adquisició d'alta  
freqüència 39.937,00  
 Cambra climàtica panel·lable 78.435,00  
 Cambra de boira salina panel·lable 48.845,00  
 Ventilador extracció aire 2.509,14  
 Subtotal 169.726,14  
Laboratori tèrmic  
 Picoamperímetre 1.940,00  
 Amplificador d'alta tensió 37.652,00  
 Font d'AT de precisió 5.257,00  
 Font d'AC d'alta tensió 25.818,00  
 Equip d'adquisició registrador d'altes prestacions 38.090,16  
 Autotransformador monofàsic 31.500,00  
 Transformador 100 kVA 18.450,00  
 Subtotal 158.707,16  
  
Simulador de xarxa de BT Sonda de tensió 4kv 423,00  
 Font d'alimentació DC 1.440,00  
 Pinça d'injecció 6.172,20  
  
  
  
CONCEPTE EQUIP PREU (?)  
 Netbook + adaptador USB-GPIB 528,00  
 Calibre/peu de rei digital 121,73  
 Luxòmetre - 118,80  
 Multímetre 508,50  
 Ungla d'assajos, UNE-EN 60335-1 1.164,00  
 Dinamòmetre 418,80  
 Equip d'assaig de bola 615,60  
 Font tensió i intensitat trifàsic   
+ patró trifàsic de referència   
d'energia 26.275,00  
 Generador assajos 61000-4-19 + annex C 23.136, 00  
 Cambra climàtica 50.580,00  
 Cambra corrosió 19.485,00  
 Cambra climàtica 40.365,00  
 Font d'alimentació trifàsica   
+ patró 144.468,00  
 Subtotal 315.819,63  
Nous materials de generació d'energia elèctrica. Piles de combustible TGA 31.481,00  
 DSC 34.513,25  
 ANALITZADOR MULTIMOSTRA D'ÀREA SUPERFICIAL (BET) 39.465,00  
 POROSÍMETRE DE MERCURI 43.417,00  
 Balança analítica 5 xifres 8.235,55  
 Balança analítica 4 xifres 5.532,80  
 Components per a caixa de guants amb atmosfera controlada 16.287,42  
 Mòdul ATR i sistema de purga de gasos per a FTIR 12.714,91  
 Subtotal 191.646,93  
Unitat d'emmagatzematge Subsistema d'assajos climàtics combinats 68.000,00  
 Subsistema de cliclatge de bateries NHR 57.000,00  
 Subsistema d'assajos de seguretat en cel·les i bateries portables i durant el seu transport 84.000,00  
 Deposició de membranes 6.303,60  
 Premsa de corrons 7.755,00  
 Equip de tall d'elèctrodes 8.633,00  
 Encuny per a tall 787,00  
 Compressor 101,00  
 Analitzador de cel·les 2.405,00  
 Subtotal 234.984,60  
 TOTAL ELEGIBLE FEDER (pressupost sense IVA) 1.070.884,46  
  
  
  
  
  
ANNEX II  
Quadre d'amortització  
  
Organisme: Institut de Tecnologia Elèctrica (ITE)  
Títol: Noves instal·lacions científic tecnològiques per a la recerca i desenvolupament en el camp de les noves fonts d'energia renovable i equipament científic per a dur a terme investigació en el camp de les noves fonts d'energia  
Aportació de capítol 8 concedida (euros) 3.535.245,98   
Préstec concedit - Aportació nacional (euros): 707.049,20   
Termini d'amortització: 10 anys   
Interés: Zero   
   
 Data de   
venciment Quota d'amortització (euros)  
 2.10.2012 106.057,40  
 2.10.2013 106.057,40  
 2.10.2014 106.057,40  
 2.10.2015 106.057,40  
 2.10.2016 47.136,60  
 2.10.2017 47.136,60  
 2.10.2018 47.136,60  
 2.10.2019 47.136,60  
 2.10.2020 47.136,60  
 2.10.2021 47.136,60  
TOTAL 707.049,20  
   
Bestreta concedida - Aportació FEDER (euros): 2.828.196,78   
Termini d'amortització: 31.12.2017   
Interés: Zero



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7916, del 14-11-2016 (2016/8914)

RESOLUCIÓN de 9 de noviembre de 2016, del director general de Relaciones con Les Corts, por la que se dispone la publicación del Acuerdo entre la Administración General del Estado, la Generalitat y el Instituto Tecnológico de la Energía (ITE), por el que se modifica el Convenio entre el Ministerio de Ciencia e Innovación, la Generalitat y el Instituto de Tecnología Eléctrica (ITE), para la selección y ejecución del proyecto «Construcción de nuevas instalaciones científico-tecnológicas para la investigación y desarrollo en el campo de las nuevas fuentes de energía renovable y su equipamiento», cofinanciado por el FEDER.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7916

Fecha DOGV
:   14-11-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/8914

CVE


Fecha del documento
:   09-11-2016

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

RESOLUCIÓN de 9 de noviembre de 2016, del director general de Relaciones con Les Corts, por la que se dispone la publicación del Acuerdo entre la Administración General del Estado, la Generalitat y el Instituto Tecnológico de la Energía (ITE), por el que se modifica el Convenio entre el Ministerio de Ciencia e Innovación, la Generalitat y el Instituto de Tecnología Eléctrica (ITE), para la selección y ejecución del proyecto «Construcción de nuevas instalaciones científico-tecnológicas para la investigación y desarrollo en el campo de las nuevas fuentes de energía renovable y su equipamiento», cofinanciado por el FEDER. [2016/8914]  
  
El Ministerio de Economía y Competitividad, la Generalitat (a través de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo) y el Instituto Tecnológico de la Energía (ITE) han suscrito, previa tramitación reglamentaria, el día 10 de junio de 2016, el Acuerdo por el que se modifica el Convenio entre el Ministerio de Ciencia e Innovación, la Generalitat y el Instituto de Tecnología Eléctrica (ITE), para la selección y ejecución del proyecto «Construcción de nuevas instalaciones científico-tecnológicas para la investigación y desarrollo en el campo de las nuevas fuentes de energía renovable y su equipamiento», cofinanciado por el FEDER, firmado el 15 de diciembre de 2009.  
En cumplimiento de lo establecido en el artículo 20 del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, procede la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de dicho acuerdo, que ha quedado inscrito en el Registro de Convenios de la Generalitat con el número 786/2016 y que figura como anexo de esta resolución.  
  
Valencia, 9 de noviembre de 2016.- El director general de Relaciones con Les Corts: Antonio Torres Salvador.  
  
Acuerdo entre la Administración General del Estado (Ministerio de Economía y Competitividad), la Generalitat Valenciana y el Instituto Tecnológico de la Energía (ITE), por el que se modifica el Convenio entre el Ministerio de Ciencia e Innovación, la Generalitat Valenciana y el Instituto de Tecnología Eléctrica (ITE), para la selección y ejecución del proyecto «Construcción de nuevas instalaciones científico-tecnológicas para la investigación y desarrollo en el campo de las nuevas fuentes de energía renovable y su equipamiento», cofinanciado por el FEDER, firmado el 15 de diciembre de 2009  
  
Madrid, 10 de junio de 2016  
  
Reunidos  
De una parte, Luis de Guindos Jurado, ministro de Economía y Competitividad, nombrado por Real Decreto 1826/2011, de 21 de diciembre, actuando en virtud del artículo 13.3 de la Ley 6/1997, de 14 de abril, de Organización y Funcionamiento de la Administración General del Estado, y la disposición adicional decimotercera de la Ley 3011992, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
De otra parte, Rafael Climent González, conseller de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, según Decreto 8/2015, de 29 de junio, del president de la Generalitat, en el ejercicio de atribuciones que le confiere la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, y expresamente facultado para este acto en virtud del Acuerdo del Consell de 18 de diciembre de 2015.  
De otra, Miguel A. Ripollés Verea, en su calidad de presidente del Instituto Tecnológico de la Energía (ITE), con CIF G96316476; con domicilio central en avenida Juan de la Cierva, número 24, CP 46980, de Paterna (Valencia), e inscrito el 10 de octubre de 1994 en el grupo 1/sección 1 del Registro Nacional de Asociaciones del Ministerio del Interior, con el número 136041, que interviene en virtud del artículo número 19 de los estatutos de la Asociación.  
  
Reconociéndose mutuamente plena capacidad para otorgar este acto,  
Exponen  
  
Uno. Que con fecha 15 de diciembre de 2009 el Ministerio de Ciencia e Innovación, la Generalitat Valenciana y el Instituto de Tecnología Eléctrica (ITE) suscribieron un convenio para la construcción de nuevas instalaciones científico-tecnológicas para la investigación y desarrollo en el campo de las nuevas fuentes de energía renovable y su equipamiento, cofinanciado por el FEDER.  
  
Dos. Que el Real Decreto 1823/2011, de 21 de diciembre, por el que se reestructuran los departamentos ministeriales establece que corresponde al Ministerio de Economía y Competitividad la propuesta y ejecución de la política del Gobierno en investigación científica, desarrollo tecnológico e innovación en todos los sectores.  
  
Tres. Que en febrero de 2010 el ITE cambió la denominación de Instituto de Tecnología Eléctrica a Instituto Tecnológico de la Energía, manteniéndose idénticos los objetivos, fines, competencias y ClF de la asociación, quedando patente la capacidad de firmar este acuerdo.  
  
Cuatro. Que el Real Decreto 345/2012, de 10 de febrero, por el que se desarrolla la estructura orgánica del Ministerio de Economía y Competitividad, establece que corresponde a la Dirección General de Investigación Científica y Técnica, la función de desarrollo de actuaciones destinadas a la dotación y potenciación de infraestructuras y equipamientos científicos y tecnológicos, y otras actuaciones de investigación científica y técnica financiadas con fondos europeos.  
  
Cinco. Que la cláusula tercera del convenio de 15 de diciembre de 2009 preveía que los proyectos seleccionados se cofinanciarían con cargo al Programa Operativo FEDER 2007-2013 de Investigación, Desarrollo e Innovación por y para el beneficio de las empresas - Fondo Tecnológico, en una cuantía de 2.474.672,19 euros correspondientes al 70 % del importe del gasto total elegible, de acuerdo a la tasa de cofinanciación que establecía la Decisión de la Comisión Europea C (2007)6316, por la que se adoptó el mencionado programa operativo.  
  
Seis. Que con el fin de garantizar la ejecución de los proyectos y evitar la posible pérdida de recursos comunitarios, el Ministerio de Ciencia e Innovación anticipó 3.535.245,98 euros al Instituto Tecnológico de la Energía: 2.474.672,19 euros en concepto de anticipo de la ayuda FEDER y 1.060.573,79 euros en concepto de préstamo a 10 años para completar el 100 % del coste total elegible del proyecto.  
  
Siete. Que, con fecha 2 de febrero de 2012, fue prorrogado por el Ministerio de Ciencia e Innovación el plazo de ejecución del proyecto hasta el 31 de diciembre de 2013, según lo previsto en la cláusula 8 del convenio. Una segunda prórroga, hasta el 31 de diciembre de 2014 fue concedida el 30 de octubre de 2013. Finalmente, el 7 de mayo de 2014 se concedió una última prórroga, permitiendo la ejecución del proyecto hasta el 31 de diciembre de 2015.  
  
Ocho. Que el convenio firmado el 15 de diciembre de 2009 fijaba el fin del plazo de amortización del anticipo FEDER en dos años contados desde la fecha de finalización del plazo de ejecución de los proyectos. Una vez que se ha prorrogado dicho plazo de ejecución, de conformidad con la cláusula octava, y teniendo en cuenta, además, que a lo largo del periodo de programación 2007-2013 se han producido retrasos no imputables al beneficiario que han determinado que los pagos en formalización no se hayan tramitado en los plazos inicialmente previstos, es preciso adecuar la fecha fin del plazo de amortización del anticipo reembolsable concedido al amparo del convenio a las estimaciones de cierre y liquidación final de los programas operativos, por lo que resulta procedente modificar dicha fecha a la fecha en que previsiblemente se recibirán las ayudas del Fondo Estructural.  
  
Nueve. Que el 18 de diciembre de 2013, la Comisión Europea aprobó la Decisión C (2013) 9276 que modifica la Decisión C (2007) 6316 por la que se adopta el programa operativo de Investigación, Desarrollo e Innovación por y para el beneficio de las empresas - Fondo Tecnológico de contribución del Fondo Europeo de Desarrollo Regional en el marco de los objetivos de Convergencia y Competitividad regional y empleo en España. Dicha Decisión aumenta la tasa de cofinanciación del FEDER a las comunidades autónomas incluidas en el objetivo de Phasing-in, al 80 % del gasto subvencionable.  
  
Diez. Que, según lo previsto en la Decisión C (2013) 9276, es necesario adecuar a la nueva tasa de cofinanciación las cláusulas del convenio que determinaban la aportación del FEDER y la aportación nacional y las que articulaban el flujo de fondos FEDER.  
  
Once. Que tras la adjudicación de la obra mediante concurso público, es conveniente ajustar las partidas presupuestarias recogidas en el anexo I al convenio de 15 de diciembre de 2009, sin que ello suponga incremento del importe subvencionable concedido ni se alteren los objetivos generales ni científicos del proyecto.  
  
Doce. De manera simultánea y dado el avance de la ciencia y la tecnología, se ha logrado una mayor concreción en las necesidades de equipamiento, buscando un mayor grado de sinergia entre los equipos. Es por ello que se considera necesario matizar y modificar alguna de las peticiones de equipamiento formuladas en el Anexo I al convenio de 15 de diciembre de 2009, sin que esto suponga modificación del de los objetivos generales ni de los objetivos científicos.  
  
Por todo lo expuesto, las partes acuerdan suscribir el presente Acuerdo, que se regirá por las siguientes  
  
Cláusulas  
  
Primera. Se modifica la cláusula tercera.1 del convenio de 15 de diciembre de 2009, en relación con el porcentaje de cofinanciación del FEDER que aumenta del 70 % al 80 % del importe del gasto total elegible, por lo tanto la aportación del FEDER será de 2.828.196,78 euros.  
  
Segunda. Se modifica el Resumen del Plan de actuaciones y de las aportaciones del FEDER, incluido en la cláusula tercera del convenio de fecha 15 de diciembre de 2009, que queda redactado según el siguiente cuadro:  
  
Tercera. Se modifica la cláusula cuarta del convenio de fecha 15 de diciembre de 2009, en lo relativo a la cofinanciación máxima del FEDER, que no podrá superar el 80 % del total.  
  
Cuarta. Se modifica la cláusula quinta del convenio de fecha 15 de diciembre de 2009, en relación con las cuantías correspondientes al préstamo concedido, cuyo importe se actualiza a 707.049,20 euros y en relación con la cuantía del anticipo correspondiente a la cofinanciación comunitaria, que se actualiza a 2.828.196,78 euros.  
  
Quinta. Se modifica la cláusula quinta.2 del convenio de 15 de diciembre de 2009 en cuanto a la fecha en la que el beneficiario debe ingresar la diferencia, si los fondos FEDER percibidos no fueran suficientes para amortizar los fondos anticipados, estableciéndose que el beneficiario ingresará la diferencia en el Tesoro Público antes del 31 de diciembre de 2017.  
  
Sexta. Se modifica la cláusula octava del convenio de 15 de diciembre de 2009, que queda redactada como sigue: «Los proyectos identificados en el Anexo I deberán finalizar su ejecución antes del 31 de diciembre de 2015. En su caso, la financiación de cualquier gasto efectuado con posterioridad a la fecha fin de elegibilidad FEDER, establecida en el 31 de diciembre de 2015, correrá a cargo del beneficiario.»  
  
Séptima. Se modifica el anexo I al convenio de 15 de diciembre de 2009, que queda redactado en los términos establecidos en el anexo I al presente acuerdo.  
  
Octava. Se modifica el anexo II al convenio de 15 de diciembre de 2009, que queda redactado en los términos establecidos en el anexo II al presente acuerdo.  
  
Novena. Si antes de la fecha de firma de este acuerdo y como consecuencia de la modificación del cuadro de amortización del préstamo que se establece en el anexo al mismo, se hubiesen producido amortizaciones que excedan los importes previstos en dicho anexo, el beneficiario podrá instar su devolución por el procedimiento establecido en el capítulo V del título II, del Reglamento general de desarrollo de la Ley 58/2003, de 17 de diciembre, General Tributaria, en materia de revisión en vía administrativa, aprobado por Real Decreto 520/2005, de 13 de mayo.  
  
Décima. Cualquier referencia en el convenio suscrito entre las partes al Instituto de la Pequeña y Mediana Industria de la Generalitat Valenciana (IMPIVA) deberá entenderse sustituida por la de Instituto Valenciano de Competitividad Empresarial (IVACE), en virtud del Decreto Ley 7/2012, de 19 de octubre, del Consell, por el que se modifica la denominación de dicha entidad.  
  
Undécima. Sin perjuicio de lo establecido en las cláusulas precedentes, en todos los aspectos no modificados por el presente Acuerdo, será de aplicación lo dispuesto en el convenio suscrito el 15 de diciembre de 2009.  
  
Duodécima. El presente acuerdo entrará en vigor el día de la fecha de su firma.  
En prueba de conformidad, las partes firman el presente acuerdo por triplicado ejemplar y a un solo efecto en el lugar y fecha arriba indicados.  
  
Por el Ministerio de Economía y Competitividad, el ministro de Economía y Competitividad: Luis de Guindos Jurado.  
Por la Generalitat Valenciana, el conseller de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo: Rafael Climent González.  
Por el Instituto Tecnológico de la Energía (ITE), el presidente: Miguel A. Ripollés Verea.  
  
  
ANEXO I  
  
Al acuerdo entre la Administración General del Estado (Ministerio de Economía y Competitividad), la Generalitat Valenciana y el Instituto Tecnológico de la Energía (ITE) por el que se modifica el convenio entre el Ministerio de Ciencia e Innovación, la Generalitat Valenciana y el Instituto de Tecnología Eléctrica (ITE), para la selección y ejecución del proyecto «Construcción de nuevas instalaciones científico-tecnológicas para la investigación y desarrollo en el campo de las nuevas fuentes de energía renovable y su equipamiento», cofinanciado por el FEDER, firmado el 15 de diciembre de 2009  
  
Introducción  
La energía es un elemento esencial para la actividad económica y el bienestar de las personas. El sector energético se enfrenta a un entorno cambiante de precios y a una creciente dependencia de las importaciones. Ante esta situación, el reto de Europa pasa necesariamente por impulsar unas políticas que reduzcan la dependencia energética al tiempo que respeten los compromisos medioambientales, todo ello sin dañar la competitividad y el dinamismo de la economía. Con este objetivo, la UE ha emplazado a sus Estados miembro a alcanzar en 2020 un ahorro del 20 % en el consumo energético respecto a las previsiones actuales, una participación en energías renovables del 20 % sobre la combinación energética global, y un uso del 10 % en biocombustibles sobre el consumo total de carburantes para el transporte.  
El sector de la energía es un sector dinámico, en constante actualidad y en permanente cambio. Se trata de un sector en ineludible auge por la escasez de recursos energéticos, su elevado precio y la consecuente potenciación de cualquier optimización como la que suponen las energías renovables. A corto plazo, se plantean grandes oportunidades para las empresas vinculadas con la generación eléctrica y de otras energías renovables, dada su escasez y creciente demanda.  
Las energías renovables son una parte importante del sistema energético. Actualmente su contribución es de un 7 % de la energía primaria consumida en España y de un 20 % de la energía eléctrica.  
Se entiende el sector no como una clasificación de actividades económicas homogéneas (clasificación CNAE) sino como una agrupación de empresas tanto productoras como consumidoras, con estrategias claramente diferentes, pero orientadas a la utilización de fuentes de energía renovable.  
Por tanto, se propone como definición del «sector» de las energías renovables, el conjunto de empresas cuya actividad económica principal o secundaria está relacionada con:  
- el diseño de todo tipo de elementos,  
- la fabricación o reparación de componentes mecánicos, eléctricos o electrónicos y software,  
- la fabricación de equipos o bienes de equipo,  
- la promoción o construcción de proyectos «llave en mano»,  
- la operación y mantenimiento de instalaciones.  
para la generación de energía eléctrica o térmica a partir de hidrógeno o fuentes de origen renovable, como el viento, el sol, la biomasa o residuos industriales o forestales, las olas, etc.  
En cuanto a la segmentación del sector, se considera una clasificación en base a las capacidades técnicas de las empresas por tipo de instalaciones (según el tipo de energía renovable) así como atendiendo a la posición en la cadena de valor. Se pueden encontrar las siguientes categorías:  
· Fabricante de componentes.  
· Fabricante de equipos.  
· Ingenierías.  
· Distribuidores.  
· Promotores.  
· Instaladores y servicios auxiliares.  
  
Objetivo general  
Las actividades de I+D propias que se van a desarrollar en las instalaciones descritas en el proyecto se enmarcan dentro del Plan Estratégico del Instituto, cuyos objetivos son:  
- Detectar las nuevas necesidades del sector de la energía y los bienes de equipo.  
- Coordinar las necesidades del sector con la política del Plan Valenciano de l+D+l.  
- Influir y potenciar el desarrollo tecnológico y la innovación entre las empresas del sector.  
- La puesta en marcha de laboratorios de alto impacto y repercusión en el sector.  
- Coordinación y cooperación en proyectos de envergadura europea que permitan el desarrollo del conocimiento que impulse a las PYMES del sector.  
  
El Plan de Ahorro y Eficiencia Energética de la Comunitat Valenciana plantea entre sus objetivos, junto a la reducción del consumo energético, la mejora de la competitividad de las empresas valen­cianas al reducir sus costes.  
En el entorno tecnológico, la estrategia regional recoge la posición diferencial que en esta región plantean los Institutos Tecnológicos. A estos les compete un papel central en el desarrollo de la I+D+i en nuestra economía. Teniendo en cuenta los objetivos propuestos para 2011 de duplicar el número de empresas innovadoras, incrementar en 2.300 el número de investigadores y en 3.600 el de personal de apoyo a la investigación, la Generalitat Valenciana va a persistir en medidas como:  
· Ayudas y apoyo financiero a la I+D+i,  
· Potenciación de los recursos humanos.  
· Apoyo a los proyectos de I+D+i.  
· Mejora de las infraestructuras y equipamientos.  
· Fomento de la internacionalización.  
· Iniciativa para el fomento de la transferencia tecnológica y otras actividades.  
El ITE es uno de estos agentes cuyo fin es la potenciación del sector de la energía, haciéndolo tecnológicamente más competitivo y puntero, mediante el desarrollo y la transferencia de la tecnología y el conocimiento desarrollado tanto por los científicos y tecnólogos propios como universitarios.  
Teniendo en cuenta la vinculación de este instituto a la Universidad Politécnica de Valencia, en la que todavía mantiene parte de sus instalaciones, las nuevas infraestructuras deben permitir articular mayores sinergias entre todos los agentes del sistema, mediante el desarrollo de proyectos científicos y tecnológicos de diferentes disciplinas, la transferencia de conocimiento científico y la especialización de los recursos humanos, así como la internacionalización conjunta de los recursos del sistema, buscando siempre el posicionamiento competitivo y puntero de nuestras empresas a nivel mundial.  
Este centro está en disposición de contribuir a soluciones tecnológicas innovadoras que hagan frente a los desafíos relacionados con la energía en un próximo futuro. Las políticas energéticas e industriales deben dar respuesta a los retos planteados por la demanda creciente, la escasez de recursos y la problemática medioambiental.  
En el ámbito de la generación eólica, las plantas solares de concentración y las tecnologías fotovoltaicas, deben aprovecharse las oportunidades científico-tecnológicas para ganar eficiencia. La integración de las células fotovoltaicas en la edificación parece uno de los principales puntos de mejora.  
La investigación vinculada al almacenamiento de energía eléctrica es otro de los focos objetivos de la política regional en esta materia. Tecnologías que aproximen la generación a los puntos de consumo y el desarrollo de sistemas distribuidos permitirán alcanzar unas mejores condiciones de operación. Además, se precisan nuevos desarrollos científicos para mejorar la disponibilidad, transporte, almacenamiento y coste de las cantidades de hidrógeno que serían necesarias para una economía viable de este gas.  
La disminución de las pérdidas que se producen en la cadena de distribución de la energía, desde las fuentes primarias a los usos finales resulta también clave para el diseño de un sistema energético más eficiente y sostenible.  
En la Comunitat Valenciana, se han identificado del orden de 370 empresas del sector de las energías renovables, cuyas actividades se distribuyen según la siguiente tabla:  
  
Segmento Eólica Fotovoltaica Térmica Bioenergías Otras Total  
Fab. componentes 4 5 4 7 2 22  
Fab. equipos 9 17 13 21 4 64  
Promoción 9 25 4 3 0 41  
Ingeniería 21 62 58 13 12 166  
Instalación 6 24 22 1 0 53  
Distribución 6 12 8 1 0 27  
TOTAL 55 145 109 46 18 373  
  
  
La dimensión empresarial por segmentos es:  
  
Segmento Plantilla promedio  
(empleados) Facturación media  
(miles ?) Número de empresas  
Fab. Componentes 33,5 5.842 22  
Fab. Equipos 29,9 4.282 64  
Promotores 5 2.000 41  
Ingenierías 9,5 1.414 166  
Instaladores 4,8 418 53  
Distribuidores 9 4.344 27  
Total empresas 373  
  
  
  
Las previsiones de mercado en millones de - son:  
  
Segmento Mercado  
potencial Crecimiento  
medio Situación 2010 Observaciones  
Eólica 216 15 % Crecimiento cero Emplazamientos agotados  
Fotovoltaica 38 14 % Crecimiento moderado Incertidumbre legislativa  
Solar Térmica 18 7 % Crecimiento orgánico Mercado maduro  
Biomasa 14 21 % Crecimiento moderado Nuevo mercado  
Biocarburantes 24 400 % Crecimiento exponencial Nuevo mercado  
  
  
Las empresas del sector de la energía de la Comunitat Valenciana no son competitivas. A pesar de la importancia del consumo regional, el porcentaje de participación de las empresas valencianas en cualquiera de los procesos de producción relacionados con la energía es prácticamente nulo. El perfil del conjunto de empresas relacionadas con la energía es diverso: productores de energía, fabricantes, instaladores, grandes consumidores energéticos industriales.  
La realidad de la Comunitat Valenciana es que depende energéticamente del exterior, carece de las infraestructuras necesarias, posee una estructura empresarial sectorial conformada por microempresas poco avanzadas tecnológicamente en las que no existe cultura de trabajo en equipo y cuyo crecimiento depende en buena medida del apoyo institucional.  
Existe una clara oportunidad con las energías renovables. Están todavía por explotar y tienen un gran futuro pues amplían el negocio de la energía hacia nuevos mercados. El desarrollo de las energías renovables es una ocasión inmejorable para disminuir la dependencia desde el punto de vista energético y para mejorar la competitividad del tejido industrial valenciano, ya que permitirá disminuir sensiblemente la factura energética de las empresas.  
El ámbito de las energías renovables se plantea como un clúster inespecífico pero a su vez estratégico, dado su carácter transversal, que ofrece grandes posibilidades a la economía regional, en el sentido de que cualquier avance implica una inmediata repercusión en todos los demás sectores, consumidores naturales de energía  
  
Objetivos específicos  
El ITE, como Centro Tecnológico de la Energía, nace con la vocación de asesorar a las empresas y administraciones implicadas en cualquiera de las etapas en la cadena de valor de la energía. El punto de partida de ITE es la conciencia de la necesidad de desarrollar el uso de las tecnologías punte­ras y eficaces para la optimización tanto de la producción de energía como de su transporte o con­sumo. Además, en el tejido industrial valenciano, ITE es un apoyo tecnológico fundamental para las pequeñas y medianas empresas proporcionándoles la infraestructura de investigación y servicios avanzados para la integración de nuevas tecnologías dedicadas a la gestión eficiente de la energía.  
La propuesta de ampliación de las infraestructuras y capacidades del Instituto tiene como objetivo cubrir las necesidades actuales de investigación de base potencialmente útil para las empresas del sector de la energía y de bienes de equipo aplicables a la energía, fundamentalmente las energías renovables, mediante la construcción de un nuevo edificio anexo al actual del Instituto.  
Se trata de disponer de unas infraestructuras y un lugar de referencia en el que se puedan llevar a cabo investigaciones susceptibles de conducir al desarrollo de nuevos prototipos y productos en el sector de las energías renovables. Se pretende priorizar, entre otros desarrollos líneas vinculadas con:  
- Energía solar fotovoltaica: Desarrollo de nuevos materiales más eficientes y de sistemas fotovoltaicos incorporables como elementos en la edificación, facilitando su integración en la envolvente de los edificios. También existen oportunidades en el desarrollo de componentes para acondicionar la corriente y facilitar su conexión a las diferentes aplicaciones con el máximo de eficiencia de conversión.  
- Energía solar termoeléctrica. Sistemas de concentración y desarrollo de acumuladores e intercambiadores de calor más eficientes. A medio plazo, sistemas que permitan la generación de frío para incorporar a los sistemas de acondicionamiento.  
- Redes de energía distribuida. Desarrollo de elementos para la integración y coordinación de los diferentes aportes de energía renovable a las redes de distribución eléctrica.  
- Laboratorio de membranas. Preparación y sintetización de membranas poliméricas, así como su caracterización para la mejora de las pilas de combustible.  
La situación actual del sector de la energía es la de un sector de actualidad y de cambios. Se trata de un sector que está en auge por la escasez de energía, por su elevado precio y porque se está potenciando la optimización de las energías renovables y la incorporación de tecnologías de alto valor que han de conjugarse en un único centro multidisciplinar en cuanto a capacidades.  
La realidad de la Comunitat Valenciana es que depende energéticamente del exterior, carece de las infraestructuras necesarias, con una estructura empresarial conformada por microempresas con una alta capacidad de actuación tecnológica, que requiere la generación de sinergias.  
También se estima una fuerte expansión del sector de la energía en la Comunitat, pudiéndose nuclear un polo de desarrollo nacional incuestionable y generador de partículas de futuro.  
  
Las infraestructuras y equipamiento científico y tecnológico que se quiere adquirir, permitirán el desarrollo de actividades de I+D, las cuales aportarán un valor en el marco empresarial de la energía, focalizado en las energías renovables y su integración con las tecnologías energéticas convencionales.  
El ITE, configurado como Centro Tecnológico de la Energía, con una alta especialización en el área eléctrica, automática y electrónica, es el único centro nacional íntegramente dedicado al sector energético, con un conjunto de 200 empresas asociadas y con una total interrelación con los científicos universitarios a nivel nacional e internacional, que están desarrollando en ITE investigaciones con los equipos de trabajos propios y que están logrando conectar eficientemente con la industria en toda la cadena de valor sectorial.  
A continuación se describen detalladamente las características de las Nuevas Instalaciones Científico-Tecnológicas y Equipamiento Científico cofinanciados por los fondos FEDER:  
  
  
Nuevas instalaciones científico-tecnológicas para la investigación y desarrollo en el campo de las nuevas fuentes de energía renovable.  
  
Ubicación de la obra:  
La construcción de este edificio de ITE se ubica junto a sus actuales instalaciones en el Parque Tecnológico de Paterna, en concreto, en la calle Juan de la Cierva, número 24, parcela 9. La parcela 9 tiene forma rectangular, con 3.552 m² de superficie aproximada. La topografía de la parcela presenta una pendiente en sentido hacia la calle de acceso con un desnivel total de 5 m aproximadamente.  
  
  
Descripción de la obra:  
Edificio aislado de dos plantas y bajo rasante, distribuyéndose en la planta bajo rasante dos laboratorios para ensayos, dos locales y dos almacenes; en la entreplanta un almacén y un local, en la planta baja, zona de acceso, servicios, sala de control, dos despachos de oficinas y cuatro laboratorios y en la planta primera un sala de formación, un altillo desmontable de almacén y un altillos desmontable para laboratorios.  
El uso característico del edificio es el de Laboratorios para ensayos energéticos y eléctricos, así como la investigación y desarrollo en el campo de las nuevas energías renovables.  
El edificio, que contará con 2.414,30 m² construidos en total, de los que 892,44 m² serán bajo rasante y 1.521,86 m² serán sobre rasante, se desarrolla en 3 plantas:  
Planta bajo rasante: estará ocupada por dos laboratorios para ensayos eléctricos, locales técnicos y dos almacenes.  
Planta baja: destinada a recepción, y laboratorios de investigación. Uno de los laboratorios cuenta con una altillo.  
Planta primera: cuenta con una zona de laboratorios de investigación en el altillo de la nave y una zona de exposición de resultados I+D+i.  
  
Formalmente, el edificio es sensiblemente rectangular, aunque se proyectan dos volúmenes (uno en a fachada principal y otro en la posterior) con un frente curvo que le dan su aspecto característico. En el edificio se distinguen claramente dos zonas separadas por una junta de dilatación: una de carácter industrial (nave), que es el volumen que se desarrolla bajo rasante, y otra más convencional que será la ocupada por los laboratorios y la sala de difusión de resultados de I+D.  
  
Constructivamente, el edificio se resuelve:  
Estructura en hormigón armado. El sistema estructural, es a base de forjado bidireccional con case-tones perdidos de vigas y pilares de hormigón armado. Los forjados son reticulares con un canto de 25+5 cm, recubiertos con capa de compresión y mallazo de reparto. Los altillos se ejecutaron mediante estructura metálica a base de perfiles normalizados tipo HEB300 para pilares, IPE200 para vigas e IPE100 para viguetas, para permitir la posibilidad de posible desmontaje de estos altillos. La estructura portante de la cubierta de estas naves, esta compuesta por cerchas metálicas tipo inglés.  
Fachadas: tiene dos sistemas: 1°) Fachada a calle compuesta por un cerramiento de ladrillo caravista tomado con mortero 1:6 de cemento y arena enfoscado por su cara interior con mortero de cemento hidrófugo de 1,5 cm de espesor, cámara de 6 cm incluyendo una plancha de poliestireno extruido de 5 cm de espesor, ladrillo cerámico de hueco doble de 9 cm de espesor tomado con mortero 1:6 de cemento y arena. 2°) Fachada de laboratorios 1 y 2 principales compuesta por paneles de hormi­gón prefabricados. Los acabados al exterior se realizaran mediante placas de aluminio con núcleo interior de nido de abeja y acabado bruto de laminación.  
Las cubiertas serán planas transitables, con la excepción de la cubierta de la nave, que será no transitable (ligera) mediante plancha tipo sándwich con aislamiento térmico incorporado.  
Las carpinterías exteriores serán de aluminio reforzada con tubo de acero.  
Instalaciones: el edificio cuenta con las instalaciones habituales: fontanería, saneamiento, electricidad en baja tensión, climatización, etc, además de algunas instalaciones propias de este tipo de edificios: aire comprimido, gases, control de accesos, etc.  
  
  
Equipamiento científico para llevar a cabo investigación en el campo de las nuevas fuentes de energía renovable  
  
A continuación se explica para cada laboratorio el equipamiento y la motivación para la elección del mismo.  
  
Laboratorio fotovoltaico.  
El equipamiento para este laboratorio es:  
(a1) Cámara climática panelable  
(b1) Cámara de niebla salina panelable  
(c1) Equipo de adquisición de alta frecuencia  
(d1) Ventilación extracción aire.  
La combinación de ambas cámaras panelables permite el diseño adecuado de las pruebas a realizar según la investigación, acotando y ajustando parámetros de frecuencia e intensidad. Con el sistema de adquisición de alta frecuencia se consigue incrementar la precisión de las pruebas. Las líneas de investigación asociadas a este laboratorio son:  
- Nuevos materiales.  
- Nuevos sistemas de generación de energía eléctrica.  
  
Laboratorio térmico.  
El equipamiento para este laboratorio es:  
(a1) Amplificador de alta tensión  
(b1) Autotransformador monofásico  
(c1) Equipo de adquisición registrador de altas prestaciones  
(d1) Fuente de AC de alta tensión  
(e1) Fuente de AT de precisión  
(f1) Picoamperímetro  
(g1) Transformador 100 kVA  
El laboratorio térmico se orienta al estudio del comportamiento y envejecimiento térmico de materiales y subsistemas para redes distribuidas y nuevos sistemas de generación de energía eléctrica. Para ello, el equipamiento considerado consta de una fuente capaz de generar calentamientos mediante energía eléctrica a frecuencia industrial, compuesto por (b1), (d1) y (g1); un equipo capaz de obtener tensiones elevadas a frecuencias superiores a la industrial (al); un equipo capaz de evaluar el grado de deterioro y envejecimiento sufrido por los materiales, compuesto por (e1) y (f1); y un equipo de registro de altas prestaciones (c1). Líneas de investigación vinculadas a este laboratorio son:  
- Nuevos materiales.  
- Redes de energía distribuidas.  
- Nuevos sistemas de generación de energía eléctrica.  
  
Simulador de red de BT.  
El equipamiento del laboratorio es:  
(a1) Calibre/pie de rey digital  
(b1) Cámara climática  
(c1) Cámara Climática  
(d1) Cámara corrosión  
(e1) Dinamómetro  
(f1) Equipo de ensayo de Bola  
(g1) Fuente de alimentación DC  
(h1) Fuente de alimentación Trifásica + patrón  
(i1) Fuente tensión e intensidad trifásico + patrón trifásico de referencia de energía  
(j1) Generador ensayos 61000-4-19 + anexo C  
(k1) Luxómetro  
(l1) Multímetro  
(m1) Netbook + adaptador USB-GPIB  
(n1) Pinza de inyección  
(o1) Sonda de tensión 4kV  
(p1) Uña de ensayos, UNE-EN 60335-1  
  
El equipamiento de este laboratorio va a incidir en todas las líneas de investigación que abarca el proyecto. El equipamiento es el idóneo para ensayos centrados en los materiales, el comportamiento de equipos de renovables y redes distribuidas, y eficiencia energética; las cámaras climáticas permiten reproducir condiciones controladas de utilización. Corresponden a (b1), (c1) y (d1). Otro aspecto muy relevante en la actualidad es la medida, control y comunicación de las redes y generadores distribuidos mediante la red de baja tensión. Para ello se han incluido dos equipos: (i1) y (j1). Se han incluido un conjunto de pequeños equipos auxiliares: (a1), (e1), (f1), (g1), (k1), (l1), (m1), (n1), (o1) y p(1); que complementan a algunos otros de los que el ITE ya dispone y que permiten la operatividad del simulador. Líneas de investigación vinculadas a este laboratorio son:  
- Almacenamiento energético.  
- Eficiencia energética.  
- Nuevos materiales.  
- Redes de energía distribuidas.  
- Nuevos sistemas de generación de energía eléctrica.  
- Electrónica de potencia y sensores de bajo consumo.  
  
  
Unidad de almacenamiento.  
  
El equipamiento de este laboratorio es:  
(a1) Deposición de membranas  
(b1) Subsistema de cliclado de baterías NHR  
(c1) Subsistema de ensayos climáticos combinados  
(d1) Subsistema de ensayos de seguridad en celdas y baterías portables y durante su transporte  
(e1) Analizador de celdas  
(f1) Compresor  
(g1) Equipo de corte de electrodos  
(h1) Prensa de rodillos  
(i1) Troquel para corte  
Las líneas de investigación en almacenamiento energético, y más específicamente en baterías, están alcanzando una gran relevancia, como se pone de manifiesto en el Horizonte 2020. Los equipos forman todos parte de un sistema de pruebas de baterías, que constan de un conjunto de equipos para preparación de muestras y prototipos: (a1), (f1), (g1), (h1), y (i1); y un conjunto de equipos para pruebas de baterías: (b1), (c1) y (d1). Líneas de investigación vinculadas al laboratorio son:  
- Almacenamiento energético.  
- Nuevos materiales.  
- Electrónica de potencia y sensores de bajo consumo.  
  
  
Nuevos materiales de generación de energía eléctrica. Pilas de combustible.  
El equipamiento de este laboratorio es el siguiente:  
(a1) Analizador multimuestra de área superficial (BET)  
(b1) Balanza analítica 4 cifras  
(c1) Balanza analítica 5 cifras  
(d1) Componentes para Caja de guantes con atmósfera controlada  
(e1) DSC  
(f1) Módulo ATR y sistema de purga de gases para FM  
(g1) Porosímetro de mercurio  
(h1) TGA  
El equipamiento se centra en el análisis y caracterización de nuevos materiales, complementados con equipamiento auxiliar de precisión y seguridad en el trabajo. Líneas de investigación vinculadas son:  
- Almacenamiento energético.  
- Nuevos materiales.  
- Nuevos sistemas de generación de energía eléctrica.  
  
Objetivos científicos  
Las líneas de investigación de las nuevas instalaciones se van a centrar en:  
- Almacenamiento energético.  
- Eficiencia energética.  
- Nuevos materiales.  
- Redes de energía distribuidas.  
- Nuevos sistemas de generación de energía eléctrica.  
- Electrónica de potencia y sensores de bajo consumo.  
  
Estas líneas de I+D se encuentran enmarcadas dentro del Plan Nacional de Investigación Científica, Desarrollo e Innovación Tecnológica 2008-2011, a través de Las acciones estratégicas y los programas relacionados de:  
- Energía y cambio climático.  
- Nanociencia y nanotecnología, nuevos materiales y nuevos procesos industriales.  
  
El almacenamiento energético es una nueva línea de interés estratégico para el sector tanto por lo que respecta al almacenamiento intermedio en energías renovables como por sus aplicaciones en automoción. En el caso de la energía eléctrica, la temporalidad es un factor adicional que transforma su precio, dependiendo de la forma y el momento de su consumo, y por tanto, haciendo más rentables los sistemas de almacenamiento que puedan trasladar la generación y la demanda en el tiempo. En el caso de las energías renovables es todavía más importante, ya que la aleatoriedad de la energía primaria de la naturaleza, no permite planificar la entrega de la energía en los instantes más apropiados. Esta falta de control en la generación de energía eléctrica renovable, junto con su mayor incidencia en el sistema eléctrico, está promoviendo en la legislación una cada vez mayor implicación en el precio de la planificación, como argumento para la mejora de las técnicas de control.  
La consecución de sistemas de almacenamiento de energía renovable con elevadas tasas de capacidad y a un precio bajo puede ser una gran revolución en el sector, mejorando tanto la rentabilidad de los sistemas como los requerimientos técnicos en su integración a la red, cada vez más estrictos.  
La tendencia actual es la de aumentar la potencia instalada en energías renovables, las llamadas fuentes sostenibles de energía. Este factor introduce, sin embargo, un nuevo problema para los consumidores: la no gestionabilidad. Las horas de sol o la cantidad de viento (que son las energías más extendidas), son dependientes de la aleatoriedad del fenómeno. Esto obliga al sistema a tener la capacidad de generación sobredimensionada de forma que sea posible asegurar la entrega de energía eléctrica según es demandada.  
El almacenamiento eficiente de energía es uno de los principales retos tecnológicos actuales, ya que posibilita hacer un uso más eficiente de la energía generada y responder adecuadamente a aumen­tos en la demanda. Gracias a este proceso, es posible guardar energía durante los periodos de bajo consumo y utilizarla en los periodos de mayor demanda. Esto puede hacerse en ciclos diarios, semanales, mensuales, estacionales..., obteniendo en cualquier caso ahorros de energía importantes. No obstante, el almacenamiento energético rentable para grandes generaciones o consumos está todavía en fase de desarrollo. Se trata de una tarea compleja pero indispensable para el futuro del sector energético. En particular, desde el ITE se promueven tres grandes estrategias:  
- Almacenamiento energético intermedio electroquímico.  
- Almacenamiento de hidrógeno.  
- Almacenamiento en baterías:  
· de flujo.  
· de sodio azufre.  
  
Las actividades se centrarán fundamentalmente en:  
  
- Determinación de nuevos materiales de almacenamiento.  
- Análisis comparativo de los diferentes sistemas de almacenamiento.  
- Análisis de la integración del almacenamiento en las diferentes instalaciones.  
- Establecimiento de rendimientos y propiedades eléctricas del comportamiento de los sistemas de almacenamiento.  
- Diseño de bienes de equipo.  
  
La gestión energética es un procedimiento organizado de previsión y control del consumo de energía con el fin de obtener el mayor rendimiento energético posible sin disminuir el nivel de prestaciones, es decir, actuaciones destinadas a facilitar la reducción de consumos de energía, los costos financie­ros asociados y, consecuentemente, las emisiones de gases efecto invernadero. La gestión energé­tica mejora la eficiencia de los procesos productivos consumidores e incrementa el aprovechamiento de las energías renovables, menos agresivas con el medio ambiente.  
Esta línea de I+D busca la determinación del grado de eficiencia con que se utiliza la energía en los procesos productivos, tratando de disminuir y optimizar el consumo energético mediante medidas de conservación y sistemas de ahorro y, principalmente, facilitando el acceso y la incorporación de tecnologías más eficientes.  
La creación de una red distribuida de energía, permitirá disponer de un laboratorio que permita investigar y mejorar la integración entre las diversas formas de producción de energía renovable. En el momento actual en el que las energías renovables están tomando una importancia muy relevante en cuanto a la producción que aportan al sistema eléctrico, es de vital importancia lograr la mejor integración entre ellas, de tal forma que se pueda sacar el máximo rendimiento a la energía producida por estos medios, sin que esto suponga un merma en la calidad de suministro eléctrico que recibe el usuario final. Para conseguir esto también es necesario que la comunicación que se produce entre los diversos sistemas de generación sea lo más ágil posible, de tal forma que permita aprovechar toda la energía que se esté produciendo mediante métodos renovables, y se reduzca la energía suministrada por combustibles fósiles.  
La aplicación de los recursos energéticos distribuidos implica menores pérdidas de energía en los sistemas de transmisión y distribución, debido a que la generación se produce en lugares cercanos a donde se consume. El objetivo de esta línea es sentar las bases conceptuales y técnicas que permitan usar de forma óptima los elementos que se incorporan a este nuevo modelo de distribución, y por tanto dejar de considerar los procesos de conexión a red de estos elementos como un problema que se soluciona mediante recetas generales e independientes del resto de elementos que forman dicha red. De este modo se pretende conseguir una mayor eficiencia en la distribución de la energía eléctrica, mejorar la calidad del suministro eléctrico donde se provocan las ineficiencias y asegurar la continuidad del suministro, integrando además las energías renovables como fuente de energía eléctrica en los puntos donde se efectúan los consumos.  
  
Presupuesto de construcción.  
  
CONCEPTO DESCRIPCIÓN IMPORTE (?)  
Redacción de proyecto y dirección de obra Honorarios por la redacción de proyecto, dirección de obra, y coordinación de seguridad y salud. 59.900,00 -  
 TOTAL 59.900,00 -  
Excavación y movimiento de tierras Cap. 1. Movimiento de tierras 116.334,81 -  
 Cap. 17. Acondicionamiento parcela 53.652,69 -  
 Cap. 18. Urbanización 1 44.204,07 -  
 TOTAL 214.191,57 E  
Estructura Cap. 2. Cimentación 224.605,96 -  
 Cap. 3. Estructura 339.227,08 -  
 TOTAL 563.833,04 -  
Cubierta Cap. 5, Cubiertas 56.986,95 -  
 TOTAL 56.986,95 -  
Cerramientos Cap. 4. Albañilería. 168.157,77 -  
 Cap. 6 Revestimientos continuos 38.840,43 -  
 Cap. 7. Soleras 20.425,23 -  
 Cap. 8. Carpintería metálica 84.954,24 -  
 Cap. 9. Pintura 18.431,76 -  
 Cap. 10. Vidrería 18.369,92 -  
 Cap.11. Pavimentos y Revest. Discontinuos 147.510,59 -  
 TOTAL 494.689,94 -  
Divisiones interiores Cap. 13. Carp. Madera 8.716,12 -  
 Cap. 12. Falsos Techos 21.444,08 -  
 TOTAL 30.160,20 -  
Instalaciones eléctricas Cap. 21. Instalación eléctrica baja tensión. 299.604,58 -  
  
  
1Los gastos que se certifiquen en esta partida tendrán la consideración de elegibles según la Orden EHA1524/2008, de 26 de febrero, por la que se aprueban las normas sobre los gastos subvencionables de los programas operativos del Fondo Europeo de Desarrollo Regional y del Fondo de Cohesión.  
  
CONCEPTO DESCRIPCIÓN IMPORTE (?)  
 Cap. 22. Inst. Climatización 228.983,40 -  
 TOTAL 528.587,98 -  
Instalaciones de saneamiento Cap. 20. Fontanería y saneamiento 86.821,47 -  
 TOTAL 81821,47 -  
Instalaciones de gases Cap. 24. Inst. especiales 54.822,80 -  
 TOTAL 54.822,80 -  
Infraestructuras de equipamiento Cap. 24. Inst. especiales 77.368,83 -  
 Cap. 19. Transporte y carga 61.866,76 -  
 Cap. 23. Inst. PCI 36.174,61 -  
 Cap. 15. Seguridad y salud 17.714,38 -  
 TOTAL 193.124,58 -  
Otros Cap. 14. Control de calidad 31.347,41 -  
 Cap. 16. Gestión de residuos 12.338,14 -  
 Cap. 25. Mobiliario de laboratorios 103.322,16 -  
 Licencias 34.234,75 -  
 TOTAL 181.242,46 -  
 TOTAL ELEGIBLE FEDER (presupuesto sin IVA.) 2.464.360,98 -  
  
  
En ningún caso se considerarán como elementos elegibles los gastos derivados de órdenes de cambio acometidas en la ejecución del proyecto. Dichos gastos están excluidos del presupuesto que figura en el presente documento.  
  
  
Presupuesto de equipamiento:  
  
CONCEPTO EQUIPO PRECIO (?)  
Laboratorio FV Equipo de adquisición de alta frecuencia 39.937,00  
 Cámara climática panelable 78.435,00  
 Cámara de niebla salina panelable 48.845,00  
 Ventilador Extracción Aire 2.509,14  
 Subtotal 169.726,14  
Laboratorio térmico  
 Picoamperímetro 1.940,00  
 Amplificador de alta tensión 37.652,00  
 Fuente de AT de precisión 5.257,00  
 Fuente de AC de alta tensión 25.818,00  
 Equipo de adquisición registrador de altas prestaciones 38.090,16  
 Autotransformador monofásico 31.500,00  
 Transformador 100 kVA 18.450,00  
 Subtotal 158.707,16  
  
Simulador de red de BT Sonda de tensión 4kv 423,00  
 Fuente de alimentación DC 1.440,00  
 Pinza de inyección 6.172,20  
  
  
  
CONCEPTO EQUIPO PRECIO (?)  
 Netbook + adaptador USB-GPIB 528,00  
 Calibre/pie de rey digital 121,73  
 Luxómetro - 118,80  
 Multímetro 508,50  
 Uña de ensayos, UNE-EN 60335-1 1.164,00  
 Dinamómetro 418,80  
 Equipo de ensayo de bola 615,60  
 Fuente tensión e intensidad trifásico + patrón trifásico de referencia de energía 26.275,00  
 Generador ensayos 61000-4-19 + anexo C 23.136, 00  
 Cámara climática 50.580,00  
 Cámara corrosión 19.485,00  
 Cámara climática 40.365,00  
 Fuente de alimentación trifásica + patrón 144.468,00  
 Subtotal 315.819,63  
Nuevos materiales de generación de energía eléctrica. Pilas de combustible TGA 31.481,00  
 DSC 34.513,25  
 ANALIZADOR MULTIMUESTRA DE ÁREA SUPERFICIAL (BET) 39.465,00  
 POROSÍMETRO DE MERCURIO 43.417,00  
 Balanza analítica 5 cifras 8.235,55  
 Balanza analítica 4 cifras 5.532,80  
 Componentes para caja de guantes con atmósfera controlada 16.287,42  
 Módulo ATR y sistema de purga de gases para FTIR 12.714,91  
 Subtotal 191.646,93  
Unidad de almacenamiento Subsistema de ensayos climáticos combinados 68.000,00  
 Subsistema de cliclado de baterías NHR 57.000,00  
 Subsistema de ensayos de seguridad en celdas y baterías portables y durante su transporte 84.000,00  
 Deposición de membranas 6.303,60  
 Prensa de rodillos 7.755,00  
 Equipo de corte de electrodos 8.633,00  
 Troquel para corte 787,00  
 Compresor 101,00  
 Analizador de celdas 2.405,00  
 Subtotal 234.984,60  
 TOTAL ELEGIBLE FEDER (presupuesto sin IVA) 1.070.884,46  
  
  
  
  
  
ANEXO II  
Cuadro de amortización  
  
Organismo: Instituto de Tecnología Eléctrica (ITE)  
Título: Nuevas instalaciones científico tecnológicas para la investigación y desarrollo en el campo de las nuevas fuentes de energía renovable y equipamiento científico para llevar a cabo investigación en el campo de las nuevas fuentes de energía  
Aportación de capítulo 8 concedida (euros) 3.535.245,98   
Préstamo concedido - Aportación nacional (euros): 707.049,20   
Plazo de amortización: 10 años   
Interés: Cero   
   
 Fecha de vencimiento Cuota de amortización (euros)  
 2.10.2012 106.057,40  
 2.10.2013 106.057,40  
 2.10.2014 106.057,40  
 2.10.2015 106.057,40  
 2.10.2016 47.136,60  
 2.10.2017 47.136,60  
 2.10.2018 47.136,60  
 2.10.2019 47.136,60  
 2.10.2020 47.136,60  
 2.10.2021 47.136,60  
TOTAL 707.049,20  
   
Anticipo concedido - Aportación FEDER (euros): 2.828.196,78   
Plazo de amortización: 31.12.2017   
Interés: Cero



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML